prop · GS03152 · 2005-04-27 00:00:00 — Forskning visar också att skrämselpropaganda inte fungerar, och därför väljer vi att kommunicera fördelarna med att inte använda narkotika. Därför har finns många anledningar att inte testa knark som syfte att med positiva budskap stärka dem som redan är negativt inställda till narkotika. Genom kampanjen stödjer vi majoriteten av alla unga vuxna (de som har en negativ attityd till narkotika) och ger dem argument att även i fortsätt- ningen tacka nej till narkotika. arbete, som sträcker sig över hela verksamhetsperioden. våra kampanjer är unga vuxna i åldern , som inte har narko- tikaproblem eller är i överhängande fara att få det. Som huvudarenor för våra kampanjer har vi valt festivaler och festival- liknande sammanhang, då det är viktigt att synas där vi genom forskning vet att det förekommer att beslutet tas att använda narkotika eller ej och ge argument för att kunna säga nej. Det är arenor som är fria från föräldrakontroll och auktoriteter. är det möjligt att man i en sådan miljö kan vara mer öppen och mottaglig för ett positivt antidrog- budskap än till exempel i skolan. kampanjen på , och på bedrev vi kampanj i Åre och inleddes kampanjer tillsammans med Hammarby Fotboll och som ett led i en särskild satsning tillsammans med idrottsrörelsen. Det finns inte en enda anledning till varför man inte ska använda narko- tika, utan flera. Därför är kampanjens huvudbudskap Det finns många anledningar att inte testa knark. Det en individ väljer behöver inte gälla för en annan, och kan bero på vilken situation man befinner sig i. Det gör det möjligt att presentera flera argument, blanda högt med lågt och låta flera röster tala beroende på vilken arena vi vill möta målgruppen. Det finns många anledningar att inte testa knark är även avsändare till kam- panjen. De anledningar som vi presenterade var Fred på jorden som handlar om att solidariskt välja bort knark eftersom knarkhandeln bidrar till ekonomisk exploatering, prostitu- tion, barnarbete och krig. Polisen kan inte ta mig handlar om att det är kriminellt att knarka. Jag verkligen älskar mig själv och Jag är faktiskt jättefin handlar om att man förstör sin kropp med knark. Oj va jag ska hångla handlar om att man kan förlora sexlus- ten om man använder droger. Inför kampanjen i Åre lanserades två nya anledningar; Jag är super- snabb och Jag är såå fräsch som handlar om att man förstör sin kropp med knark och att man inte vet vad man stoppar i sig. Inför sommarens festivaler 2004 lanserades budskapet Jag diggar dig massor, som handlar om solidaritet. Utvärderingen av vinterkampanjen (se nedan) visade att målgruppen gärna såg att en webbplats kompletterade kampanjen. lanserades därför webbplatsen . Inför hade vi reklamspotar i bio, radio, ZTV och MTV . Radio och bio var koncentrerat till , , och Åre/. På festivalerna och i Åre har vi haft events och tävlingar där vi delat ut t-shirts, skärmmössor, dekaler, mm. En tidning som presenterade kända och okändas tankar om knark, livsstil och flera festivaltips delades ut och följde även med som bilaga till tidningen resp. februarinummer. I publikhaven framför de stora scenerna vajade flaggor med budskap som Knark är bajs och Knark stinker. Ett sam- arbete med Z-TV gjorde att kampanjen dessutom syntes i samband med alla sändningar från och Vinterstad . Korta filmer med bud- skap visades på storbildsskärmar och på krogar i Åre. Ett flygplan kretsade över festivalområdena i och med budskapet Knark stinker. Över hela festivalområdena och i hela Åre syntes anledningar att inte testa knark. I kampanjerna tillsammans med och Hammarby Fotboll har vi olika slags exponering med bl.a. Knark är bajs-tryck på Umeå IKs matchkläder och representationskläder, gräsmattebanderoller på Söder- , arenareklam, speakerreklam och reklamfilm på storbildsskärmar. Utvärdering av kampanjens budskap och eventet i Åre Vi har låtit göra kvantitativa och kvalitativa utvärderingar, dels av de budskap vi använder oss av i våra