prop · GS0360 · 2005-03-17 00:00:00 — enades rådet i sin gemensamma politiska strategi om att domstolssystemet ska inrättas . /04 lade kommissionen fram formella förslag till sådana beslut som ska göra inrättandet av ett domstolssystem för gemenskapspatent möjligt. Det handlar dels om ett beslut om själva inrättandet av den nya gemenskaps- patentdomstolen (KOM (2003) 827 slutlig), dels om ett beslut om att ge den nya domstolen behörighet i mål om gemenskapspatent (KOM (2003) 828 slutlig). Domstolens rättegångsregler ska fastställas . För- slagen har ännu inte behandlats. 30.2.3Patent på datorrelaterade uppfinningar Förhandlingarna i rådet om ett direktiv om patenterbarhet för dator- relaterade uppfinningar fortsatte (se om förslaget skr. 2003/04:60 s. 202). Rådets arbete skedde på grundval av dess allmänna inriktning och yttrande från första behandlingen . Parlamentet hade i sitt yttrande föreslagit ett stort antal ändringar, av vilka flera skulle innebära väsentliga inskränkningar i de möjligheter att få patent som gäller . Arbetet i rådet syftade därför, i likhet med kommissionens förslag, till att åstadkomma ett direktiv som med utgångspunkt i gällande praxis skulle införa tydligare gränser för patenterbarheten för datorrelaterade uppfin- ningar, men utan de inskränkningar som parlamentets yttrande innebar. Som ytterligare målsättning gällde att motverka den rättsliga utveckling som skett i med beviljande av patent för datorrelaterade affärs- metoder. En politisk överenskommelse om en gemensam ståndpunkt, som tillgodosåg dessa syften och till vilken därför anslöt sig, träffades i rådet . Ett formellt antagande av den gemen- samma ståndpunkten återstår efter språkgranskning . Där- efter kommer ståndpunkten att överlämnas till för dess andra behandling. Samråd med ägde rum inför rådsmötet . Regeringen har vidhållit att det bör ske en ändring inom EU så att parallellimport blir tillåten även från länder utanför EES. har vid tidigare samråd enhälligt ställt sig bakom regeringens hållning. Frågan om parallellimport har betydelse inte bara för varumärkesområdet utan också för andra områden inom immaterialrätten. 30.3.2Nya bestämmelser om gemenskapsvarumärken slutfördes arbetet med EG:s anslutning till protokollet för Madridöverenskommelsen om den internationella registreringen av varu- märken (Madridprotokollet). Kommissionen antog nödvän- diga följdändringar i tillämpnings- och avgiftsföreskrifter (kommission- ens förordning (EG) nr 781/2004 och förordning (EG) nr 782/2004). EG:s anslutning till Madridprotokollet trädde i kraft . Därmed har det skapats en möjlighet för den som innehar ett gemen- skapsvarumärke att begära internationellt skydd enligt Madridproto- kollet. Omvänt kan den som innehar en internationell registrering begära skydd inom EU. De förändringar i EG:s varumärkesrätt som rådet enades om antogs formellt (rådets förordning (EG) nr 422/2004). Den viktigaste förändringen är att den granskning av ansök- ningarna som sker hos de nationella myndigheterna bara ska utföras om sökanden begär det. En särskild genomförandekommitté arbetade med att anta tillämpnings- och avgiftsföreskrifter med anled- ning av dessa ändringar. lade kommissionen fram ett förslag till direktiv om ändring av det s.k. mönsterskyddsdirektivet (98/71/EG), KOM (2004) 582 slutlig. Förslaget gäller möjligheten att mönsterskydda reservdelar för samman- satta produkter och förhandlingar inleddes . Förslaget har redovisats i faktapromemoria 2004/05:FPM30. 