prop · GS031d19 · 2005-01-01 00:00:00 — het, () och Svenskt biografiskt lexikon har staten fördelat ca till arkivområdet . Under 19972004 har arkivområdet förstärkts sammanlagt . och landsarkiven har förstärkts med , Stiftelsen och bibliotek med och regional arkivverksamhet med . Anslaget till har ökat med . De statliga insatserna inom kulturmiljöområdet syftar till att bevara, bruka och levandegöra kulturarvet samt att göra det tillgängligt för alla. Inom ramen för anslagen till () och bidrag till kulturmiljövård fördelade staten 2004 till kulturmiljöområdet. Under 19972004 har anslaget till RAÄ förstärkts med ca och bidraget till kulturmiljövård med ca . De regionala insatserna inom kulturmiljöområdet bedrivs främst av länsstyrelserna och de regionala museerna, varav de sistnämnda får ett särskilt statligt bidrag för bl.a. detta ändamål. Projektet kulturarv har, med medel från anslaget Bidrag till kulturmiljövård, bedrivits i samverkan mellan centrala, regionala och lokala aktörer. Projektet har i huvudsak syftat till att föra en diskussion kring kulturarvsfrågornas roll i samhället. För att möjliggöra ytterligare insatser inom kulturmiljöområdet förstärktes anslaget Bidrag till kulturmiljövård med sammanlagt 15 miljoner, bl.a. med syfte att säkerställa förutsättningarna för fortsatt skydd av kulturreservat. inrättades fem nya kulturreservat. Vid utgången av 2003 fanns det sammanlagt 15 kulturreservat runt om i landet. Att säkerställa olika miljöer genom att bilda kulturreservat är ett arbete som bedrivs av de olika länsstyrelserna i samarbete med RAÄ. Det moderna samhällets kulturarv i allmänhet, och industrisamhällets kulturarv i synnerhet, har fått allt större fokus inom kulturmiljösektorns arbete. Detta har givit avtryck bl.a. i ett särskilt bidrag till arbetslivsmuseer som har skapat förutsättningar för ett fortsatt kvalitativt arbete med frågor som rör industrisamhällets kulturarv. Arbetet med det industriella samhällets kulturvärden har fortsatt 2004/05:1 UTGIFTSOMRÅDE 17 hög prioritet, och bl.a. skall som ett led inom ramen för den nationella storstadspolitiken verka för att stärka och ta till vara storstädernas kulturvärden. Viss statlig ersättning utgår till för kulturhistoriskt motiverade kostnader i samband med vård och underhåll av de kyrkliga kulturminnen som finns runt om i landet (kyrkoantikvarisk ersättning). Innevarande år uppgår ersättningen till . Målsättningen för statens insatser inom musei- och utställningsområdet är dels att bevara vårt kulturarv men även att öka tillgängligheten i syfte att fler människor skall ges möjlighet att ta del av befintligt kulturutbud. De statliga institutionerna inom området har en viktig uppgift i att bevara, utveckla och förmedla kunskap om vårt kulturarv och därmed ge perspektiv på bl.a. samtid och dåtid. De statliga insatserna inom musei- och utställningsområdet sker främst inom ramen för anslagen till de centrala museerna, till Riksutställningar och till de regionala museerna. Vidare ges bidrag till ett antal andra museer och institutioner inom området. Genom dessa medel samt systemet med statliga utställningsgarantier och stödet till icke-statliga kulturlokaler främjas musei- och utställningsverksamhet i hela landet. har anslagen inom musei- och utställningsområdet förstärkts med , eller . uppgår det samlade statliga stödet till musei- och utställningssektorn till ca . Regeringen anser att kulturarvet skall vara tillgängligt för alla människor, oavsett ekonomiska resurser. Därför har regeringen aviserat att införa fri entré på flertalet statliga museer. inleddes reformen i samband med att och öppnade efter en längre tids stängning. återinvigdes med fri entré . kommer övriga museer som omfattas av reformen att införa fri entré. Antalet museer som omfattas av reformen är 19 st. När det gäller museernas uppdrag att förmedla och öka tillgängligheten till samlingarna är det viktigt att institutionerna har tillgång till en bra lokalförsörjning. Frågor som bl.a. rör