prop · GS03115 · 2005-04-01 00:00:00 — Regeringens proposition 2004/05:115 Lag om erkännande och verkställighet inom Europeiska unionen av frysningsbeslut Regeringen överlämnar denna proposition till . godkände ett utkast till rambeslut om verk- ställighet i Europeiska unionen av beslut om frysning av egendom eller bevismaterial (prop. 2002/03:67, bet. 2002/03:JuU15, rskr. 2002/03:169). Rambeslutet, som bygger på ett förslag från bl.a. , antogs av . I propositionen lämnas förslag till den nya lagstiftning som krävs för att genomföra rambeslutet i . I propositionen föreslås att det införs en ny lag om erkännande och verkställighet inom Europeiska unionen av frysningsbeslut. Den nya lagen reglerar både beslut om frysning som meddelas i och erkännande och verkställighet här av frysningsbeslut som har översänts hit från andra medlemsstater. Med frysningsbeslut avses i den nya lagen sådana beslut som har fattats i syfte att säkra bevismaterial eller verkställighet av förverkandebeslut, för svensk del närmast beslag och kvarstad som har meddelats i ett sådant syfte. För att skall kunna utnyttja den möjlighet som rambeslutet ger till verkställighet i en annan medlemsstat av bevisbeslag, krävs att det införs en möjlighet att ta i beslag föremål som finns i utlandet och som därför inte är tillgängliga för den som beslutar om beslaget. Rättegångs- balkens bestämmelser medger inte sådana beslag. Utöver sådana beslut om beslag skall även beslut om kvarstad som avser värdet av förverkad egendom kunna översändas till andra medlemsstater för verkställighet. Ett sådant beslut om beslag eller kvarstad är att anse som ett svenskt frysningsbeslut. I den nya lagen finns också bestämmelser om förutsättningarna för att ett frysningsbeslut, som med stöd av rambeslutet översänds till från en annan medlemsstat, skall kunna erkännas och verkställas här. lagen finns bestämmelser om förfarandet när sådana frågor prövas i Prop. 2004/05:115 . Enligt förslaget skall åklagare pröva om det finns förutsättningar att erkänna och verkställa ett frysningsbeslut i . Om sådana förutsättningar finns, meddelar åklagaren en verkställbarhetsförklaring och lämnar i anslutning till det anvisningar för verkställigheten av frysningsbeslutet. Rätten skall överpröva åklagarens beslut och, om rätten fastställer beslutet, bestämma hur länge frysningsbeslutet skall vara verkställt i . Denna tid kan förlängas. Erkännande och verkställighet av frysningsbeslut är ett förstadium till ansökningar om rättslig hjälp i brottmål eller verkställighet av andra länders förverkandebeslut och skall regelmässigt följas av en ansökan om en sådan åtgärd. Den nya lagen reglerar endast i vissa delar förfarandet efter det att en sådan ansökan har översänts. Lagstiftningen föreslås träda i kraft . Förslag till riksdagsbeslut.................................................................. Förslag till lag om erkännande och verkställighet inom Europeiska unionen av frysningsbeslut............................................. Ärendet och dess beredning............................................................. Internationellt straffrättsligt samarbete............................................ Allmänt om straffrättsligt samarbete .............. Rambeslutet om verkställighet i Europeiska unionen av beslut om frysning av egendom eller bevismaterial................................... Nuvarande svenska ................................................................regler Husrannsakan, kroppsvisitation och Förverkande ..................................................av egendom Lagstiftning ...........om internationellt rättsligt samarbete Internationell rättslig hjälp i brottmål Internationell verkställighet av domar och Lagstiftningens närmare ....................................................innehåll Frysningsbeslut ..........................som meddelas i Behöriga myndigheter .......................................i Översändande ................................av ett frysningsbeslut Skäl för