prop · GS03150 · 2005-05-10 00:00:00 — föreslår att delmålets andra mening formuleras som att ett totalt fiskestopp skall gälla för alla bestånd som befinner sig utanför biologiskt säkra gränser. Skälen för regeringens förslag och bedömning Delmålets nuvarande lydelse är: Uttaget av fisk, inklusive bifångster av ungfisk, skall vara högst motsvarande återväxten, så att fiskbestånden kan fortleva och, om så är nödvändigt, återhämta sig. Regeringen anser att delmålets lydelse bör ändras och ambitionsnivån höjas. Ett skäl är att vid världstoppmötet om hållbar utveckling i åtog sig att och om möjligt återuppbygga och återställa utrotningshotade fiskbestånd, i syfte att säkerställa en hållbar utveckling av oceanerna och uppnå ett hållbart fiske. En förutsättning för att leva upp till dessa åtaganden och principer är att fisket bedrivs på sådant sätt att det möjliggör att beståndens storlek och sammansättning ger förutsättningar för att ekosystemets grund- läggande sammansättning och funktion bibehålls. I exempelvis har överutnyttjandet av det östra torskbeståndet i kombination med över- gödningen inneburit att fisksamhället nu domineras av sill och skarpsill. I har ett överutnyttjande inneburit att torsken kraftigt har minskat i kustnära ekosystem, vilket i sin tur gjort att vissa bottenlevande djurarter har ökat. Det nuvarande delmålet är uttryckt på ett sådant sätt att restaurering av överutnyttjade bestånd inte nödvändigtvis är önskvärt. Den föreslagna förändringen av delmålet svarar på ett betydligt bättre sätt mot gällande överenskommelser och mot principer som ekosystemansatsen och för- siktighetsprincipen. Måluppfyllelse och behovet av fler åtgärder När det gäller fiske utanför territorialvatten måste förändringar i fisket som syftar till att bevara havens långsiktiga produktionsförmåga genomföras inom ramen för EU:s gemensamma fiskeripolitik. Inriktningen på det svenska arbetet i den delen tar utgångspunkt i reger- ingens skrivelse Ansvarsfullt fiske svenska prioriteringar för EU:s framtida fiskeripolitik (skr. 2001/02:152). bör vid behov kräva begränsning eller stopp av fisket på vissa bestånd till dess att bestånden har återhämtat sig. I syfte att öka för- troendet mellan forskare, förvaltare och fiskare och att öka legitimiteten i åtgärder bör stödja arbetet med att inom EU upprätta väl underbyggda förvaltnings- och där så krävs uppbyggnadsplaner. kommer att fortsätta att sträva efter att försiktighetsprincipen tillämpas och att fiskekvoter och förvaltningsåtgärder baseras på den vetenskapliga rådgivningen från (). Vidare verkar för att ICES skall förstärka den veten- skapliga rådgivningen avseende fiskeripolitiken. Regeringen kommer även att utarbeta en plan för hur de svenska insatserna till förmån för ICES vetenskapliga rådgivning avseende marin miljö skall förstärkas. Regeringen avser att ge i uppdrag att i samverkan med ansvara för utvecklingen av dynamiska ekologiska modeller som möjliggör en bedömning av fiskets och andra verksam- Prop. 2004/05:150 heters påverkan på både fisksamhällen och ekosystem i övrigt. Möjligheten att fördela fiskemöjligheterna mellan olika grupper av fiskare bör utnyttjas i samband med försök med lokal för- valtning. Om försöksverksamheten är framgångsrik kan detta utvidgas till fler och större områden. KRAV har beslutat om ett system för miljömärkning av vildfångad fisk. Reglerna har tagits fram i en arbetsgrupp bestående av yrkesfiskare och miljöexperter. De tre ledande begreppen i det miljö- märkta fisket är säkra metoder, spårbarhet och hållbara bestånd. En ansvarsfull hushållning med fiskresurserna förutsätter en effektiv kontroll av hur beslutade kvoter och tekniska regleringar respekteras. Regeringen har därför tillkallat en särskild utredare med uppdrag att se över den svenska fiskerikontrollen. Uppdraget har redovisats (SOU 2005:27, Preliminär utvärdering av programmet för att genomföra systemen för kontroll, inspektion och övervakning inom den gemensamma fiskeripolitiken , dnr