prop · GS031d7 · 2005-01-01 00:00:00 — Åtgärder för att ytterligare förbättra förmågan att försörja reservkraften med bränsle under elavbrott bör vidtas. Det är av stor vikt att förmågan att genomföra operativa insatser vid en svår påfrestning på samhället i fred säkerställs. Polisens lednings- och insatsförmåga bör utvecklas och stärkas. Den fredstida räddningstjänstens förmåga i samband med CBRN-händelser, och då främst i storstäderna, bör stärkas. Ambitionen gällande utbyggnad av räddningscentraler bör vara något begränsad. Kapacitet och förmåga vid akutsjukhus, i sjuktransportfordon, samt inom landstingens katastrofmedicinska beredskap bör bevaras och förbättras. Den gemensamma ledningsförmågan inom insatsberedskapen bör vidareutvecklas. De områdes- och sektorsansvariga organen bör ha en egen grundläggande lednings- och handlingsberedskap, inklusive förmåga att under en kris hålla sig underrättad om händelseutvecklingen och förmedla lägesinformation till berörda organisationer. innebär bland annat att ha personal som är utbildad och övad, ändamålsenliga lokaler samt ett lämpligt tekniskt ledningsstöd. Den regionala nivån bör utveckla förmågan till regional samordning mellan aktörer på olika nivåer, samverkan med andra myndigheter och kommuner. Det bör finnas väl fungerande samverkansrutiner med andra myndigheter och samhällsaktörer såsom frivilligorganisationer, trossamfund och näringsliv samt med Försvarsmakten. 4.7.2Inriktning Verksamhetsområdet mot olyckor I avsnitt 4.3.2 har regeringen angett målet för verksamhetsområdet. Nedan bedömer regeringen vad som i övrigt bör gälla . Regeringen anser att arbetet med det riskanalysbaserade systemet för sjösäkerhetstillsynen bör fortgå och bör ske i nära samverkan med . Enligt regeringens bedömning bör utvecklingen av det riskanalysbaserade systemet kunna bidra till en effektivare inspektionsverksamhet. blev klassat som ett särskilt känsligt havsområde (PSSA) av den internationella (). Arbetet med att skydda den miljön är ett prioriterat område och ett flertal åtgärder har vidtagits för att minska antalet illegala utsläpp från fartyg. Åtgärdernas positiva effekt stöds av statistik från , som visar att antalet illegala utsläpp minskar. En utökad övervakning med satellit, flyg och fartyg, kombinerat med en effektiv lagföring, är enligt regeringens bedömning åtgärder som har en preventiv effekt. Regeringen gör bedömningen att en ökad flygövervakning och närvaro till sjöss är avgörande för att uppnå målet om att antalet utsläpp av olja och andra skadliga ämnen i och skall vara försumbara (prop. 2000/2001:130). har sjötransporterna i ökat. Utvecklingen sker i två riktningar, dels mot ökade volymer, dels mot större fartygsstorlekar. Särskilt tydligt är denna utveckling avseende oljetransporterna, som ökat med . Prognoser för sjötrafikutvecklingen i talar om en fortsatt ökning av transporterna under de kommande 1015 åren. Andra faktorer som indikerar en fortsatt ökning är den ekonomiska utvecklingen i och den fortsatta utbyggnaden av oljeterminalerna i . (SOU 2003:72) konstaterar i sitt betänkande att ett allvarligt problem med oljehanteringen är förekomsten av undermåliga fartyg som i kombination med otillräckligt underhåll ökar risken för en olycka kraftigt. Regeringens bedömning är att de riskreducerande åtgärder som successivt införs inte helt kan kompensera den ökande risken för tankfartygsolyckor. Utvecklingen ställer därför höga krav på det förebyggande arbetet, arbetet med att förhindra och begränsa olyckor samt förmågan att bekämpa ett större oljeutsläpp. Regeringen bedömer att en hög beredskap och en adekvat nationell förmåga att möta både större och mindre oljeutsläpp är centrala för att minimera skador på den miljön och kostnader för sanering. Vidare är ett väl utvecklat internationellt samarbete inom miljöräddningstjänstens område en förutsättning för att skydda våra hav och kuster mot avsiktliga eller oavsiktliga oljeutsläpp. Det är därför angeläget att även fortsättningsvis