prop · GS03101 · 2005-04-15 00:00:00 — och skogsvårdsorganisa- tionen är exempel på myndigheter inom vilka produktionen minskade . Förklaringen är en lägre efterfrågan på de tjänster tillhandahåller samt avvecklingen av beredskapsverksamheten inom skogsvårdsorganisationen. Produktionsnedgången avspeglas också i att antalet anställda minskat markant under Sysselsättningen har dock ökat med ett par procent vid . Den totala sysselsättningen inom området har ökat . Produktionen av s.k. allmänna statliga förvalt- ningstjänster förefaller enligt officiell statistik ha minskat kraftigt, särskilt 1996. Myndigheter inom delområden såsom ekonomi, planering, skatter och tullar producerade tjänster för 2004. har produktionen i volym minskat (diagram 10.7). Diagram 10.7 Produktion av allmänna statliga förvaltningstjänster 1993-2004, volymförändringar Källa: SCB:s nationalräkenskaper. Anm. Uppgifterna är framskrivna av Statskontoret med hjälp av statistik från . Utvecklingen kan förklaras av strukturella förändringar, såsom att avvecklades 1994 och att samtliga departement samlades till en enda myndighet 1997.12 Korrigerat för strukturella förändringar reduceras nedgången i de allmänna förvaltningstjänsterna till . Den ökade produktion , som framgår av diagram 10.7, förklaras till stor del av en uppgång inom , där produk- tionen tillfälligt påverkades av kraftigt ökade omkostnader i samband med försäljningen av . Av diagram 10.8 framgår utvecklingen av tjänsteproduktionen i sedan försvar och till verksamhetsområdet de extraordinära kostnaderna i samband med försäljningen av eliminerats. Diagram 10.8 Produktion av tjänster vid , och länsstyrelser 1993-2004, volymförändringar Källa: SCB:s nationalräkenskaper. Anm. Uppgifterna är framskrivna av Statskontoret med hjälp av statistik från . , och länsstyrel- serna svarar för två tredjedelar av produktionen inom verksamhetsområdet allmän offentlig för- valtning. andra hälft ökade tjänster kontinuerligt i volym, i motsats till inom många andra statliga verksamhetsområden. En förklaring är att det svenska EU-medlemskapet 1995, men också tiden som ordförande , medförde en ökad arbetsvolym för . Därefter har produktionsvolymen minskat något. var produktionen högre än 1993. Den mer omfattande tjänsteproduktionen återspeglas också i att antalet anställda i har ökat. Antalet anställda har ökat med ungefär 1 000 personer , vilket motsvarar en ökning . Vad gäller övriga myndigheter inom området uppvisar flertalet en produktionsnedgång inledning, men en försiktig ökning efter 2002. Exempelvis har , som svarar för av produktionen, minskat sin verksamhet 19932000 med . Därefter har trenden vänt. Även inom länsstyrelserna, som tillsammans svarar för av produktionen inom området, har produktionen gått ned. har produktionen minskat med . har dock nedgången planat ut och vänt till en marginell ökning. perioden innebär det en minskad produktion med . Inom området samhällsskydd och rättskipning producerades tjänster till ett värde av 2004. Det innebär en ökning i volym . Utvecklingen skiljer sig dock åt väsentligt mellan olika delområden (diagram 10.9). Diagram 10.9 Produktion av samhällsskydd och rättskipningstjänster 1993-2004, volymförändringar Källa: SCB:s nationalräkenskaper. Anm. Uppgifterna är framskrivna av Statskontoret med hjälp av statistik från . Polisväsendet svarar för av produktionen inom området. Produktionen av polistjänster har varierat svagt över tiden . Trots vissa begränsade ökningar vissa år har dock den långsiktiga trenden varit negativ. minskade produk- tionen inom polisväsendet med . har antalet anställda inom polisväsendet minskat . Utvecklingen förändrades dock under 2000- talets början då sysselsättningen ökade . Området rättskipning, där såväl domstolar och åklagare som kronofogdar ingår, svarar för drygt en fjärdedel av produktionsvärdet inom verksamhetsområdet. I motsats till inom många andra statliga verksamhetsområden har produk- tionen inom området rättskipning ökat i volym och