prop · GS03161 · 2005-05-27 00:00:00 — Syftet är bland annat att öka kunskapen och medvetenheten om mänskliga rättigheter med dess nationella och internationella aspekter. -Det internationella arbetet för respekten för de mänskliga rättigheter- na har knutits till det nationella arbetet genom nationella handlingsplan för de mänskliga rättigheterna (skr. 2001/02:83). Arbe- tet med den andra nationella handlingsplanen för de mänskliga rättig- heterna har påbörjats och den nya handlingsplanen beräknas att pre- senteras . En samordning av den nationella hand- lingsplanen för de mänskliga rättigheterna och den nationella hand- lingsplanen mot rasism, främlingsfientlighet, homofobi och diskrimi- nering kommer att äga rum i den nya handlingsplanen för de mänsk- liga rättigheterna. Mål: Att identifiera nya arbetsmetoder för att ytterligare stärka kun- skapen om och respekten för de mänskliga rättigheterna hos civila samhället och företag som investerar i fattiga länder. -Inom ramen för initiativet Globalt Ansvar har ett tiotal seminarier hållits för att stimulera kunskapsutveckling och erfarenhetsutbyte om bland annat mänskliga rättigheter mellan regeringen, företag och civi- Bland annat har en kurs om grundläggande arbetsvillkor Skr. 2004/05:161 hållits för företag under ledning av . -På uppdrag av regeringen har ett urval myndigheter rapporterat om hur de arbetar med social och miljömässig hänsyn, inklusive mänsk- liga rättigheter och grundläggande arbetsvillkor, i den offentliga upp- handlingen. Vidare har regeringen hållit ett seminarium med besluts- fattare i de statliga bolagen om socialt och miljömässigt ansvar. Mål: Att ett rättighetsperspektiv på utveckling skall få genomslag i -driver rättighetstänkandet inom ramen för den nordisk- baltiska valkretsen. för därutöver diskussioner med Världs- bankens ledning om rättighetsfrågor och bankens roll inom området. -Ett särskilt bidrag utgick till 2004 för att främja arbetet med ett jämställdhetsperspektiv inom för banken nya områden såsom kvinnors och flickors åtnjutande av de mänskliga rättigheterna och könsrelaterat våld. 3.1.2Demokrati och god samhällsstyrning En gemensam utgångspunkt för regeringens demokratiutvecklingsarbete, såväl på nationell som på internationell nivå, är att skapa förutsättningar för individer att förbättra och påverka sina levnadsvillkor genom att göra sina röster hörda och få inflytande. Demokrati och god samhällsstyrning, inklusive ansvarsutkrävande och deltagande, öppenhet och insyn samt maktfördelning, frihet från korruption och ett välfungerande rättsväsende grundat på rättsstatens principer är grundläggande förutsättningar för ett lands demokratiska och ekonomiska utveckling. Fria och rättvisa val, fungerande partisystem, fria och oberoende media, kultur samt ett plura- listiskt civilt samhälle är av stor vikt för att människor skall våga hävda och aktivt utöva sina politiska och medborgerliga rättigheter och göra medvetna val. Framförallt , , Finansdepar- tementet Utbildnings- och och Styrelsen för interna- tionellt utvecklingssamarbete (Sida) är involverade i arbetet för demokra- ti och god samhällsstyrning. Mål: Att skapa förutsättningar för individer att förbättra sina levnads- villkor och få inflytande med utgångspunkt från erfarenheter och insat- ser i det nationella demokratiarbetet. -stödjer det internationella samarbetet i bland annat FN, Or- ganisationen för säkerhet och samarbete i (), EU och i , i syfte att främja demokratiska processer och för att stärka erfarenhetsutbyte och samarbete kring demokratiutvecklings- frågor. Mål: Att säkerställa att styrningen av (IMF) och är effektiv och att utvecklingsländernas infly- tande stärks. -Frågan drivs av den nordisk-baltiska valkretsen i organisationernas policyskapande kommittéer och genom att bidrar till kapaci- tetshöjande insatser för att stärka utvecklingsländernas deltagande i beslutsprocesser. Mål: Att identifiera vilka aktörer, strukturer och processer som verkar för