medverkar till att utveckla det internationella samarbetet inom området miljöräddningstjänst. För att tillförsäkra en adekvat nationell förmåga krävs enligt regeringens bedömning att det finns en förmåga att i första hand förhindra ett större oljeutsläpp och i andra hand begränsa konsekvenserna av ett sådant. Det behövs således resurser med förmågan att bogsera, nödläktra, bekämpa bränder och ta upp olja. Mot denna bakgrund gavs i regleringsbrevet i uppdrag att genomföra en förstudie avseende tre större miljöskyddsfartyg. En delredovisning lämnades och slutredovisningen lämnades . har och även sett över möjligheterna att använda isbrytare av Viking-klass i och verksamhet för att möta den förändrade riskbilden. Regeringen bedömer att det är av stor vikt att verksamheten bedrivs med så effektiva medel som möjligt samt på ett för staten ekonomiskt fördelaktigt sätt. Leasing av fartyg bedöms mot denna bakgrund inte vara aktuellt eftersom 2004/05:1 UTGIFTSOMRÅDE 6 fartygen skall brukas i statlig verksamhet . För att möta den förändrade riskbilden anser regeringen att bör investera i två större kombinationsfartyg av den typ som myndigheten föreslagit i förstudien. Fartygen bör bli operativa möjligt. I ovan nämnda förstudie gör bedömningen att det behövs tre större kombinationsfartyg för att möta den förändrade riskbilden. Regeringen bedömer att två fartyg avsevärt ökar förmågan och att erfarenheterna från dessa två fartyg bör ligga till grund för en bedömning av om ytterligare fartyg bör införskaffas. Av denna anledning anser regeringen att det senare bör finnas möjlighet att införskaffa ytterligare fartyg för detta ändamål. På regeringens uppdrag inkom även med en plan för hur kommande investeringar skulle kunna genomföras. Myndighetens befintliga fartygsflotta är till stora delar ålderstigen och i behov av förnyelse. Regeringen bedömer att det är mycket angeläget att har plattformar (flygplan, svävare, fartyg, etc.) som är lämpade och anpassade för den verksamhet som myndigheten bedriver och till de krav som omvärldssituationen ställer, bl. a. för att möta de förändringar som ett ökat trafikflöde, en ökad privat införsel och en ökad risk för smuggling förväntas innebära. Mot denna bakgrund anser regeringen att investeringar bör göras för att bibehålla och stärka myndighetens kapacitet. genomförde Statskontoret en översyn av verksamhet (Statskontoret 2000:1) och påtalade då att möjligheterna till samordning med andra myndigheter borde prövas ytterligare. (Försvarsdepartementet) gav därför en konsult i uppdrag att se över samordningsmöjligheterna i materielplanen. I redovisningen av uppdraget gjorde konsulten bedömningen att det fanns viss materiel, bl. a. från Försvarsmakten, som skulle kunna överföras till verksamhet. anförde i sitt bet. 2002/03:FöU:1 att det är angeläget att regeringen redovisar sina överväganden och ställningstaganden till det förslag som lagts fram i rapporten av konsulten. Regeringen gjorde i budgetpropositionen bedömningen att ett beslut om en eventuell överföring av materiel till kunde fattas först efter 2004/05:1 UTGIFTSOMRÅDE 6 försvarsbeslutet för 20052007. Regeringen gör bedömningen att det kan finnas en begränsad mängd materiel som i och med Försvarsmaktens nya organisation blir övertalig och som skulle kunna användas i verksamhet. En överföring av sådan materiel är emellertid förknippad med anpassningskostnader, för att utrustningen skall kunna användas i verksamhet. Enligt regeringens bedömning rör det sig framförallt om mindre fartyg samt viss annan materiel. Regeringen avser därför att lämna ett uppdrag till Försvarsmakten och att se över om det finns övertalig materiel som kan användas i verksamhet och där det för staten är fördelaktigt att åta sig förenade anpassningskostnader. Samhällets förmåga att förebygga och hantera olyckor bör utvecklas ytterligare. Införandet av en ny lag om skydd mot olyckor och en ny utbildning i skydd mot olyckor som bl.a. ger brandmannakompetens, är viktiga för