prop · GS031d18 · 2005-01-01 00:00:00 — Avsevärda brister finns dock fortfarande. Ett exempel på detta är att eleverna i praktiken inte alltid får tillgång till den undervisning i sitt minoritetsspråk som de har rätt till. och Myndigheten för skolutveckling bedriver ett kontinuerligt utvecklingsarbete för att förbättra skolsituationen för elever som hör till de nationella minoriteterna. Utvecklingsinsatserna har bl.a. bestått i kompetensutveckling av pedagogisk personal, utveckling av läromedel och utarbetande av databaser och lexikon för de olika språken. Den senaste nationella kartläggningen av undervisningen i de nationella minoritetsspråken gjordes 2001. Regeringen anser att det är angeläget att en förnyad kartläggning kommer till stånd för att få en tydlig bild av hur den samlade situationen för de nationella minoriteterna ser ut och vilka eventuella ytterligare insatser som behövs för att hävda de nationella minoritetsspråkens ställning i grund- och gymnasieskolan. Regeringen avser därför att ge i uppdrag att kartlägga utbildningssituationen för de nationella minoriteterna. Utifrån beskrivningen skall verket i samråd med Myndigheten för skolutveckling analysera situationen och ge förslag på eventuella åtgärder som behövs för att förbättra utbildningssituationen för de nationella minoriteterna. Fortsatta öronmärkta bidrag till skolan För att ge alla barn likvärdiga möjligheter måste alla skolor vara bra skolor och eleverna få det stöd de behöver för att nå utbildningsmålen. Satsningen på fler lärare och andra specialister har varit mycket framgångsrik och kommunerna har ökat sin personal med sammanlagt 8 500 heltidstjänster. Det är ca 3 000 fler anställda än vad statsbidraget täcker. Uppföljningar visar att satsningarna varit störst i och mindre i gymnasieskolor. Endast en liten del av statsbidraget har använts till att anställa personal inom fritidshemmen. ekonomiska vårproposition (prop. 2003/04:100) aviserade regeringen en överföring av medel från personalförstärkningsanslaget till det generella statsbidraget till kommuner och landsting. Regeringen föreslår att förs till det generella statsbidraget 2005 och ytterligare 2006. Regeringen föreslår att satsningen på personalförstärkning i skola och fritidshem fortsätter som ett särskilt statsbidrag i ytterligare två läsår och fördelas med /05 och ytterligare /06. Regeringen har beslutat om vissa ändringar i förordningen om statsbidrag till personalförstärkningar i skola och fritidshem för läsåren 2004/2005 och 2005/2006. införs ett nytt basår för satsningen. Kommunens insatser skall då bedömas i förhållande till personaltätheten /04. Därmed får kommuner som inte fullt ut kunnat utnyttja statsbidraget ett gynnsammare utgångsläge när de ansöker om kommande bidrag. Kommuner som satsat egna medel utöver det beviljade statsbidraget för att förbättra personaltätheten i skola och fritidshem kommer inte att missgynnas i och med införandet av ett nytt 2004/05:1 UTGIFTSOMRÅDE 16 Förordningsändringarna ger möjlighet att bortse från personalförstärkningar som finansierats med egna medel vid beräkning av personaltätheten /04. För kommuner med ett växande elevunderlag kan det vara svårt och mycket kostsamt att öka personaltätheten i skola och fritidshem. Därför införs nu en möjlighet för dessa kommuner att använda en fjärdedel av sin bidragsram för den personalökning som krävs för ett ökat elevantal. Det gynnar inte minst kommuner som har ökande antal barn i fritidshem. Förordningsändringarna ger också en möjlighet för kommuner att överföra delar av statsbidraget till en annan kommun när de har gymnasieelever i en annan kommuns gymnasieskola. I och med denna ändring ges den mottagande kommunen bättre förutsättningar att göra behövliga personalförstärkningar. Tillgången till välutbildade lärare har avgörande betydelse för måluppfyllelsen i skolan och elevernas resultat. Kommunerna har ansvar för att erbjuda goda arbetsvillkor och utvecklingsmöjligheter för att kunna rekrytera, utveckla