prop · GT0323 · 2005-10-18 00:00:00 — Regeringens skrivelse 2005/06:23 Regeringen överlämnar denna skrivelse till . I skrivelsen redovisar regeringen sitt handlingsprogram för tillväxt och sysselsättning inom ramen för Europeiska unionens Lissabonstrategi. Regeringen redovisar de åtgärder som vidtagits eller som planeras för perioden 2008. handlingsprogram för tillväxt och sysselsättning Det ekonomiska läget i .......................................... Arbetet med det svenska handlingsprogrammet............... 2.1Riktlinje 1 - Att säkerställa ekonomisk stabilitet för hållbar 2.2Riktlinje 2 Att trygga ekonomisk och finanspolitisk Riktlinje 3 Att främja en effektiv resursfördelning........ 2.4Riktlinje 4 Att säkerställa en löneutveckling som bidrar till makroekonomisk stabilitet och tillväxt ....................... 2.5Riktlinje 5 Att främja större samstämmighet mellan makroekonomisk politik, strukturpolitik och 2.6Riktlinje 6 Att verka för ett dynamiskt och väl fungerande 3 Mikroekonomisk politik .................................................................. 3.1Riktlinje 7 och 8 Öka och förbättra investeringar i forskning och utveckling och stödja alla former av 3.2Riktlinje 9 Att underlätta spridning och användning av informations- och kommunikationsteknik ........................ 3.3Riktlinje 10 Stärka den industriella basens 3.4Riktlinje 11 Att främja ett hållbart användande av resurser och stärka synergierna mellan miljöpolitik och tillväxt....27 3.5Riktlinje 12 Att utvidga och fördjupa den inre marknaden 3.6Riktlinje 13 Att säkerställa öppna och konkurrenskraftiga marknader i och utanför ....................................... 3.7Riktlinje 14 Att skapa ett mer konkurrenskraftigt företagsklimat och stimulera privata initiativ genom 3.8Riktlinje 15 Att främja en mer företagsvänlig kultur och skapa ett gynnsamt klimat för små och medelstora företag36 3.9Riktlinje 16 Att utvidga, förbättra och sammanlänka den Riktlinje 17 Genomföra en sysselsättningspolitik som syftar till att uppnå full sysselsättning, förbättra kvaliteten och produktiviteten i arbetet och öka graden av social och 4.2Riktlinje 18 Främja en livscykelinriktad syn på arbete .45 4.3Riktlinje 19 Sörja för en arbetsmarknad som är öppen för alla, göra arbete mer attraktivt och göra arbete lönsamt för arbetssökande, även för mindre gynnade personer och personer utanför arbetskraften .......................................... Riktlinje 20 Förbättra förmågan att möta 4.5Riktlinje 21 Främja flexibilitet i kombination med anställningstrygghet och minska segmenteringen av arbetsmarknaden, med vederbörligt beaktande av den roll som tillkommer arbetsmarknadens parter......................... 4.6Riktlinje 22 Sörja för en sysselsättningsfrämjande utveckling av arbetskostnader och mekanismer för fastställande av löner......................................................... 4.7Riktlinje 23 Utöka och förbättra investeringarna i 4.8Riktlinje 24 Anpassa utbildningssystemet till nya Forskning och konkurrenskraft - industrins offert En dialog mellan regeringen och svensk ungdom om den europeiska ungdomspakten ................................. Indikatorer för att följa upp sysselsättningsstrategin ....... Utdrag ur protokoll vid regeringssammanträde ..100 1Sveriges handlingsprogram för tillväxt och sysselsättning En politik för hållbar tillväxt och full sysselsättning Den svenska ekonomin utvecklas väl. har haft en tillväxt som har varit högre än genomsnittet i EU och , och produktivitetstillväxten har varit god. har levnadsstandarden, mätt som real bruttonationalinkomst per capita, ökat lika snabbt som i . har också sysselsättningen i ökat med 290 000 personer. Men det räcker inte. Arbetslösheten är fortfarande för hög. leddes starka tillväxt främst av en god exportutveckling. Denna utveckling väntas nu gå över i en inhemskt driven tillväxt, med stora investeringar och ökad privat konsumtion. För att driva på denna gynnsamma utveckling lanserar regeringen