att kunna möjliggöra vidareutvecklingen. Arbetet med förebyggande och skadebegränsande åtgärder bör prioriteras även fortsättningsvis. Viktiga led i det förebyggande arbetet är tillsyn och statistikuppbyggnad. Regeringen anser att det är viktigt att verksamheten vid från olyckor fortsätter. Det krävs en fortsatt satsning under för att etablera ett i som ligger på en så kvalificerad nivå och har tillräcklig attraktionsnivå, för att utgöra en samlande tvärsektoriell arena. Planläggning för räddningstjänst vid utsläpp av radioaktiva ämnen från en kärnteknisk anläggning och sanering efter sådana utsläpp bör enligt regeringen ägnas större uppmärksamhet. Enligt regeringens bedömning har planläggningen för sanering inte givits tillräcklig prioritet hos länsstyrelserna och inte heller anpassats till regionala förhållanden. Den internationella förtroendeskapande verksamheten bör utvecklas särskilt vad gäller övnings- och utbildningsverksamhet samt civilmilitär samverkan. Regeringen bedömer att arbetet i och med att öka andelen kvinnor och andelen med annan etnisk bakgrund än svensk måste fortgå och avser att noga följa arbetet med att främja etnisk mångfald och jämställdhet. Barnsäkerhetsarbetet syftar till att förbättra säkerheten samt motverka olycksfall och skador till följd av brister i den inre och yttre miljön. I budgetpropositionen (utg.omr. 9, pol.omr. 6) anförde regeringen att bör vara den myndighet som skall ha det övergripande ansvaret för barnsäkerhetsfrågor. Regeringen uppdrog därför åt att genomföra ett projekt som närmare belyser på vilket sätt frågorna om barns rätt till säkra och utvecklade miljöer kan inordnas i myndighetens verksamhet. redovisade delrapport med förslag på hur arbetet kan bedrivas. Regeringen anser att bör få uppgiften att samordna barnsäkerhetsarbetet. Samordningsrollen innebär att på ett övergripande plan samordna och vara pådrivande i barnsäkerhetsarbetet. Övriga sektorsmyndigheter skall oförändrat ha kvar sina respektive ansvarsområden och skall med sin expertis aktivt medverka till att barnsäkerhetsarbetet får brett genomslag även på lokal nivå. I enlighet med detta har regeringen under anslaget 7:4 Samhällets skydd mot olyckor beräknat belopp för detta (se avsnitt 4.9.4). bedömer att och Statens räddningsverks årsredovisningar i allt väsentligt är rättvisande. I rapporten vid redovisade ett antal brister i rutiner och förfarande vid upphandling. Bland annat konstaterade RRV att det fanns brister i tillämpning av lagen (1992:1528) om offentlig upphandling (). Regeringen gav därför i regleringsbrevet i uppdrag att redovisa de åtgärder som myndigheten vidtagit med anledning av . lämnade en redovisning av åtgärder som vidtagits med anledning av RRV:s rapport. Bedömningen av de åtgärder som redovisar är att om dessa genomförs fullt ut och det nya regelverket stöttas av organisatoriska förändringar bör dessa innebära att myndighetens upphandlingar genomförs i enlighet med samt bidra till att konkurrensen tillvaratas på ett mer effektivt sätt. För att följa upp arbete med att avhjälpa de påtalade bristerna har regeringen i regleringsbrevet lämnat ett uppdrag till att i samband med årsredovisningen inkomma med en särskild redovisning om de vidtagna åtgärderna har inneburit att upphandlingsverksamheten sker i enlighet med gällande regelverk. 1Inklusive av beslutade anslag på tilläggsbudget och förslag på tilläggsbudget i samband med BP . 2Motsvarar 675 472 tkr prisnivå. 3Motsvarar 745 565 tkr prisnivå. Anslaget finansierar verksamhet med att utföra sjöövervakning och annan kontroll- och tillsynsverksamhet samt räddningstjänst till sjöss. Anslaget finansierar även kostnader för samordning av de civila behoven av sjöövervakning och sjöinformation. Verksamheten som finansieras från anslaget är hänförligt till politikområdet Totalförsvar, verksamhetsområdet Det civila försvaret och politikområdet Skydd och beredskap mot olyckor och svåra påfrestningar. Anslaget finansierar även verksamhet inom politikområdena Skatt, tull och exekution, Rättsväsendet, Miljöpolitik, Livsmedelspolitik, samt Kommunikationer. Anslagssparandet beror på att myndigheten erhållit medel för räntor och amorteringar som inte förbrukats, att lönekostnaderna blivit lägre än beräknat, samt att viss planerad utbildning inte kunnat genomföras. 