och behålla lärare. Skolhuvudmännen ansvarar också för att skollagens bestämmelser om tillsvidareanställning av lärare med pedagogisk utbildning efterlevs. Staten ansvarar för examensmålen för lärarutbildningen och utbildningens omfattning. har i sin senaste rapport () om behov av och tillgång på pedagogisk personal pekat på behovet av lärare till framför allt förskola, förskoleklass och fritidshem samt lärare i yrkesämnen i gymnasieskolan. Andelen anställda lärare utan lärarutbildning har ökat och utgör nu i och i gymnasieskolan. I fristående skolor är motsvarande andelar . För enskilda lärarkategorier kan siffran vara högre. Så är till exempel andelen lärare i yrkesämnen i gymnasieskolan utan lärarutbildning . Detta är ett växande problem eftersom möjligheten för utbildade lärare att få anställning minskar. utbildningsinspektions kvalitetsgranskningar uppmärksammar frågan och kommuner med stor andel obehöriga lärare kommer att observeras särskilt. 2004/05:1 UTGIFTSOMRÅDE 16 Kommunerna som arbetsgivare bör som ett led i sin personalplanering utnyttja de möjligheter som distansutbildning och den reguljära lärarutbildningen ger. På så vis kan både behöriga lärare och lärare utan lärarutbildning komplettera sin utbildning. I det nationella skolutvecklingsprojektet arbetar 25 kommuner för att öka attraktiviteten i läraryrket. Fokus är på insatser för att rekrytera och behålla lärare. Viktiga delar i arbetet är att skapa karriärtjänster och andra utvecklingsmöjligheter. Detta kan ske genom att utveckla samarbetet med universitet och högskolor. Målsättningen är att stärka lärarnas professionella utveckling, bl.a. genom närhet till forskning och annan pedagogisk utveckling. Attraktiv skola bygger i stor utsträckning på de insatser parterna inom ramen för avtalet på skolområdet har kommit överens om att arbeta med för att öka måluppfyllelsen i skolan. Årsredovisningarna från de deltagande kommunerna visar att utvecklingsarbetet nått störst framgång inom projektets målområden: , och Högskolesamverkan. Goda exempel och andra erfarenheter som görs skall kunna tjäna som förebilder och stimulera till utvecklingsinsatser i andra kommuner. En utvärdering av projektet kommer att redovisas efter att det avslutats . deltar i : Attracting, Developing and Retaining Effective Teachers. Syftet är att visa hur 25 länder med olika utbildningssystem arbetar för att attrahera, utveckla och behålla lärare samt diskutera policy och metoder för detta och därmed ge både politiker och andra beslutsfattare information, analyser och annat beslutsunderlag. lämnade sin bakgrundsrapport . En sammanfattande slutrapport över samtliga länder beräknas bli publicerad . Genom att delta i undersökningen får kunskap och perspektiv av värde för det fortsatta arbetet och utvecklingen av dessa frågor i . I många undersökningar och i forskning om rektors roll har betydelsen av rektors ledarskap för en skolas arbetsmiljö och resultat lyfts fram. effektuppföljning visar att en tydlig skolledning har betydelse för att statliga utvecklingsinsatser skall få genomslag. drog åt en utredare att göra en kartläggning och utvärdering av skolans ledningsstruktur (U 2003:03). Motivet var att närmare studera vilken ledningsorganisation och vilket stöd för rektors ledarskap som utvecklats i kommunerna samt om något samband kunde konstateras mellan det organisatoriska stöd som fanns för rektor och skolans måluppfyllelse. Ut- redningen skall redovisa resultatet av sitt arbete . Enligt statistik från finns det 8 134 rektorer och andra skolledare i det offentliga skolväsendet och i fristående skolor. Av dessa är kvinnor och män. I är andelen kvinnliga rektorer högre, , och i gymnasieskolan är av rektorerna kvinnor. Stat och kommun har ett gemensamt ansvar när det gäller att utbilda och kompetensutveckla rektorer och övriga skolledare. () har på uppdrag av Myndigheten för skolutveckling redovisat vilken utbildning rektorer i har för sitt arbete. Av redovisningen framgår att av skolledarna