prop · GS0381 · 2005-03-21 00:00:00 — rätt (CAHDI) har i uppdrag att behandla frågor om internationell rätt och särskilt frågor av betydelse för verksamhet. I kommittén representeras varje medlemsstat normalt av rättschefen i respektive utrikesdepartement. Dessutom deltar stater med observatörsstatus i (, Heliga Stolen, , och ), och därutöver vissa internationella organisationer (Nato, , FN-organ, Röda Korset, med flera). Ett stående inslag i kommitténs verksamhet fortsätter att vara granskningen av reservationer till internationella fördrag, inklusive egna instrument. Kommittén har liksom tidigare ägnat tid åt arbetet inom FN:s Internationella juristkommission (ILC) och generalförsamlingens sjätte (juridiska) utskott. Dessutom har CAHDI fortsatt arbetet med en sammanställning av medlemsstaternas nationella praxis beträffande statsimmunitet med sikte på publicering . På bland annat svenskt initiativ har CAHDI ägnat uppmärksamhet åt frågor om rättssäkerhet vid genomförandet av FN-sanktioner. CAHDI har vidare följt den internationella brottmålsdomstolens (ICC) verksamhet, bland annat genom diskussioner om en brottsofferfond och om domstolens fältverksamhet och budget. har CAHDI haft uppgiften att till ministerkommittén avge yttranden i olika rättsliga frågor, bland annat som en följd av förslag från eller annars med ursprung i organisationens löpande verksamhet. Detta paneuropeiska forum erbjuder rättscheferna i CAHDI goda möjligheter att tillsammans med ett antal observatörer diskutera den internationella rättsutvecklingen och dessutom knyta värdefulla personliga kontakter. har arbetat vidare med konventionen om skydd av ryggradsdjur som används för försök eller för andra vetenskapliga ändamål, samt med konventionen om skydd av djur under internationella transporter. När det gäller den sistnämnda arbetas med att färdigställa de så kallade uppförandekoderna (code of conducts). När det gäller konventionen om skydd av animalieproduktionens djur pågår det ett ständigt arbete med rekommendationer för olika djurslag. beslutades om förbättrade rekommendationer för hållande av svin. för social sammanhållning (CDCS), som möts , samordnar och driver på samarbete mellan medlemsstaterna i syfte att främja social sammanhållning och utveckla ett integrerat förhållningssätt till sociala frågor. Mandatet är brett och omfattar frågor som rör arbetsmarknad, migration, barn- och familjepolitik, socialförsäkring, socialpolitik, demografisk utveckling och bostadspolitik. bidrog till en rad viktiga beslut . Bland annat antogs en reviderad strategi för social sammanhållning, i vilken begreppet social sammanhållning definieras utifrån ett Europarådsperspektiv. I det sammanhanget gav styrkommittén vid sitt novembermöte stöd till förslaget att etablera en grupp visa personer med uppgift att utarbeta en självständig rapport med synpunkter på hur arbetet med den nya strategin skall bedrivas. forum för barn- och familjefrågor har slutfört sitt arbete och ersatts av en expertkommitté för barn- och familjefrågor. antog styrkommittén ett utkast till en rekommendation om barns rättigheter på institutioner och i olika omvårdnadsmiljöer. Expertkommittéerna för standardisering inom socialförsäkringsområdet (CS-CO) och för tillämpningen av Internationella arbetsorganisationens () konventioner och rekommendationer (CS-CR) samlas båda en gång för att utvärdera medlemsländernas framsteg inom det sociala trygghetsområdet. Medlemsländerna anmodas inför dessa möten att inkomma med årliga rapporter. CS-CO gick vid sitt sjätte möte igenom de landsspecifika rapporterna om efterlevnaden av den europeiska sociala balken. inkom med sin 37:e årliga rapport om tillämpningen av balken och dess protokoll för perioden . Av praktiska och administrativa skäl fattades beslut om att slå samman CS-CR med CS-CO . Det slutgiltiga beslutet om detta måste dock tas av styrkommittén CDCS. besökte representanter från CS-CO för att under ett endagsseminarium med berörda tjänstemän i