eller bromsar fattigdomsinriktade reformer i utvecklingsländerna. -Inom ramen för /DAC:s Govnet leder tillsammans med och utvecklingen av metoder för analys av makt- och förändringsaktörer. Mål: Att förebygga och bekämpa gränsöverskridande organiserad brottslighet och korruption. -medverkar till att utveckla det gränsöverskridande brottsföre- byggande och brottsbekämpande samarbetet, exempelvis med att ta fram, ansluta sig till och genomföra åtagandena i internationella kon- ventioner och i samarbetet för att bekämpa smuggling, handel med narkotika, människohandel, korruption och penningtvätt, exempelvis genom konvention mot bestickning och FN:s konvention mot gränsöverskridande brottslighet. -Regeringen arbetar för en fri och rättvis handel och stöd för enklare handelsprocedurer, då handelshinder och komplicerade byråkratiska rutiner kan utgöra en grogrund för korruption. Mål: Att bidra till en demokratifrämjande kultur- och mediepolitik i samarbetsländerna. -Regeringen arbetar med att stärka samordningen mellan kultur-, utri- kes- och utvecklingspolitiken. En samrådsfunktion för detta arbete har skapats i . har regeringen för avsikt att lämna en proposition till om internationell kul- turpolitik. -Inom ramen för EU-samarbetet verkar för att få till stånd ett beslut om en konvention vid för utbildning, veten- skap, kultur och kommunikation () generalkonferens , om att främja mångfald av konstnärliga uttryck. Konventionen har en tydligt utvecklingspolitisk profil och syftar bland annat till att konsolidera enskilda länders rätt och skyldighet att föra en nationell kulturpolitik som stödjer kulturell mångfald. -medverkade i grundandet av det internationella nätverket för kulturministrar (INCP) och har deltagit aktivt i verksamheten. Nätverket omfattar över 60 länder och har ett tyd- ligt utvecklingsperspektiv. INCP har varit pådrivande i arbetet med en internationell konvention för kulturell mångfald. - är inom ram aktivt på medie- och kulturarvs- Skr. 2004/05:161 området. Vid en ministerkonferens i presenterade en nationell rapport om betydelsen av mediemångfald för den demokratiska processen. Mål: Att tillsammans med intressegrupper utveckla idéer, bilda opinion och bidra i det konkreta genomförandet av politiken för global utveck- ling. -En arbetsgrupp har tillsatts för att förbereda bildandet av Forum för global utveckling. Konkreta förslag om organisationsform, finansie- ring och arbetssätt lämnades till regeringen . Arbetet med att upprätta organisationen pågår. Genomförande och uppföljning av politiken för global utveckling och en effektiv fattigdomsbekämpning förutsätter såväl främjande av insatser för de mänskliga rättigheterna som av jämställdhet mellan kvinnor och män. Framförallt är , och När- ingsdepartementet involverade i jämställdhetsarbetet för en rättvis och hållbar global utveckling. Mål: Att alla politikområdens insatser för att genomföra politiken för global utveckling skall ske så att de bidrar till att främja jämställdhet mellan könen. -Regeringen har påbörjat ett långsiktigt arbete i med att förstärka en systematisk integrering av jämställdhetsperspektivet i alla politikområden. Ett arbete med jämställdhetsanalyser pågår inom områden med bäring på den globala utvecklingen, som säkerhet, han- del, utbildning, miljöhänsyn, brottsförebyggande verksamhet och be- kämpningen av människohandel. Mål: Att systematiskt arbeta mot könsdiskriminering och för att för- verkliga kvinnors och mäns, pojkars och flickors lika rättigheter. -deltog aktivt vid 49:e session vilken ägnades åt en granskning och 10-års uppföljning av de- klarationen och handlingsprogrammet som antogs av FN:s medlems- stater vid den fjärde om kvinnor i , , 1995. Denna granskning och uppföljning utmynnade i en politisk de- klaration som bekräftade deklarationen och handlingsprogrammet från . -Projektet orsak till fattigdom slutfördes . Projektrapporten innehåller rekommendationer, är översatt till engelska och har fått en bred