inte har genomgått vare sig rekryterings- eller introduktionsutbildning. Drygt hälften av skolledarna har uppgivit att de inte genomgått eller genomgår den statliga rektorsutbildningen. Myndigheten för skolutveckling har regeringens uppdrag att erbjuda en befattningsutbildning för i första hand nyblivna rektorer och andra ledare i alla läroplansbundna verksamheter, vilket även inkluderar fristående skolor. Rektorsutbildningen bedrivs vid sju högskolor och dessutom som ett särskilt uppdrag inom Myndigheten för skolutveckling, således finns totalt åtta utbildningsanordnare. Efterfrågan på rektorsutbildningen är större än antalet utbildningsplatser som kan erbjudas. Myndigheten för skolutveckling har uppmärksammat behovet av åtgärder för att minska väntetiden för att genomgå utbildningen. Regeringen har därför givit myndigheten i uppdrag att utveckla innehåll och form för den statliga rektorsutbildningen i syfte att öka dess effektivitet. Myndigheten skall pröva olika upplägg och former för genomförande av utbildningen samt överväga hur rektorsutbildningen skall organiseras och vilka utbildningsanordnare som kan svara för innehållet i utbildningen. Universitet och högskolor skall dock 2004/05:1 UTGIFTSOMRÅDE 16 även fortsättningsvis vara huvudaktörer i rektorsutbildningen. En utredare har utsetts för att göra en översyn av vissa delar av arbetsmiljölagen (AML) (Dir. 2004:91). Utredaren skall bl.a. utreda frågan om tillämpningsområdet för AML bör utvidgas till 6.1.6Arbetsmiljö, hälsoarbete och fysisk barn i förskola och fritidshem samt att se över Förskolan tillsammans med skolan är största arbetsplats. En säker och trygg miljö är en viktig förutsättning för att främja lärande för alla barn och ungdomar i förskola och skola. Elevernas delaktighet och medverkan i skolans arbetsmiljöarbete är både en viktig arbetsmiljöfråga och en demokratifråga. För skolans arbetsmiljö gäller samma regler som för andra arbetsplatser. I propositionen Hälsa, lärande och trygghet (prop. 2001/02:14) gjorde regeringen bedömningen att skolhälsovård, elevvård och specialpedagogiska insatser bör ses som ett eget verksamhetsområde benämnt elevhälsa. Vidare behandlades behovet av en översyn av arbetsmiljölagen i syfte att förtydliga elevernas inflytande över sin arbetsmiljö. Arbetet med elevhälsa skall ses som en del av skolans uppdrag och arbetet för en god hälsa. För att elevhälsa skall kunna införas som ett eget verksamhetsområde inom skolan måste ändringar i skollag och sekretesslag ske. har i sitt betänkande Skollag för kvalitet och likvärdighet (SOU 2002:121) föreslagit att skollagen bör ha en särskild reglering om elevhälsa som sträcker sig utöver reglering av skolhälsovård. I elevhälsan föreslås ingå omvårdnad samt medicinska, psykologiska, sociala och specialpedagogiska insatser. Arbetet med förslag till ny skollag pågår och kommer att presenteras för . En särskild utredare har gjort en översyn av bestämmelser i sekretesslagen om sekretess i skolan och betänkandet Sekretess i elevernas intresse (SOU 2003:103) har överlämnats. Ut- redaren anser att de hinder som finns mot samarbete mellan skolhälsovård och elevvård kan överbryggas med en ökad kunskap om regelverkets innehåll och hur det skall tillämpas. Ut- redaren föreslår även utökade möjligheter att lämna uppgifter från skolhälsovården till elevvården samt att sekretesslagen bör anpassas till förslag om elevhälsa. elevrepresentanternas befogenheter och pröva om det är möjligt att stärka bevakningen av elevernas arbetsmiljö. Uppdraget skall redovisas . Många av brister i skolans arbetsmiljöarbete har visat sig bero på okunnighet om bestämmelserna i arbetsmiljölagen och på hur dessa skall tillämpas. För att förbättra elevskyddsombudens möjligheter att delta i skolans arbetsmiljöarbete har regeringen gett i uppdrag att i samverkan med utfärda föreskrifter om elevskyddsombud. Ett förslag till föreskrifter om elevmedverkan i skolans arbetsmiljöarbete genom elevskyddsombud rapporterades till