kulturinstitutionernas hyreskostnader har behandlats av den parlamentariska ändamålsfastighetskommittén som lämnade sitt betänkande Hyressättning av vissa ändamålsbyggnader (SOU 2004:28). Statens museer för världskultur fick ett förhöjt anslag med , för att ge bättre förutsättningar för en god lokalförsörjning och för att vidareutveckla verksamheten vid , och . På myndigheten pågår förberedelserna för öppnandet av vars byggnad nu är klar. Det nya museet öppnas för allmänheten . Regeringen har gjort kontinuerliga satsningar i syfte att förbättra förutsättningarna för samlingarnas bevarande. Arbetet med att bevara skeppet har fortsatt . Förutom en ny klimatanläggning har regeringen satsat ca för bevarandet av . Under har regeringen satsat betydande resurser på verksamheten inom Stiftelsen i . Stiftelsen arbetar med vård och konservering i samarbete med de nationella kulturarvsinstitutionerna. Inom ramen för verksamheten Kultur- arvs-IT bedriver man även digitalisering. Även de mindre museerna satsar i varierande grad på att bl.a. förbättra sin magasinering. Som exempel fick Stiftelsen en anslagshöjning i syfte att möjliggöra magasinering av museets föremål. Både museer och andra institutioner har ett tydligt samhälls- och bildningsansvar. Med utbildnings- och kulturella insatser påbörjade Forum för levande historia sin verksamhet . Myndighetens uppdrag består bl.a. i att främja arbete med demokrati, tolerans och mänskliga rättigheter med utgångspunkt i Förintelsen. Regeringen har beslutat att instifta ett pris för humanitära och demokratifrämjande insatser till Per minne. Priset skall första gången delas ut till en mottagare som genom sina handlingar verkat för mänskliga rättigheter, stärkt demokrati och medmänsklighet i den humanistiska anda som kännetecknade Per Anger. Forum för levande historia ansvarar för prisutdelningen . Det pedagogiska arbetet inom museerna har varit ett prioriterat område för regeringen. Under 20012003 genomfördes en museipedagogisk satsning på de regionala museerna samt på och Stiftelsen . För de regionala museerna avser regeringen att permanenta satsningen . Kulturarvet är gränslöst och internationell samverkan är i än högre grad en förutsättning för att museerna skall kunna bedriva utställningsverksamhet och förhålla sig till sina samlingar i enlighet med principer om mänskliga rättigheter och demokrati. Regeringen beslutade att ratificera Unescokonvention om åtgärder för att förbjuda och förhindra olovlig införsel och utförsel av vissa kulturföremål samt överlåtelse av äganderätten till kulturegendom. Anslutningen till Unescokonvention är ett led i arbetet med att motverka den illegala handeln av kulturföremål. Inom det särskilda organet Unidroit () antogs 1995 en konvention om återlämnande av stulna och olovligt exporterade kulturföremål. Konventionen innehåller detaljerade regler om återlämnande av kulturföremål. Enligt regeringens bedömning bör ansluta sig till denna konvention. Mot bakgrund av detta har regeringen tillsatt en särskild utredare med uppdrag att föreslå den lagstiftning som krävs för en svensk anslutning till Unidroitkonventionen. Utredningen, som antagit namnet , skall redovisa sitt uppdrag . Inom ramen för arbetet i ICOM () och Museum 2000 sker en av de största satsningarna inom svensk museiutveckling. Arbetet syftar till att stärka museernas roll som aktörer i en demokratisk samhällsutveckling. På temat Bridging Cultures kommer en regional konferens att genomföras i och . Målet är att skapa förutsättningar för museernas förändringsarbete genom att lyfta fram metoder och arbetssätt samt att främja nya former av internationellt museisamarbete. Vårt samhälle präglas i allt högre grad av religiös mångfald, vilket bl.a. är en följd av de senaste årtiondenas migration och ökade internationalisering. En av utgångspunkterna för stat-kyrka- reformen, som trädde i kraft , 2004/05:1 UTGIFTSOMRÅDE 17 var att öka likställigheten mellan olika trossamfund. Statligt stöd till trossamfund lämnas