Jo2005/960/NS). Reger- ingen avser återkomma i denna fråga. Nya modeller behöver utvecklas för att göra det möjligt att analysera och uttala sig om sambanden mellan fiskebeståndens storlek och sammansätt- ning och ekosystemets grundläggande sammansättning och funktion. För detta behövs även en utökad datainsamling. Regeringen bedömer att denna satsning är angelägen för att möjliggöra övergången till en mer ekosystembaserad förvaltning. Delmålet är från samhällsekonomisk synpunkt ett av de delmål där bevarande- och nyttjandeintressen mest uppenbart sammanfaller. Om ekosystemet är i balans förbättras förutsättningarna för en mer selektiv och småskalig fångst av rovfiskar som lax och torsk. I överutnyttjade och övergödda system dominerar i stället arter som sill eller strömming och skarpsill. I innebär delmålets uppfyllelse också att problemet med miljögifter i konsumtionsfisk minskar. 14.7Delmål 6 om begränsning av buller och andra störningar från båttrafik Regeringens bedömning: Delmål 6 bör fortfarande ha följande lydelse: Buller och andra störningar från båttrafik skall vara försumbara inom särskilt känsliga och utpekade skärgårds- och kustområden . Delmålet kan nås inom utsatt tid. Insatserna hos berörda myndigheter bör dock öka. förslag: Rådets bedömning av möjligheterna att nå delmålet överensstämmer i huvudsak med regeringens bedömning. Remissinstanserna: anser att det är av stor Prop. 2004/05:150 betydelse att delmålet ges betydligt mer uppmärksamhet . övrigt har inga andra instanser kommenterat delmålet. Skälen för regeringens bedömning Det finns inga utpekade områden i kust- och skärgårdsområden där bullret skall vara försumbart. Det saknas uppgifter och standardiserade metoder för att välja ut särskilt känsliga områden. Det behövs defini- tioner, mått och riktlinjer för buller i olika natur- och kulturmiljöer. Bedömning av måluppfyllelse och behov av fler åtgärder Regeringen bedömer att delmålet kan nås , men konstaterar att det återstår en hel del arbete. Det är också angeläget att länsstyrelserna till- sammans med berörda kommuner pekar ut vilka de särskilt känsliga områdena är samt kommer i gång med att konkret ange de områden där buller och andra störningar från båttrafik skall begränsas. Kommunernas översiktsplaner och de regionala hushållningsplanerna för skärgårdarna utgör en viktig grund för arbetet. Berörda myndigheter har kommit ett stycke på väg mot att utveckla nödvändiga mått och metoder. Det är viktigt att arbetet med metodutveckling fortsätter. Regeringen avser därför att ge i uppdrag att i samverkan med läns- styrelserna i kustlänen utarbeta en handlingsplan som anger vilka insatser som krävs och när dessa skall genomföras för att delmålet skall nås. Regeringen anser vidare att det finns behov av att utveckla kunskapen om hur djurlivet störs av buller, inte minst buller under vattenytan. Vissa undersökningar av dessa förhållanden pågår i regi. Berörda myndigheter bör inhämta och nyttja den kunskap som behövs för att delmålet skall uppnås även i denna del. Myndigheternas fokus i arbetet med delmålet har legat på frågan om buller. Behovet av att begränsa andra slags störningar från båttrafik, exempelvis vågverkan och stranderosion, bör dock uppmärk- sammas i ett nästa steg. Inför den kommande fördjupade utvärderingen kan det finnas skäl att överväga om det finns anledning att i ett särskilt delmål behandla störningar från andra källor än båttrafik. 