in . Preliminära uppgifter tyder på att ökningstakten därefter har planat ut. Även inom detta område har sysselsättningen minskat . Särskilt tydligt har det märkts inom domstolsväsendet där antalet anställda minskat med 1 300, vilket motsvarar en minskning . Inom kriminalvårdsmyndigheterna, som svarar för av produktionsvärdet inom verksamhetsområdet, minskade såväl produk- tionsvärdet som sysselsättningen under 1990- talet. Nedgången i antalet anställda var dock inte lika markant som inom domstolarna och polisen. Därefter skedde en omsvängning då såväl pro- duktionen som sysselsättningen ökade kraftigt. Räknat i löpande priser ökade produktionen . Antalet anställda ökade 20002003 med 1 300, vilket motsvarar en ökning med . Vård och socialt skydd Inom området vård och socialt skydd producerades tjänster för . Det motsvarar en nedgång i volym , varav merparten inföll som ett resultat av att det var möjligt att reducera arbetsmarknadsåtgärderna i den ekonomiska krisens kölvatten (diagram 10.10). Diagram 10.10 Produktion av vård och socialt skydd 1993- 2004, volymförändringar Vård och socialt skydd, exkl arbetsmarknadsåtgärder Vård och socialt skydd, totalt Källa: SCB:s nationalräkenskaper. Anm. Uppgifterna är framskrivna av Statskontoret med hjälp av statistik från . De statliga arbetsmarknadsåtgärderna utgör av produktionskostnaderna inom verksamhetsområdet, medan administrationen av ålderspensionssystemet svarar för . Övrig verksamhet inom området bedrivs av myndigheter inom delområdet socialt skydd, såsom t.ex. och Statens institu- tionsstyrelse, respektive inom delområdet hälso- och sjukvård, såsom t.ex. , Läke- medelsverket och . Det är framför allt myndigheterna inom arbets- marknadsområdet, dvs. arbetsförmedlingar, och länsarbetsnämnder, som svarar för nedgången i produktionen. Värt att notera är att tjänstevolymen nästan har hal- verats . Nedgången inom området som helhet mot- verkades av att produktionen inom dåvarande försäkringskassorna ökat sedan slutet av 1990- talet. har även antalet anställda ökat med i storleksordningen . Produktionsvolymen har därtill ökat genom att bildades i samband med att det nya pensions- systemet introducerades. Sammantaget har verksamheten inom verksamhetsområdet vård och socialt skydd exklusive arbetsmark- nadsåtgärder ökat med . Inom kulturområdet producerades tjänster för 2004. har produktionen minskat med . Nedgången förklaras till stor del av att vissa kyrkliga tjänster, som tidigare räknats som statliga, i samband med kyrkans separation från staten i stället ses som en del av hushållens intresseorganisationer. Korri- gerat för huvudmannaskapsbytet är det möjligt att konstatera att produktionsvolymen var något lägre 2004 än 1993. De statliga museerna svarar tillsammans för en tredjedel av produktionsvärdet inom verksam- hetsområdet och är den enskilt största myndigheten. Noterbart är också att då av Operans och verksamhet finansieras via anslag så räknas även de till det statliga kulturområdet, trots att verksamheten bedrivs i form av bolag. iakttagelser i årlig revision 11 iakttagelser i årlig revision bedriver revision genom årlig revision och effektivitetsrevision. Den årliga revisionen avslutas genom uttalanden i revisions- berättelser om bl.a. myndigheternas årsredo- visningar. I detta kapitel redovisas revisionsberättelser med invändning avseende 2004. Regeringen avser att återkomma i budgetpropositionen med en bedömning av vilka åtgärder som har vidtagits eller kommer att vidtas med anledning av invändningarna. I budgetproposi- tionen avser regeringen även redovisa och kommentera gransknings- rapporter som lämnats av effektivitetsrevisionen. Nedan lämnas en redovisning av de invändningar lämnat i 12 revisionsberättelser avseende . Antalet invänd- ningar 2003 var 19. Ombudsmannen mot etnisk diskriminering invänder mot att Ombuds- mannen mot etnisk diskriminering inte till alla delar har följt 5 § förordningen (2000:606) om myndigheters bokföring. Sammantaget innebär felen att