prop · GS03158 · 2005-05-30 00:00:00 — En utgångspunkt är enligt vår uppfattning att kravet på likvärdig information inte bör uppfattas som att det skall vara fråga om exakt samma information som i ett prospekt. Om det också i fråga om det dokument som avses i artiklarna 4.1 b och 4.2 c ställs krav på att innehållet skall vara detsamma som i ett prospekt skulle det således innebära en skärpning i förhållande till reglerna i prospektdirektivet. Någon sådan skärpning av kraven bör enligt vår uppfattning inte införas i det svenska regelverket. Enligt vad som anges i artiklarna 4.1 b och 4.2 c i prospektdirektivet skall den behöriga myndigheten emellertid göra en bedömning om huruvida dokumentet innehåller information som kan anses som likvärdig med den i ett prospekt. En sådan bestämmelse bör därför tas in i lagen om handel med finansiella instrument. Om den behöriga myndigheten anser att informationen i ett dokument inte är likvärdig med den i ett prospekt, gäller naturligtvis inte undan- taget i artiklarna 4.1 b och 4.2 c i prospektdirektivet och i så fall skall ett prospekt upprättas. Enligt vår uppfattning bör i sådana fall meddela ett beslut med den innebörden. En bestämmelse med detta innehåll bör tas in i lagen om handel med finansiella instrument. Ett beslut som mynnar ut i att informationen i det ingivna dokumentet inte är likvärdig med den i ett prospekt bör meddelas så snart Finansinspek- tionen har gjort sin bedömning. Motsvarande tidsfrister och möjlighet att komplettera dokumentet bör gälla som i ärenden som avser godkännande av prospekt (se avsnitt 8.1). Av prospektdirektivet följer att det inte får ställas upp något krav på att skall meddela beslut om godkännande av ett dokument som getts in för granskning. Undantaget från skyldigheten att upprätta prospekt bör därför gälla om inte inom denna tidsfrist meddelat beslut om att ett prospekt skall upprättas. Inspektionens skall således inte meddela något beslut om att ett prospekt inte behöver upprättas. Emellertid kan inspektionen i ett sådant fall redan innan tidsfristen har löpt ut besluta att skriva av ärendet och lämna en upplysning om detta till budgivaren. I avsnitt 9.2 föreslås att skadeståndsbestämmelserna i 29 kap. 1 § i den föreslagna nya aktiebolagslagen och 16 kap. 1 § försäkringsrörelselagen skall omfatta överträdelser av bestämmelserna om prospekt i 2 kap. lagen om handel med finansiella instrument. Detsamma bör gälla i fråga om överträdelser av bestämmelserna i sistnämnda lag om erbjudande- handling vid offentliga uppköpserbjudanden där vederlaget utgörs av kontant betalning eller sådant dokument som är likvärdigt med ett prospekt vid offentliga uppköpserbjudanden där vederlaget utgörs av finansiella instrument. I avsnitt 10.3 föreslås att skall besluta att en särskild avgift skall tas ut av den som är prospektskyldig enligt lagen om handel med finansiella instrument och som trots detta inte ansöker om godkännande av ett prospekt eller, i förekommande fall, inte ansöker om godkännande av ett tillägg till ett prospekt eller inte offentliggör ett prospekt eller ett tillägg till ett prospekt. På motsvarande sätt bör en särskild avgift tas ut av den som är skyldig att upprätta en erbjudandehandling och som trots detta inte ansöker om registrering av handlingen eller offentliggör den enligt bestämmelserna i lagen om handel med finansiella instrument. I fråga om offentliga uppköps- Prop. 2004/05:158 erbjudanden där vederlaget utgörs av finansiella instrument som är avsedda för allmän omsättning gäller prospektskyldighet enligt de nya bestämmelserna i 2 kap. lagen om handel med finansiella instrument, om budgivaren inte har gett in ett dokument som är likvärdigt med ett prospekt till eller om budgivaren har gett in ett dokument men inspektionen har meddelat beslut om att ett prospekt skall upprättas. Av de allmänna bestämmelserna om särskild avgift följer således att en avgift skall tas ut också av en budgivare som är prospektskyldig och