kraftfulla satsningar i syfte att bekämpa arbetslösheten, höja sysselsättningen och öka tillväxten. Regeringens sysselsättningspaket, som redovisats i budgetpropositionen (prop. 2005/06:1) och som också ingår i detta handlingsprogram, innehåller förslag om bättre villkor för företagen, fler jobb för ökad kvalitet i offentlig sektor, arbeten till arbetslösa högskoleutbildade och omfattande satsningar på utbildning. Totalt får 55 000 personer del av sysselsättningspaketet. Därtill får 17 500 fler personer möjlighet att studera vid landets högskolor. Regeringens mål är att den öppna arbetslösheten ska pressas tillbaka till och att den reguljära sysselsättningen ska öka till . På lång sikt är målet full sysselsättning. Omvärlden förändras ständigt och möter nya utmaningar. Globaliseringen gör att den internationella konkurrensen hårdnar, och svenska företag möter ständigt allt tuffare villkor. Den demografiska utvecklingen påverkar stora delar av världen. Att allt fler får leva ett längre och friskare liv är en fantastisk framgång, men det för också med sig nya krav på välfärden. Global uppvärmning och klimatförändringar ställer kampen mot miljöförstöring i ett nytt ljus. Stormar, skyfall och värmeböljor visar att priset för passivitet kommer att bli högt. behöver en aktiv miljöpolitik inte stå i motsatsställning till högre sysselsättning. Det är den åsikt att de förslag för ökad energieffektivitet och bättre miljö, som det svenska nationella handlingsprogrammet innehåller, bidrar till tillväxt och fler jobb. I ett samhälle präglat av rättvisa, trygghet och stark social Skr. 2005/06:23 sammanhållning ökar beredvilligheten att acceptera den snabba förändringstakt som en internationaliserad ekonomi ofta innebär. En aktiv välfärdspolitik innebär därför inte bara ett humanare samhälle utan kan också vara en konkurrensfördel. Den svenska välfärdsmodellen är framgångsrik. Internationella undersökningar bekräftar gång på gång att klarar den pågående samhällsutvecklingen väl. uppfyller också ett stort antal av de mål som EU:s stats- och regeringschefer lagt fast för Lissabonstrategin. När förutsättningarna förändras måste den svenska välfärdsmodellen utvecklas Detta innebär en vilja att ompröva, förnya och söka nya och bättre lösningar. Ett sådant förhållningssätt har präglat arbetet med nationella handlingsprogram. Ny start för Lissabonstrategin Vid Europeiska rådets vårtoppmöte stod EU:s stats- och regeringschefer vid en skiljeväg när det gällde Lissabonstrategin. var resultaten av strategin blandade. Framsteg hade skett på flera områden. Viktiga steg hade tagits i riktning mot en verklig gemensam marknad för energi, telekommunikation och finansiella tjänster. Sysselsättningsgraden var i uppgående, om än i långsam takt, antalet människor som deltog i livslångt lärande hade ökat, andelen energi som kom från förnyelsebara källor hade blivit högre och antalet barn med tillgång till barnomsorg hade ökat, bara för att nämna några av de områden där det finns fastställda mål. fanns det en befogad känsla av besvikelse. Det har ofta gått alldeles för trögt att genomföra fattade beslut, förbättringar har införts långsammare än förväntat och många viktiga mål som har fastställts riskerar nu att inte bli uppfyllda. I ljuset av detta hade ett tydligt val: Antingen att nedgradera Lissabonstrategin och ge den en mer undanskymd plats på den europeiska dagordningen eller understryka dess betydelse och ge strategin en nystart. valde det senare alternativet. Dessutom fattades beslut om ett nytt verktyg för att skynda på genomförandet, nämligen att varje medlemsstat ska lägga fram konkreta handlingsprogram för arbetet med Lissabonstrategin på nationell nivå. stödde redan från början den här linjen. De problem som uppstår får inte leda till att vi sänker våra ambitioner. Utmaningarna som Lissabonstrategin är avsedd att möta har inte försvagats. Globaliseringen och den ökade ekonomisk konkurrens som den medför är en realitet, de demografiska