årsredovisningens finansiella delar inte är rättvisande. invändning avser ledningens ansvar för . bristande intern styrning och kontroll avseende anslaget 93:1 Avgiften till Europeiska gemen- skapen, anslagsposten 4 (utgiftsområde 27), har denna överskridits med . lämnar även upplysning om att generaldirektörens förord inte har granskats av eftersom det inte ingick i styrelsens beslut om årsredovisning och ingår därmed inte i årsredovisning. invändning avser brister i rutinen för projektuppföljning som medfört att man underlåtit att avräkna ca på anslaget 25:80 Internationella programkontoret för utbildningsområdet, anslags- posten 1 (utgiftsområde 16). bedömer att konsekvensen av detta är att myndighetens ekonomiska ställning som den nu redovisats i årsredovisningen inte är rättvisande. En korrekt redovisning hade inneburit ett icke medgivet överskridande av beviljad anslagskredit med ca . i (KMH) har överträtt 10a § kapitalförsörjnings- förordningen (1996:1188) eftersom KMH, utan regeringens medgivande, ingått avtal om att för ett aktiebolag svara för kostnader för bolagsbild- ning, initialt rörelsekapital, ekonomiska förluster samt eventuell avveckling. KMH har överträtt 13 och 14 §§ förordningen om myndigheters bokföring (2000:606) eftersom KMH inte kunnat verifiera att mot- prestationer utförts för fakturor på från ovan berört aktiebolag. KMH har vidare överträtt 3 § avgifts- förordningen (1992:191) eftersom KMH, utan regeringens medgivande, bedrivit sådan avgifts- finansierad verksamhet som kräver tillstånd av regeringen. Kungliga Slottsstaten har, i likhet med årsredo- visningen 2003, inte företett en dokumentation som visar att den schablonmässiga kostnads- fördelningsmodell som tillämpas ger en rätt- visande bild av verksamhetens kostnader. har utan särskilt be- myndigande i regeringsbeslut gjort åtaganden av- seende bidragsutbetalningar om ca . Myndigheten har därmed överträtt sina befogenheter. Gjorda åtaganden redovisas inte i årsredovisningen . Årsredovisningen ger därmed inte en rättvisande bild. har överträtt sina befogenheter genom att göra åtaganden avseende bidrags- utbetalningar på ca för perioden 20052007 utan särskilt bemyndigande. Gjorda åtagande redovisas inte i årsredovis- ningen. Årsredovisningen ger därmed inte en rättvisande bild. invändning avser ledningens förvaltning. (BrOM) har överskridit anslagskrediten för anslaget 4:11 Ersättning för skador på grund av brott (utgiftsområde 4), med . Då det i brottsskadelagen (1978:413) och brott- skadeförordningen (1978:653) inte finns någon reglering om när utbetalningar av brottskade- ersättning måste göras, har BrOM haft möjlighet att vidta lämpliga åtgärder i verk- samheten för att undvika ett anslagsöver- BrOM har dock i avsaknad av regeringsbeslut om tillräcklig medelstilldelning inte vidtagit sådana åtgärder i verksamheten i syfte att förhindra ett anslagsöverskridande. BrOM har i och med anslagsöverskridandet överträtt sina befogenheter genom att förbruka mer medel än vad regeringen tilldelat för ändamålet. har gjort åtaganden som över- skrider den av regeringen lämnade bemyn- diganderamen för anslaget 33:5 Europeiska regionala utvecklingsfonden 2006, anslagspost 4 (utgiftsområde 19), med . har invändning mot ledningens förvaltning. Anslaget 33:1 Allmänna regional- politiska åtgärder, anslagspost 19 (utgiftsområde 19), har beroende på en bristande uppföljning avräknats fel budgetår med . har härigenom brutit mot 15 § anslagsförordningen (1996:1189). Om avräkning hade gjorts i stället skulle anslagsutnyttjandet ha överstigit tilldelade medel och beviljad anslagskredit med . Årsredovisningen bedöms därmed inte ge en rättvisande bild. invänder mot att Försvarsmakten har betydande brister i den interna styrningen och kontrollen avseende Beredskapstillgångar. Bristerna medför att Försvarsmakten inte har kunnat visa att Beredskapstillgångarnas existens och värde på ger en rättvisande bild. Årsredovisning har ännu inte inkommit och därför har ingen revisionsberättelse kunnat lämnas . En revisionsberättelse med invändning kommer att lämnas efter det att årsredovisning avlämnats. 