14.8Delmål 7 om minskning av utsläpp av olja och kemikalier från fartyg Regeringens bedömning: Delmål 7 bör fortfarande ha följande lydelse: Genom skärpt lagstiftning och ökad övervakning skall utsläppen av olja och kemikalier från fartyg minimeras och vara försumbara . Delmålet har förutsättningar att nås inom utsatt tid. Det är dock angeläget att ytterligare insatser genomförs. förslag: Rådets bedömning av möjligheterna att nå delmålet överensstämmer i huvudsak med regeringens bedömning. Remissinstanserna: Ingen remissinstans har kommenterat delmålet. Skälen för regeringens bedömning Ett flertal åtgärder har vidtagits för att minska antalet illegala utsläpp från fartyg. har antalet oljeutsläpp i svenskt territorialvatten och svensk ekonomisk zon minskat med . Utöver de konstaterade utsläppen finns dock ett stort mörkertal. Minskningen bedöms till stor del bero på utökade övervakning med satellit, flyg och fartyg kombinerat med en alltmer effektiv procedur för utredning av misstänkta brott, vilket sammantaget ökat den preventiva effekten. Bedömning av måluppfyllelse och behovet av fler åtgärder Regeringens bedömning är att delmålet har förutsättningar att nås . Det förebyggande arbetet ger goda resultat. ökar fartygs- trafiken på alltjämt, med åtföljande risk för fler illegala ut- släpp. Ytterligare insatser behöver därför genomföras. Avgörande för möjligheterna att nå delmålet är en ökad flygövervakning och en ökad närvaro av till sjöss. En annan viktig förutsättning är att det internationella samarbetet om flyg- och satellitövervakning som deltar i fungerar väl och utvecklas. Regeringen avser att driva frågan om att höja efterlevnaden av och öka effektiviteten i HELCOM:s s.k. Östersjöstrategi om mottagnings- anläggningar i hamnar för fartygsgenererat avfall samt EG:s direktiv (2000/59/EG) om mottagningsanordningar i hamn för fartygsgenererat avfall och lastrester. Brister i dessa system är en orsak till att fartyg fort- sätter att tömma oljehaltigt avfall i havet. Dessutom ökar belastningen på de hamnar som tillämpar principen om att ingen särskild avgift skall tas ut när avfall lämnas iland, med en ojämn bördefördelning mellan hamnar och länder som följd. Som ett led i att förbättra situationen har regeringen gett i uppdrag att undersöka det svenska genomförandet av regelverken och att vid behov föreslå förbättringar. Regeringen överväger att ge berörda myndigheter i uppdrag att öka kunskapen om utsläpp av olika kemikalier i samband med fartygs drift, klargöra problemets vidd samt föreslå eventuella åtgärder som kan vidtas nationellt och/eller bör drivas internationellt. förväntas EU anta ett direktiv och ett rambeslut som till- sammans stärker det straffrättsliga regelverket för bestraffning av utsläpp av föroreningar orsakade av fartyg. Regeringen är angelägen om att EU antar skärpta regler och ett gemensamt straffrättsligt regelverk, eftersom fartygsförorening är ett gränsöverskridande miljöhot. Delmål 7 är inriktat mot avsiktliga utsläpp. Regeringen vill här framhålla vikten av att aktörerna i transportkedjan har skadeståndsansvar också för utsläpp av olyckshändelse. Skadeståndsansvaret regleras genom internationella kon- ventioner. Skador vid utsläpp av olja från oljetankfartyg ersätts i första hand av fartygsägaren, i andra hand av den internationella Prop. 2004/05:150 oljeskadefonden. Nytt är att det nu finns en tredje ersättningsnivå genom en kompletterande internationell oljeskadefond, varigenom ersättnings- möjligheterna ökar betydligt. var starkt pådrivande för att denna kompletterande ordning skulle tillskapas och verkar även för att ersättningsnivåerna skall höjas . Regeringens kommande havsmiljöstrategi kommer att ta upp frågan om renare sjöfart. Inom ram hålls dessutom ett särskilt möte om miljöpåverkan från sjöfart och fiske i . Frågor om miljögifter med koppling till ekosystem hanteras i strategin för giftfria och resurssnåla kretslopp (21.3), särskilt i avsnittet om att identifiera och åtgärda källorna till miljögifter (21.3.4) samt avsnittet om gifter från förbränning (21.3.6). 