spridning. -Arbete för att värna kvinnors och flickors rätt till frihet från könsrela- terat våld har intensifierats. En internationell konferens hölls i Stock- holm om våld mot kvinnor och flickor med fokus på Skr. 2004/05:161 våld i hederns namn. -Genom deltagande i Nätverket för kvinnliga miljöministrar har Sve- rige arbetat aktivt för att jämställdhetsfrågorna skall stärkas inom FN:s miljöprogram (). De antagna rekommendationerna hand- lar bland annat om att stärka kvinnors roll i beslutsfattande på natio- nell nivå. Åtgärder inom ramen för den samlade politiken för global utveckling skall främja en rättvis och hållbar global utveckling. Detta betyder att åtgärder måste utformas så att de är ekonomiskt, socialt och miljömässigt hållbara som fattiga människors perspektiv på utveckling och rättighetsperspektivet skall beaktas. Omfattande synergieffekter finns att hämta med detta förhållningssätt. Det kräver emellertid väl avvägda poli- tiska beslut för att inte insatser inom vart och ett av områdena skall riske- ra att motverka varandra. 3.2.1Hållbart nyttjande av naturresurserna och omsorg om miljön Hållbart nyttjande av naturresurser och omsorg om miljön är centrala för- utsättningar för global utveckling. Miljöförstöring och utarmning av na- turresurser är både en orsak till människors fattigdom och till konflikter och en konsekvens av dessa. Tillverkningen, spridningen och använd- ningen av allt fler och mer komplexa produkter ger upphov till ett flertal av våra miljöproblem, såsom klimatförändringar, spridning av farliga kemikalier och utarmande av naturresurser. På grund av miljöfrågornas gränsöverskridande karaktär fordras samverkan mellan den nationella politiken för hållbar utveckling och politiken för global utveckling. Framförallt , och arbetar med frågor om hållbart nytt- jande av naturresurserna och omsorg om miljön i relation till politiken för global utveckling. Tillväxt, konsumtion och produktion Ekonomisk tillväxt är en grundförutsättning för en varaktig reducering av fattigdomen. Folkrika länder med stark ekonomisk tillväxt, som Brasili- en, och kommer sannolikt att få en allt större betydelse för den globala miljön. Utmaningen vid en sådan utveckling består i att främja en ekonomisk tillväxt och minimera negativ inverkan på miljö, naturresurser och människors hälsa. Regeringen arbetar därför med att främja hållbar konsumtion och produktion samt att bidra till ut- veckling och global spridning av modern miljöteknik. Mål: Att bidra till omställningen till ett hållbart samhälle, nationellt och internationellt. -Regeringen arbetar för att stödja utveckling av innovativa tjänster och teknik inom miljöområdet. inrättas ett nationellt råd för miljöteknik, miljödriven affärsutveckling och miljöteknikex- port för att stärka samordningen på området. Internationellt har Sve- rige framförallt valt att fokusera på urban utveckling. -Regeringen avser att tillsätta en utredning som syftar till att föra fram prioriterade förslag på svenskt agerande för att förbättra det globala miljötillståndet med en ekonomisk tillväxt. -är pådrivande för att EU skall verka för ett ambitiöst resultat i WTO-förhandlingarna i frågan om liberaliseringar av handeln med miljörelaterade varor och tjänster. -Regeringen höll 2004 konferensen i samarbete med . Ett samarbete på detta tema inleds nu med ett antal kine- siska städer. -har bidragit till att FN:s kommission för hållbar utveckling (CSD) på ett tydligare sätt behandlar vattnets roll i jordbruksproduk- tionen. Mål: Att hållbar konsumtion och produktion skall behandlas integrerat och specifikt inom CSD. -arbetar för att stärka utvecklingen av det 10-åriga ramverket inom den så kallade Marrakechprocessen, det vill säga utvecklingen av ett 10-årigt ramverk av program för hållbar konsumtion och pro- duktion. kommer inom ramen för CSD att leda en internatio- nell arbetsgrupp för hållbar konsumtion, vilken kommer att göra en första avrapportering vid nästa internationella