diskutera arbete och de internationella konventionerna. () har som sin viktigaste arbetsuppgift den årliga framställningen av en publikation över befolkningsutvecklingen i medlemsstaterna. Insamlingen av statistik sker i nära samarbete med EU:s statistikkontor och med FN. har en översyn av publikationens formgivning och innehåll inletts. har haft två möten. Endast en tredjedel av medlemsstaterna är representerade vid varje möte och insparade medel utnyttjas för att anlita konsulter. var sammanlagt åtta konsulter anlitade för att ta fram rapporter inom områdena Ändrade familjeformer i , Migration och integration samt Åldrandet och återverkningar på socialpolitiken. Studierna publiceras i serie påföljande år. publicerades sammanlagt fem rapporter. All information finns därtill tillgänglig på webbplats. En stor del av kommitténs arbete har ägnats åt förberedelser inför högnivåkonferens om befolkningsfrågor . Konferensen syftar till att lyfta fram den demografiska utvecklingen som utmaning för social sammanhållning. Flera rapporter skall presenteras vid konferensen. Planeringen av konferensen har skett i nära samarbete med parlamentariska församlingen och ett antal andra kommittéer inom . 4.2.4 Hälso- och sjukvård för hälso- och sjukvårdsfrågor (CDSP) arbetar i huvudsak med frågor som rör kvalitetsnormer i hälso- och sjukvården, jämlik tillgång till vård samt medborgarens/patientens roll och inflytande. Ett viktigt inslag i kvalitetsarbetet är den rekommendation (1995)15 om förberedelse, användning och kvalitetssäkring av blodpreparat som revideras . Även inom kommitténs andra arbetsområden har rekommendationer utarbetats och beslutats av ministerkommittén, däribland en rekommendation (2004)7 om organhandel, en rekommendation (2004)17 om patienten och internet och en rekommendation (2004)19 om kvalitetskrav för organtransplantationsverksamhet. Samverkan mellan EU, WHO och inom hälso- och sjukvårdsområdet är mycket aktiv, i syfte att sammantaget nå bästa möjliga resultat för medlemsstaterna. 4.3 Utbildnings- och kulturfrågor och kulturell mångfald Vid styrkommitténs för utbildning (CDED) årliga sammanträde diskuterades bland annat insatser under det europeiska året om medborgarskap genom utbildning, som äger rum (se Vidare diskuterade kommittén aktiviteter med anledning av att det var kulturkonvention antogs. Dessa aktiviteter kommer främst att äga rum under det polska ordförandeskapet i ministerkommittén. Rapporter lämnades också om det pågående arbetet inom språk- respektive historieprojekten. fortbildningsprogram för lärare har genomgått stora förändringar, främst av administrativ natur. De kurser som erbjuds inom ramen för fortbildningsprogrammet kommer att få starkare koppling till huvuduppgifter. I svarar för deltagande i fortbildningsprogrammet för lärare. Utbildning för demokratiskt medborgarskap respektive ledarskap Myndigheten för skolutveckling deltog i det fortsatta arbetet med strategier och åtgärder för utbildning för demokratiskt medborgarskap. utgör slutpunkt för fas två inom detta arbete. För att sammanfatta det som gjorts har utlysts till Europeiskt år om medborgarskap genom utbildning. Myndigheten för skolutveckling samordnar deltagande i arbetet med utbildning för demokratiskt ledarskap. har man i detta syfte deltagit i två av de konferenser som organiserats inom ramen för detta arbete. i i hölls öppningskonferensen om medborgarskap genom utbildning. Omkring 150 personer, däribland politiska beslutsfattare, experter, tjänstemän och representanter för enskilda organisationer samlades för att anta de rekommendationer omkring det europeiska året om medborgarskap genom utbildning som utarbetats, presentera stödmaterial för undervisning om medborgarskap och mänskliga rättigheter, utbyta information om genomförande i de olika medlemsstaterna, samt diskutera samarbetet mellan och andra internationella organisationer. Vidare har samordnare lämnat underlag till den undersökning som, inom ramen för arbetet med