14.9Delmål 8 om åtgärdsprogram för god ytvattenstatus utgår Regeringens förslag: Delmål 8 med följande lydelse skall utgå: skall det finnas åtgärdsprogram enligt EG:s ramdirektiv för vatten så att God ytvattenstatus kan uppnås. förslag: Överensstämmer med regeringens förslag. Remissinstanserna: Remissinstanserna ansluter sig i huvudsak till Skälen för regeringens förslag: Delmål som täcks av ramdirektivet för vatten kan utgå (se avsnitten 11.2 och 11.3). Samtliga delmål, utom det föreslagna omformulerade delmålet 5, är tid- satta till 2010 eller i vissa fall till ett tidigare datum. Av den anledningen bör behovet av nya eller reviderade delmål utredas generellt års fördjupade utvärdering. Skyddsvärda biotoper, eller sådana biotoper som efter åtgärder har förutsättningar att bli skyddsvärda, bör restaureras. i kustlänen bör få i uppdrag att i samråd med relevanta aktörer ta fram åtgärdsprogram med en plan för restaurering av sådana biotoper. En förutsättning för detta arbete är genomförandet av de regionala land- skapsstrategier som föreslås i En strategi för hushållning med mark, vatten och bebyggd miljö (se avsnitt 21.4). Regeringen avser att åter- komma till behovet av denna åtgärd i nästa fördjupade utvärdering. I enlighet med delmål 2 kommer 2005 en strategi att finnas för hur kustens och skärgårdens kulturarv och odlingslandskap skall bevaras och brukas. Strategin bör sedan ligga till grund för överväganden om ett nytt delmål för hur kustens och skärgårdens kulturarv och odlingslandskap skall utvecklas. Behovet av att i delmål 6 ta upp buller och andra störningar från andra källor än båttrafik bör övervägas i samband med nästa fördjupade utvärdering. Sjötrafiken på , inte minst transport av råolja med tankfartyg, har ökat och utvecklingen förväntas fortsätta. Olje- transporterna sker dessutom i allt större fartyg. Denna ökning innebär en allt större risk för kollisioner och grundstötningar, med oljeutsläpp som följd. Fler sjösäkerhetshöjande åtgärder, en hög beredskap och en god nationell förmåga inom miljöräddningstjänsten att möta oljeutsläpp krävs, liksom ett väl utvecklat internationellt samarbete. Mot denna bak- grund anser regeringen att behovet av ett nytt eller reviderat delmål som kopplar till risken för olycksrelaterade oljeutsläpp bör övervägas i samband med nästa fördjupade utvärdering. Även delmål som tar fasta på annan miljöpåverkan från sjöfarten bör övervägas. Våtmarkernas ekologiska och vattenhushållande funktion i landskapet skall bibehållas och värdefulla våtmarker bevaras för framtiden. För miljökvalitetsmålet Myllrande våtmarker har fem delmål fastställts. 1.Nationell strategi för skydd och skötsel av våtmarker och sump- skogar 2.Skydd av våtmarker i myrskyddsplanen 3.Om skogsbilvägar och våtmarker 5.Åtgärdsprogram för hotade arter Regeringens bedömning: Arbetet med miljökvalitetsmålet fortskrider i rätt riktning men genomförandet går för långsamt i förhållande till vissa av de uppsatta delmålen. Miljökvalitetsmålets bakgrund och innebörd: Bakgrunden till miljökvalitetsmålet redovisas i kapitel 16 i propositionen Svenska miljömål delmål och åtgärdsstrategier (prop. 2000/01:130, bet. 2001/02:MJU3, rskr. 2001/02:36). Enligt regeringens bedömning i propositionen och kompletterat enligt nedan innebär miljökvalitetsmålet Myllrande våtmarker i ett generationsperspektiv bl.a. följande: I hela landet finns våtmarker av varierande slag, med bevarad biologisk mångfald och bevarade kulturhistoriska värden. Hotade arter har möjlighet att sprida sig till nya lokaler inom sina naturliga utbredningsområden så att långsiktigt livskraftiga populationer säkras. Främmande arter och genetiskt modifierade organismer som kan hota eller utarma den biologiska mångfalden introduceras inte. Torvbrytning sker inte på platser med höga natur- eller kulturvärden eller på ett sådant sätt att det leder till stora negativa effekter på den biologiska mångfalden. Våtmarker skyddas så långt möjligt mot dränering, torvtäkter, vägbyggen och annan exploatering. Våtmarkernas värde för friluftsliv värnas. Skälen för regeringens bedömning: Arbetet beträffande miljö- kvalitetsmålet fortskrider i rätt riktning men går för långsamt i för- hållande till uppsatta delmål. Något nytt delmål beträffande anläggning och restaurering av våt- marker i skogslandskapet bör inte formuleras . Denna fråga kommer emellertid vad regeringen erfarit att behandlas i den nationella strategi som skall utarbetas av , , Statens jord- bruksverk och . Vid senaste granskning av den svenska miljöpolitiken rekommenderar organisationen att förstärka åtgärder för att förvalta och återställa bl.a. våtmarker inom Prop. 2004/05:150 ramen för en bredare landsbygdspolitik (se rekommendation nr 16 i bilaga 2). 