förändringarna utsätter våra välfärdssystem och arbetsmarknader för allt större påfrestningar och klimatförändringar och andra miljöproblem blir för allt mer hotfulla och kostsamma. Beslutet att alla medlemsstater skall presentera nationella handlingsprogram med konkreta åtaganden är viktigt. De nationella handlingsprogrammen kan fungera som ett viktigt hjälpmedel för att fattade beslut ska genomföras snabbare. Detta arbetssätt får emellertid inte leda till att EU-nivån abdikerar när det gäller att upprätthålla Lissabonstrategin som ett sammanhängande europeiskt projekt. Strategin måste alltså även i fortsättningen följas upp på EU-nivå, och allmänna och landsspecifika rekommendationer bör användas även . Europeiska rådets vårtoppmöte bör fortsätta att kollektivt utvärdera de framsteg som har gjorts och fatta beslut om hur man ska gå vidare. Även om de konkreta problem som behöver angripas skiljer sig åt mellan olika länder, kan och ska alla medlemsstater anlägga det övergripande perspektivet att synergier mellan de sociala, ekonomiska och miljömässiga dimensionerna av strategin ska utnyttjas. Ekonomisk, social och miljömässigt hållbar utveckling Lissabonstrategin har alltid stått högt upp på regeringens europeiska dagordning. Den grundinställning till förändring och förbättring som framfördes vid toppmötena i och ligger nära den politik som förs i de nordiska länderna. Vikten av välfungerande marknader understryks, men det betonas att utbildning, en aktiv välfärdspolitik och en progressiv miljöpolitik bidrar till tillväxt och jobbskapande. Att få dessa olika dimensioner att ömsesidigt förstärka varandra och att utnyttja samverkan mellan dem är rätt väg att gå för en modernisering av . Det har därför varit naturligt för regeringen att presentera ett nationellt handlingsprogram där alla dessa dimensioner är väl företrädda och som pekar på hur de olika dimensionerna bidrar till det övergripande målet, tillväxt och skapande av nya arbetstillfällen. I 2001 antog en strategi för hållbar utveckling, som understryker att en hållbar utveckling måste vara ett övergripande mål för Europeiska unionen. Lissabonstrategin måste också vara en del av denna ambition. Hållbar utveckling betraktas ibland som något som bara handlar om miljö. En strävan efter ekonomisk tillväxt som inte åderlåter naturresurserna eller skapar ekologisk obalans är mycket riktigt en viktig del av en hållbar utveckling. Men begreppet hållbar utveckling inbegriper även de ekonomiska och sociala dimensionerna. En hållbar utveckling är i grund och botten en fråga om solidaritet mellan generationerna ett åtagande om att vi som lever inte får handla på ett sätt som äventyrar våra barns möjligheter att tillgodose sina behov. Detta förhållningssätt gäller för alla dimensioner i Lissabonstrategin. Vi måste till exempel öka användningen av förnyelsebar energi, vi måste åstadkomma hållbara offentliga finanser och pensionssystem för att inte lämna över ett skuldberg till kommande generationer och vi måste ha en arbetsmarknad som är öppen för alla och inte sliter ut arbetstagarna eller leder till pension . Begreppet hållbar utveckling som övergripande mål har väglett arbetet med att utforma det nationella handlingsprogrammet. Under Lissabonstrategins första har det då och då kommit fram idéer om att synsättet på strategin som tredelad, d.v.s. att social-, ekonomi- och miljöpolitiken ömsesidigt stöder varandra, borde bytas mot ett slags tvåstegsperspektiv. Det innebär att man skulle börja med att genomföra marknadsorienterade förändringar. Detta skulle generera tillväxt, som i steg två skulle kunna användas för att finansiera sociala ambitioner och Skr. 2005/06:23 miljöskydd. valde att inte ge sig in på en sådan omformning av Lissabonstrategin med all rätt. Ett sådant synsätt skulle inte bara innebära ett stort steg bakåt i våra ambitioner för modernisering av , utan det skulle också undergräva möjligheterna att få ett brett stöd för förändringsprocessen bland allmänheten. Regeringen ser Lissabonsstrategins tredelade perspektiv som nyckeln till framgång, och detta har varit vår ledstjärna när vi har utarbetat det här nationella handlingsprogrammet. 