utbildning för demokratiskt ledarskap, genomförts angående olika länders policy på området. Resultatet av denna undersökning finns både som en övergripande rapport och som en del av mer omfattande delrapporter för olika regioner. Dessa rapporter presenterades vid ett koordineringsmöte i . Inom området högre utbildning har , , prioriterat arbetet med erkännandefrågor och med att underlätta studenters rörlighet. antog den kommitté som övervakar genomförandet av och gemensamma konvention om erkännande av bevis avseende högre utbildning i europaregionen (Lissabonkonventionen) en rekommendation om erkännande av gemensamma examina. Rekommendationen är en bilaga till Lissabonkonventionen och innebär samma bindande åtagande för parterna som konventionen. 4.3.2 Kultur och kulturarv för kulturfrågor (CDCULT) höll sitt tredje möte . Inom ramen för program för översyn av nationell kulturpolitik (Programme) presenterades en nationell rapport om utarbetandet av en ny kulturpolitik för . Vidare rapporterades bland annat om ett utvecklingsprojekt inom ramen för ett av stödprogram för kulturellt utbyte mellan länder, MOSAIC, som är en uppföljning av målsättningen att skapa en ram för förändring och samarbete mellan länder i södra (, och ). Projektet gäller utveckling av kulturprogram för bland annat museer och bibliotek, samt kulturprogram för städer i södra . för kulturarvsfrågor (CDPAT) höll sitt tredje möte . Arbetet har fortsatt med uppföljningen av resultatet från kulturministerkonferensen i Portoroz i () och kommittén har bland annat arbetat intensivt med att utarbeta förslag till en ramkonvention för kulturarvet som en resurs för utveckling och tillgänglighet. Arbetet innebär en tvärsektoriell syn på kulturfrågorna, och betyder för arbete att främjandet av mänskliga rättigheter och demokrati och ett hållbart brukande av kulturarvet knyts närmare samman. har bland annat deltagit i expertarbetsgrupp för att ta fram förslag till ramkonvention för kulturarvet samt i projekt , vilket är ett databasprojekt med syfte att öka och underlätta kontakterna mellan kulturarvsinstitutioner i . Genom projektets internetportal görs aktuell information tillgänglig, som till exempel kulturmiljölagstiftning, policydokument och uppgifter om administration och organisation inom kulturarvsområdet. Samarbetet syftar även till att skapa ett kontaktnät för erfarenhetsutbyte mellan deltagarna och deras institutioner. för idrottsfrågor (CDDS) höll sitt 27:e möte . Vid mötet diskuterades förberedelserna inför det tionde mötet för europeiska ministrar med ansvar för idrottsfrågor, som genomfördes i , . CDDS enades också om att ett särskilt konto för projekt riktade till idrottsverksamhet i flyktingläger i , främst och , skulle inrättas. Detta kan ses som en uppföljning av ministerkommitténs rekommendation (2003)7 om idrotten som en resurs för att lindra konsekvenserna av humanitära katastrofer. Medlemsstaterna uppmanades att ge frivilliga bidrag för detta ändamål. Den beviljade ett bidrag om till för att möjliggöra projekt med inriktning på fysisk aktivitet för barn och ungdomar som på grund av väpnad konflikt befinner sig i flyktingläger i olika delar av . Målet med verksamheten är att genom idrott motverka effekterna av humanitära katastrofer. Huvudtemat för idrottsministermötet var god styrning för idrotten i . Andra teman vid mötet var relaterade till det internationella samarbetet mot dopning inom idrotten och det framtida europeiska idrottssamarbetet . har rekommenderat medlemsstaterna att betala regeringars andel av Världsantidopningsbyråns () budget i enlighet med andelen för medlemsstaternas bidrag till budget. har betalat sin andel till enligt detta beräkningssätt. Konventionen mot läktarvåld (ETS 120) hade ratificerats av 39 länder och undertecknats av ytterligare fyra länder. Konventionen mot dopning (ETS 135) hade ratificerats av 46 länder och ytterligare tre länder hade undertecknat densamma. Även länder utanför har ratificerat konventionen. Tilläggsprotokollet