30.5Skärpta åtgärder mot immaterialrättsintrång antogs och rådets direktiv /48/EG om säkerställande av skyddet för immateriella rättigheter. Direktivet inne- håller bestämmelser om bl.a. säkerställande av bevismaterial, rätt till in- formation, vitesförbud och skadestånd. Många av direktivets bestämmel- ser bygger på bestämmelserna i avtalet om handelsrelaterade aspekter av immaterialrätter (), som medlemsstaterna är informerades om förhandlingsläget inför rådsmötet den Skr. 2004/05:60 och informerades också inför rådets antagande av direktivet i Små och medelstora företag har stor betydelse för tillväxt, konkurrenskraft, innovation och sysselsättning. Gemenskapens politik och program syftar till att skapa en dynamisk företagsmiljö i . har konkurrenskrafts- och småföretagsfrågorna stått i fokus på rådets dagordning och de har även framhållits i arbetet med halv- tidsöversynen av Lissabonprocessen. I rapporten från högnivå-gruppen under ledning av utpekas näringsklimat som ett av fem prioriterade områden för att uppnå Lissabonstrategins mål. För att skapa ett bra klimat för entreprenörer betonas vikten av regelförbättring och att öka tillgången till riskkapital. Nyckelrekommendationerna är att utveckla instrument för effektivare konsekvensanalyser, en gemensam definition av administrativ börda och att sätta mål för att minska densamma samt att medlemsstaterna bör kraftigt minska tiden, administrationen och kostnaderna för att starta företag. Vid rådsmötet antogs slutsatser om att stimulera entreprenörskap (15807/03). Slutsatserna understryker betydelsen av entreprenörskap som drivkraft för innovation, konkurrenskraft, syssel- sättning och tillväxt. I slutsatserna poängteras vikten av att koordinera olika politikområden och insatser inom exempelvis utbildning, kapital- försörjning och regelförbättring för att nå resultat. Slutsatserna baseras på tre meddelanden från kommissionen: Handlingsplan: En europeisk dagordning för entreprenörskap (KOM (2004) 70 slutlig), Rapport om genomförandet av den europeiska stadgan för småföretag (KOM (2004) 64 slutlig) och Tillgång till finansiering för små och medelstora företag (KOM (2003) 713 slutlig). På rådsmötet antogs slutsatser om konkurrenskraft och innovation. Slutsatserna bygger på kommissionens meddelande om näringspolitiken i ett utvidgat (KOM (2004) 274 slutlig). Samma meddelande låg även till grund för slutsatser från rådets möte . Bland annat beskrivs hur åtgärder som vidtas inom handels-, statsstöds-, forsknings-, regional- och miljöpolitik har stor påverkan på konkurrenskraften. Slutsatserna beskriver även ett antal vägval inom dessa politikområden som skulle vara positiva för stärkt konkurrenskraft. På rådsmötet diskuterades kommissionens konkurrenskraftspaket. Paketet kommer att utgöra en del av rådets underlag inför vårtoppmötet . Dessutom hölls två informella råd . Vid dessa möten stod innovationsfrågor i fokus. Konkurrenskraftspaketet består av kommissionens konkurrenskrafts- rapport och resultattavlor för näringslivspolitik och innovation (SEC (2004)1397 och SEC(2004)1427). Konkurrenskraftsrapporten handlar om hur offentliga insatser påverkar den ekonomiska utvecklingen, den europeiska bilindustrins utveckling och hur den kinesiska tillväxten påverkar . Resultattavlan för näringslivspolitik innehåller bl.a. indikatorer för kapitaltillgång, entreprenörskap och humankapital. Årets resultattavla visar att villkoren för näringslivet förbättrats i viss grad trots den låga tillväxten. Den preliminära resultattavlan för innovation visar bl.a att innovationsposition försämrats i jämförelse med , att de flesta nya medlemsstaterna förbättrat sina positioner och att flera medlemsstater, däribland och , uppvisar bättre positioner än både och . I slutsatserna från Europeiska rådets möte uppmanades kommissionen att föreslå en handlingsplan för entreprenörskap i . presenterade kommissionen handlingsplanen En euro- peisk dagordning för entreprenörskap (KOM (2004) 70 slutlig), som bygger på kommissionens grönbok i . Handlingsplanen pekar ut fem prioriterade områden: stimulera ett tankesätt som krävs för företagande, uppmuntra fler människor att bli entreprenörer, inrikta företagarna på tillväxt och konkurrenskraft, se till att administrativa krav och lagstiftning fungerar bättre för små och medelstora företag. Handlingsplanen innehåller även ett tiotal prioriterade aktiviteter för 20042006. Det handlar exempelvis om att stimulera entreprenörskap i skolan, att underlätta företagsöverlåtelser