prop · GT031d14 · 2005-09-20 00:00:00 — för familjer och barn 2005/06:1 UTGIFTSOMRÅDE 12 Ekonomisk trygghet för familjer och barn Förslag till riksdagsbeslut ...................................................................................... Ekonomisk trygghet för familjer med barn.......................................................... Politikområde Ekonomisk familjepolitik............................................................ Insatser inom politikområdet............................................................... Insatser utanför politikområdet........................................................... 3.6.2Sammanfattande bedömning av måluppfyllelsen inom Bakgrund till resultatindikatorerna samt analys ................................. 21:1 Allmänna barnbidrag .................................................................... 21:4 Bidrag till kostnader för internationella adoptioner................... 21:5 Barnpension och efterlevandestöd för barn ................................ 21:6 Vårdbidrag för funktionshindrade barn ...................................... 21:7 Pensionsrätt för barnår................................................................. 2005/06:1 UTGIFTSOMRÅDE 12 2.1 Utgiftsutveckling inom utgiftsområdet................................................................. 2.2Härledning av ramnivån 20062008. trygghet för familjer och barn.............................................................................. 2.3Ramnivå 2006 realekonomiskt fördelad Utgiftsområde 12 Ekonomisk trygghet för familjer och barn.............................................................................. Skatteutgifter inom utgiftsområde 12, netto....................................................... Utgiftsutveckling inom politikområdet .............................................................. Skatteutgifter inom politikområdet Ekonomisk familjepolitik, netto .............. 3.3De ekonomiska familjestödens betydelse för inkomstojämlikheten. Medianen för ekonomisk standard samt andel med svag ekonomi ...... Andel ekonomiskt utsatta uppdelat efter de vuxnas födelseland....................... nslagsutveckling 21:1 Allmänna barnbidrag........................................................ ärledning av anslagsnivån 20062008, för 21:1 Allmänna barnbidrag ............... nslagsutveckling 21:2 Föräldraförsäkring............................................................ kattningar av antalet dagar pappan tar ut jämfört med när bägge föräldrarna har en inkomst under taket (0 alternativet)..................................... Härledning av anslagsnivån 20062008, för 21:2 Föräldraförsäkring................ Anslagsutveckling 21:3 Underhållsstöd .............................................................. Härledning av anslagsnivån 20062008, för 21:3 Underhållsstöd ..................... Anslagsutveckling 21:4 Bidrag till kostnader för internationella Härledning av anslagsnivån 20062008, för 21:4 Bidrag till kostnader för Anslagsutveckling 21:5 Barnpension och efterlevandestöd för barn................. Härledning av anslagsnivån 20062008, för 21:5 Barnpension och efterlevandestöd för barn...................................................................................... Anslagsutveckling 21:6 Vårdbidrag för funktionshindrade barn....................... Härledning av anslagsnivån 20062008, för 21:6 Vårdbidrag för Anslagsutveckling 21:7 Pensionsrätt för barnår.................................................. Härledning av anslagsnivån 20062008, för 21:7 Pensionsrätt för barnår......... 2005/06:1 UTGIFTSOMRÅDE 12 En jämförelse av inkomststandard mellan hushåll med och utan barn. Disponibel inkomst per konsumtionsenhet, median (priser).................................................................................................... Utvecklingen av inkomststandard för hushåll med och utan barn. Jämförelseår 1999 (priser).................................... 3.2Andel av barnfamiljerna som får del av de olika ekonomiska familjestöden 2003 grupperat i verksamhetsområden ............................................................... 3.3Förändring av andel ekonomiskt utsatta individer 19992003 uppdelat på olika typhushåll................................................................................................ 3.4Andel barnhushåll respektive hushåll utan barn med svag ekonomi uppdelat efter vuxna födda inom respektive utanför . 3.5Disponibel inkomst per konsumtionsenhet samt de ekonomiska familjestöden efter hushållstyp, genomsnitt kronor 2003................................. 3.6De ekonomiska familjestödens andel av disponibel inkomst per konsumtionsenhet 2003, (uppgifter inom De ekonomiska familjestödens andel av disponibel inkomst per konsumtionsenhet, samtliga hushåll med barn uppdelat i inkomstdeciler Antal födda barn under 19812004..................................................................... 