till Antidopningskonventionen (ETS 188) har fått allt större anslutning och trädde i kraft . hade tilläggsprotokollet ratificerats av 14 länder och undertecknats av ytterligare 16 länder. har varit aktivt inom övervakningsgruppen för konventionen, där frågor relaterade till efterlevnaden av konventionen och tilläggsprotokollet, utvecklingen av och frågan om utarbetandet av en global konvention mot dopning inom idrotten under , särskilt behandlats. innehar ordförandeposten i , det forum som inom ansvarar för att samordna medlemsstaternas uppfattning i WADA-frågor. har utarbetat en nationell rapport om efterlevnad av sina åtaganden under konventionen mot dopning. En delegation från övervakningsgruppen för konventionen har studerat rapporten och gjort ett besök i . Delegationen har i sin tur utarbetat en rapport med synpunkter och rekommendationer på efterlevnad av konventionen och presenterat den för övervakningsgruppen. kommer att få ta del av rapporten och skall därefter återkomma till övervakningsgruppen med en redogörelse av vilka åtgärder som vidtagits till följd av gruppens rekommendationer. för ungdomsfrågor (CDEJ) genomförde två möten . Vid dessa möten sammanträdde styrkommittén tillsammans med ungdomsorganisationernas organ, det så kallade rådgivande rådet (), och fattade gemensamma beslut i vissa frågor, till exempel beträffande budgetprioriteringar. Expertbesök genomfördes i Kosovo och inom ramen för den rådgivande verksamhet som pågår för att utveckla ungdomspolitiken i medlemsstater. CDEJ har partsavtal med Europeiska unionen på följande tre områden: Skr. 2004/05:81 utbildningar för ungdomsledare, ungdomsforskning och utveckling av ungdomspolitik samt samarbete med framför allt med ungdomsledareutbildningar (Euro-Med Youth Cooperation). har varit representerat i en seminariegrupp för ungas delaktighet och förhållandet mellan barn-, ungdoms- och familjepolitik. delade Europeiska ungdomsfonden ut i bidrag. Sammanlagt anordnades 220 projekt i form av seminarier och konferenser om aktuella ungdoms- och samhällsfrågor. Internationella ungdomsorganisationer (49 st) tilldelades i administrativt stöd. Fonden gav även i stödbidrag till publikationer och utbildningsmaterial. bidrog med till fondens budget. Bidrag till fonden är obligatoriska. De båda europeiska ungdomscentrumen i och i anordnade sammanlagt 32 seminarier för ungdomar samt 24 ungdomsledarutbildningar. I dessa aktiviteter deltog 2100 ungdomar. I anslutning till i planeras ett ungdomsmöte äga rum. 5 Annan verksamhet knuten till Knutet till finns verksamhet på en rad områden, som inrättats genom olika avtal som vissa medlemsländer ingått. Det står medlemsstaterna fritt att välja om de vill tillträda dessa så kallade partsavtal för att delta i och finansiera de aktiviteter som genomförs inom ramen för dem. Några avtal omfattar alla medlemsländer och kallas utökade partsavtal. 5.1 på social- och hälsoområdet deltar i partsavtalets handikappkommitté (CD-P-RR). har arbetet med att utforma en handlingsplan för handikappolicy dominerat verksamheten. I det arbetet har även övriga länder i , utanför partsavtalet, deltagit. Det har skett som ett led i förslaget att arbeta för att så många medlemsstater som möjligt skall gå med i partsavtalet. är tanken att en fullfjädrad styrkommitté för handikappfrågor skall inrättas. Kommitténs årliga möte hölls i . Antalet medlemsstater som ratificerat konvention om utarbetandet av en europeisk farmakopé2 har ökat till 35 stycken, jämfört med 32 föregående år. har varit anslutet . Utöver medlemmarna deltar ytterligare fjorton länder (varav nio kvalitetsnormer för läkemedel och läkemedelssubstanser. utomeuropeiska) samt WHO som observatörer vid Skr. 2004/05:81 möten. firade med en officiell ceremoni vid i . Det ordnades även en utställning i om roll för folkhälsan och kvaliteten på läkemedel. representerades vid ceremonin av den svenska delegationen till , samt bidrog med material till utställningen. Ett stort