kampanjer dels av hela eventet i Åre. Syftet med utvärderingarna är att få ett underlag för att förbättra vårt kampanjarbete och att säkra att mottagarna förstår våra budskap och syftet med vår kampanj. En kvantitativ utvärdering av våra filmer i radio och tv samt vår radioreklam gjordes genom 1741 med unga vuxna i åldern i , och . kvalitativ utvärdering gjorts av samma exponering med hjälp av fokus- gruppsundersökningar med unga vuxna i samma åldersgrupp och i En fokusgruppsundersökning och ett hundratal enskilda intervjuer gjordes också kring hela kampanjen och eventet i Åre. Den kvantitativa undersökningen visade att gav filmen ett positivt betyg och var positiva till radioreklamen (jäm- förelse/snittvärden är ). hade sett filmen uppgav att de talat med någon främst kompisar - om Härutöver har genomfört en egen undersökning som visar att av de ansåg att filmen var totalt sett bra. Utifrån utvärderarnas analys av de kvalitativa resultaten bedöms kam- panjen som framgångsrik och att vi lyckats klart över medelvärdet. Utifrån intervjuer och deltagande observationer på plats i Åre bedömer utvärderarna eventet som särskilt framgångsrikt, då i princip samtliga intervjupersoner varit positiva till budskapen och då målgruppen mer än gärna fungerat som levande reklampelare för kampanjen. Internetkampanj mot droghandel på Internet mot försäljning av droger på Internet, Tjackabajs.nu. dierar på befintliga sajter på Internet som marknadsför försäljning av Den är kodad på ett sådant sätt att man ska hamna på vår sajt om man söker efter riktiga försäljningssajter. Den är sedan utformad på ett sätt så att unga ska tycka att den är tillräckligt rolig för att sprida webbadressen vidare och öka antalet besökare och därmed också möjlig- heten för träffar i vissa sökmotorer. Från webbplatsen kan man också skicka vidare en länk till webbplatsen, anmäla intresse för att delta i Mobilisering mot narkotikas nationella ungdomsnätverk och gå vidare till andra webbplatser, t.ex. . marknadsföras via webbplatser, ungdomsportaler och inom ramen för våra pågående kampanjer. Regeringen betonade i den nationella handlingsplanen vikten av forsk- ning om förhållanden av betydelse för utformning av förebyggande insat- ser liksom forskning som kan bidra till att utveckla missbrukarvårdens innehåll och kvalitet. Av de som anslagits till forskning i Mobilisering mot narkotikas aktionsplan har för- delats. Utöver detta anslag har medel avsatts inom ramen för de förebyg- gande insatserna. Narkotikaforskningen i har härigenom fått ett uppsving. Yngre forskare har rekryterats och många projekt har riktats in på frågor som experter och politiker utanför själva forskarkretsen sett som betydelsefulla. Förutom att fördela medel till forskning har vi sett det som angeläget att upprätthålla en kontinuerlig kontakt med forskare inom de olika forskningsområdena samt att etablera god kontakt med forskare i utlandet och med internationella forskningsinstitut med inriktning på narkotika- missbruk. Vi har också velat stimulera utbildning och kunskapsinhämt- ning vid universitet och högskolor. Vi har medverkat vid ett stort antal forskningskonferenser, både i och utomlands samt själva anord- nat möten mellan forskare och mellan forskare och praktiker. Som exem- pel kan nämnas seminarier om Rohypnol, om bensodiazepiner i allmän- het och om underhållsbehandling med metadon. Vikten av att basera det förebyggande och behandlande arbetet, dels på information om narkotikasituationen och inställningen till narkotika i olika befolkningsgrupper, dels på kunskap om verksamma metoder kan inte nog betonas. Den kvalitativa forskningen har strategisk betydelse som ett led i att skaffa relevant kunskap om föränderliga konsumtions- mönster och attityder. Studien droga ibland som genomförts på uppdrag av av forskare knutna till (SoRAD) har avslutats och publicerats i Mobilisering mot narkotikas skriftserie.14 SoRAD har även på vårt uppdrag gjort en förstudie i syfte att pröva om s.k. snöbolls- sampling