i form av statsbidrag och avgiftshjälp. omfattas 19 trossamfund och två samverkansorgan av statsbidragssystemet och sju trossamfund har beviljats avgiftshjälp. utgår totalt till området, varav ca till till trossamfund och ca till stöd till trossamfund. Regeringen har ett särskilt råd, Regeringens råd för kontakt med trossamfunden, där kulturministern är ordförande. Rådet består av sammanlagt 17 representanter för staten och trossamfunden. Inom ramen för rådets verksamhet skall övergripande frågor av gemensamt intresse för staten och trossamfunden diskuteras. Syftet är att rådet skall vara ett forum för fortlöpande kontakter och utbyte av kunskap och erfarenheter. Staten ger stöd till sektorsforskning och utvecklingsarbete inom kultursektorn. Medlen används för projekt inom Statens kulturråds, ansvarsmuseernas, , och Språk- och folkminnesinstitutets ansvarsområden. Vidare används medel för grundforskning inom naturvetenskap vid . Statens stöd till sektorsforsknings- och utvecklingsinsatser inom kulturområdet uppskattas 2004 till ca . Flera av myndigheterna som bedriver sektorsforskning ansvarar för långsiktiga forskningsprojekt där frågor om demokrati, värderingar och förhållningssätt i samhället lyfts fram. Kring dessa övergripande frågor har de myndigheter som erhåller särskilda sektorsforskningsmedel inom kulturområdet i olika omfattning ett etablerat samarbete med universitet, högskolor och andra myndigheter. De myndigheter som får sektorsforskningsmedel har ansvar för att det forsknings- och utvecklingsarbete som behövs för den egna verksamhetens kunskapsförsörjning genomförs. Myndigheterna har även ett ansvar för att förmedla ny kunskap både till verksamma inom kultursektorn och till allmänheten. Därutöver beviljar för humaniora och samhällsvetenskap vid medel till 2004/05:1 UTGIFTSOMRÅDE 17 grundforskningsprojekt inom bl.a. kulturvetenskaperna. I propositionen Forskning och förnyelse (prop. 2000/01:3) betonades behovet av kunskapsuppbyggnad och forskning inom museiområdet. Mot bakgrund av detta förstärkte regeringen anslagen till de regionala museerna, samt med för en museipedagogisk satsning som bl.a. innefattar insatser för erfarenhetsutbyte, metodutveckling och forskning. Verksamheten omfattar myndigheten samt bidrag till allmän kulturverksamhet, utvecklingsverksamhet och internationellt kulturutbyte. Dessutom ingår bidrag till verksamheter som får särskilda nationella uppdrag, bidrag till länskonstnärer, bidrag till nationella minoriteter, bidrag till regionala konsulenter för mångkultur, kultur i arbetslivet samt försöksverksamheten med ändrad regional fördelning av kulturpolitiska medel. Insatserna på det konstområdesövergripande området uppgår 2004 till . har det konstområdesövergripande området förstärkts med totalt ca . anvisades dessutom totalt för att bidra till genomförandet av . Reformverksamheten omfattar bl.a. följande åtgärder. Nio tidsbegränsade nationella uppdrag har getts till vissa institutioner eller verksamheter som står för utveckling och förnyelse inom en konstriktning eller verksamhetsform. Syftet är att ta till vara kunnande och idéer från hela landet för att bidra till utveckling och förnyelse inom olika delar av kulturområdet. Varje institution som getts ett nationellt uppdrag har tilldelats ett årligt bidrag . För detta ändamål avsattes 2004. De nio nationella uppdragen är inom områdena barn- och ungdomsteater, regional filmverksamhet, ungdomskultur, musik, samtidskonst, museiverksamhet, formgivning och design, barnkulturforskning samt samtida dans. Innehavare av dessa uppdrag är i ovan nämnd ordning Dalateatern, Film i , Drömmarnas Hus i , , (BAC) i , läns museum, Föreningen , hos och Dansnät hos . Ett stöd till verksamhet med s.k. länskonstnärer har inrättats för att sprida, stimulera och öka kunskapen om konst och kultur samt att höja kvaliteten inom amatörkulturen. Inom sina respektive konstområden arbetar länskonstnärerna särskilt med att engagera barn och ungdomar för att öka deras