och att främja kvinnors respektive invandrares företagande. Kommissionen avser att följa upp hur medlemsstaterna genomför handlingsplanen genom årliga rappor- teringar . Inom ramen för EU:s fleråriga program för företag och företagaranda, särskilt små och medelstora företag (20012005) har en rad aktiviteter ägt rum . har Euro Info Centre-nätverket fortsatt att informera och ge råd till småföretag om EU, den inre marknaden, EU- program och finansieringsmöjligheter samt förmedlat affärskontakter mellan svenska och europeiska företag. Dessutom har knappt 50 projekt drivits inom programmet som t.ex. behandlar entreprenörskap, kapital- försörjning och företagsöverlåtelser. Projekten syftar i första hand till erfarenhetsutbyte mellan medlemsstaterna om insatser för att stimulera företagande. Arbetet med att genomföra den europeiska stadgan för småföretag, som godkändes , har fortsatt. Områden som tagits upp särskilt är utbildning i entreprenörskap, regelförbättring samt kompetensförsörjning. presenterade kommissionen sin rapport om hur medlemsstaterna genomför stadgan. låg, tillsammans med handlingsplanen för entreprenörskap, till grund för Skr. 2004/05:60 rådsslutsatserna om entreprenörskap som antogs vid rådsmötet (konkur- Rådet antog slutsatser om konkurrenskraften inom området företagsrelaterade tjänster (företagstjänster, frakt- och distributions- tjänster, nätverkstjänster samt finansiella tjänster). Målsättningen är att komplettera lagstiftningsarbetet som görs inom ramen för tjänste- direktivet med åtgärder som stärker integrationen av nationella tjänstemarknader på den inre marknaden, till exempel genom att inrätta europeiska standarder för tjänster. Kommissionen har tillsatt ett partssammansatt forum som ska presentera en konkret handlingsplan för specifika åtgärder att genomföra. Att förbättra och förenkla har länge varit en av unionens uttalade prioriteringar och tillhör också en av de svenska profilfrågorna. Politiken har i huvudsak två inriktningar. Den ena handlar om hur nya regler och initiativ ska tas fram på bästa sätt, framför allt riktlinjer för samråd och användning av konsekvensanalyser i enlighet med den handlingsplan som kommissionen lämnade (KOM (2002) Den andra handlar om att förbättra existerande regler. 2004 har tre frågor uppmärksammats särskilt i EU:s arbete med Vid Europeiska rådets vårmöte uppmanades kommissionen att bättre integrera konkurrenskraftsperspektivet i sina konsekvensanalyser. Kommissionen rapporterade hur den arbetat med att uppdatera sina riktlinjer i en rapport (SEC (2004)1377) som publicerades inför rådets I huvudsak handlar det om att bättre belysa konkurrenskraftseffekterna som förslagen kan komma att få utan att för den skull rubba balansen i analyserna som alltjämt ska spegla de samlade effekterna på hållbar utveckling. Detta synsätt är i linje med det svenska Det andra större initiativet som tagits har varit att involvera rådet för ekonomiska och finansiella frågor i arbetet med regelförbättring. har skett genom att finansministrarna från , , och skrev brev till sina kollegor i rådet i Rent konkret har ett arbete med att utveckla en mätmetod för företagens administrativa börda orsakad av EU-lagstiftning inletts. har initiativet förlängts och kommer också att arbeta med regelförbättring under de österrikiska och finska Det tredje initiativet som bör uppmärksammas har rört förenkling av Medlemsstaterna har beretts möjlighet att ge in förenklingsförslag och lämnades 330 förslag. av kunde rådet anta en lista med femton rubriker med Förenklingarna ska inte påverka rätts- akternas substans utan syftar till att skapa förenklingar för företagen, t.ex. genom minskade administrativa bördor. Genom rådets antagande av slutsatser överlämnades förslagen till kommissionen för att ingå i dess rullande förenklingsprogram, se (KOM (2003) 71). Kommissionen kommer sedan att få utforma de konkreta förenklingsförslagen för behandling och beslut i respektive rådsformation. På den slutliga listan finns ett förslag med svenskt ursprung som gäller växtskyddsmedel. 