att ....inte meddela en verkställbarhetsförklaring 8.8Andra frågor som tas upp i en verkställbarhets Tidsfrist för och uppskjutande av verkställighet............... Förfarandet vid verkställigheten ....................................... Upphävande av en verkställbarhetsförklaring .................. Rättens prövning och verkställighetens varaktighet ......... Det efterföljande förfarandet............................................. Regressrätt för utgivet skadestånd .................................... En ny lag införs om erkännande och verkställighet inom Europeiska unionen av frysningsbeslut........................................... Förklaring till rambeslutet ............................................................... Bilaga 2 Intyg enligt artikel 9 ............................................................ Bilaga 3 Rådets uttalande i anslutning till rambeslutet...................... Förteckning över remissinstanser........................................ Utdrag ur protokoll vid regeringssammanträde ....... Regeringen föreslår att antar regeringens förslag till lag om erkännande och verkställighet inom Europeiska unionen av frysnings- beslut. 2Förslag till lag om erkännande och verkställighet inom Europeiska unionen av frysningsbeslut Härigenom föreskrivs följande. 1 kap. Allmänna bestämmelser 1 § Denna lag innehåller bestämmelser för genomförande av rådets rambeslut /577/RIF av om verkställighet i Euro- peiska unionen av beslut om frysning av egendom eller bevismaterial1. 2 § Med frysningsbeslut avses i denna lag 1.ett beslut om kvarstad enligt 26 kap. , som avser värdet av förverkad egendom, eller ett beslut om beslag enligt 2 kap. 1 § denna lag, 2.ett beslut som har meddelats av en rättslig myndighet i en annan medlemsstat i Europeiska unionen i samband med ett straffrättsligt för- farande, i syfte att tillfälligt hindra förstöring, omvandling, flyttning, överföring eller överlåtelse av egendom som i den staten kan omfattas av förverkande eller utgöra bevismaterial, och som har översänts till för erkännande och verkställighet. 3 § Regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer meddelar närmare föreskrifter om tillämpningen av denna lag. 2 kap. Beslut i om beslag enligt denna lag och översändande från av frysningsbeslut Beslut i om beslag enligt denna lag 1 § Åklagare får, under de förutsättningar som anges i 27 kap. 1 § tredje stycket samt 2 och 3 §§ , besluta om beslag av föremål, som skäligen kan antas ha betydelse för utredning om brott eller vara på grund av brott förverkat och som kan antas komma att påträffas i en annan medlemsstat i Europeiska unionen, utan hinder av att föremålet inte är tillgängligt vid beslutet. Ett sådant beslut får inte verkställas i . Vad som i detta kapitel sägs om föremål skall också gälla i fråga om skriftlig handling. 2 § Ett frysningsbeslut enligt 1 kap. 2 § 1 som översänds från till en medlemsstat i Europeiska unionen för erkännande och verkställig- het skickas av åklagare direkt till en behörig myndighet i den andra staten. 1 EUT L 196, , s. 45 (Celex 32003F0577). 3 § När ett beslut om beslag som avses i 1 § har verkställts i den andra medlemsstaten tillämpas följande bestämmelser i 27 kap. rättegångs- balken: 6 § första stycket om rättens prövning, 7 § om tid för åtals väckande, 8 § första och fjärde styckena om hävande av beslag, 11 § om underrättelse, och 13 § om protokoll och om rätt för den som drabbats av ett beslag att erhålla bevis om beslaget. Om ett föremål som tagits i beslag enligt 1 § överlämnas till , skall det tas i förvar av åklagaren och anses vara taget i beslag enligt . Även om föremålet inte har överlämnats till när målet avgörs skall rätten med tillämpning av 27 kap. 8 § femte stycket rättegångs- balken pröva om beslaget fortfarande skall bestå. 4 § I lagen (2000:562) om internationell rättslig hjälp i brottmål finns bestämmelser om förfarandet vid ansökan om överlämnande till av egendom som omfattas av ett frysningsbeslut som har översänts enligt 2 §. 