möjligheter till kulturupplevelser och eget skapande. För länskonstnärsverksamheten avsattes 2004. Ett särskilt stöd för att öka tillgängligheten till kulturlivet för funktionshindrade inrättades 1999. Stödet för detta ändamål uppgår till 2004. fördelas för regionala konsulenter för mångkultur. Konsulenterna skall på olika sätt driva på arbetet med mångkultur, även inom existerande kulturinstitutioner på statlig, regional och lokal nivå. Mångkulturkonsulenttjänsterna finns i sju län; , , , , , och . Ett särskilt stöd i syfte att främja de nationella minoriteternas språk och kultur inrättades 2002 och för ändamålet avsattes . Stödet inrymmer allmänt kulturstöd med inriktning mot bl.a. barn och unga. För att möjliggöra satsningen på en samisk teater förstärktes bidraget till samisk kultur med 1999, vilket innebär att det totala bidraget till samisk kultur 2004 uppgår till ca . För att nå det kulturpolitiska målet om ökad delaktighet är det statliga stödet till kultur i arbetslivet av stor betydelse. har ca fördelats av för att främja en bred kulturverksamhet med arbetsplatsen och arbetsgemenskapen som utgångspunkt. Av vikt är bland annat att pröva nya former för att nå ut med litteratur och läsfrämjande insatser till arbetsplatser som saknar arbetsplatsbibliotek. Därutöver visar svensk och internationell forskning att förhållandet mellan kulturdeltagande och förbättrad hälsa har vetenskaplig grund. Ett antal arbetsplatser har vidgat hälsoarbetet till att omfatta olika former av kulturverksamhet med goda anordnade mot denna bakgrund, och utifrån det kulturpolitiska målet om kultur för alla, en hearing med privata och offentliga arbetsgivare, fackförbund, forskare samt kulturorganisationer om kulturens effekter för hälsan. Satsningen på personalförstärkning i skola och fritidshem fortsätter. avsätts som ett särskilt statsbidrag i syfte att höja skolornas resultat i förhållande till mål uttryckta i läroplan och kursplaner. Inom ramen för satsningen har kommunerna möjlighet att utöka personalresurser på skolbiblioteken. Regeringens satsning på Kultur i skolan under 19992001 inriktades på att kultur förstärker och stimulerar till lärandeprocesser och ger barn och elever tillfällen att utveckla nya sidor. Insatserna inriktades på strategiska utvecklingsprojekt som varaktigt kunde ge effekter. (numera Myndigheten för skolutveckling) och arbetade gemensamt för att stärka och vidareutveckla arbete med kultur i skolan på nationell nivå. En dokumentation av satsningen på Kultur i skolan kommer att sändas ut . Stöd och inspiration skall kunna hämtas i de olika projektredovisningarna samt till fortsatta insatser inom kommuner, skolor och högskolor. Myndigheten för skolutveckling kommer att ges i uppdrag att ta till vara erfarenheterna från Kultur i skolan samt estetikens och kreativitetens roll för utvecklingen av förskola och skola i arbetet med de från regeringen prioriterade områdena basfärdigheter, utbildningsvillkor för barn och ungdomar i segregerade områden samt jämställdhet mellan pojkar och flickor. Statens bidrag till folkbildningen skall bl.a. syfta till att bredda kulturintresset i samhället, öka delaktigheten i kulturlivet samt främja kulturupplevelser och eget skapande. fick folkbildningen , varav ungefär hälften fördelades till studieförbunden och hälften till folkhögskolorna. Inom studiecirkelverksamheten hade kurserna i estetiska ämnen ungefär 1 miljon deltagare, vilket utgör av det totala antalet deltagare i studiecirklar. 