1.2Det ekonomiska läget i starka exportledda tillväxt väntas nu gå över i en inhemskt driven tillväxt. Låga räntor och en god lönsamhet i industrin bidrar till en fortsatt stark investeringstillväxt. Både bostadsbyggandet och maskininvesteringarna är omfattande. Hushållens konsumtion väntas fortsätta att öka till följd av låga räntor, en god förmögenhetsställning, en stark inkomstutveckling och en starkare arbetsmarknad. Den svaga kommunala tillväxten väntas ta ordentlig fart , bland annat till följd av betydande statliga satsningar på kommunsektorn. Tillväxten beräknas uppgå till 2006. bedöms det fortfarande finnas lediga resurser i den svenska ekonomin, vilket innebär att den kan fortsätta att växa i god takt de närmast följande åren. I förhållande till bedömningen ekonomiska vårproposition revideras tillväxtprognosen ned och upp . Låg inflation är en förutsättning för god tillväxt och full sysselsättning. har lagt fast att den övergripande uppgiften för penningpolitiken är prisstabilitet. bedriver på denna grund penningpolitiken självständigt. definierar prisstabilitet som att ökningen av konsumentprisindex ska begränsas till med en tolerans på uppåt och nedåt. Regeringen stödjer penningpolitikens inriktning och står bakom inflationsmålet. -0,3 -2,6 -1,8 -2,6 Inflationen har hållits ned av hög produktivitetstillväxt, måttliga löneökningar, svag efterfrågeutveckling och ökad konkurrens. Till detta kommer att importpriserna, exklusive energi, har fallit . Det höga oljepriset har däremot dragit upp Inflationen väntas förbli låg för att stiga gradvis Skr. 2005/06:23 2006, då efterfrågan och resursutnyttjandet i svensk ekonomi stärks och importprisernas inflationsdämpande effekt minskar. En väl fungerande lönebildning är avgörande för inflationsutvecklingen och möjliggör lägre arbetslöshet, högre sysselsättning och växande produktion. Arbetsmarknadens parter har tagit ett betydande ansvar. har den nominella löneökningstakten varit ungefär hälften så hög som , som reallöneutvecklingen har varit betydligt bättre. I näringslivet har reallönerna ökat med i genomsnitt . har reallönerna ökat i kommunerna, i landstingen och i staten. Strukturella och institutionella förändringar har inneburit att den potentiella tillväxten i den svenska ekonomin ökat. Regeringen gav därför i uppdrag att utreda tillväxtpotentialen i svensk ekonomi för . bedömer att den kommer att uppgå till i genomsnitt . utvecklades arbetsmarknaden negativt. Antalet sysselsatta och antalet arbetade timmar minskade. Utvecklingen var fortsatt svag . har antalet arbetade timmar dock börjat öka. Vidare har antalet nyanmälda lediga platser fortsatt att stiga och antalet varsel minskat. Den ökande inhemska efterfrågan väntas leda till att efterfrågan på arbetskraft ökar inom näringslivet. Kommunernas förbättrade finanser och regeringens sysselsättningspaket möjliggör en positiv utveckling inom offentlig sektor. Sammantaget väntas sysselsättningen öka 2006. Arbetslösheten beräknas uppgå till 2005 och minska till 2006. Strukturindikatorer för uppföljning av Lissabonstrategin. jämfört med andra EU-länder äldre män, % äldre kvinnor, % Andel personer i riskzonen för Investeringar i näringslivet10, % Investeringar i FoU11, % Godstransporter i relation till BNP14, Fotnot: Data från senast tillgängliga år, - information ej tillgänglig, 1) prognos köpkraftsjusterad BNP jämfört med EU-25, 2) köpkraftsjusterad BNP per arbetad timme jämfört med EU-25, 3) , 4) , 5) arbetslös =12 månader i procent av arbetskraften, 6) Regionala skillnader i sysselsättning, variationskoefficient, (i ) på NUTS 2 nivå, 7) andelen personer med en disponibel ekvivalerad inkomst under fattigdomströskeln som är satt till av nationell disponibel ekvivalerad medianinkomst , 8) jämfört med EU-15, 9) andel