5 § I lagen (1963:193) om samarbete med , , och angående verkställighet av straff m.m. och i lagen (1972:260) om internationellt samarbete rörande verkställighet av brottmålsdom finns bestämmelser om förfarandet vid ansökan om verkställighet utom- lands av förverkandebeslut, som avser egendom som omfattas av ett frysningsbeslut som har översänts enligt 2 §. Erkännande och verkställighet i av frysningsbeslut 1 § Ett frysningsbeslut som har meddelats i en annan medlemsstat i Europeiska unionen skall erkännas och verkställas i enligt bestämmelserna i detta kapitel. 2 § Ett frysningsbeslut skall skickas direkt till behörig åklagare. Frysningsbeslutet skall åtföljas av ett intyg som är upprättat i enlighet med bilagan till rambeslutet. Frysningsbeslutet och intyget skall översändas skriftligen genom post, bud eller telefax. Efter överenskommelse i det enskilda fallet får dock översändandet ske på annat sätt. 3 § Det intyg som avses i 2 § första stycket skall vara skrivet på svenska, danska, norska eller engelska eller åtföljas av en översättning till något av dessa språk. Om intyget saknas eller till form eller innehåll är så bristfälligt att det inte utan väsentlig olägenhet kan läggas till grund för en prövning av frågan om verkställbarhet, skall åklagaren ge den andra medlemsstatens myndighet möjlighet att komma in med komplettering. 4 § Om ett frysningsbeslut är verkställbart i , skall åklagaren meddela en verkställbarhetsförklaring. 5 § Verkställbarhetsförklaring får inte meddelas 1.om intyget saknas eller till form eller innehåll är så bristfälligt att det inte utan väsentlig olägenhet kan läggas till grund för en prövning av frågan om verkställbarhet, 2.om en sådan förklaring skulle strida mot bestämmelser om immunitet och privilegier, 3.om frysningsbeslutet avser en skriftlig handling eller ett skriftligt meddelande och det enligt 27 kap. 2 § hade funnits hinder mot att ta handlingen eller meddelandet i beslag, eller 4.om det i har meddelats dom eller åtalsunderlåtelse för den gärning som i den andra medlemsstaten är föremål för det straffrättsliga förfarande i vilket frysningsbeslutet har meddelats. Andra frågor som tas upp i en verkställbarhetsförklaring 6 § Åklagaren skall i verkställbarhetsförklaringen ange att frysnings- beslutet skall verkställas 1.med tillämpning av 27 kap. 1013 §§ , om frysningsbeslutet avser ett föremål eller en skriftlig handling som skäligen kan antas ha betydelse för utredning om brott eller vara på grund av brott förverkad, eller 2.som ett kvarstadsbeslut i brottmål, om frysningsbeslutet avser värdet av förverkad egendom. 7 § Om den andra medlemsstatens myndighet har begärt att ett visst förfarande skall tillämpas när ett frysningsbeslut verkställs enligt 6 § 1, skall åklagaren i verkställbarhetsförklaringen ange att det begärda förfarandet skall tillämpas. Detta gäller dock inte om förfarandet strider mot grundläggande principer i den svenska rättsordningen. 8 § Ett frysningsbeslut som är verkställbart i skall verkställas skyndsamt och om möjligt från det att åklagaren mottog beslutet och det intyg som avses i 2 § första stycket. 9 § Åklagaren får bestämma att verkställigheten av ett frysningsbeslut skall skjutas upp 1.om verkställigheten skulle kunna skada en pågående utredning om brott, eller 2.om frysningsbeslutet avser egendom som i ett annat straffrättsligt förfarande är tagen i beslag eller belagd med kvarstad. Åklagaren får förlänga den bestämda tiden. 10 § När ett frysningsbeslut skall verkställas enligt 6 § 1 får husrann- sakan, kroppsvisitation eller kroppsbesiktning göras enligt reglerna i 28 kap. . Om frysningsbeslutet avser en försändelse som väntas komma in till ett befordringsföretag, får åklagaren begära rättens förordnande om att försändelsen, när den kommer in, skall hållas kvar till dess att verk- ställighet har skett. Bestämmelserna i 27 kap. 9 § andra stycket och tredje stycket första meningen skall tillämpas. Husrannsakan får göras enligt första stycket och en försändelse får hållas kvar enligt andra stycket även om den gärning som frysnings- beslutet avser inte motsvarar brott enligt svensk lag, om det för gärningen kan dömas till fängelse i den andra medlemsstaten. 