2004/05:1 UTGIFTSOMRÅDE 17 bunden även drygt 219 000 kulturprogram med ca 15,6 miljoner deltagare. Utredningen för statens utvärdering av folkbildningen avlämnade sitt slutbetänkande (SOU 2004:30). Betänkandet belyser vilken roll och betydelse folkbildningen har för kulturen och att studieförbund och folkhögskolor spelar en viktig roll för ett rikt och varierat lokalt kulturliv. En av utredningens slutsatser är att folkbildningen bidrar till att de kulturpolitiska målen nås. Folkbildningens resultat redovisas under utgiftsområde 16 Ut- bildning och universitetsforskning. De konstnärliga utbildningarna, framför allt på högskolenivå, innebär viktig stimulans till det lokala och nationella konstlivet. Vidare genomförs ett stort antal insatser för arkitektur, form och design inom andra politikområden som särskilda näringslivsfrämjande insatser och utbildningar vid universitet och högskolor i arkitektur och design, utbildningar vid s.k. kompletterande skolor samt stöd till konstnärligt forsknings- och utvecklingsarbete vid . Upphovsrätten är av väsentlig betydelse för konstnärers möjlighet att leva av sitt arbete. Upphovsrättsliga ersättningar ökar konstnärers möjlighet till försörjning och stimulerar därmed konstnärligt skapande. Upphovsrätten ger en grundläggande rätt för en konstnär att, som upphovsman till sitt verk, bestämma hur och på vilket sätt verket skall komma andra till del, samt en rätt att få ersättning när verket nyttjas. Utgångspunkten är alltså att upphovsmannen har en ensamrätt till sitt verk. Mot upphovsmännens individuella intressen står emellertid vissa behov som allmänheten och samhället har av att kunna utnyttja verk, t.ex. för att tillgodose ett allmänt informationsintresse. För att åstadkomma en rimlig balans mellan dessa olika intressen har i lagstiftningen gjorts vissa inskränkningar i upphovsmännens ensamrätt. Inskränkningar av upphovsmännens rättigheter kan i många fall vara kännbara för konstnären ur ekonomisk synpunkt. Staten kompenserar en del av det ekonomiska bortfallet genom offentligrättsliga insatser. Exempel på detta är biblioteksersättningen på ordområdet, visningsersättningen på bildkonstområdet och talboksersättningen. Genom EG-direktivet 2001/29/EG om upphovsrätten i informationssamhället har en översyn av stora delar av den upphovsrättsliga 2004/05:1 UTGIFTSOMRÅDE 17 I det pågående genomförandearbetet är det en grundläggande princip att balansen upprätthålls mellan upphovsmännens rätt till ersättning för nyttjanden och kontroll över sina verk, och användarnas intresse av tillgänglighet och information. Förslag till lagstiftningsändringar med anledning av EG-direktivet, Ds 2003:35 har remissbehandlats och bereds i . Kulturarbetare har en arbetsmarknad som delvis präglas av andra förhållanden än de som råder inom många andra yrken. I propositionen En rättvisare och tydligare arbetslöshetsförsäkring (prop. 1999/2000:139) uttalar regeringen att rimlig hänsyn bör tas till de särskilda behov som kan gälla för grupper med projektanställningar och andra tillfälliga anställningar och osäkra anställningsförhållanden eller andra speciella förhållanden, liksom till villkor som gäller för personer som har upprepade perioder av arbetslöshet. Detta gäller bl.a. kulturarbetsmarknaden. Regeringens syn på kulturarbetsmarknadens villkor återspeglas även i de särskilda avgränsningskriterier för arbetsmarknadspolitiska åtgärder på kulturarbetsmarknaden som fastställts av regeringen. Arbetsförmedlingen Kultur är en sammanhållen specialarbetsförmedling direkt under (). Med start inleddes en omstrukturering av förmedlingsverksamheten med syfte att utveckla verksamheten till en mer sammanhållen och enhetlig verksamhet i de fem kulturarbetarregionerna över landet. AF kultur har drygt 10 000 kultur- och mediearbetare inskrivna på landets fem regionförmedlingar. AF Kulturs arbete inriktar sig bl.a. på att skapa mötesplatser för arbetsgivare/uppdragsgivare och arbetssökande med avsikt att öka och vidga den befintliga marknaden och vidga arbetsmarknaden för de kompetenser som konstnärer besitter. I AF Kulturs organisation ingår en Kulturarbetsdelegation under ledning av AMS generaldirektör med representanter från olika konstnärsgrupper. Delegationen utgör en viktig instans vid utvecklingen av AF Kulturs verksamhet. Kulturens betydelse för hållbar utveckling har genom arbetet inom EU fått genomslag i den globala processen utifrån världstoppmötet i den 26 augusti4 . Regeringen har i skrivelsen En svensk strategi