31.1.5Kemikalieförordningen (REACH) Kommissionen antog ett förslag om nytt regelverk för hantering av kemikalier (KOM (2003) 644). Förslaget, i form av en EU- förordning, är indelat i tre delar: bestämmelser om registrering, utvärde- ring och tillståndsgivning av kemikalier. Förordningen kommer att ersätta ett 60-tal direktiv och förordningar om kemikalier som är ikraft . Syftet med den nya förordningen är dels att förbättra den europeiska kemikalieindustrins konkurrenskraft, dels att öka skyddet av hälsa och miljön från riskerna med kemikalier. Förutom att industrin får ett tydligare ansvar, bl.a. genom att de ska registrera och riskbedöma kemikalierna de tillverkar respektive impor- terar, innebär förslaget att kemikalier med vissa farliga egenskaper inte ska få användas utan särskilt tillstånd. Förslaget innebär också att en ny kemikaliemyndighet på EU-nivå bildas. Genom förslaget kommer gemensamma regler att gälla för både existerande och nya kemikalier. De som kommer att beröras är främst tillverkare och importörer som har att bedöma och hantera riskerna med kemikalier. Målet är att nå en politisk överenskommelse i frågan . Se vidare avsnittet om miljöpolitik. En viktig aspekt av EU:s näringspolitik är kopplad till sektorer i näringslivet. Inom det här området arbetar kommissionen med att undersöka hur det generella regelverket påverkar konkurrenskraften i enskilda sektorer, och föreslår utifrån sådana analyser förändringar i regelverket. har tonvikten legat på uppföljning av arbetet gjorts inom textil- och varvsområdena. väntas kommissionen presentera nya konkurrenskraftsanalyser för verkstads- och fordonsindustrierna. Dessutom kan arbetet med för bioteknologi samt rymdområdet räknas till de sektorsrelaterade frågorna. Kommissionen presenterade sitt meddelande Biovetenskap och bioteknologi; en strategi för , den s.k. bioteknikstrategin (KOM (2002) 27 slutlig). Dokumentet beskriver de utmaningar som finns och innehåller en handlingsplan med konkreta åtgärder som riktar sig till medlemsstaterna, kommissionen och den privata sektorn. Kommissionen ska lämna regelbundna rapporter om de framsteg som görs i enlighet med strategins handlingsplan. Den andra rapporten (KOM (2004) 250) kom . Den diskuterades på rådsmötet och rådet antog slutsatser utifrån rapporten. Bioteknikstrategin diskuterades även vid en informell bioteknikkonferens som arrangerades av det nederländska ordförandeskapet . Diskussionen berörde finansiering, lagstiftning och uppföljning av strategin. Kommissionen har studerat möjligheterna att underlätta textil- och klädindustrins väntade omstrukturering i och med borttagandet av importkvoter . Kommissionens rekommendationer (KOM (2004) 668) innehåller bl.a satsningar på forskning och innovation, utbildning, skydd av immateriella rättigheter och marknadstillträde till tredje länder. Under rådets möte beslutades om slutsatser kring tekoindustrin i linje med meddelandet (13679/04). införde rådet ett tillfälligt driftsstöd till den europeiska varvsindustrin genom förordning (EG) nr 1177/2002 om en tillfällig skyddsordning för varvsindustrin. Förordningen tillkom som en motåtgärd efter att kommissionen hade funnit att den koreanska varvsindustrin hade tilldelats statligt stöd i betydande omfattning. Detta statsstöd fick till följd att EU inledde en WTO- procedur mot varefter 2003 gjorde likaledes mot EU med anledning av den införda skyddsordningen. EU:s skyddsordning avsågs initialt gälla så länge en WTO-procedur pågick eller till dess konflikten med hade lösts, dock inte längre än till . Då konflikten inte var löst vid detta datum fattade rådet beslut om en förlängning av skyddsordningen längst t.o.m. . Denna förlängning motsatte sig kraftfullt. Motivet till förlängningen var att de pågående WTO- procedurerna avseende EU och inte förväntas hålla sig inom den tidsram som förutspåtts. Ett beslut i WTO väntas inte förrän . presenterade kommissionen