15.1Ändrad precisering av miljökvalitetsmålets innebörd Regeringens bedömning: Miljökvalitetsmålets innebörd omformuleras i följande delar: Främmande arter och genetiskt modifierade organismer som kan hota eller utarma den biologiska mångfalden introduceras inte. Torvbrytning sker inte på platser med höga natur- eller kulturvärden eller på ett sådant sätt att det leder till stora negativa effekter på den biologiska mångfalden. Skälen för regeringens bedömning: Punkternas tidigare lydelse var: Främmande arter och genetiskt modifierade organismer som kan hota den biologiska mångfalden introduceras inte. Torvbrytning sker på lämpliga platser med hänsyn till natur- och kulturmiljön och den biologiska mångfalden. Med tillägget i den första punkten framgår det att även utarmning är problem vid bevarandet av den biologiska mångfalden (se avsnitt 3.3). Ändringen beträffande torvbrytning innebär en tydligare precisering av vilka typer av områden där torvbrytning inte bör ske (se även avsnitt 15.7 om Framtida insatser). 15.2Delmål 1 om en nationell strategi för skydd och skötsel Regeringens bedömning: Delmål 1 bör fortfarande ha följande lydelse: En nationell strategi för skydd och skötsel av våtmarker och sumpskogar skall tas fram senast . Delmålet kommer att nås. förslag: Överensstämmer med regeringens förslag. Remissinstanserna: i anser att delmålet bör utgå och ersättas med ett mer effektinriktat. Skälen för regeringens bedömning: Regeringen gav i reglerings- brevet i uppdrag att tillsammans med Skogs- styrelsen, och och efter samråd med bl.a. länsstyrelserna utforma en nationell strategi för skydd och skötsel av våtmarker och sumpskogar. Uppdraget skall redovisas . Regeringen avser att ta ställning till denna strategi i syfte att säkerställa det fortsatta genomförandet av erforderliga åtgärder för våtmarkerna. Det fortsatta arbetet bör belysa behovet av Prop. 2004/05:150 anläggning och restaurering av våtmarker även i skogslandskapet, liksom vikten av fortsatt hävd av vissa våtmarker. Kommunernas roll när det gäller fysisk planering (se vidare avsnitt 21.4 om en strategi för hushållning med mark, vatten och bebyggd miljö) är en annan fråga som har stark bäring på strategin. I det sammanhanget vill regeringen peka på den möjlighet som kommunerna har att, inom ramen för satsningen på lokal och naturvård, söka medel för olika naturvårdsprojekt, t.ex. om våtmarker. Enligt regeringens preliminära bedömning kommer strategin att bli ett viktigt dokument för att bedöma behovet av nya delmål och åtgärder för att uppnå miljökvalitetsmålet Myllrande våtmarker i ett genera- tionsperspektiv. Dessa bedömningar blir naturligt att göra i samband med nästa fördjupade utvärdering av miljömålsarbetet. Frågan om ett mer effektinriktat delmål får övervägas i det sammanhanget. Beträffande markavvattning kan generellt konstateras att vi genom bestämmelser om tillståndsplikt och områden med mark- avvattningsförbud har ett starkt regelverk till skydd för våtmarkerna. I likhet med vad framhållits i kap. 12 om Levande sjöar och vattendrag krävs dock fortsatt riktade rådgivningsinsatser till markägare och entreprenörer i samband med skogliga åtgärder vid våtmarker, t.ex. i syfte att se till att tillräckliga skyddszoner lämnas. Den landsomfattande Våtmarksinventeringen är ett värdefullt underlag för löpande ärendehantering och liknande som berör våtmarker. Detta stora material bör, genom olika uppföljningsinsatser, användas i den fortsatta miljöövervakningen av våtmarkerna. Delmål 2 om skydd av våtmarker i myrskyddsplanen Regeringens bedömning: Delmål 2 bör fortfarande ha följande lydelse: Samtliga våtmarksområden i Myrskyddsplan för skall ha ett Delmålet kan nås om åtgärderna intensifieras