som trots detta inte ansöker om godkännande av ett prospekt. Några ytterligare bestämmelser om särskild avgift vid offentliga uppköpserbjudanden där vederlaget utgörs av finansiella instrument behövs därmed inte. En definition av vad som avses med ett offentligt uppköpserbjudande bör tas in i lagen om handel med finansiella instrument. Med offentligt uppköpserbjudande bör här avses ett offentligt erbjudande till innehavare av finansiella instrument utgivna av en juridisk person att på generellt angivna villkor överlåta samtliga eller en del av dessa instrument till budgivaren. Enligt artiklarna 4.1 c och 4.2 d i prospektdirektivet skall ett prospekt inte upprättas vid ett erbjudande till allmänheten eller ett upptagande till handel på en reglerad marknad, när finansiella instrument erbjuds, tilldelas eller skall tilldelas i samband med en fusion. Detta gäller dock under förutsättning att det föreligger ett dokument som den behöriga myndigheten anser innehålla information som är likvärdig med den i ett prospekt. Bestämmelser om fusion finns i 14 kap. aktiebolagslagen (1975:1385) och 15 a kap. försäkringsrörelselagen. I den föreslagna nya aktiebolags- lagen finns bestämmelser om fusion i 23 kap. som i huvudsak motsvarar bestämmelserna i 14 kap. i den nuvarande aktiebolagslagen. Av bestäm- melserna framgår att vid en fusion kan betalningen utgöras av aktier i det övertagande bolaget eller pengar. Några bestämmelser om skyldighet att upprätta ett prospekt vid en fusion finns inte. Däremot finns det bestäm- melser om att en fusionsplan skall upprättas vid en fusion och vilken information den skall innehålla. Kraven avseende information är dock inte så omfattande som de krav som uppställs i prospektförordningen. 11.4Upprättande av ett särskilt dokument vid vissa fusioner Regeringens förslag: Särskilda bestämmelser om undantag från skyldigheten att upprätta prospekt vid vissa fusioner skall tas in i lagen om handel med finansiella instrument. Undantaget skall gälla vid fusioner enligt 23 kap. i den föreslagna nya aktiebolagslagen eller 15 a kap. försäkringsrörelselagen, om vederlaget till aktieägarna i det överlåtande bolaget utgörs av aktier i det övertagande bolaget och minst ett av bolagen är ett publikt aktiebolag eller ett publikt försäkringsaktiebolag. Styrelserna för överlåtande bolag och, vid absorption, det övertagande bolaget skall upprätta ett dokument som innehåller information som är likvärdig med den som skall finnas i ett prospekt och ge in det till för granskning. Granskningen skall avse en bedömning av om dokumentet är likvärdigt med ett prospekt som upprättas vid en emission av aktier. Dokumentet skall upprättas på svenska, om inte i ett enskilt fall beslutar att det får upprättas på ett annat språk. Om finner att dokumentet inte är likvärdigt med ett prospekt, skall inspektionen meddela beslut om att ett prospekt skall upprättas. Skadeståndsbestämmelserna i 29 kap. 1 § i den föreslagna nya aktiebolagslagen och 16 kap. 1 § försäkringsrörelselagen skall även omfatta överträdelser av bestämmelserna om att upprätta ett dokument vid vissa fusioner. Utredningens förslag överensstämmer i huvudsak med regeringens. Utredningen har dock föreslagit att bestämmelser om skyldighet att upprätta ett särskilt dokument vid vissa fusioner förs in i aktie- bolagslagen (1975:1385) och försäkringsrörelselagen (1982:713). Remissinstanserna: vid anser att en kontantfusion uppvisar sådan likhet med ett uppköpserbjudande där det vederlag som erbjuds är kontanter att styrelsen även då det är fråga om en kontantfusion skall vara skyldig att upprätta ett särskilt dokument. , , och pekar på att det i de av utredningen förslagna bestämmelserna i 14 kap. 1 a § aktiebolagslagen och i 15 a kap. 1 a § försäkringsrörelse- lagen inte anges något om vad som händer med konvertibla skuldebrev, obligationer, teckningsoptioner och andra i förslaget inte nämnda finansiella instrument vid en fusion. Noteras bör dock enligt föreningarna