12 Revision av EU-medel Europeiska revisionsrätten (revisionsrätten) är den externa revisorn för Europeiska unionens (EU) finanser. Revisionsrättens uppdrag är att göra en oberoende granskning av hur EU-medel uppbärs och används, och på så sätt bedöma hur de europeiska institutionerna fullgör sina upp- gifter i samband med detta. Revisionsrätten undersöker om de ekonomiska transaktionerna har bokförts korrekt, genomförts lagligt och korrekt och förvaltats på ett ekonomiskt, effek- tivt och ändamålsenligt sätt. Syftet med rättens arbete är att bidra till att förbättra den ekono- miska förvaltningen av unionens medel på alla nivåer. Rättens granskningsmandat omfattar alla organ som förvaltar eller mottar EU-medel. Detta innebär att revisionsrätten inte bara grans- kar EU:s institutioner, utan även medel som administreras på nationell, regional och lokal nivå. Revisionsrättens arbete resulterar i olika typer av rapporter. lämnar revisionsrätten sin årsrapport, som innehåller iakttagelser om genomförandet av EU:s budget. Årsrapporten innehåller även en revisionsför- (DAS) om räkenskapernas tillförlitlighet för året i fråga och de underliggande transaktio- nernas laglighet och korrekthet. I årsrapporten sammanfattas även rättens granskningar under föregående budgetår, sektor för sektor, samt för institutionernas egna administration. Revisionsrätten kan när som helst framföra synpunkter på olika områden, vilka främst publi- ceras i form av särskilda rapporter. Vid sidan av sin granskningsuppgift kan EU:s övriga institu- tioner begära yttranden från revisionsrätten i vissa frågor, främst över förslag till EU-lagstift- ning med finansiellt innehåll. Revisionsrätten har inga rättsliga befogenheter och följaktligen är varken dess rapporter eller yttranden juridiskt bindande. Revisionsrättens årsrapport, inklusive revi- sionsförklaring och särskilda rapporter, utgör ett mycket viktigt underlag för rådets rekommen- dation till om beviljande av ansvarsfrihet för kommissionen beträffande ge- nomförandet av budgeten samt för Europapar- lamentet som slutligen beslutar om ansvarsfri- heten. Årsrapporten bereds av rådets budgetkom- mitté innan beslut tas i Ekonomi- och finansmi- nisterrådet () om huruvida ansvars- frihet bör rekommenderas för det berörda bud- getåret. Till rekommendationen om ansvarsfri- het fogas även slutsatser på de åtgärder som rå- det anser att kommissionen borde vidta för att komma till rätta med de brister som rätten iden- tifierat. När det gäller rekommendation om ansvars- frihet för är förslaget från att rekommendera Europaparla- mentet att bevilja kommissionen ansvarsfrihet. Väsentliga iakttagelser gällande 2003 Regeringen redovisar här de viktigaste iakttagel- serna i revisionsrättens årsrapport . Revisionsrätten anser att räkenskaperna ger en tillförlitlig bild av budgetårets inkomster och utgifter, som av gemenskapens finansiella ställning. Som gör revisionsrätten ett antal reservationer bl.a. gällande kommissionens redovisningssystem. Kommissionen tog ett nytt redovisningssystem, , som uppfyller kraven på bokföringsmässiga principer. Revisionsrätten anser att de underliggande transaktionerna är lagliga och korrekta när det gäller egna medel, åtaganden och administrativa utgifter. Ett positivt uttalande har dock inte lämnats för den gemensamma jordbrukspoliti- ken, strukturåtgärder, inre politik samt externa åtgärder. Till skillnad mot föregående år har rät- ten heller inte givit ett positivt uttalande gällande förmedlemskapsstödet. Orsakerna till att en positiv revisionsförklar- ing inte kan lämnas för samtliga sektorer beror främst på omfattande brister i kontrollsystemen som resulterat i för många fel i underliggande transaktioner. Det finns dock ingen information om att det skulle röra sig om bedrägerier. Påpekade brister rör framför allt jordbruks- och regionalstöden, medel som förvaltas