en programför- , LeaderShip 2015 (KOM (2003) 717), med ett antal åtgärder av särskild vikt för varvsindustrin. Särskilt betonas arbetsstrukturer och teknik för att stödja EU:s varvsindustri. I initiativet deltar varvsföre- trädare, fackförbund samt representanter för kommissionen och parla- mentet. I samband med rådets möte redovisade kom- missionen hur arbetet fortskridit samt hur den europeiska varvsindustrin har utvecklats. Kommissionen påtalade även att mark- nadsläget var gynnsamt beroende på en hög orderingång till europeiska varv med anledning av att kapaciteten i asiatiska varv var fullt utnyttjad så att beställningarna istället gick till EU. Orderingången ökade stadigt åren 20012003, främst när det gäller olje-, gas- och bulkfartyg, men Detta innebär att produktionen kommer att vara Skr. 2004/05:60 tryggad åtminstone , enligt kommissionen. har gemenskapsståndpunkter tagits fram inom rådet inför förhandlingarna inom kring ett nytt varvsavtal. Ett nytt avtal kommer att slutförhandlas senast till . Många tillämpningar av rymdteknologi kan komma till nytta vid genomförande av EU:s politik inom t.ex. transport, miljö och jordbruk. EU har därför engagerat sig allt mer i rymdfrågor och ökat sitt samarbete med det europeiska rymdorganet . Sam- arbetet formaliserades i ett ramavtal mellan parterna som trädde i kraft . I ramavtalet stadgas bl.a. att ett s.k. rymdråd ska övervaka samarbetet mellan och EU. Rymdråd innebär gemensamma möten mellan och på ministernivå. Det första mötet med rymdrådet hölls och de båda råden antog föreslagna riktlinjer och process för att ta fram ett framtida europeiskt rymdprogram. De två stora pågående samarbetsprojekten mellan EU och , Global Monitoring for Environment and Security (GMES) och , har fortsatt . GMES syftar till att samla in information om t.ex. miljö, klimat och naturkatastrofer. är ett satellitbaserat system för navigering, positionering och tidhållning. EU:s ökade intresse för rymdfrågor syns även i förslaget till nytt fördrag där det föreslås att EU ska erhålla så kallad delad kompetens med medlemsstaterna att bedriva europeisk rymdpolitik. Rådets förordning (EG) nr 139/2004 om kontroll av företags- koncentrationer tillämpas från . Den nya förordningen syftar till att skapa ett snabbare, öppnare och mer flexibelt handlägg- ningsförfarande för kontroll av företagsförvärv. I korthet innebär de nya reglerna att ett nytt system för hänskjutande av ärenden från kommis- sionen till nationella konkurrensmyndigheter och vice versa införs för att säkerställa att den bäst lämpade myndigheten handlägger ett specifikt Vidare har det substanstest som ska tillämpas på koncentrationer Därtill görs reglerna mer enkla och flexibla. befogenheterna för kommissionen utökas också. Taket för böter och viten för överträdelser av procedurregler höjs. trädde även rådets förordning (EG) nr 1/2003 om tillämpningen av konkurrensreglerna i artiklarna 81 och 82 i EG- fördraget i kraft. Syftet med denna reform är att effektivisera tillämp- ningen av och möjliggöra övervakning av allvarligare konkurrensbegränsningar såsom karteller. bär bl.a. att alla nationella konkurrensmyndigheter inom EU och kom- missionen kommer att samarbeta inom ett nätverk. samarbetet kommer hanteringen av EU-ärenden i större utsträckning än i dag att delegeras till nationella konkurrensmyndigheter och domstolar. Systemet med individuella undantag enligt artikel 81.3 från förbudet i artikel 81.1 har avskaffats, liksom icke-ingripandebeskeden. 