2004/05:1 UTGIFTSOMRÅDE 6 Prognosen innebär att ett anslagssparande uppstår. Detta beror i huvudsak på regeringens beslut om utgiftsbegränsningar. Budget för avgiftsbelagd verksamhet Tabell 4.3 Offentligrättslig verksamhet Intäkterna avser oljeskadeersättning som påförs fartygsägare för uppkomna oljeskador. Intäkterna för denna inkomsttitel är svåra att prognostisera. För att få ut avgiften krävs ibland att skadevållaren förs inför domstol, vilket gör att det kan dröja innan statens fordran säkrats. Mot inkomsttiteln redovisas även vattenföroreningsavgifter som redovisas av för räkning (se vidare utgiftsområde 3, anslaget 3:3 ). (varav tjänsteexport) (varav tjänsteexport) (varav tjänsteexport) utför uppdrags- och serviceverksamhet åt samverkande myndigheter samt andra uppdragsgivare och avnämare. Myndigheten får disponera intäkterna. 2004/05:1 UTGIFTSOMRÅDE 6 Regeringens förslag: Förslaget till investeringsplan för för godkänns (tabell 4.5). Skälen för regeringens förslag: Regeringen har tidigare redovisat behovet av en investering i nya flygplan till och föreslår nu att den planerade investeringen genomförs. Därutöver föreslår regeringen att bör få investera i två större kombinationsfartyg i syfte att möta den förändrade riskbilden avseende oljeutsläpp. I ett första skede bör en investering i två fartyg ske, vilket avsevärt bedöms öka förmågan att förhindra, begränsa och bekämpa ett större oljeutsläpp. Erfarenheterna från dessa två fartyg bör ligga till grund för en bedömning av om ytterligare fartyg bör införskaffas. Det bör därför finnas möjlighet att senare införskaffa ytterligare fartyg. Regeringen har tidigare redovisat att det inom finns ett stort behov av att ersätta delar av den befintliga fartygsflottan, då flera fartyg tjänat ut. Regeringen föreslår därför en plan för att ersätta de äldre fartygen i syfte att bibehålla och stärka myndighetens kapacitet. Investeringen förväntas innebära en bibehållen och i vissa fall avseenden ökad förmåga att svara upp mot de förändringar som ett bl. a. ökat trafikflöde, en ökad privat införsel och en ökad risk för smuggling förväntas innebära till havs. Anslaget har i förhållande till 2004 ökats genom beslut för att finansiera utgifter för räntor och amorteringar enligt ovanstående investeringsplan. Anslaget har dessutom minskats med för att delvis finansiera det från olyckor (NCO) som beräknats under anslaget 7:4 Samhällets skydd mot olyckor. Anslaget har vidare genom överföring från andra anslag inom utgiftsområdet ökats för att dels finansiera utgifter för räntor och amorteringar, dels finansiera utgifter för att bemanna och driva plattformarna enligt ovanstående investeringsplan. Tabell 4.6 Härledning av anslagsnivån 20052007, för 7:1 Förändring till följd av: Pris & löneomräkning 2 Överföring till/från andra Förslag/beräknat anslag 1Statsbudget enligt beslut (bet. 2003/04:FiU10). Beloppet är således exklusive beslut på tilläggsbudget under innevarande år. 2Pris- och löneomräkningen baseras på anvisade medel statsbudget. Övriga förändringskomponenter redovisas i löpande priser och inkluderar därmed en pris- och löneomräkning. Bemyndigande om ekonomiska åtaganden 2004/05:1 UTGIFTSOMRÅDE 6 4.9.27:2 Förebyggande åtgärder mot jordskred och andra olyckor 1 Inklusive av beslutade anslag på tilläggsbudget och förslag på tilläggsbudget i samband med BP . Från anslaget som disponeras av utbetalas ersättning till kommuner för åtgärder som vidtas för att förebygga jordskred och andra naturolyckor. Verksamheten som finansieras från anslaget är hänförligt till verksamhetsområdet mot olyckor. Regeringens förslag: Regeringen bemyndigas att för ramanslaget 7:2 Förebyggande åtgärder