går att använda för att belysa konsumtionsmönster, livssituation och attityder bland socialt integrerade missbrukare av narkotika. kommer en större studie att genomföras med snöbollssamp- ling. har även gett ekonomiskt stöd till enkät- undersökningar, bl.a. den undersökning av ungdomars drogvanor15, som genomförts av CAN med stöd även av , hälsoinstitut och Systembolaget. Finansiellt stöd har också getts till genomförandet av en s.k. rapid situation assessment som en del i ett europeiskt forskningsprojekt om narkotikasituationen i vissa flykting- grupper. Avsikten är att den insamlade informationen ska bilda underlag för utvecklingen av insatser riktade till olika flyktinggrupper.16 14Utanförskap och droger, MOB Rapport 2; Backpackers som drogar ibland, MOB Rapport 3; Musikfestivaleroch droger, MOB Rapport 4; samt Droger i den svenska klubbkulturen, MOB Rapport 5 15Ungdomars drogvanor 1994-2003, CAN Rapport nr 75 16SEARCH-projektet Seekers, Refugees and Illegal Förebyggande insatser & lokal mobilisering Regeringen har i den nationella handlingsplanen framhållit att narkotika- frågan måste ges politisk prioritet lokalt och nationellt och att den all- männa opinionen och lokalsamhällets resurser måste mobiliseras för att stoppa utvecklingen mot mer tillåtande attityder bland ungdomar. Också det civila samhället måste aktiveras. Behovet av ett effektivt och lång- siktigt narkotikaförebyggande arbete betonas. Lika viktigt är det att så långt möjligt samordna alkohol- och narkotikaförebyggande insatser. har fortsatt den breda lokala mobilisering, som inleddes under föregående verksamhetsår. Samarbetet med det civila samhället har intensifierats och ett nationellt ungdomsnät- verk har bildats. Vi har även stött bildandet av ett kommunalt nätverk och ett politikernätverk. Vi har fortsatt att i nära samarbete med stödja utvecklingen av det lokala drogförebyggande arbe- tet, såväl på nivå som inom det civila samhället. Arbetet har i första hand inriktats på kompetensutveckling och på att öka engage- manget. Vi har fokuserat på att sprida kunskaper om svensk narkotika- och alkoholpolitik, alkoholens och narkotikans skadeverkningar och om effektiva arbetsmetoder för att förebygga missbruk. En bred samhällelig mobilisering är en förutsättning för ett framgångs- rikt arbete mot narkotika. och länsstyrelserna har fördelat statliga medel till kommuner och frivilligorganisationer för att stödja utvecklingen av ett samordnat, systematiskt alkohol- och narkotikaföre- byggande arbete och för att finna former för att permanenta detta. Med stöd av statsbidrag till förebyggande arbete har merparten av landets 290 kommuner kunnat tillsätta lokala samordnare för det alkohol- och narko- tikaförebyggande arbetet. Därutöver finns det runt 20 länssamordnare med uppgift att bistå kommunerna i deras utvecklingsarbete. Statsbidra- get har även använts till kartläggning, dokumentation och primärpreven- tiv information. och har fortsatt att anordna grundutbildningar i förebyggande arbete för kommunernas alko- hol- och narkotikasamordnare. genomfördes två grundutbildningar vardera. har ca 150 kommunala samordnare utbildats om de nationella narkotika- och alkoholpolitiska handlingsplanerna, forskningsresultat och verksamma förebyggande metoder i skol- och föräldraarbete, effektiva tillgångsbegränsande insat- ser, tidiga insatser och arbete med riskgrupper, kartläggningsmetoder och kommunikationsstrategier, m.m. Även samordnarrollen i sig har behand- lats inom ramen för dessa utbildningar. Varje halvår anordnar och Alkoholkom- mittén konferenser för att sprida och utväxla information om utveck- lingen på alkohol- och narkotikapolitikens område. Exempelvis har vi regelbundna träffar med representanter från länsstyrelserna och med länssamordnarna, liksom möten med de s.k. länsambassadörerna, dvs. kontaktpersoner från , och länspolisen. Ett nationellt förbund har bildats för yrkesverksamma inom alkohol-, drog- och brottsförebyggande arbete samt folkhälsoarbete. , , har