och ytterligare åtgärder förslag: Överensstämmer med regeringens bedöm- Remissinstanserna: Inga specifika synpunkter framförs. Skälen för regeringens bedömning Enligt redovisning från har omkring tio objekt av myrskyddsplanens objekt avsatts som skyddade hälften av de drygt 500 objekten i planen skyddade medan av ytan är skyddad. anser att takten i skyddet av våtmarker genom bildande av naturreservat är för låg för att delmålet skall uppnås till 2010. Som skäl anger att länsstyrelserna av resursskäl ofta prioriterar skydd av andra naturtyper, främst Prop. 2004/05:150 skogsmiljöer. genomfördes den sista fältarbetssäsongen i för våtmarksinventeringen i landet. Därigenom kan utpekandet av nationellt värdefulla våtmarksområden omfatta även landets största och våtmarksrikaste län. En komplettering av myrskyddsplanen i anslutning till den planerade revideringen blir därigenom möjlig liksom även utök- ning av våtmarkskonventionens (Ramsarkonventionen) lista över interna- tionellt värdefulla våtmarker. Regeringen har via olika uppdrag uppmanat länsstyrelserna att i urvalet av områden till Natura 2000 sär- skilt uppmärksamma dessa s.k. Ramsarområden. Flertalet av Ramsar- områdena ingår redan i det svenska bidraget till Natura 2000. En brist i våtmarksinventeringen är att kulturhistoriska kvaliteter inte behandlas i någon större omfattning. Myrskyddsplanen kommer dock genom medverkan att kompletteras med kultur- historiska aspekter. Många tidigare hävdade myrmiljöer ligger utan hävd. För att i någon mån råda bot på detta har låtit utarbeta ett särskilt åtgärdsprogram för skötseln av rikkärr. Ytterligare åtgärder för att nå målet Regeringen konstaterar att områden i myrskyddsplanen avsätts i en takt som är otillräcklig för att nå målet inom utsatt tid. I arbetet med att säkerställa våtmarker i myrskyddsplanen har emellertid även det arbete som sker inom ramen för det europeiska 2000 stor betydelse. I det pågående arbetet med att upprätta bevarandeplaner för Natura 2000-områdena kommer länsstyrelserna att närmare precisera behovet av åtgärder. Regeringen avser därför att ge länsstyrelserna i upp- drag att utarbeta en tidsplan för skyddet av myrskyddsobjekt inom respektive län med syfte att genomförandet intensifieras så att delmålet uppnås till utsatt tid. Regeringen vill i detta sammanhang även framhålla vikten av att länsstyrelserna ges tillräckliga resurser för detta. När myrskyddsplanen reviderats och den nationella strate- gin för skydd m.m. av bl.a. våtmarker föreligger, kommer det att finnas tydligare förutsättningar att ange behovet av ytterligare åtgärder. Genom tidsplanerna skall tydliggöras hur myndigheterna skall klara av det uppenbarligen lågt prioriterade skyddet av våtmarker. Strate- gin för skydd och skötsel av våtmarker kommer också att bli ett centralt dokument i det fortsatta arbetet med att genomföra myrskyddsplanen. De beräknade kostnaderna om totalt för att genomföra skyddet bedöms inte påverkas av revideringen. En förskjutning av kost- naderna till den senare delen av perioden blir naturligt en följd av att genomförandetakten varit för låg. 15.4Ändrat delmål 3 om skogsbilvägar Regeringens förslag: Delmål 3 skall ha följande lydelse: skall skogsbilvägar inte byggas över våtmarker med höga natur- eller kulturvärden eller på annat sätt byggas så att dessa våtmarker påverkas negativt. Regeringens bedömning: saknar regeringen underlag för att bedöma möjligheterna att nå delmål 3. förslag: föreslog att delmålets lydelse skall vara oförändrat. Remissinstanserna: konstaterar att delmål 3 om skogsbilvägar skall vara uppnått . Föreningen påpekar att i underlagsmaterialet konstateras att det inte är möjligt att avgöra om målet är nått, delvis på grund av bristfällig statistik. Detta är givetvis inte acceptabelt. Delmålen måste kunna utvärderas, annars blir det meningslöst att sätta upp tidsbegränsade mål. Föreningen m.fl. remissinstanser anser att en generell samrådsplikt för byggande av skogsbilvägar bör införas i lag.