regeringen (U2003/3550/S). I föreskrifterna som trädde i kraft förtydligas elevskyddsombudens roll. Vidare anges huvudmannens/rektors skyldigheter att informera eleverna om arbetsmiljöarbetet och om deras rätt att delta genom elevskyddsombud. Alarmerande rapporter om ökande antal överviktiga barn har visat på allvarliga effekter av felaktig kost och brist på motion. Barn i skolåldern löper risk att få t.ex. högt blodtryck, diabetes och utveckla hjärt- och kärlsjukdomar. Den minskande fysiska aktiviteten bland barn och unga är ett folkhälsoproblem som måste diskuteras och bearbetas av hela samhället. Skolan har en central roll i detta arbete. Regeringens bedömning är att alla berörda samhällssektorer måste samverka för att förbättra barns och ungdomars fysiska hälsa. Sjuk- och hälsovården är självklara aktörer. Förskolan och skolan är strategiska platser där man kan nå alla barn. Väl planerade insatser kan få effekt både för enskilda individer och för de allmänna attityderna hos barn och ungdomar. Förskolan och skolan måste sträva efter att involvera såväl pedagogisk personal som elevhälsopersonal samt föräldrar i ett förebyggande arbete för att förbättra barns hälsa. 2004/05:1 UTGIFTSOMRÅDE 16 Ämnet Idrott och hälsa är kärnan för arbetet med fysisk aktivitet i skolan. Det är därför angeläget att verksamheten utformas så att den attraherar alla elever, inte enbart vissa. Regeringen anser att fysisk aktivitet och rörelse dessutom bör vara en naturlig del i skolans vardag och integreras i hela skolans arbete. Ett brett ämnesövergripande perspektiv måste därför finnas i detta arbete. Det är regeringens och idrottsrörelsens gemensamma ambition att alla barn skall ha fysisk aktivitet om minst inom ramen för skoldagen. Skolan är en mötesplats och bildar därmed en naturlig plattform för samverkan mellan lärare och idrottsledare i arbetet med att fånga upp barn för fysisk aktivitet. Regeringen har lanserat en satsning med flera samordnade insatser för att stimulera till lokal utveckling av fysisk aktivitet hos barn och unga. Fysisk aktivitet enligt läroplanerna För att betona skolans ansvar att erbjuda daglig och regelbunden fysisk aktivitet inom ramen för hela skoldagen har regeringen fört in en sådan skyldighet i Lpo 94 samt i Lpf 94. Varje skola skall, utifrån sina lokala förutsättningar, hitta former för att dessa mål skall uppnås. Detta kan ske inom ramen för ämnet Idrott och hälsa men också inom ramen för andra ämnen eller under raster och håltimmar. Myndigheten för skolutveckling har fått i uppdrag att nära följa och stödja skolornas arbete med att implementera de nya målen i läroplanerna. Myndigheten skall också återkommande, med start , rapportera till regeringen bl.a. i vilken utsträckning skolorna lyckats förverkliga målet om 30 minuters fysisk aktivitet för varje elev. Nationellt centrum för främjande av fysisk aktivitet Regeringen har inrättat Nationellt centrum för främjande av fysisk aktivitet hos barn och ungdom vid . Centrumets främsta uppgift är att stödja skolor i deras arbete med att stimulera till ökad fysisk aktivitet och till andra hälsofrämjande åtgärder. Centrumet skall sprida erfarenheter och goda exempel från såväl arbete inom ämnet Idrott och hälsa som från andra insatser, stödja och informera om forskning och utvecklingsprojekt samt verka för en ökad samverkan mellan olika aktörer på området. Verksamheten har påbörjats . Regeringens samarbete med idrottsrörelsen - Handslaget Skolans interna arbete och planering spelar en viktig roll i att nå målen om ökad fysisk aktivitet, men samarbetet mellan skolor och lokala idrottsföreningar behöver också utvecklas. Ett utvecklat samarbete mellan idrottsrörelsen och skolan är ett viktigt område som lyfts fram i regeringens handslag med idrottsrörelsen. Idrottsrörelsen tillförs sammanlagt från överskottet i AB under förutsättning att idrottsrörelsen tar på sig att bl. a. intensifiera samarbetet med skolorna. Regeringen har fattat beslut om bidragets närmare användning i