symposium om inriktning anordnades också med anledning av 40-årsjubiléet. Symposiet, som var förlagt till i , gästades av 350 deltagare från 40 olika länder, bland annat , och . var väl representerat vid symposiet och bidrog med tre föreläsare och en moderator. valde en ny ordförande , från . Han har en regulatorisk bakgrund som är värdefull för samarbetet mellan och Läkemedelsmyndigheterna. tillsattes nya experter och ordföranden för olika expert- och arbetsgrupper. har en god representation i grupperna och innehar ordförandeposten i en expertgrupp och en arbetsgrupp. Den femte upplagan av gavs ut och trädde i kraft . I den femte upplagan har ett omfattande arbete lagts ned för att harmonisera olika europeiska riktlinjer beträffande föroreningar i läkemedelssubstanser. har också det första supplementet till femte upplagan getts ut. har aktivt bidragit till arbetet med dessa utgåvor. För att öka produktionen av monografier3 i har ett pilotprojekt genomförts som innebär ytterligare ett sätt att utarbeta monografier på. har deltagit med en expert. Projektet innebär ett ökande engagemang från läkemedelsindustrin. Projektet har utvärderats och eftersom det fallit väl ut kommer det att permanentas. har ett projekt påbörjats som innebär att alla gamla monografier i Europafamakopén som inte ännu uppdaterats med nya moderna analysmetoder skall revideras för att motsvara dagens kvalitetskrav. Detta arbete skall vara avslutat till Europafamakopéns 6:e upplaga som kommer ut . anordnade ett symposium i om processanalytisk teknologi. Processanalytisk teknologi innebär att läkemedelsindustrin inte behöver göra en frisläppningskontroll av läkemedlet utan att de i stället styr sina tillverkningsprocesser och gör kontroller under produktionen. På symposiet diskuterades hur kan hjälpa till inom detta område för att underlätta för industrin. Samarbetet mellan , den amerikanska och den japanska farmakopén avseende harmonisering av de olika farmakopéernas monografier fortsätter. En enhetlig markering som visar vad som är harmoniserat i monografierna i de olika farmakopéerna har Skr. 2004/05:81 införts i den femte upplagan. utvecklingsbank ger lån och garantier till projekt inom särskilda områden med anknytning till verksamhet. Prioritet har alltid givits projekt med en social inriktning, såsom stöd åt flyktingar, återuppbyggnad efter naturkatastrofer, insatser för utsatta folkgrupper, miljöskydd och dylikt. utvecklingsbanks totala utlåningsvolym uppgår till och bankens eget kapital uppgick vid slut till . Banken har två ledningsorgan: styrelsen och bankens administrativa råd, där är representerat via respektive . Banken har fortsatt att verka för att kreditgivningen i ökad utsträckning skall gynna projekt i . nye generalsekreterare har betonat vikten av att samarbetet mellan banken och stärks, vilket har välkomnats inom banken. Från svensk sida har det påpekats att banken i större utsträckning bör samarbeta med andra aktörer för att undvika en alltför dominerande finansiering av banken samt att utlåningen även fortsättningsvis skall fokusera på socialt prioriterade projekt inom exempelvis utbildnings- och hälsosektorn samt på stöd till minoriteter. slutfördes förhandlingar om medlemskap i banken. blev därmed den 38:e medlemmen i utvecklingsbank. 5.4 Pompidougruppen för narkotikafrågor Medlemsantalet i Pompidougruppen uppgick till 34 länder. Pompidougruppens syfte är att bidra till att utveckla en multisektoriell, balanserad, effektiv och nyskapande drogpolicy i medlemsländerna. De ministrar som ansvarar för samordningen av narkotikafrågorna möts i princip och beslutar då om inriktningen av samarbetet fram till nästa ministermöte. Vid ministermötet antogs ett nytt treårsprogram för Pompidougruppens arbete. Arbetsprogrammet är uppdelat i sex huvudområden (plattformar): 1) förebyggande, 2) vård och behandling, 3) kriminalvård och kontrollaspekter, 4) forskning, 5) etiska frågor, samt 6) kontroll vid flygplatser. Det nya arbetsprogrammet innebär att Pompidougruppen kommer att förändra sitt arbetssätt i riktning mot ett mer långsiktigt arbete, till skillnad från det mer ad hoc- betonade upplägg som varit rådande. Samtliga arbetsgrupper har genomfört möten och pågår förberedelserna för utvärdering av det nya arbetssättet, vilken skall vara klar inför nästa ministermöte . 