2005/06:1 UTGIFTSOMRÅDE 12 1 Förslag till riksdagsbeslut 1.för 2006 anvisar anslagen under utgiftsområde 12 Ekonomisk trygghet för familjer och barn enligt följande uppställning: 21:4 Bidrag till kostnader för internationella adoptioner 21:5 Barnpensioner och efterlevandestöd för barn 21:6 Vårdbidrag för funktionshindrade barn 2005/06:1 UTGIFTSOMRÅDE 12 2 Ekonomisk trygghet för familjer med barn Inom utgiftsområdet finns politikområdet Ekonomisk familjepolitik. -bidrag till internationella adoptioner -barnpension och efterlevandestöd för barn -vårdbidrag för funktionshindrade barn -pensionsrätt för barnår. Utgifterna inom utgiftsområdet blev lägre än anvisade medel. beräknas utgifterna för området bli lägre än anvisade medel. Orsaken är främst att utgifterna för föräldrapenning blir lägre än beräknat. I politikområdet ingår, förutom utgiftsområde 12, anslaget 21:1 Bostadsbidrag inom utgiftsområde 18 Samhällsplanering, bostadsförsörjning och byggande. Tabell 2.1 Utgiftsutveckling inom utgiftsområdet Totalt för utgiftsområde 12 1Inklusive tilläggsbudget i samband med ekonomiska vårproposition (bet. 2004/05:FiU21) och förslag på tilläggsbudget i samband med budgetpropositionen . 2Inklusive anslaget 21:1 Bostadsbidrag inom utgiftsområde 18 Samhällsplanering, bostadsförsörjning och byggande. 2005/06:1 UTGIFTSOMRÅDE 12 Tabell 2.2 Härledning av ramnivån 20062008. Utgiftsområde 12 Ekonomisk trygghet för familjer och barn Förändring till följd av: Överföring till/från andra 1 Statsbudget enligt beslut (bet. 2004/05:FiU10). Beloppet är således exklusive beslut på tilläggsbudget under innevarande år. Tabell 2.3 Ramnivå 2006 realekonomiskt fördelad Utgiftsområde 12 Ekonomisk trygghet för familjer och barn Den realekonomiska fördelningen baseras på utfallet samt kända förändringar av anslagens användning. 1Med transfereringar avses inkomstöverföringar dvs. utbetalningar av bidrag från staten till exempelvis hushåll, företag eller kommuner utan att staten erhåller någon direkt motprestation. 2Med verksamhetsutgifter avses resurser som de statliga myndigheterna använder i verksamheten, t.ex. utgifter för löner, hyror och inköp av varor och tjänster med direkt motprestation. 3Med investeringar avses utgifter för anskaffning av varaktiga tillgångar såsom byggnader, maskiner, immateriella tillgångar och finansiella tillgångar. Vid sidan av dessa stöd finns det även stöd på budgetens inkomstsida i form av avvikelser från en likformig beskattning, s.k. skatteutgifter. Avvikelser från en likformig beskattning utgör en skatteförmån om t.ex. en viss grupp av skattskyldiga omfattas av en skattelättnad i förhållande till en likformig beskattning och som en skattesanktion om det rör sig om ett överuttag av skatt. Många av skatteutgifterna har införts, mer eller mindre uttalat, som medel inom specifika politikområden som t.ex. konjunktur-, bo- stads-, miljö- eller arbetsmarknadspolitik. Dessa skatteutgifter påverkar statsbudgetens saldo och kan därför jämställas med stöd på budgetens utgiftssida. En utförlig beskrivning av redovisningen av skatteutgifterna finns i bilaga 2 till ekonomiska vårproposition. I det följande redovisas de nettoberäknade skatteutgifterna med politikområdesanknytning som är att hänföra till utgiftsområde 12 Ekonomisk trygghet för familjer och barn. Den skatteutgift som redovisas här är den nedsatta mervärdesskattesatsen för livsmedel. Den största mottagaren av denna nedsättning är familjer med barn. Av detta skäl redovisas skatteutgiften i sin helhet under detta utgiftsområde. Tabell 2.4 Skatteutgifter inom utgiftsområde 12, netto Totalt för utgiftsområde 12 Samhällets stöd till hushåll och företag inom utgiftsområde 12 Ekonomisk trygghet för familjer och barn redovisas i huvudsak på statsbudgetens De enskilda skatteutgifterna inom politikområdet Ekonomisk familjepolitik redovisas närmare i avsnitt 3.3, där även en kort förklaring till skatteutgifterna ges. 2005/06:1 UTGIFTSOMRÅDE 12 3 Politikområde Ekonomisk familjepolitik Politikområdet Ekonomisk familjepolitik omfattar utgiftsområde 12 samt anslag 21:1 Bo- stadsbidrag inom utgiftsområde 18 Samhällsplanering, bostadsförsörjning och byggande. beräknas statens utgifter inom politikområdet uppgå till . Statens övriga ekonomiska stöd till barnfamiljer är studiebidragen under utgiftsområde 15 Studiestöd samt maxtaxan i förskoleverksamheten och skolbarnomsorgen under utgiftsområde 16 Utbildning och universitetsforskning. Politikområdet är indelat i tre verksamhetsområden: -barnpension och efterlevandestöd för barn -pensionsrätt för barnår -vårdbidrag för funktionshindrade barn -bidrag till kostnader för internationella adoptioner beräknas utgifterna för politikområdet öka med , vilket är en ökning med . Sammanlagt uppgick utgifterna inom politikområdet till , vilket är marginellt lägre än anvisade medel. 