dialog med idrottsrörelsen, som har lämnat förslag till handlingsplan för hur medlen skall användas och hur samverkan med skolan skall utformas. av satsningen har () prioriterat samarbetet mellan skolan och idrotten som ett av de vikigaste områdena för Handslaget. RF räknar med mer än 700 Handslag mellan idrottsföreningar och skolor . RF kommer även under satsningens andra år ge distriktsförbunden i uppgift att prioritera samarbetet med skolan. Handlingsplanen från i (2002) understryker behovet av utbildning för hållbar utveckling. Vid mötet tydliggjordes tolkningen av samtliga tre dimensioner den ekonomiska, den sociala och den miljömässiga av begreppet hållbar utveckling. Det underlättar strävan att göra utbildning för hållbar utveckling till att vara ämnesövergripande på ett naturligt sätt. Beslutet av om att förklara åren 20052014 som för utbildning för hållbar utveckling uttrycker det internationella samfundets förväntningar på medlemsstaterna att ta frågan om utbildning för hållbar utveckling på största allvar. Utbildning för hållbar utveckling stöds i läroplan för förskolan (Lpfö 98), läroplan för det obligatoriska skolväsendet, förskoleklassen och fritidshemmet (Lpo 94) samt läroplan för de frivilliga skolformerna (Lpf 94). för hållbar utveckling (U 2003:06) skall kartlägga och analysera hur utbildningssystem på alla nivåer arbetar för ekonomiskt, socialt och miljömässigt hållbar utveckling samt stimulera till ytterligare insatser inom detta område. Uppdraget skall redovisas . Regeringen lägger stor vikt vid frågorna om demokrati, jämställdhet och mänskliga rättigheter i skolan. Skolan skall inte vara värderingsfri och neutral i dessa frågor utan aktivt verka för fundamentala demokratiska principer som alla människors lika värde oavsett kön, etnisk tillhörighet, religion och annan trosuppfattning, sexuell läggning eller funktionshinder samt för allas rätt att uttrycka sig och respekteras för sina åsikter. Skolan kan bidra till att unga människor lämnar skolan med ett demokratiskt och jämställt förhållningssätt. Värdegrundsfrågorna har uppmärksammats alltmer i skolornas arbete. Så- väl arbetet med att främja demokrati och jämställdhet och arbetet med att motverka diskriminering samt kränkande behandling har i många delar gett önskat resultat i skolorna. Likväl finns det brister. Exempelvis måste jämställdhet behandlas som en demokratifråga och kränkningar på grund av kön och sexuell läggning behöver uppmärksammas och beaktas i större utsträckning i skolornas värdegrundsarbete. åtaganden beträffande mänskliga rättigheter för likabehandling och skydd mot diskriminering bör lyftas fram i skolan. Skolans personal skall ha kännedom om de internationella överenskommelser som skall beaktas i undervisningen. Det krävs ett ständigt pågående arbete för att värdegrunden skall bli levande och självklar för alla som finns i skolan. tillsattes en arbetsgrupp inom Ut- bildningsdepartementet med uppgift att utreda möjligheten till utökat och reellt barn-, elev- och föräldrainflytande i förskola, fritidshem, skola och vuxenutbildning. Arbetsgruppen redovisade sitt uppdrag i rapporten dags - inflytande (Ds 2003:46). I rapporten lämnades förslag om att rektor skall ges ett ökat ansvar för att främja och utveckla ett aktivt elevinflytande samt ansvar för att eleverna får in- 2004/05:1 UTGIFTSOMRÅDE 16 formation om rätten till inflytande och huvuddragen i de bestämmelser som styr utbildningen. För bör detta även gälla föräldrars inflytande och rätt till information. Arbetsgruppen föreslog också en ändring i kursplanerna för de samhällsorienterande ämnena för att betona vikten av att eleverna får kunskaper i lokal demokrati både på skolnivå och på kommunnivå. Förslagen kommer att behandlas i samband med propositionen om förskolans kvalitet, den ungdomspolitiska propositionen och propositionen om ny skollag vilka föreläggs respektive 2005. Regeringen avser också att ge i uppdrag att utarbeta ett informationsmaterial om utbildningssystemets