möte inom Marrakech- processen . -arrangerade vid CSD 2004 och 2005 sidoevenemang om hållbar konsumtion och produktion. Årets evenemang tog bland annat upp företagens relationer till sina underleverantörer och de senares möjlighet att bidra till hållbar konsumtion och produktion. Mål: Att fiskeriavtalen med tredje land skall främja ett långsiktigt hållbart fiske. -arbetar för att de vetenskapliga underlagen samt kontrollen under bilaterala fiskeriavtal skall skärpas. För det globala klimatet är minskning av användandet av fossila bränslen av stor vikt. De fattigaste länderna och de fattigaste människorna är de som drabbas hårdast av effekterna av klimatförändringen. En diversifie- ring av energikällor kan hjälpa fattiga länder genom att minska känslig- heten av höga och starkt varierande oljepriser. Mål: Att vara pådrivande internationellt när det gäller att miljöanpassa och effektivisera energisystemen och att vara ett föregångsland i det globala klimatarbetet. -ger hög prioritet åt att genomföra sina internationella åtagan- den och att nå det nationella målet om minskning av växthusgaserna till 2008-2012, liksom att identifiera instrument för att få genomslag för att de internationella avtalen skall förstärkas efter Kyotoprotokollets första åtagandeperiod 2012. -verkar för att det europeiska utsläppshandelssystemet och Kyotoprotokollets flexibla mekanismer utvecklas och används på ett sätt som främjar hållbar utveckling i utvecklingsländerna. De flexibla mekanismerna gör det möjligt att komplettera inhemska åtgärder med åtgärder som bidrar till modernisering av energisystem i andra länder. -har ett program för Kyotoprotokollets projektbaserade meka- nismer med projekt i och , vilket skall vidareutveck- las. Arbete pågår även med att undersöka möjligheterna för projekt, bland annat i . Mål: Att bidra till kapacitetsuppbyggnad i utvecklingsländer för att främja klimathänsyn i nationella beslutsprocesser, väl fungerande ener- gimarknader, deltagande i de internationella institutionerna och ut- veckling av alternativa energikällor. -bidrar till att främja de minst utvecklade ländernas kapacitet att integrera klimathänsyn i nationella processer och effektivt delta i förhandlingarna inom och andra fora där kli- matfrågan diskuteras. stödjer även och i deras arbete för exempelvis förbättrad dialog mellan producent- och konsumentländer. De cirka 1,3 miljarder extremt fattiga människor i världen som bor på landsbygden och längs kusterna är i mycket stor omfattning beroende av den lokala biologiska mångfalden och ekosystemens tjänster för sin ut- komst och sitt uppehälle. Mål: Att bidra till utvecklingsländernas kapacitet att skydda den biolo- giska mångfalden och hållbart nyttja naturresurser. -arbetar för att åtgärder för bevarande av biologisk mångfald skall kombineras med hållbart nyttjande av naturresurser, baserat på ett utvecklat sektorsansvar och på försiktighetsprincipen. Arbetet sker inom ramen för konventionen om biologisk mångfald (CBD), Carta- genaprotokollet om biosäkerhet och konventionen om handel med hotade djur och växter. Frågan om tillträde till och rättvis fördelning av nyttigheter som uppkommer vid användandet av genetiska resurser är ett av huvudmålen i CBD och därmed särskilt viktigt. Mål: Att fördjupa det internationella samarbetet om tillgång till gene- tiska resurser och ursprungsbefolkningars och lokalsamhällens tradi- kunskaper om biologisk mångfald, samt om rättvis fördelning av vinster som uppkommer vid nyttjande av dessa. -Regeringen arbetar bl.a. med förhandlingarna om en internationell regim för tillträde och fördelning av avkastning från genetiska resur- ser i CBD. arbetar också aktivt i () och WTO för åtgärder inom patentsystem för att utveckla en sådan regim. -För att säkra finansiering av genbanker och andra bevarandeinsatser kommer att bidra med till Global Crop Diversity Trust, som har ett nära samarbete med FN:s livsmedels- och jordbruksorganisation (FAO) och det internationella