för hållbar utveckling ekonomisk, social och miljömässig (skr. 2003/04:129) formulerat en nationell strategi för hållbar utveckling. Strategin betonar vikten av ekonomiska framsteg, social rättvisa och skydd av miljön. Inom ramen för arbetet med regeringens satsning på hållbar utveckling har kulturarvsaspekter fått en större tyngd och integrerats alltmer i andra samhällssektorer, bl.a. inom miljö- och jordbrukspolitiken och i samarbetet mellan och ansvarsmyndigheter inom olika sektorer. Detta har inte minst tagit sig uttryck i flera samarbetsprojekt t.ex. arbetet med de nationella miljömålen, miljöersättningarna i Miljö- och Landsbygdsprogrammet samt utvecklingen av miljökonsekvensbeskrivningar i det infrastrukturella samhällsbyggandet. Mot bakgrund av regeringens proposition Svenska miljömål delmål och åtgärdsstrategier (prop. 2000/01:130) har kulturmiljösektorn genom () och länsstyrelserna fortsatt att utveckla och fördjupa kulturmiljöarbetet. Arbetet gäller främst kunskapsuppbyggnad och strategi- och programutveckling och rör insatser för god bebyggd miljö, myllrande våtmarker, levande sjöar och vattendrag, hav i balans, levande kust och skärgård, ett rikt odlingslandskap, levande skogar samt storslagen fjällmiljö. RAÄ har också bidragit med underlag till fördjupade utvärdering av miljömålsarbetet. RAÄ har tillsammans med ytterligare utvecklat och fördjupat samarbetet mellan kulturmiljö- och naturmiljösektorerna både centralt och regionalt för att uppnå en gemensam syn på landskapsfrågorna. Samarbetet rör t.ex. verksamheter och projekt som gemensamma allmänna råd för naturreservat och kulturreservat, skydd av skogsmark, natur- och kulturmiljöövervakning och storskalig vindkraft till havs och i fjällen. samverkar med RAÄ i arbetet med naturvårdsfrågor och insatser kring skogens natur- och kulturmiljövärden. detta är samarbetet för att minska skador på fornlämningar i samband med markberedning. I slutredovisningen av den gemensamma jordbrukspolitikens miljöeffekter har , och medverkat. Myndigheterna har tagit fram förslag till fortsatt program för uppföljning och utvärdering och ingått i expertgruppen för arbetet med halvtidsutvärderingen av miljö och landsbygdsprogrammet för 20002006. Genom deltagandet i expertgruppen har RAÄ bl.a. bidragit till förslag om en ny form av miljöersättningar som skall leda till ett helhetsperspektiv på landskapets kulturmiljövärden. Genom den ungdomspolitiska propositionen Makt att bestämma rätt till välfärd (prop. 2004/05:2) förtydligas ungdomspolitikens sektorsövergripande karaktär. Kultur och fritid är ett av de fem målområden inom vilka ungdomspolitiken skall genomföras. Den regionala utvecklingspolitiken är inriktad mot att skapa en hållbar utveckling och tillväxt och en god servicenivå i alla delar av landet. En förutsättning för hållbar utveckling är att öka samförståndet och dialogen mellan olika delar av samhället, inkl. nationell, regional och lokal samverkan. Viktiga delar i det fortsatta arbetet är de regionala tillväxtprogrammen och de regionala utvecklingsprogrammen. De sistnämnda syftar till att samordna insatser inom olika politikområden för att genom sektorssamverkan bidra till att nå politikområdets mål. Regeringen gav ett antal myndigheter, däribland och , i uppdrag att utifrån vissa utpekade strategiska områden, bl.a. kultur, kulturarv, turism och naturupplevelser, redovisa förslag till metoder för att stärka arbetet med de regionala utvecklingsprogrammen. Uppdraget skall redovisas . Arbetet med regional utveckling involverar många olika aktörer inom kulturområdet, på central, regional och lokal nivå. På central nivå har , , och Stiftelsen inom sina respektive ansvarsområden etablerat samverkan kring dessa frågor. , och har tillsammans med Stiftelsen 2004/05:1 UTGIFTSOMRÅDE 17 även i uppdrag att redovisa antalet svenska projekt med kulturanknytning som beviljats stöd via och gemenskapsinitiativ. Den senaste rapporten visar att EU bidrog med sammanlagt till sådana projekt.