och förbrukas i medlemsstaterna och som utgör om- kring av EU:s budget. Revi- sionsrätten anser det som viktigt att kommissio- nen tillsammans med medlemsstaterna intensi- fierar sitt arbete med att stärka övervaknings- och kontrollstrukturerna inom dessa områden. Vidare uttrycker rätten behovet av att kommis- sionen stärker kontrollsystemen i de nya med- lemsstaterna i syfte att säkerställa en korrekt och effektiv användning av EU-medel. Revisionsrätten konstaterar att kommissionen gjort betydande framsteg i genomförandet av den administrativa reformen och att det nu finns tydliga tecken på förbättringar i kommissionens centrala förvaltning, en trend som håller i sig från föregående år. En särskild utmaning som unionen står inför och som tas upp i årsrapporten är den ökade ni- vån på utestående åtaganden, det vill säga utgifter som det har ingåtts rättsliga åtaganden för, men som ännu inte har betalts ut. Detta har flera or- saker. En av förklaringarna kan sökas i över- skattade prognoser från medlemsstaterna samt att programstarten på strukturfondsområdet för- senades på grund av förhandlingar mellan kommissionen och medlemsstaterna. Mot denna bakgrund anser Revisionsrätten att det är särskilt angeläget att en noggrann upp- följning görs av kommissionens åtgärder i syfte att förbättra genomförandet av gemenskapspro- grammen. Det är vidare angeläget, med tanke på förhandlingarna om nästa finansiella perspektiv, att kommissionens föreslagna utgiftsnivåer ställs mot de faktiska möjligheterna att effektivt genomföra den föreslagna budgeten. 12.2Utgångspunkter för agerande avseende revisionsrättens iakttagelser I propositionen om budgeteffekter av medlemskap i m. m. (1994/95:40), som ställt sig bakom, slås fast att skall verka för en effektiv och återhållsam EU-budgetpolitik och för att när- hetsprincipen skall tillämpas på budgetområdet. I den svenska politiken ingår även att prioritera frågor som berör uppföljning och kontroll. Kommissionen ansvarar, i samarbete med medlemsstaterna, för genomförandet av budge- ten och följaktligen för att utarbeta och genom- föra effektiva kontrollsystem som säkerställer att den ekonomiska förvaltningen är sund. fäster stor vikt vid rättens iakttagelser och beho- vet av att kommissionen tillsammans med med- lemsstaterna vidtar nödvändiga åtgärder mot de brister som rätten uppdagat. behandlas i mycket liten omfattning i årsrapporten. Rätten tar dels upp några problem där direkt omnämns, dels mer generella problemområden där också berörs på olika sätt. En mer detaljerad beskrivning görs i nästa avsnitt. I det följande redogörs närmare för revisions- rättens iakttagelser som har anknytning till svenska förhållanden. Egna medel (EU-budgetens inkomster) Revisionsrätten har undersökt redovisningen av traditionella egna medel vid kommissionen och i medlemsstaterna, samt analyserat flödet av tullar. Inga större problem påträffades gällande sättet att för kommissionen redovisa och ställa sam- man A-räkenskaperna (säkra fordringar). Lik- påträffade både revisionsrätten och kommissionen vid sina inspektioner i flera medlemsstater systematiska problem med B- räkenskaperna (osäkra fordringar). förseningar i införandet, felaktiga poster, ute- lämnanden och felaktiga återföringar. Vidare noterades avvikelser i rapporteringen av B-räkenskapssaldon till kommissionen, bl.a. från . Den av kommissionen noterade fel- aktigheten i det svenska B-räkenskapssaldot uppgick till och avsåg en utestå- ende tullskuld med ursprung i en icke avslutad gemenskapstransitering. Införandet i B-räken- skaperna visade sig vara felaktigt eftersom tran- siteringen skulle ha täckts av säkerhet. Saldot i B-räkenskaperna rättades och beloppet över- fördes till A-räkenskaperna direkt efter kommis- sionens påpekande. har även ändrat förfaranden för införande av belopp i B-räken- skaperna avseende icke avslutade transiteringar för att undvika att liknande fel uppstår igen. Några andra ifrågasättanden av det svenska B-rä- kenskapssaldots