att options- och konvertibelvillkor regelmässigt innehåller regler om vad som skall gälla vid en fusion. anser att de av utredningen förslagna bestämmelserna i 14 kap. 1 a § aktiebolagslagen och i 15 a kap. 1 a § försäkringsrörelselagen bör utgå och ersättas av en bestämmelse i de nya prospektreglerna av innebörd att vid fusioner behöver prospekt inte upprättas, om finner att den enligt aktiebolagslagen eller försäkringsrörelselagen upprättade fusions- planen eller annat offentliggjort dokument har ett innehåll som är likvärdigt med den information som skall finnas i ett prospekt. De föreslagna bestämmelserna lider enligt dessutom av vissa oklarheter och sakliga brister. (Aktiespararna) anser att styrelsen bör vara skyldig att upprätta ett särskilt dokument även då det är fråga om en kontantfusion. Skälen för regeringens förslag: De regler som finns i artiklarna 4.1 c och 4.2 d i prospektdirektivet om undantag från skyldigheten att upprätta prospekt vid vissa fusioner, när det finns ett dokument som innehåller likvärdig information, har inte någon motsvarighet i gällande svensk rätt. Ett sådant undantag måste således införas när prospektdirektivet genomförs. Utredningen har föreslagit att en ny bestämmelse tas in i 14 kap. i den nu gällande aktiebolagslagen respektive 15 a kap. försäkringsrörelse- lagen, där andra bestämmelser om fusion finns samlade, för att detta undantag skall bli möjligt att tillämpa. Enligt utredningens bedömning har bestämmelsen inte något naturligt samband med övriga nya regler som föreslås i lagen om handel med finansiella instrument. Några remissinstanser har pekat på att det i de av utredningen förslagna bestämmelserna i 14 kap. 1 a § i den nu gällande aktie- bolagslagen och i 15 a kap. 1 a § försäkringsrörelselagen inte anges något om vad som händer med konvertibla skuldebrev, obligationer, teckningsoptioner och andra finansiella instrument vid en fusion. Detta är emellertid något som inte berörs av det nu aktuella förslaget utan regleras i bestämmelserna i aktiebolagslagen och i försäkringsrörelselagen (14 kap. 3 § respektive 15 a kap. 3 §). Motsvarande bestämmelser finns även i den föreslagna nya aktiebolagslagen (23 kap. 5 §). Bestämmelser om fusion finns som utredningen har konstaterat samlade i aktiebolagslagen och försäkringsrörelselagen. Detta är en omständighet som talar för att även sådana bestämmelser som har anknytning till fusion tas in i dessa lagar. De nu aktuella bestämmelserna har emellertid enligt vår uppfattning också nära anknytning till bestämmelserna om prospekt, vilka föreslås samlas i lagen om handel med finansiella instrument. Huvudregeln enligt prospektdirektivet är att prospekt skall upprättas vid en fusion där vederlaget till aktieägarna i det överlåtande bolaget betalas i form av aktier i det övertagande bolaget. Om det finns ett dokument som den behöriga myndigheten anser innehålla information som är likvärdig med den i ett prospekt skall skyldigheten att upprätta prospekt dock inte gälla (artiklarna 4.1 c och 4.2 d). Således har undantaget från skyldigheten att upprätta prospekt vid vissa fusioner också stora likheter med det undantag som gäller i fråga om vissa uppköpserbjudanden (se avsnitt 11.2). Mot denna bakgrund anser vi att även de bestämmelser som gör det möjligt att använda dessa undantagsmöjligheter bör tas in i lagen om handel med finansiella instrument. Ansvaret att upprätta ett dokument och ge in det till Finansinspek- tionen åligger styrelserna för överlåtande bolag, och vid absorption, det övertagande bolaget. Dokumentet kan upprättas särskilt för detta ändamål eller utgöras av fusionsplanen, om planen innehåller all den information som krävs för att den skall anses likvärdig med ett prospekt. Skadeståndsansvaret enligt 29 kap. 1 § i den föreslagna nya aktiebolags- lagen, som överensstämmer med 15 kap. 1 § i den nu gällande aktie- bolagslagen, och 16 kap. 1 § försäkringsrörelselagen bör även omfatta överträdelser av bestämmelserna i