11 § När ett frysningsbeslut skall verkställas enligt 6 § 2 får åklagaren ta lös egendom i förvar till dess frysningsbeslutet har verkställts. 12 § , eller skall biträda åklagaren när ett frysningsbeslut skall verkställas enligt 6 § 1 och när egendom skall tas i förvar enligt 11 §. Åklagarens tillgång till register 13 § Åklagaren skall vid utredning och prövning av ärenden enligt denna lag ha tillgång till uppgifter ur belastningsregistret och misstanke- registret enligt vad som är föreskrivet om tillgång till sådana uppgifter i verksamhet hos åklagarmyndighet för beslut om förundersökning och åtal. Upphävande av en verkställbarhetsförklaring 14 § Åklagaren skall upphäva en verkställbarhetsförklaring 1.om det framkommer att ett frysningsbeslut inte får verkställas i , 2.om egendomen inte kan påträffas här, eller 3.om begäran om erkännande och verkställighet av ett frysningsbeslut återkallas. Åklagaren får inte upphäva en verkställbarhetsförklaring efter att ett frysningsbeslut har verkställts och verkställbarhetsförklaringen prövats av rätten. Om åklagaren upphäver en verkställbarhetsförklaring, skall verkställig- hetsåtgärder som gjorts återgå. 15 § Åklagarens beslut att inte meddela eller att upphäva en verkställ- barhetsförklaring eller att skjuta upp verkställigheten skall innehålla skälen för beslutet. 16 § När ett frysningsbeslut har verkställts, skall åklagaren skyndsamt begära rättens prövning av verkställbarhetsförklaringen. Behörig är varje tingsrätt inom vars domkrets frysningsbeslutet har verkställts eller, om flera frysningsbeslut har verkställts, en tingsrätt inom vars domkrets något av frysningsbesluten har verkställts. Vid rättens handläggning tillämpas reglerna om domstols hand- läggning i brottmål, om inte annat sägs i denna lag. Tingsrätten skall så snart det kan ske hålla förhandling i ärendet, om en förhandling inte uppenbart skulle sakna betydelse för prövningen. Vid en förhandling tillämpas bestämmelserna i 24 kap. 17 § andra stycket . 17 § Om rätten fastställer åklagarens verkställbarhetsförklaring, skall rätten bestämma hur länge verkställigheten av frysningsbeslutet skall bestå. Rätten får förlänga den bestämda tiden. Om det inte längre finns tillräckliga skäl för att verkställigheten av frysningsbeslutet skall bestå, skall verkställbarhetsförklaringen upphävas av rätten. Om en verkställbarhetsförklaring upphävs, skall verkställighets- åtgärder som gjorts återgå. När rätten bestämmer hur länge verkställigheten av frysningsbeslutet skall bestå får rätten uppställa villkor som är påkallade av hänsyn till enskilds rätt eller som är nödvändiga från allmän synpunkt. Rätten får inte ändra ett beslut enligt första stycket eller ett villkor som har ställts upp enligt tredje stycket utan att åklagaren beretts tillfälle att yttra sig. 18 § En ansökan om överlämnande av egendom som är föremål för verkställighet enligt denna lag handläggs och prövas enligt lagen (2000:562) om internationell rättslig hjälp i brottmål. Något beslut om beslag skall inte meddelas i ett sådant ärende. Om rätten i ett sådant ärende beslutar att egendomen skall överlämnas till den ansökande staten, skall rätten pröva om verkställigheten av frysningsbeslutet skall bestå till dess att beslutet om överlämnande har verkställts. 