mot jordskred och andra naturolyckor besluta om bidrag som inklusive tidigare gjorda åtaganden medför utgifter på högst efter 2005. Tabell 4.8 Bemyndigande om ekonomiska åtaganden Utestående åtaganden vid årets början Erhållet/föreslaget bemyndigande Skälen för regeringens förslag: Bemyndigandet avser bidrag till kommunernas verksamhet att förebygga jordskred och andra naturolyckor för att stimulera sådana åtgärder. Regeringen bedömer att anslagsnivån inte bör ändras . Kommunerna kan ansöka om statsbidrag för åtgärder som de har utfört eller avser att utföra. Ansökan ställs till tillsammans med erforderligt tekniskt underlag. Grundprincipen är att utbetalningen sker när åtgärderna, för vilka bidrag beviljats, är genomförda och slutbesiktigade. För att stimulera kommunerna att utföra förebyggande åtgärder kan hälften av bidraget för planerade men ännu inte utförda åtgärder betalas efter att slutligt beslut har fattats. Resterande del utbetalas när åtgärderna utförts och är slutbesiktigade. Efter det att projektet godkänts har kommunen på sig att genomföra 2004/05:1 UTGIFTSOMRÅDE 6 Principen att det slutliga bidraget inte betalas ut förrän projektet är slutbesiktigat medför ofta förskjutningar i utbetalningarna och anslagssparande kan därför uppkomma. antalet olyckor som kräver räddningsinsatser och konsekvenserna av dessa. Flera beslut om ersättning har också resulterat i överklaganden och i vissa fall har kompletterande utbetalningar beslutats. Utfallet har legat både 4.9.37:3 Ersättning vid räddningstjänst över och under på statsbudgeten anvisat anslag. Regeringen bedömer därför att anslagsnivån inte 1 Inklusive av beslutade anslag på tilläggsbudget och förslag på tilläggsbudget i samband med BP . Under anslaget som disponeras av utbetalas i enlighet med lagen (2003:778) om skydd mot olyckor vissa ersättningar till följd av uppkomna kostnader vid genomförda räddningsinsatser, insatser för att bekämpa olja m.m. till sjöss samt för utredning av allvarliga olyckor. Anslaget finansierar även de räddningsinsatser som kan behöva genomföra till lands i , och . Verksamheten som finansieras från anslaget är hänförligt till verksamhetsområdet mot olyckor. har från anslaget utbetalats till 7 kommuner för ersättning räddningstjänstkostnader på grund av bl.a. översvämningar, skogsbränder och snöoväder. Vidare har från anslaget sammanlagt utbetalats i ersättning till fem kommuner för oljesanering på land. För kostnader som uppkommer i samband med oljeutsläpp eller utsläpp av andra skadliga ämnen i vatten utnyttjades för 2003. har vidare utbetalat till för utredning av allvarliga olyckor. Utfallet på anslaget varierar kraftigt mellan åren. Detta beror på att det är svårt att förutsäga 4.9.47:4 Samhällets skydd mot olyckor 1Inklusive av beslutade anslag på tilläggsbudget och förslag på tilläggsbudget i samband med BP . 2Motsvarar 725 793 tkr prisnivå. 3Motsvarar 719 592 tkr prisnivå. Anslaget som disponeras av , finansierar verksamhet inom räddningstjänstområdet inklusive olycks- och skadeförebyggande åtgärder samt beredskap för och indirekta kostnader i samband med internationella insatser. Anslaget finansierar även bidrag för främjande av den enskilda människans förmåga. Beredskapen för internationella insatser omfattar även minröjning och en kemikalieinsatsstyrka. Delar av och säkerhetsutbildnings verksamhet finansieras från anslaget liksom delar av verksamheten vid från olyckor (NCO). Anslaget finansierar även ersättning till länsstyrelserna för tillkommande uppgifter med anledning av lagen (1999:381) om åtgärder för att förebygga och begränsa följderna av allvarliga kemikalieolyckor. Verksamheten som finansieras från anslaget är i huvudsak hänförligt till verksamhetsområdet mot olyckor. Anslagssparandet beror på att genomförde neddragningar och besparingsåtgärder för att skapa ett utrymme för finansiering av avvecklingskostnader . Vidare medförde arbetet med myndighetens omorganisation att 2004/05:1 UTGIFTSOMRÅDE 6 verksamheten avstannade