lagen om handel med finansiella instrument vid upprättande av ett sådant dokument (se avsnitt 9.2). Det bör noteras att skyldigheten enligt artiklarna 4.1 c och 4.2 d i prospektdirektivet att upprätta ett dokument aldrig blir aktuell vid sådana fusioner där ett helägt dotterbolag skall gå upp i moderbolaget, eftersom det vid en sådan fusion inte emitteras några finansiella instrument. Moderbolaget får dessutom anses ha full insyn i dotterbolaget. Enligt vår uppfattning bör skyldigheten att upprätta ett dokument inte heller bli aktuell vid fusioner där samtliga deltagande bolag är privata aktiebolag eller privata försäkringsaktiebolag. Förklaringen är att det i ett sådant fall inte är fråga om att finansiella instrument som är avsedda för allmän omsättning erbjuds till allmänheten. Såsom redogjorts för ovan gäller undantaget från skyldigheten att upprätta prospekt bara om det finns ett dokument som Finansinspek- tionen anser innehålla information som är likvärdig med den i ett prospekt. Reglerna i artiklarna 4.1 c och 4.2 d i prospektdirektivet ger på samma sätt som reglerna i artiklarna 4.1b och 4.2 c utrymme för olika tolkningar hur detta undantag skall tillämpas (se avsnitt 11.2). Av prospektdirektivet följer att det inte får ställas upp något krav på att skall meddela beslut om godkännande av ett dokument som getts in för granskning. Undantaget från skyldigheten att upprätta prospekt bör därför gälla om inte meddelat beslut om att ett prospekt skall upprättas. En sådan bestämmelse bör därför tas in i lagen om handel med finansiella instrument. På motsvarande sätt som vid granskning och godkännande av prospekt bör det anges en tidsfrist inom vilken , om inspek- tionen finner att ett prospekt måste upprättas, skall meddela beslut. Den granskning som inspektionen skall göra av huruvida ett dokument innehåller information som är likvärdig med den i ett prospekt torde inte bli av samma omfattning som den granskning som inspektionen skall göra i samband med en ansökan om godkännande av prospekt. Det är dock svårt att nu göra någon bedömning av hur mycket som inspektionen kommer att behöva för sin granskning av ett sådant dokument. Samma tidsfrister som föreslagits beträffande granskning av prospekt bör därför gälla också för den nu aktuella granskningen (se avsnitt 8.1). Utredningen har föreslagit att dokumentet bör hållas tillgängligt under minst före den bolagsstämma som skall fatta beslut om godkän- nande av fusionsplanen. , , och har påpekat att i såväl lagrådsremissen Ny aktiebolagslag, som regeringen överlämnade till Lagrådet , som koden för bolagsstyrning anges en kortaste tidsperiod . Detta överensstämmer också med vad som följer av bestämmelserna i den föreslagna nya aktiebolags- lagen. Enligt vår uppfattning framstår det därför som motiverat att bestämma tidsperioden även i detta fall . Fall där vederlaget vid en fusion utgörs av kontant betalning omfattas inte av reglerna i prospektdirektivet. Det finns således inte några motsva- rande krav på att ett särskilt dokument skall upprättas eller att den behöriga myndigheten skall granska detta dokument. Sådana fusioner där vederlaget utgörs av kontant betalning uppvisar dock likheter med sådana uppköpserbjudanden där det vederlag som erbjuds är kontanter. vid och anser att styrelsen därför bör vara skyldig att upprätta ett särskilt dokument även då det är fråga om en fusion där kontant betal- ning lämnas. har diskuterat om huruvida ett prospektkrav bör uppställas när kontant betalning lämnas vid fusioner, men funnit att något sådant krav inte bör ställas (Aktiemarknads- nämndens uttalande 2004:2). Nämnden uttalade dock att fusionsplanen måste utformas så att den ger samma information som i tillämpliga delar skall lämnas vid kontanterbjudanden enligt Näringslivets börskommittés regler om offentliga erbjudanden om aktieförvärv (). Vi anser i likhet med utredningen att någon särskild lagreglering avseende skyldighet att upprätta prospekt inte bör införas när kontant betalning lämnas vid en fusion. Frågan får således anses väl omhänder- tagen genom självreglering. 