med gymnasieutbildning bland personer , 10)investeringar i privata näringslivet i procent av BNP, 11) i procent av BNP, 12) jämfört med basåret 1990=100 (i CO2 ekvivalenter) , 13) energi förbrukning i procent av BNP, 14) inrikes godstransporter i relation till BNP; mätt i tonkilometer / BNP. Arbetet med det svenska handlingsprogrammet blåste nytt liv i Lissabonstrategin genom en tydligare fokusering på hållbar tillväxt och full sysselsättning. För att öka det politiska åtagandet från medlemsstaterna och stärka genomförandet av strategin på nationell nivå uppmanade medlemsstaterna att lägga fram nationella handlingsprogram för tillväxt och sysselsättning senast . Ett annat viktigt syfte var att i högre grad involvera de nationella parlamenten och andra nationella aktörer i arbetet med genomförandet av Lissabonstrategin. De, av medlemsstaterna godkända integrerade riktlinjerna (se bilaga 5), utgör utgångspunkten för de nationella handlingsprogrammen. Riktlinjerna omfattar de allmänna riktlinjerna för den ekonomiska politiken och de gemensamma riktlinjerna för sysselsättningspolitiken, i enlighet med fördraget. Riktlinjerna svarar upp mot de viktigaste framtida utmaningarna, som globaliseringen och den åldrande befolkningen, och fokuserar på reformer för att främja konkurrenskraft och ekonomisk tillväxt samt fler och bättre jobb inom ramen för det övergripande målet för hållbar utveckling. Riktlinjerna för den allmänna ekonomiska politiken utgör, , det övergripande instrumentet för samordning av ekonomisk politik på EU-nivå och säkrar därmed enhetligheten mellan Lissabonstrategins tre politikområden. De omfattar hela spektrat av makroekonomisk och mikroekonomisk politik samt sysselsättningspolitikens inverkan på dess områden. Sysselsättningsriktlinjerna som har legat till grund för medlemsstaternas sysselsättningspolitik , är ett viktigt instrument för att uppfylla Lissabonmålen och samordna sysselsättningspolitiken i EU:s medlemsstater. Länderna har upprättat en handlingsplan för sysselsättning där man anger hur man ska uppnå de övergripande målen och genomföra de politiska prioriteringarna på europanivå. har målen definierats som full sysselsättning, förbättrad produktivitet och kvalitet i arbetet samt stärkt social och territoriell sammanhållning. handlingsprogram lades fram, som en regeringens skrivelse till , och kommer att behandlas i /2006. Programmet anger regeringens prioriteringar för , och presenterar de politiska initiativ som regeringen har påbörjat eller planerar för perioden. Alla politiska åtgärder som redovisas i handlingsprogrammet har lagts fram eller kommer att läggas fram för i en budgetproposition eller i andra riksdagspropositioner. Handlingsprogrammet presenterades för kommissionen som presentationen i ägde rum. Den breda politiska ansatsen som regeringen har antagit för att uppfylla Lissabonmålen innebär att flertalet departement inom har deltagit i utarbetandet av det svenska handlingsprogrammet. Huvudansvaret för handlingsprogrammet har legat på Statsrådsberedningen. Arbetsmarknadens parter spelar en viktig roll för att skapa villkor för hållbar tillväxt och full sysselsättning. Redan från starten konsulterades arbetsmarknadens parter, som en del av förberedelserna för det svenska handlingsprogrammet. Parterna har också bjudits in av regeringen att presentera sina politiska prioriteringar och förslag. Den svenska arbetsmarknaden karaktäriseras av en hög organisationsgrad, bred kollektivavtalstäckning och en väl utvecklad social dialog. Ett bra exempel är om industrins utveckling och lönebildning. Avtalet syftar till att ge industrins parter förutsättningar att utan stridsåtgärder genomföra konstruktiva avtalsförhandlingar (se bilaga 1) och att främja industriell utveckling och konkurrenskraft (se bilaga 2). har också varit förebild för flera samverkansavtal som omfattar stora delar av den svenska arbetsmarknaden. Ett annat exempel är den träffade överenskommelsen mellan arbetsgivare