2004/05:60 reglerna gäller istället generellt, utan särskilt beslut från kommissionen. avslutade kommissionen behandlingen av sitt förslag till sex nya tillkännagivanden rörande förhållanden av betydelse för det nya, moderniserade systemet. Kommissionen antog sex nya tillkännagivanden om samarbete inom nätverket av konkurrensmyndigheter (2004/C 101/03), om samarbete mellan kommissionen och medlemsstaternas domstolar vid tillämpning av artiklarna 81 och 82 i EG-fördraget (2004/C 101/04), om handläggningen av klagomål rörande artiklarna 81 och 82 i EG-fördraget (2004/C 101/05), om informell vägledning vid nya frågor rörande artiklarna 81 och 82 i EG-fördraget som uppstår i enskilda fall (vägledande skrivelser) (2004/C 101/06) samt om riktlinjer om begreppet påverkan på handeln i artiklarna 81 och 82 i fördraget (2004/C 101/07) samt om riktlinjer för tillämpningen av artikel 81.3 i fördraget (2004/C 101/08). Kommissionen avslutade även behandlingen av förslaget till nytt gruppundantag för avtal om tekniköverföring inom ramen för sin råd- givande kommitté för kartell- och monopolfrågor. Ett nytt gruppundantag rörande avtal om tekniköverföring antogs, kommissionens förordning (EG) nr 772/2004. Även denna nya reglering trädde i kraft . Vidare inledde kommissionen en översyn av kommissionsförordningen 823/2000 (konsortialgruppundantag inom linjesjöfarten) som löper ut i ljuset av den pågående översynen av rådets förordning (4056/86) om tillämpningen av konkurrensreglerna på sjöfartsområdet. Inom ramen för sin översyn av rådsförordning 4056/86 offentliggjorde kommissionen ett förslag som intresserade bereddes möjlighet att lämna synpunkter på. Statsstödsreglerna ändrades inte i nämnvärd omfattning . Arbetet med att se över reglernas tillämpning i syfte att effektivisera politiken på statsstödsområdet fortsatte dock. Kommissionen föreslog bl.a. nya riktlinjer för undsättning och omstrukturering av företag i svårigheter samt inledde arbetet med att utforma nya riktlinjer för statligt stöd till innovationer samt för forskning och utveckling. Arbetet med genomförandet av statsstödsreglerna i de nya medlems- staterna prioriterades högt. Framsteg påvisades även inom EU-15 rörande tillämpning av statliga stöd. Flera av medlemsstaterna, däribland , redovisade åtgärder i syfte att istället för stöd till företag förbättra förutsättningarna för dessa genom att förbättra näringslivsklimatet och förenkla regelverk. Andra medlemsstater började tillämpa budgetrestrik- tioner i syfte att minska utgifterna för statligt stöd till företag. Kommissionen lät utvärdera effekterna av statligt stöd för undsättning och omstrukturering av företag i svårigheter . lämnade inte något dylikt statligt stöd, medan det varit vanligt förekommande i främst och . Utvärderingen visar att trots beviljat statligt stöd överlevde totalt bara två tredjedelar av de företag som beviljats stöd på dessa Av de företag som beviljats direkt undsättningsstöd överlevde Skr. 2004/05:60 endast hälften. inkluderade åtgärder inom turist- sfären i listan över Europeiska gemenskapens aktiviteter, se artikel 3.1.u i EG-fördraget. Där anges dock ingen riktning för en gemensam turist- politik, och det ges inte heller någon rättslig grund för åtgärder inom turistområdet. Samarbete inom turistområdet förekommer dock inom en rad områden. Politiska beslut i turistfrågor behandlas i rådet för konkurrenskraft. För beslut i rådet krävs enhällighet mellan medlemsstaterna. I det nya konstitutionella fördraget skapas en rättslig grund för åtgärder inom turistområdet. I artikel III-281 anges att unionen ska komplettera medlemsstaternas insatser inom turistsektorn, särskilt genom att stärka konkurrenskraften hos unionens företag inom denna sektor. Unionens insatser ska syfta till att stimulera skapandet av en miljö som är gynnsam för företagsutvecklingen inom sektorn samt främja samarbetet mellan medlemsstaterna genom erfarenhetsutbyte. Åtgärder för att komplettera de insatser som görs av medlemsstaterna ska föreskrivas i europeiska lagar eller ramlagar. De ska antas enligt det ordinarie lagstiftnings- förfarandet. Åtgärderna får inte omfatta någon harmonisering av medlemsstaternas lagstiftning. I den rådsresolution som antogs av rådet om den europeiska turismens framtid uppmanar rådet kommissionen att främja dialogen mellan den offentliga sektorn, turistindustrin och andra intres- senter, bl.a. vid ett årligt europeiskt forum för turism. anordnade kommissionen ett europeiskt turistforum i .