12 Anmälningsskyldighet för vissa innehav av finansiella instrument Regeringen har lämnat förslag till en ny lag om straff för marknadsmissbruk vid handel med finansiella instrument (prop. 2004/05:142 Marknadsmissbruk). Den nya lagen innehåller bl.a. bestämmelser som behövs för att genomföra och rådets direktiv /6/EG av om insiderhandel och otillbörlig marknadspåverkan (marknadsmissbruk)9 (marknadsmissbruks- direktivet). Även beträffande lagen (2000:1087) om anmälningsskyldig- het för vissa innehav av finansiella instrument (anmälningsskyldighets- lagen) har vissa ändringar föreslagits till följd av nämnda direktiv. Anmälningsskyldigheten utvidgas t.ex. till att omfatta också innehav av aktier i svenska aktiebolag som inte är aktiemarknadsbolag, om bolagets aktier är föremål för handel på en reglerad marknad i en annan stat inom EES. Lagstiftningen föreslås träda i kraft . Med anledning av att delbetänkande var föremål för beredning i lämnade regeringen inte något förslag i det ärendet om hur regeln i sista meningen i artikel 6.1 i direktiv /72/EG10 (tredje genomförandedirektivet) bör införlivas med svensk rätt. Den regeln gäller anmälningsskyldighet för innehav av aktier som getts ut av bolag som inte har sitt säte inom EES. Om ett sådant bolag har gett ut aktier som är noterade vid en reglerad marknad i en medlemsstat, skall anmälan göras till den behöriga myndigheten i den medlemsstat där bolaget är skyldigt att registrera dokument avseende aktierna enligt artikel 10 i prospektdirektivet. Bestämmelserna i anmälningsskyldighetslagen gäller i fråga om aktiemarknadsbolag. Enligt definitionen i 1 § 5 anmälnings- skyldighetslagen avses med aktiemarknadsbolag ett svenskt aktiebolag som gett ut aktier som är noterade vid en börs eller en auktoriserad marknadsplats. Med börs och auktoriserad marknadsplats avses enligt definitionen i 1 § 4 samma lag vad som anges i 1 kap. 4 § 1 och 3 lagen om börs- och clearingverksamhet, dvs. bolag som har fått auktorisation enligt sistnämnda lag. Detta innebär således att anmälningsskyldighets- lagen inte omfattar svenska aktiebolag som har gett ut aktier som är föremål för handel på en reglerad marknad i en annan stat inom EES, om aktierna inte också är noterade i . Anmälningsskyldighetslagen omfattar inte heller utländska aktiebolag som gett ut aktier som är noterade här i landet vid en börs eller en auktoriserad marknadsplats. 9EUT L 96, , s. 16, Celex 32003L0006. 10Kommissionens direktiv /72/EG av om genomförande av och rådets direktiv /6/EG när det gäller godtagen marknadspraxis, definition av insiderinformation rörande råvaruderivat, upprättande av förteckningar över personer som har tillgång till insiderinformation, anmälan av transaktioner som utförs av personer i ledande ställning och rapportering av misstänkta transaktioner (EUT L 162, 30.4.2004, s. 70, Celex 32004L0072). I 3 § anmälningsskyldighetslagen anges vilka fysiska personer som Prop. 2004/05:158 anses ha insynsställning i ett aktiemarknadsbolag. bl.a. av ledamöter i bolagets eller dess moderbolags styrelse, verk- ställande direktör eller revisor i bolaget eller dess moderbolag, inne- havare av annan ledande befattning i eller annat kvalificerat uppdrag av stadigvarande natur för bolaget eller dess moderbolag och personer som har större innehav av aktier i bolaget ensamt eller tillsammans med vissa fysiska eller juridiska personer som är aktieägaren närstående. Den som har insynsställning i ett aktiemarknadsbolag skall enligt 4 § anmälningsskyldighetslagen skriftligen anmäla innehav av aktier i bolaget och ändring i innehavet till . Enligt 5 § anmälningsskyldighetslagen skall aktier i ett aktiemarknads- bolag likställas med den anmälningsskyldiges egna om de ägs av make eller sambo, omyndiga barn under den anmälningsskyldiges vårdnad eller en juridisk person som den anmälningsskyldige har ett väsentligt inflytande över och själv eller tillsammans med närstående har en viss andel av. Det innebär att den närstående inte själv är anmälningsskyldig för sina innehav, utan insynspersonen är anmälningsskyldig för den närståendes innehav. 