5.5 Filmstödsfonden "Eurimages" etablerade genom ett partsavtal en europeisk fond för stöd till filmproduktion, kallad Eurimages. Fonden hade 30 medlemmar /2005. Fonden förfogade över (). bidrag, som utbetalas av , uppgick till (). förfogade fonden (). Det svenska bidraget uppgick detta år till (4,). erhöll svenska projekt stöd med (). fick inte någon film med svensk huvudproducent stöd. En film med svensk samproducent erhöll (). 5.6 Kommissionen för demokrati genom lag I den europeiska kommissionen för demokrati genom lag () är samtliga medlemsstater samt parter. är associerad medlem och tio andra länder har observatörsstatus. har särskild samarbetsstatus. Till kommissionens viktigare uppgifter har hört att på begäran bistå staterna i vid utarbetandet av nya demokratiska konstitutioner, baserade på grundläggande principer om demokrati, mänskliga rättigheter och rättsstatens principer. Kommissionen bidrar till att sprida erfarenheterna av de europeiska konstitutionella systemen och ge råd åt enskilda stater. har kommissionen arbetat med konstitutionella frågor i en rad länder, varav några är , , , och , och . Kommissionen är även aktiv i frågor om annan lagstiftning som rör till exempel medier, politiska partier och val till politiska församlingar. Bland andra ämnen som tagits upp kan skyddet av mänskliga rättigheter i Kosovo nämnas. Nord-Sydcentret etablerades och skall främja samarbete och solidaritet samt utbildning och information om det ömsesidiga beroendet mellan Nord och Syd. Centret har 20 medlemsländer. Verksamhet omfattade fyra program: global utbildning och ungdom, dialog mellan och , dialog i och informationsaktiviteter. Centret strävar på så vis efter att bidra till ökad medvetenhet och utbildning i medlemsländerna om globalisering och utveckling, samt till dialog mellan företrädare för olika delar av samhället i och andra världsdelar och regioner. Som exempel på ämnen som särskilt uppmärksammades kan nämnas kvinnans situation och rättigheter samt barnets rättigheter. Eftersom EU ändrat sina regler för finansiellt stöd och enbart Skr. 2004/05:81 stöder specifika projekt och aktiviteter har Nord-Sydcentret fortsatt översynen av sin organisation. EU fortsätter dock att vara en viktig samarbetspartner, inte minst inom . Centret söker vidga samarbetet med andra aktörer. 5.8 Europeiskt centrum för moderna språk i har 33 länder anslutit sig till språkcentret i , däribland . Målsättningen för centret är att vara en mötesplats för ansvariga för språkpolitik och språkutveckling, lärarutbildare, lärare med flera. Genom studiegrupper och seminarier bedrivs ett omfattande arbete med språkutveckling och flerspråkighet. har sänt deltagare till samtliga seminarier etc. till vilka inbjudits. Inom gruppen av stater mot korruption (GRECO), där 38 länder är medlemmar, har arbetet med att utvärdera medlemsstaternas efterlevnad av sina åtaganden vad gäller korruptionsbekämpning fortsatt. och blev nya medlemmar. En utvärderingsrapport avseende den första utvärderingsomgången antogs beträffande medan uppföljningsrapporter antogs beträffande , , , , , , , , , , , och . För del innehöll uppföljningsrapporten en rekommendation om att öka medvetenheten hos offentliga tjänstemän om korruptionsproblematiken. Vidare fortsatte arbetet med den andra utvärderingsomgången som omfattar frågor om av korruption, offentlig förvaltning och ansvar för juridiska personer. Utvärderingsrapporter avseende denna andra utvärderingsomgång antogs beträffande , , , , , , , , , och . Ett utvärderingsbesök med anledning av den andra utvärderingsomgången ägde rum i , utifrån vilket en utvärderingsrapport sannolikt kommer att antas .