till syfte att vara opinions- bildande och kollegialt stödjande. Ett visst ekonomiskt stöd har getts från för att underlätta verksamheten initialt. Tio kommuner i nätverk och har initierat och stött ett nätverk mellan tio kommuner: , , , , , , , , och . Nät- verket, som består av politiker, chefstjänstemän och alkohol- och narko- tikasamordnare, har träffats för att formulera gemensamma mål för kommunernas förebyggande verksamhet 20032004. Nätverket kommer att återsamlas för att utbyta erfarenheter och stämma av om arbetet för att uppnå de gemensamt ställda målen är på rätt väg. Utvecklings- och forskningsverksamheten som inleddes under förra verksamhetsåret i de sex försökskommunerna fortsätter. Avsikten är att utveckla och förstärka ett långsiktigt och samordnat lokalt arbete för att förebygga narkotikamissbruk och minska alkoholskador, få fler att avstå från att pröva narkotika och skjuta upp alkoholdebuten. Arbetet, som syftar till att minska riskfaktorer och stärka skyddsfaktorer, är kunskapsbaserat och utgår från lokala kartläggningar och utvärderade metoder. Mobilisering mot narkotikas och syfte är att -få kunskaper om styrkor och svagheter i det lokala arbetet -bidra till ökad användning av verksamma metoder -utveckla och utvärdera nya former och metoder -sprida kunskaper till övriga kommuner -hitta metoder för erfarenhetsutbyte och kompetensutveckling En nationell styrgrupp med representanter från Mobilisering mot narko- tika, och leder arbetet. En projektkoordinator och en forskargrupp är knutna till ledningsgruppen. och har huvudansvaret för genomförandet och för nationell uppföljning och utvärdering. I varje deltagande kommun finns en sektorsövergripande styrgrupp, en alkohol- och narkotikapolicy, en ambition att utveckla ett långsiktigt arbete, en samordnare med tydligt mandat samt resurser för att arbeta med effektiva metoder och delta i det nationella utvecklingsarbetet. får kommu- nerna löpande kompetensutveckling, inspirationsdagar och möjlighet till erfarenhetsutbyte, skräddarsydd utbildning, kollegialt lärande m.m. samt kontinuerlig uppföljning av arbetet genom effekt- och processtudier. Varje kommun har fått en egen resursperson att använda som bollplank och experter i olika frågor kopplas in efter behov. Därutöver har de del- tagande kommunerna fått startbidrag. På basis av lokala kartläggningar har varje kommun arbetat fram en lokal utvecklingsplan med ett antal prioriterade utveck- lingsområden enligt följande: : Alkohol- och narkotikaprevention i förskola, grundskola, gymnasium och högskola; gravida kvinnors drogvanor; krogen och trafi- : Struktur; tillgänglighet; skolan; fritid- och föreningsliv. : Den kommunala samsynen; skolan som arena för särskilda insatser; stöd för ett gott och aktivt föräldraskap; samhällsmobilisering mot narkotika och fylleri. : Sektorsövergripande främjande arbete en välfärdsstrategi inom ett geografiskt område; målgruppsinriktat preventionsarbete i sko- lan () riktat mot riskgrupper; kommunikationsstrategier. : Skola; fritid- föreningsliv; tillgänglighetsbegränsning; samver- kan med primärvård. : Barn och deras föräldrar; ungdomar och deras föräldrar; föräldrar och andra vuxna; studenter. har den nationella styrgruppen tagit fram utbildningspaket för de olika utvecklingsområdena. En viktig del i interventionen består av att utbilda utbildare i effektiva metoder. Dessa utbildare ska inte bara utbilda andra i kommunen utan även ansvara för att metoderna används i den gena kommunen. De första effektmätningarna har redovisats . att det är vanligare att unga personer har använt hasch eller marijuana än att äldre har gjort det. Det är också fler som använt hasch eller marijuana i större kommuner och i kommuner söderut av de utfrågade personerna i åldersgruppen 36 år och äldre ansåg att straffen för försäljning av narkotika borde vara Motsvarande procentsats bland 1925 åringar var . tog kommun initiativet till ett politikernätverk för politikerna i de sex försökskommunerna. Arton