mål och intentioner. Myndigheten för skolutveckling avses få ett uppdrag om insatser för att stödja och inspirera arbetet med att öka det reella inflytandet för barn, elever och föräldrar i förskolor och skolor. Förebyggande åtgärder mot mobbning Demokratiuppdraget är tillsammans med kunskapsuppdraget fundamentet för all verksamhet i skolan. Här har de vuxnas förhållningssätt och attityder en avgörande roll. Skolan skall inte bara ge kunskaper som behövs för vidare studier och arbetsliv, utan också ge praktiska kunskaper om demokrati och mänskliga rättigheter. Alla skolor skall ha handlingsprogram för att förebygga och motverka alla former av kränkande behandling. redovisade Myndigheten för skolutveckling ett regeringsuppdrag om att lyfta fram exempel på handlingsprogram och arbetssätt mot kränkande behandling i stödmaterialet Olikas lika värde. Myndigheten identifierade faktorer som motverkar kränkande behandling och stärker arbetet med en god social miljö samt pekade ut stödjepunkter för ett handlingsprogram. Stödmaterialet tar även upp gällande lagar och förordningar samt frågor kring anmälningar till polis och socialtjänst. har på regeringens uppdrag tagit fram allmänna råd för skolornas arbete med att motverka alla former av kränkande behandling. Råden tar bl.a. upp arbetet med att förebygga, att upptäcka, utreda och åtgärda kränkande behandling och skolors handlingsprogram mot kränkande behandling. 2004/05:1 UTGIFTSOMRÅDE 16 Myndigheten för skolutveckling kommer att delta i arbetet med att implementera råden. Jämställdhet är en rättvisefråga och ingår i de nationella målen för skolan. Målen för jämställdhetsarbetet finns i de nationella styrdokumenten. Myndigheterna med ansvar för förskolan och skolväsendet har inom ramen för sina uppdrag ett särskilt ansvar att främja båda könens lika rätt och möjligheter. Flera utvärderingar visar att jämställdhet är den aspekt av demokrati och värdegrund som får minst uppmärksamhet i skolorna. Enligt regeringens mening måste jämställdhetsarbetet intensifieras och effektiviseras på såväl som verksamhetsnivå för att bryta ojämställda strukturer och förhindra könssegregering. Personalens kunskap och kompetens är avgörande för ett jämställdhetsarbete av god kvalitet. För att uppnå en jämställd pedagogik och pedagogisk verksamhet måste all personal bli medveten om sina egna föreställningar om kön och reflektera över hur det påverkar lärandet och läromiljön för barn och unga. För att stärka och stödja kommunernas och skolornas kunskap och kompetens inom området har medel avsatts för att utbilda pedagogiska resurspersoner i jämställdhet och genuskunskap. Dessa s.k. genuspedagoger skall arbeta praktiskt med förändringsarbete. Syftet är att stärka kompetensen och höja kvaliteten i det lokala jämställdhetsarbetet. Regeringens ambition är att det skall finnas åtminstone en kvalificerad jämställdhetspedagog i varje kommun /2005. Av landets 290 kommuner har 170 kommuner någon utbildad genuspedagog. Det finns totalt 190 utbildade genuspedagoger i landet och ytterligare 65 i utbildning. Utbildningen riktar sig till pedagoger och lärare i förskolan, och gymnasieskolan. Den bedrivs på uppdrag av Myndigheten för skolutveckling av och i samarbete med i . Regeringen har givit Myndigheten för skolutveckling i uppdrag att ta fram och sprida lärande exempel på hur skolor och kommuner samverkar med olika organisationer och myndigheter i sitt jämställdhetsarbete. Skriften Hur är det ställt? ger en bakgrund till köns- och maktskillnader i skolan och samhället samt redovisar sex skolors och kommuners jämställdhetsarbete. Skolorna och kommunerna fick materialet . I budgetpropositionen avsattes för insatser att stärka flickors självförtroende och ge möjlighet till bl.a. självförsvarsträning. Kriteriet för att få medel var att kommunen hade anmält en person till utbildningen för genuspedagoger. Pengarna fördelades genom värdegrundscentrum i och . Universiteten i och kommer att göra utvärderingar av satsningen.