mer än beräknat innan den nya organisationen införts . Prognosen innebär att ett anslagssparande uppstår. Detta beror i huvudsak på regeringens beslut om utgiftsbegränsningar. Budget för avgiftsbelagd verksamhet Tabell 4.11 Offentligrättslig verksamhet Avgifter som tas ut med stöd av lagen (1988:868) om brandfarliga och explosiva varor redovisas mot inkomsttitel Övriga offentligrättsliga avgifter. Inkomster från oljeskadeersättning enligt sjölagen (1994:1009) redovisas mot inkomsttitel Vattenföroreningsavgifter m.m. Prognosen innebär att intäkterna blir högre än normalt pga. de intäkter som inkommer efter oljeolyckan utanför . Myndigheten får disponera intäkterna. utför uppdrags- och serviceverksamhet åt samverkande myndigheter och andra uppdragsgivare. Med uppdragsverksamhet avses i detta sammanhang tjänsteexport enligt tjänsteexportförordningen (1992:192) samt den avgiftsbelagda verksamhet som regleras i 3 b och 5 §§ förordningen (1988:1040) med instruktion för . Enligt instruktion får myndigheten delta i internationella räddnings- och katastrofinsatser förutsatt att det finns en extern finansiering. Vidare får , om verksamheten har anknytning till myndighetens uppgifter, mot avgift tillhandahålla fortbildning, uppdragsutbildning samt konferens- och internattjänster. Regeringens förslag: Förslaget till investeringsplan för , såvitt avser Samhällets skydd mot olyckor, för godkänns (tabell 4.13). 2004/05:1 UTGIFTSOMRÅDE 6 Skälen för regeringens förslag: Investeringar planeras inom och säkerhetsutbildning. I övrigt planeras investeringar inom den gemensamma administrationen främst av IT-utrustning. Nyanskaffning av RDS-mottagare för beredskapen runt kärnkraftverken finns med i investeringsplanen för perioden. Regeringen uppdrog åt att i samråd med lämna förslag till samt beräkna kostnaderna för den framtida utformningen av larmningssystem för varning av allmänheten omkring de svenska kärnkraftverken. redovisar i sin rapport av uppdraget en rekommendation att fortsätta med ett system för varning av allmänheten med hjälp av RDS-mottagare och att nya bör anskaffas för att ersätta tidigare mottagare i berörda områden runt kärnkraftverken. Regeringen har i förhållande till 2004 beräknat anslaget enligt följande. Anslaget har ökats med 2005, 2006 och 2007 för förvaltningskostnader som tidigare beräknats under anslaget 6:5 Civilt försvar. Anslaget har ökats med för ersättning till frivilliga försvarsorganisationer m.m. för främjande av den enskilda människans förmåga. Syftet är att stimulera ett brett samhällsinriktat säkerhetsarbete. Beloppet har tidigare beräknats under anslaget 6:5 Civilt försvar. Någon reglering av uppdragsnivåerna kommer inte i fortsättningen att göras utan fördelning av uppdragsmedel skall vägas mot andra åtgärder inom politikområdet. Anslaget har ökats med för finansiering av de ovan i investeringsplanen nämnda RDS-mottagarna. Även detta belopp har tidigare beräknats under anslaget 6:5 Civilt försvar. Anslaget har ökats med för att delvis finansiera det från olyckor (NCO). Beloppet har tidigare beräknats under andra anslag inom utgiftsområdet. Inom ramen för detta anslag har regeringen beräknat ytterligare för finansiering av NCO. Anslaget har ökats med för samordning av frågor om barnsäkerhet. Beloppet har tidigare beräknats under utgiftsområde 10 Ekonomisk trygghet vid sjukdom och handikapp, anslaget 19:7 Allmänna och under utgiftsområde 9 Hälsovård, sjukvård och social omsorg, anslaget 15:3 Insatser för att förverkliga FN:s konvention om barnets rättigheter i . Vidare har anslaget minskats med som istället beräknas under anslaget 7:1 . Anslaget har slutligen minskats med , som istället beräknas under utgiftsområde 15, anslaget 25:2 Studiemedel m.m. och utgiftsområde 16, anslaget 25:80 m.m. för att finansiera studiemedelsberättigandet av utbildningen i skydd mot olyckor. Tabell 4.14 Härledning av anslagsnivån 20052007, för 7:4 Samhällets skydd mot olyckor Förändring till följd av: Pris & löneomräkning 2