och fackliga organisationer inom privata sektorn om rekommendationer för hur arbetsvillkor och löner för utländska företag och deras anställda ska hanteras. Arbetsmarknadens parter hanterar traditionellt många frågor genom kollektivavtal utan statligt ingripande i form av lagstiftning eller genom myndigheter. Arbetsmarknadens parter har också en central roll i genomförandet av EU-direktiv och riktlinjer genom överenskommelser i kollektivavtal. Regelbundna överläggningar äger rum mellan regeringen och arbetsmarknadens parter när det gäller EU-frågor relaterade till sysselsättning och arbetsmarknad men även andra frågor som berör arbetsmarknadens parter. Dessa konsultationer som äger rum både på politisk nivå och tjänstemannanivå ger tillfälle till diskussioner om viktiga EU-frågor i relation till regeringens agerande och den nationella politiken. anordnade regeringen ett seminarium för att diskutera utarbetandet av nationella handlingsprogram med representanter från ett stort antal organisationer inom det svenska civila samhället, inklusive arbetsmarknadens parter. I samband med seminariet fick organisationerna också tillfälle att skicka in sina prioriteringar och förslag till handlingsprogrammet. Seminariet gav möjlighet till en bred diskussion om viktiga frågor för att skapa hållbar tillväxt och full sysselsättning och kring frågor av hög prioritet för de olika organisationerna, men också det civila samhällets roll i genomförandet av Lissabonstrategin i . En viktig slutsats från diskussionerna var, bland annat, behovet av att under utveckla dialogen och metoderna för konsultation Skr. 2005/06:23 mellan civila samhället och regeringen i genomförandet av Lissabonstrategin. I Europeiska rådets slutsatser om den europeiska ungdomspakten understryks att paktens framgång är beroende av att alla berörda parter deltar, inte minst ungdomsorganisationerna. arrangerade ungdomsministern ett dialogforum om ungdomspakten med ungdomsorganisationer. Diskussionerna fokuserade på konkreta idéer kring genomförandet av ungdomspakten, samt om hur ungdomar vill bli informerade och konsulterade om pakten (se bilaga 4). Den regionala och lokala nivån Ansvaret för den regionala utvecklingspolitiken i är delat mellan den nationella och den regionala nivån. Det strategiska instrumentet är de regionala utvecklingsprogrammen där regionala prioriteringar för hållbar regional utveckling fastställs. Prioriteringarna överensstämmer väl med Lissabonstrategins agenda och genomförs genom de regionala tillväxtprogrammen och strukturfondsprogrammen. För att stärka styrningen och dialogen mellan de nationella, regionala och lokala nivåerna kommer regeringen att lägga fram en samlad nationell strategi för regional utveckling. Syftet är att klargöra regeringens mål för den regionala utvecklingspolitiken och genomförandet av sammanhållningspolitiken i linje med Europeiska kommissionens initiativ att stärka den strategiska inriktningen för sammanhållningspolitiken. Ett antal kommuner i har på frivillig basis startat en process för att utarbeta lokala initiativ för tillväxt och sysselsättning i linje med riktlinjerna och Lissabonmålen. Regeringen välkomnar dessa initiativ och anser att de är viktiga bidrag till ett samlat och resultatinriktat genomförande av Lissabonstrategin i alla delar av landet. Ett exempel på lokalt arbete i relation till Lissabonstrategin från och presenteras i bilaga 3. Handlingsprogrammet är uppdelat i tre huvudavsnitt - makroekonomisk politik, mikroekonomisk politik och sysselsättningspolitik - i enlighet med strukturen för de integrerade riktlinjerna. Under respektive riktlinje redovisas politikens inriktning och de insatser och åtgärder som regeringen vidtagit eller planerar för för att möta riktlinjernas intentioner och målsättningar. I bilaga 5 återges riktlinjerna i sin helhet. Regeringens strategi för den ekonomiska politiken är inriktad på full sysselsättning och ökat välstånd genom en hög och uthållig tillväxt.