12.2Förslagen om utvidgning av anmälningsskyldigheten i prop. 2004/05:142 Marknadsmissbruk Reglerna i marknadsmissbruksdirektivet och det tredje genomförande- direktivet innebär att bestämmelserna i anmälningsskyldighetslagen måste ändras på så sätt att anmälningsskyldigheten utökas i några avseenden. 2004/05:142 Marknadsmissbruk föreslås därför att svenska aktiebolag som har gett ut aktier som är föremål för handel på en reglerad marknad i en annan stat inom EES skall jämställas med aktiemarknads- bolag och att bestämmelserna i anmälningsskyldighetslagen skall tilläm- pas också på fysiska personer som har insynsställning i sådana bolag som skall jämställas med aktiemarknadsbolag (se a. prop. s. 136 ff.). Där föreslås också att aktier som ägs av samtliga närstående till den anmälningsskyldige som har gemensamt hushåll med honom eller henne sedan åtminstone , skall likställas med den anmälningsskyldiges egna aktier (se a. prop. s. 138 ff.). Även vissa andra förändringar av bestämmelserna om anmälnings- skyldighet föreslås, bl.a. att undantaget från anmälningsskyldighet vid vissa mindre innehav och ändringar i innehavet tas bort. 12.3Bolag som inte hör hemma inom EES Regeringens förslag: Det som föreskrivs om aktiemarknadsbolag i lagen om anmälningsskyldighet för vissa innehav av finansiella instrument skall också tillämpas på utländska aktiebolag som har gett ut aktier som är noterade här i landet vid en börs eller en auktoriserad marknadsplats och som inte har sitt säte inom EES. Det som föreskrivs om fysiska personer som har insynsställning i aktiemarknadsbolag skall också tillämpas på fysiska personer som har insynsställning i sådana bolag som skall jämställas med aktiemarknads- bolag. Utredningens förslag innehåller inte någon utvidgning av anmäl- ningsskyldighetslagens tillämpningsområde motsvarande den som regeringen föreslår. Remissinstanserna: har i yttrande med anledning av remiss av betänkande Marknads- missbruk (SOU 2004:69) framfört att inspektionen anser att enligt artikel 6.4 i marknadsmissbruksdirektivet och artikel 6 i tredje genom- förandedirektivet skall anmälningsskyldigheten till insynsregistret omfatta utländska bolag som är noterade här i landet. Skälen för regeringens förslag: Såsom redogjorts för i avsnitt 12.1. gäller bestämmelserna i anmälningsskyldighetslagen för vissa innehav av aktier i aktiemarknadsbolag, dvs. svenska aktiebolag som gett ut aktier som är noterade här i landet vid en börs eller en auktoriserad marknadsplats. 2004/05:142 Marknadsmissbruk föreslås att svenska aktiebolag som har gett ut aktier som är föremål för handel på en reglerad marknad i en annan stat inom EES skall jämställas med aktiemarknadsbolag och att bestämmelserna i anmälningsskyldighets- lagen skall tillämpas också på fysiska personer som har insynsställning i sådana bolag som skall jämställas med aktiemarknadsbolag (se avsnitt 12.2). De nya reglerna i marknadsmissbruksdirektivet och tredje genom- förandedirektivet innebär emellertid att bestämmelserna om anmälnings- skyldighet för innehav av finansiella instrument och ändring i innehavet också skall omfatta aktier som getts ut av utländska aktiebolag som inte har sitt säte inom EES, om bolaget har gett ut aktier som är noterade här i landet vid en börs eller en auktoriserad marknadsplats. Detta följer av den regel som finns i sista meningen i artikel 6.1 i tredje genomförande- direktivet som avser bolag som inte hör hemma inom EES. Enligt den regeln gäller nämligen att om det bolag som har gett ut aktierna inte är registrerat i en medlemsstat skall anmälan göras till den behöriga myndigheten i den medlemsstat där bolaget enligt artikel 10 i prospekt- direktivet är skyldigt att registrera ett dokument avseende aktierna.