politiker deltog på det första mötet och gruppen beslutade sig för att träffas regelbundet. Utvecklingsarbetet i de sex försökskommunerna har rönt uppmärk- samhet även utanför gränser. lingsarbetet på en internationell forskningskonferens i . nordiska länderna har inspirerats och finns det utvecklingsprojekt i , och med liknande uppbyggnad och inriktning. Ett nordiskt nätverk har bildats och en nordisk konferens om utveck- lingskommunerna kommer att hållas . Förutsättningarna för unga att engagera sig drogförebyggande på lokal nivå behöver förbättras. tog Mobilisering mot narko- tika initiativ till ett nätverk för unga drogförebyggare: /ung-nätverket. har ett hundratal lokala ungdomsgrupper varit aktiva inom nät- verket. Nätverket vänder sig till ungdomsorganisationer och ungdomsprojekt, där barn och unga i åldern har ett avgörande inflytande på verk- samheten och vars verksamhet är inriktad på att förebygga drogmissbruk. Även grupper som sysslar med annan verksamhet som inte är direkt drogförebyggande men som är lämpad att inrymma den aspekten är väl- Avsikten är att mobilisera ungdomar att delta i och driva projekt, att förse dem med de verktyg som behövs för att förebygga drogmissbruk samt att stimulera till att nya kreativa förebyggande metoder sprids. ken är också att nätverket ska kunna fungera som känselspröt för information om nya missbruksmönster och bidra till ökade kunskaper om hur man kan förebygga missbruk bland unga. Trettio ungdomar och från olika delar av landet har ut- bildats till processledare. Utbildningen har getts i samarbete med FN:s narkotika- och brottsbekämpningsprogram, UNODC. till förfogande för lokala ungdomsgrupper, som vill bedriva förebyg- gande arbete baserat på lokal kartläggning och involvering av unga. I syfte att skapa en kunskapsbank om metoder i förebyggande arbete som unga själva anser fungera har tre olika temaseminarier anord- nats: verksamhet för flickor/unga kvinnor; drama; och digitala medier såsom radiosändning och TV-produktion. Till seminarierna har unga representanter för verksamheter i olika delar av landet samlats under led- ning av erfarna processledare och utbytt erfarenheter av att använda nämnda arenor och medier som redskap i det förebyggande arbetet. satserna kommer andra till godo, när nya verksamheter planeras. Det civila samhället, inte minst den ideella sektorn, spelar en allt större roll i mobiliseringen mot narkotika. I den totala mobiliseringen är just samverkan mellan det offentliga och det civila samhället av avgörande betydelse. Den strategi som arbetar efter har fyra huvudsyften: (1) att bidra till en bred, djup och omfattande opi- nionsbildning; (2) att stödja verksamheter för att bygga upp och förmedla kunskaper; (3) att tillsammans med unga människor bidra till ökad del- aktighet och självkänsla; samt (4) att implementera narkotikaförebyg- gande verksamhet i ordinarie strukturer och verksamheter. har en rad initiativ tagits för att bredda engagemanget mot narkotika. Under verksamhetsåret har flera olika projekt startats i samarbete med fackliga organisationer. En viktig utgångspunkt har varit att knyta an till pågående arbete kring frågor som rör arbetsliv, ohälsa och droger. har en rad överläggningar genomförts med fackförbundsledningar och/eller särskilt central ansvariga kring våra frågor. Syftet har varit att öka uppmärksamheten kring narkotika i allmänhet och droger i arbets- livet i synnerhet. Överläggningar har hållits med bl.a. LO, TCO, HTF, , , , , , Indu- strifacket och . träffade representanter för och ordförandena i LO, TCO och . råder om att insatser måste göras i arbetslivet mot droger. vi samarbetet med de centrala arbetstagarorganisationerna för att ta fram ett underlag för en offensiv mot alkohol och narkotika i arbetslivet. samarbete har inletts med och för att ge infor- mation och bygga upp kunskaper i anslutning till utbildning av i runda tal 7 000 skyddsombud. En skrift om alkohol och narkotika i arbetslivet är under