fördraget om växtgenetiska resurser för livsmedel och jordbruk. -var drivande i arbetet med att ta fram ett EU- förslag som sändes till om ursprungsangivelser i patentansök- ningar. Frågan härrör bland annat från Dohadeklarationen avseende översynen av och relationen till CBD. Mål: Att medverka till att skapa ett globalt nätverk för att skydda ma- rina områden och att nationellt och regionalt intensifiera ansträngning- arna för att skydda den miljön. -deltar aktivt i EU-arbetet med en europeisk marin strategi, vilken har en global ansats för att bland annat säkerställa framtida tillgång på protein för fattiga länders kustbefolkning. Mål: Att medverka till att genomföra internationella åtaganden om att minska utarmningen av biologisk mångfald till 2010. -deltar aktivt i arbetet inom EU, på nordisk nivå och inom CBD och andra relevanta internationella avtal. Fattiga människor är ofta särskilt utsatta för risken att exponeras för far- liga kemikalier och farligt avfall i sitt dagliga liv. Regeringen anser att det därför är viktigt att arbeta med förebyggande kemikaliekontroll. Vi- dare är insatser för att stödja en övergång från användande av DDT till alternativa bekämpningsmetoder av malaria viktiga. Mål: Att bidra till att minska användningen av farliga kemikalier och att förbättra omhändertagandet av farligt avfall samt minska fattiga människors exponering för dessa. -Regeringen prioriterar förhandlingar om en global kemikaliestrategi. strävar efter att få till stånd internationella åtgärder mot tungmetaller och att ytterligare kemikalier skall läggas till Stock- holms- och Rotterdamkonventionen. - bistår utvecklingsländerna kunskaps- och resursmässigt med Skr. 2004/05:161 att bygga upp regelverk och institutioner inom kemikalieområdet. bidrar även med kunskap för att utvecklingsländerna skall ha möjlighet att etablera nationella utbildningar om kemikaliekontroll som inbegriper lagstiftning och tillämpning av lagstiftning, tillsyn och toxikologi. -är utvecklingsländerna behjälplig med att genomföra kemika- liekonventionerna (Stockholm-, Rotterdam- och samt Montrealprotokollet), bekämpningsmedelsprövning, klassifice- ring och märkning av kemikalier samt tillsyn och kontroll. Att utveckla och stärka nationella miljöinstitutioner och miljöförvalt- ningar är en viktig del i utvecklingsländernas miljöarbete. Mål: Att stärka utvecklingsländernas miljöförvaltning. -strävar efter samverkan mellan myndigheter i och miljöförvaltningar i utvecklingsländerna och arbetar för att de inter- nationella miljöinstitutionerna skall prioritera insatser för uppbygg- naden av effektiva institutionella strukturer i utvecklingsländerna. -stödjer ekonomiskt de minst utvecklade ländernas deltagande vid möten inom miljökonventionerna och andra internationella pro- cesser. Mål: Att få genomslag internationellt för samstämmighet mellan miljö- och utvecklingspolitik. -har tagit initiativ till ett möte mellan miljö- och biståndsmi- nistrar inom . Mål: Att stärka och effektivisera . -För att fokusera samarbetet med har en svensk strategi för 2004-2006 tagits fram och är under genomförande. Ett samförstånds- avtal mellan och undertecknat . -verkar för att antagna strategiska plan för kapacitetsbyggnad och teknologistöd genomförs, bland annat genom närmare samarbete mellan och . har även bidragit finansiellt för att stödja samarbe- tet mellan UNDP och . -hölls på svenskt initiativ ett internationellt semina- rium i för att diskutera hur den internationella miljöförvalt- ningen kan stärkas. Ekonomisk tillväxt är en av förutsättningarna för att uppnå ökat välstånd och varaktigt minska fattigdomen. För detta är arbetstillfällen och möj- ligheter till försörjning av yttersta vikt. För att tillväxten skall komma alla till del krävs ett ökat fokus på sys- selsättningsfrämjande åtgärder och en fördelningspolitik som kommer fattiga människor till gagn. Uthållig ekonomisk tillväxt förutsätter ett investeringsfrämjande klimat präglat av makroekonomisk