19 § En ansökan om verkställighet i av ett beslut om förverkande av egendom som är föremål för verkställighet enligt denna lag handläggs och prövas enligt lagen (1963:193) om samarbete med , , och angående verkställighet av straff m.m. eller enligt lagen (1972:260) om internationellt samarbete rörande verkställighet av brottmålsdom. Något beslut om beslag eller kvarstad skall inte meddelas i ett sådant ärende. En ansökan enligt första stycket får skickas till den åklagare som har handlagt ärendet enligt denna lag. Åklagaren skall vidarebefordra ansökan till , om ansökan gjorts av en myndighet i eller , och till , om ansökan gjorts av en myndighet i en annan medlemsstat. Om rätten i ett sådant ärende beslutar om verkställighet av ett beslut om förverkande, skall rätten pröva om verkställigheten av frysningsbeslutet skall bestå till dess att domen om förverkande vinner laga kraft. Överklagande av rättens beslut 20 § Vid överklagande av rättens beslut enligt 16 och 17 §§ samt av beslut enligt 18 och 19 §§, såvitt avser frågan om verkställigheten av frysningsbeslutet skall bestå, tillämpas bestämmelserna i rättegångs- balken om överklagande av domstols beslut angående en åtgärd som avses i 2528 kap. samma balk. Denna lag träder i kraft . Ärendet och dess beredning Vid Europeiska rådets möte i slogs fast att principen om ömsesidigt erkännande av rättsliga avgöranden skall vara en hörnsten i det straffrättsliga samarbetet inom unionen. Denna princip dvs. att medlemsstaterna inte skall ifrågasätta varandras rättsliga avgöranden skall avse såväl domar som andra avgöranden som fattas av rättsliga myndigheter. När det gäller beslut som föregår en rättegång angavs särskilt sådana beslut som gör det möjligt för de behöriga myndigheterna att snabbt säkra bevismaterial och beslagta tillgångar. I slutsatserna uppdrogs åt rådet och kommissionen att anta ett åtgärdsprogram för att genomföra principen om ömsesidigt erkännande. Ett åtgärdsprogram med denna inriktning antogs av ministerrådet för rättsliga och inrikes frågor (EGT C 12, , s. 10). Programmet innehåller en rad olika åtgärder som skall vidtas på det straffrättsliga området för att genomföra principen om ömsesidigt erkännande. I åtgärdsprogrammet gavs högsta prioritet åt framtagandet av ett instrument som gäller erkännande av beslut om frysning av egendom eller bevismaterial. tog , och initiativ till ett rambeslut om verkställighet av beslut om frysning av egendom eller bevismaterial (EGT C 75, , s. 3). för rättsliga och inrikes frågor nådde en politisk överens- kommelse om innehållet i rambeslutet. godkände rådets förslag till rambeslut. godkände ram- beslutet (prop. 2002/03:67, bet. 2002/03:JuU15, rskr. 2002/03:169). Rambeslutet antogs av (EUT L 196, , s. 45). Rambeslutet finns intaget som bilaga 12. I bilaga 3 finns ett särskilt uttalande från rådet i anslutning till ram- beslutet. Inom har därefter utarbetats en promemoria, Lag om erkännande och verkställighet inom Europeiska unionen av frysningsbeslut. Promemorians lagförslag finns i bilaga 4. Promemorian innehåller förslag till de lagändringar som krävs för att skall uppfylla åtagandena enligt rambeslutet. Promemorian har remiss- behandlats. En förteckning över remissinstanserna finns i bilaga 5. En sammanställning av remissyttrandena finns tillgänglig i Justitiedeparte- mentet (Ju2004/11207/BIRS). Propositionen bygger på en överenskommelse mellan den social- demokratiska regeringen och . Regeringen beslutade att inhämta Lagrådets yttrande över de lagförslag som finns i bilaga 6. Lagrådets yttrande finns i bilaga 7. Lagrådet har i huvudsak godtagit förslagen, men har också föreslagit vissa justeringar. Regeringen har på de flesta punkter följt Lag- rådets förslag. Regeringen återkommer till Lagrådets synpunkter i av- snitten 8.4, 8.7, 8.8, 10 och 12. 4.1.1Allmänt om straffrättsligt samarbete Genom utvidgades EU-samarbetet till att omfatta även rättsliga och inrikes frågor (den s.k. tredje pelaren). Därmed blev också straffrättsliga frågor föremål för samarbete inom ramen för EU. I den av godkända handlingsplanen mot den organiserade brottsligheten (EGT C 251, , s. 1) betonas vikten av att det rättsliga samarbetet blir mer effektivt och att medlemsstaternas möjligheter att spåra och beslagta olagliga tillgångar förbättras. Amster- damfördragets ikraftträdande , med det uttalade målet att inom unionen skapa ett område med frihet, säkerhet och rättvisa, har medfört ett intensifierat samarbete på området för de straffrättsliga