produktion. Syftet är att skriften ska kunna användas av LO: s och TCO: s samtliga förbund samt av näringslivets organisatio- ner och företag. Med stöd från har en mobilisering inletts på 150 arbetsplatser i . På ett tjugotal arbetsplatser har arbetet fördjupats genom policyarbete och genom att handlingsplaner Huvudinriktningen är att utbilda skyddsombud och övriga fackligt förtroendevalda kring frågor som rör arbetsplatsen och droger. Det handlar om att belysa risk- och skyddsfaktorer, hur man upprättar rehabiliteringsprogram och hur man ökar kunskaperna och informationen kring alkohol och narkotika i arbetslivet. En vandringsutställning om framtidens arbetsplats förbereds av Arbe- tets Museum i tillsammans med LO, TCO, Svensk Närings- liv, , m.fl. sammans med genom att belysa hur frågor om alko- hol och narkotika hänger samman med framtidens arbetsliv. har i samarbete med , Transport- arbetareförbundet, HTF och inlett arbetet med att identifiera arbetsplatser som är särskilt utsatta för ett narkotikaflöde. koncentrerade till med tyngdpunkt på samt och Verksamheten kommer att omfatta allmän information om narkotikans inverkan på individ och samhälle samt utbildningsprogram för särskilda nyckelgrupper. Ytterligare en utgångspunkt för Mobilisering mot narkotikas samarbete med fackföreningsrörelsen har varit att knyta an till rörelsens befintliga verksamhet såsom arbetsmiljöaktiviteter, Ung i facket, Facket i som- samt förtroendemannautbildning, m.m. maren 2003 genomfördes ett pilotprojekt tillsammans med Lodistrikten i Syftet var att utröna huruvida narkotikaförebyg- gande verksamhet kunde integreras i den ordinarie verksamhet som fack- föreningsrörelsen bedriver under namnet Facket i , och som har pågått i syfte att söka upp unga människor för att informera om fackliga rättigheter och skyldigheter. Uppsökarna fick möjlighet att också informera om narkotika. Som exempel kan nämnas att vi därige- nom nådde ut till 5 000 unga människor bara på . Utöver dessa samarbetsprojekt med fackliga organisationer har Mobili- sering mot narkotika medverkat vid en rad olika arrangemang i anslutning till arbetslivet, bl.a. skyddsombudsutbildning inom LO- distriktet , Fackets dag i , utbildning för LO:s ung- Vi har även medverkat vid ett stort chefsseminarium Inom ramen för vårt samarbete med Föreningsliv mot droger har vi anordnat ett utbildningsseminarium för näringslivet i har ett flertal aktiviteter genomförts tillsammans med idrotts- rörelsen. Syftet har varit att bygga upp kunskaper och att bilda opinion mot narkotika samt att lyfta fram goda förebilder. En rad aktiviteter har genomförts tillsammans med inom ramen för satsningen Spark mot knark. Förutom aktiviteter såsom , då ett åttiotal lag med runt 1 000 ungdomar, 500 föräldrar och flera hundra ledare och tränare deltog, har även omfattande opinionsbildande insatser genomförts i anslutning till Hammarbys hemmamatcher på . I samarbete med har ett långsiktigt arbete påbör- jats med utbildning av ledare, föräldrar och tränare. En särskilt omfat- tande utbildning förbereds för ett tiotal tränare som ska fungera som kontaktpersoner i narkotikafrågor. Därutöver har arbetet inletts med att ta fram en policy mot narkotika. Ett liknande samarbete har också inletts med med särskilt fokus på unga flickor. Verksamheten handlar i detta fall om medverkan vid , utbildning av ledare, tränare, föräldrar samt opinionsbildande insatser i anslutning till Umeå IK:s hemmamatcher. Utöver detta har projektledningen inom medverkat med infor- mation och kunskapsuppbyggande i en rad arrangemang i med omnejd. har inlett ett samarbete med stiftelsen idrott, som arbetar mot dopning och för en ren svensk idrott. Stiftelsen kommer att utge en bok där våra toppidrottare medverkar som förebilder för ren idrott. medverkar i boken med en artikel som belyser sambandet mellan dopning och narkotika. Genom vår samverkan med stiftelsen idrott kommer ett antal av våra världs- stjärnor att medverka vid flera arrangemang mot narkotika.