riktighet från kommissionens sida gjordes inte 2003. Rätten påpekade att och var sena med inbetalningen av sina belopp till egna medel från moms och BNI som förföll den för- sta arbetsdagen . beta- lade sitt utestående belopp i två omgångar: (79,) den 19 de- cember 2003 och 2 (280,) . Den 27 no- vember 2003 beslutade regeringen att en del av betalningen av EU-avgiften för skulle förskjutas till en senare tidpunkt. Skälen för regeringens beslut var att säkerställa att ut- giftstaket skulle efterlevas. Beslutet grundades på att regeringens utgiftsprognoser, som baserades på utfallet t.o.m. oktober, indike- rade att utgifterna skulle kunna övers- tiga utgiftstaket. medger att åtgärden att förskjuta betalningen av EU-avgiften innebar ett avsteg från rådets förordning (EG) nr 1150/2000. betalade dock den i förord- ningen 1150/2000 föreskrivna dröjsmålsräntan inom föreskriven tid (se avsnitt 4.5.10 undantag från generella principer m.m.). Utgifterna när det gäller stöd för jordbruksgrö- dor, som utbetalas med utgångspunkt i areal- stöd, uppgick till 2003, det vill säga till av de totala utgifterna för den gemensamma jordbrukspolitiken. Den totala förekomsten av fel som rapporterades från medlemsstaterna till kommissionen uppgick till . Totalsumman omfattar resultaten av kontroller av ansökningar som valts ut slump- mässigt och på basis av en riskanalys. Den totala förekomsten av fel som påträffades vid slump- mässiga kontroller var högre jämfört med de kontroller som valts ut utifrån en riskbedöm- ning. Revisionsrätten finner det som anmärknings- värt att slumpmässiga kontroller visar på en högre förekomst av fel än de kontroller som valts utifrån en riskanalys. är dock en av de medlemsstater som rapporterat högre före- komster av fel för kontroller som baserats på riskanalys än för slumpmässiga kontroller. Sve- rige anser att kommissionen bör se över artikel 27 i förordning (EG) nr 796/04 om tillämp- ningen av det integrerade systemet för administ- ration och kontroll där det regleras vilka faktorer som ska ingå i riskanalysen (bl.a. stödbeloppens storlek, antal skiften, antal djur och resultat av tidigare års kontroller). I medlemsstaternas kontroller av ansökningar om arealstöd upptäcktes fel i fler än var tredje av de kontrollerade ansökningarna. I och stod de upptäckta felen för störst pro- centandel av arealen i stödansökningarna. Där uppgick de till respektive av den kontrollerade arealen. Dessa båda länder följdes av (2,9 pro- cent) och (2,). Orsaken till de förhållandevis höga arealavvikelserna i beror främst på brister i brukarnas kännedom om stödvillkor och om storleken på de skiften de söker stöd för. har vidtagit åtgärder genom att förtydliga informationen om villkoren för stöden till brukarna. Insatser har gjorts och kommer fortsatt att göras för att förse brukarna med tydligare uppgifter om refe- rensarealernas storlek. Revisionsrätten detaljgranskade de rapporter som utarbetats av de attesterande organen i medlemsstaterna. Kommissionen strävar efter att försäkra sig om att de attesterade organen på vederbörligt sätt granskar utgifter förvaltade av utbetalningsställena. Rätten noterar att kommis- sionen analyserat och utvärderat räkenskaperna, intygen och rapporterna för alla utbetalnings- ställen utom i sex fall där uppgifterna lämnats in , däribland från , eller i ofullstän- digt skick. Verksamhet under sjätte, sjunde, åttonde och ni- onde Europeiska utvecklingsfonden Tre stater (, och ) hade inte betalat hela sitt bidrag i slutet av fjärde kvartalet 2003 (saknades). På grund av denna brist på medel och beslutet att betala ut till tvingades kommissionen skjuta upp betalningar på till . är enig med revisionsrätten om det önskvärda i att bidragen betalas in , och beklagar det inträffade. har genom- fört en översyn av de interna rutinerna och kommer att se till att fortsatta inbetalningar genomförs på ett korrekt sätt. Utveckling av den ekonomiska styrningen i staten 13 Utveckling av den ekonomiska styrningen i staten