frågorna. Medlemsstaterna har utarbetat ett flertal handlingsplaner med riktlinjer för hur brottslighet skall bekämpas och flera rättsliga instrument för att förbättra det straffrättsliga samarbetet har antagits. antog rådet en gemensam åtgärd om penning- tvätt och identifiering, spårande, spärrande, frysning, beslag och förverkande av som härrör från brott (EGT L 333, 9.12.1998, s. 1). Åtgärdens huvudsakliga syfte var att komplettera konvention om penningtvätt, efterforskning, beslag och förverkande av av brott (förverkandekonventionen, SÖ 1996:19). Den gemensamma åtgärden behandlar förändringar i medlemsstaternas förverkandelagstiftning, bl.a. att lagstiftningen inte skall vara begränsad till vissa brottstyper och att misstänkt av brott på ett så tidigt utredningsstadium som möjligt skall kunna identifieras och spåras om en annan medlemsstat begär detta. har i betänkandet Effektivare förverkandelagstiftning (SOU 1999:147) lämnat förslag till de lagändringar som krävs för att leva upp till den gemensamma åtgärden. Därefter har rådet antagit ett rambeslut om penningtvätt, identifiering, spårande, spärrande, beslag och förverkande av hjälpmedel till och av brott (EGT L 182, , s. 1). Rambeslutets främsta syfte är att i relevanta delar ersätta den gemensamma åtgärden, eftersom ett rambeslut anses innebära en starkare förpliktelse för medlemsstaterna än en gemensam åtgärd. 2004/05:135 Utökade möjligheter att förverka utbyte av och hjälpmedel vid brott m.m., som har beslutats av regeringen, genomförs delar av förslag samt rambeslutet . Slutligen nådde rådet en politisk överenskommelse om EU:s rambeslut om förverkande av , hjälpmedel och egendom som härrör från brott. Rambeslutet syftar till att skapa nya gemensamma minimiregler i medlemsstaterna när det gäller förverkande av bl.a. egendom som har anknytning till brott. Medlemsstaterna åläggs bl.a. att införa bestämmelser om utökade möjligheter till förverkande av egendom vid vissa allvarliga brott, då egendomen härrör från den dömdes brottsliga verksamhet. Vidare innehåller rambeslutet åtaganden som i sak motsvaras av åtaganden rambeslut. godkände rambeslutet om förverkande (prop. 2003/04:166, bet. 2004/05:JuU5, rskr. 2004/05:22). Rambeslutet, som antogs (EUT L 68, s. 49), genomförs i de delar som motsvaras av rambeslutet genom ovan nämnda prop. 2004/05:135. När det gäller det straffrättsliga samarbetet antog rådet en konvention om ömsesidig rättslig hjälp i brottmål. Ett tilläggsprotokoll till konventionen antogs . Dessa instrument syftar till att förbättra det straffrättsliga samarbetet mellan medlemsstaterna, bl.a. genom att göra viss information mer tillgänglig (t.ex. bankinformation) och genom att tillåta direktkontakter mellan medlemsstaternas myndigheter. Vidare innebär instrumenten en för- bättrad möjlighet att använda nya tekniker, t.ex. förhör genom videokonferens och hemlig telefonavlyssning. En promemoria för att tillträda och genomföra dessa instrument remitterades , Internationell rättslig hjälp i brottmål: Tillträde till konvention om ömsesidig rättslig hjälp i brottmål mellan Europeiska unionens medlemsstater m.m. (Ds 2004:50). Förslagen har lagråds- behandlats. En proposition kommer att överlämnas till . Begreppet ömsesidigt erkännande introducerades vid i . Vid rådsmötet antogs en handlingsplan för att på bästa sätt genomföra bestämmelserna i damfördraget (Wien-handlingsplanen). Inledandet av en process med sikte på att underlätta ömsesidigt erkännande av beslut och verkställighet av domar i brottmål angavs som en prioriterad åtgärd. Frågan om ömsesidigt erkännande behandlades särskilt av i . fastslog att principen om ömsesidigt erkännande av rättsliga avgöranden skall vara en hörnsten inom det rättsliga samarbetet på både det civilrättsliga och det straffrättsliga området. Vidare angavs att principen skall gälla även beslut som föregår en rättegång och särskilt de beslut som gör det möjligt för de behöriga myndigheterna att snabbt säkra bevismaterial och beslagta tillgångar.