stabilitet, håll- bar skuldbörda, stabila och transparenta spelregler, en fungerande rätts- stat, väl fungerande institutioner och tillgång till kapital som främjar framväxten av en privat sektor. Ytterligare en viktig komponent är ett synliggörande av den informella sektorn, vilken är central för många fat- tiga människors ekonomiska och sociala trygghet och utveckling. Därtill krävs välfungerande kapital-, tjänste- och varumarknader, inte minst för att säkra fattiga människors tillgång till livsförnödenheter. Framförallt arbetar , , Jord- bruksdepartementet och med insatser för ekono- misk tillväxt i relation till politiken för global utveckling. Även myndig- heter som , och Sida fyller viktiga funk- tioner i arbetet. Hållbar skuldbörda och internationell finansiell stabilitet främjar makro- ekonomisk stabilitet och därmed utvecklingsländernas förutsättningar för uthållig ekonomisk tillväxt. Mål: Att de fattigaste länderna skall uppnå en hållbar skuldbörda. -skriver i av sin andel av de bilaterala fordring- arna inom initiativet för tungt skuldsatta fattiga länder (HIPC). Dess- utom finansierar multilateralt sin del av , samt verkar för att HIPC-initiativet skall bli fullfinansierat. -stödjer kapacitetsuppbyggnad inom skuldhanteringsområdet i de fattiga länderna och har lämnat ett väsentligt bidrag till en IMF- administrerad fond för räntesubventioner till låginkomstländer som drabbats av naturkatastrofer, för att tillfälliga chocker inte skall medföra en ohållbar skuldbörda. Mål: Att IMF:s arbete för att förebygga finansiella kriser, skapa verk- tyg för att hantera sådana och stödja bland annat utvecklingsländerna i deras arbete för makroekonomisk stabilitet, tillväxt och fattigdomsbe- kämpning skall vara effektivt. -medverkar aktivt i de internationella finansiella institutioner- nas styrelsearbete där såväl övergripande policyfrågor som utlåning till enskilda länder diskuteras och beslutas. -medverkar aktivt i en informell EU samordning av IMF- arbetet där bland annat frågor som rör hantering av länders ohållbara skulder, förebyggande av finansiella kriser samt IMF:s roll i lågin- komstländer diskuteras. -har upprättat ett direkt och kontinuerligt informationsflöde mellan ambassaderna och representation i IMF, vilket har bidragit till ett mer samstämmigt agerande. -har finansierat seminarier om IMF:s roll i låginkomstländer och en konsultstudie om vad denna roll borde omfatta. Mål: Att stödja de europeiska transitionsländernas kapacitet att formu- lera, utforma och genomföra ekonomiska program för övergång till marknadsekonomi. -verkar för att stärka Europeiska () rådgivande funktion på det strukturella området. -stödjer såväl den ryska som den ukrainska reformprocessen och det pågår ett omfattande utbyte mellan myndigheter, utbildnings- och forskningsinstitutioner, enskilda organisationer, kommuner och regioner. Ett exempel är samarbetsprogrammet mellan de svenska och ryska finansdepartementen för en effektiv ekonomisk styrning inom den ryska statsförvaltningen. -stödjer aktivt länderna på i deras reformarbete för att anpassa sig till ett framtida medlemskap i . Mål: Att stabilare och mer förutsägbara internationella riktlinjer för statlig extern upplåning skall utvecklas. -arbetar aktivt, bland annat i IMF och inom ramen för det så kallade G10-samarbetet, en grupp bestående av internationella långi- vare med välutvecklade kapitalmarknader, för mekanismer som syftar till att undvika finansiella kriser och säkerställa ordnade och förut- sägbara krishanteringsprocesser. Mål: Att främja utvecklingsländernas kapacitet att attrahera utländska investeringar. -arbetar för att sammanslutningen för investeringsfrämjande myndigheter (), en organisation som har anknytning till för handel och utveckling (), skall bidra till etable- ringen av investeringsfrämjande myndigheter i utvecklingsländerna. Ökad internationell handel är ofta en avgörande faktor för att skapa eko- nomisk tillväxt i utvecklingsländerna.