2005/06:1 UTGIFTSOMRÅDE 12 Tabell 3.1 Utgiftsutveckling inom politikområdet Anslag inom utgiftsområde 12 21:4 Bidrag till kostnader för internationella adoptio- 21:5 Barnpension och efterlevandestöd för barn 21:6 Vårdbidrag för funktionshindrade barn 21:7 Pensionsrätt för barnår Totalt för utgiftsområde 12 Anslag inom utgiftsområde 18 Totalt för utgiftsområde 18 Totalt för politikområde Ekonomisk familjepolitik 1 Inklusive tilläggsbudget i samband med ekonomiska vårproposition (bet. 2004/05:FiU21) och förslag på tilläggsbudget i samband med budgetpropositionen . I avsnitt 2.3 redogörs för vad en skatteutgift är och varför den redovisas. Dessutom ges där en samlad bild av det totala stödet i form av skatteutgifter inom utgiftsområde 12. I detta avsnitt redovisas de totala skatteutgifterna som hör till politikområdet Ekonomisk familjepolitik. Målet för den ekonomiska familjepolitiken är att skillnaderna i de ekonomiska villkoren mellan familjer med och utan barn skall minska inom ramen för den generella välfärden. Tabell 3.2 Skatteutgifter inom politikområdet Ekonomisk familjepolitik, netto Den skatteutgift som redovisas här är den nedsatta mervärdesskattesatsen för livsmedel. Den största mottagaren av denna nedsättning är familjer med barn, vilket är anledningen till att den redovisas här. Mervärdesskattesatsen för livsmedel är av fördelningspolitiska skäl nedsatt från . Som livsmedel räknas inte vatten från vattenverk, spritdrycker, vin, starköl samt tobaksvaror. gav regeringen (dåvarande ) i uppdrag att analysera och pröva förutsättningarna för en mer könsneutral lagstiftning avseende det allmänna barnbidraget och flerbarnstillägget. överlämnade rapporten redning om könsneutralt och delat barnbidrag (dnr S2005/2375/SF). Rapporten har remissbehandlats och bereds inom . I syfte att ge föräldrar och barn möjlighet att vara tillsammans när barnet drabbas av ett allvar- ligt sjukdomstillstånd har rätten till tillfällig föräldrapenning utvidgats på så sätt att föräldrar till ett svårt sjukt barn får rätt till ett obegränsat antal dagar med tillfällig föräldrapenning. De nya reglerna infördes . Regeringen överlämnade propositionen 2004/05:116 Ett reformerat underhållsstöd till . har fattat beslut om propositionen i enlighet med regeringens förslag (bet. 2004/05:SfU15, rskr. 2004/05:254). Lagändringarna innebär bland annat att underhållsstödets belopp höjs med och barn. Även den bidragsskyldige förälderns grundavdrag höjs från till . De procentsatser som bestämmer återbetalningsskyldighetens storlek skall vara oförändrade och återbetalningsskyldigheten skall även baseras på den bidragsskyldiges taxerade inkomst. En ytterligare lagändring är en vidgad dygnsberäkning för umgängesrättsavdrag. En motsvarande ändring kommer att ske i . En metod för nettoberäkning utifrån vad som är bestämt i dom eller avtal om umgänge kommer dessutom att införas. Vid prövning av anstånd skall kunna ta hänsyn till att en bidragsskyldig förälder har andra tillgångar än lön eller ersättning. Sedan ett anståndsbeslut har upphört skall en bidragsskyldig återbetala ett belopp som motsvarar 1,5 gånger det fastställda återbetalningsbeloppet. Om den bidragsskyldige föräldern uppbär lön i eller från utlandet, skall få träda in i barnets rätt till fastställt underhållsbidrag. Ändringarna i lagen om underhållsstöd träder i kraft och tillämpas första gången i fråga om underhållsstöd som avser tid efter . De nya reglerna är en del av regeringens satsning på ekonomiskt utsatta barn som aviserades ekonomiska vårproposition. Det är en prioriterad uppgift för regeringen att minska andelen ekonomiskt utsatta barnfamiljer. De ändrade reglerna för underhållsstöd syftar också till att förbättra systemets funktion. Regeringen föreslog i prop. 2003/04:96 Vissa socialförsäkringar, bland annat att studerande skall kunna ansöka om förlängt underhållsstöd även om han eller hon inte har fyllt . 2005/06:1 UTGIFTSOMRÅDE 12 föreslogs även att fordringar avseende återbetalningsskyldighet för underhållsstöd skall ha samma företräde vid löneutmätning som andra statliga fordringar. har beslutat i enlighet med regeringens förslag (bet. 2003/04:SfU14, rskr. 2003/04:250). De nya reglerna trädde i kraft . Regeringen överlämnade propositionen 2004/05:112 Ändrade regler för bostadsbidrag till . har fattat beslut om propositionen i enlighet med regeringens förslag (bet. 2004/05:BoU09, rskr. 2004/05:281). Lagändringarna innebär en förbättring för barn i de ekonomiskt mest utsatta familjerna och är en del av regeringens tidigare aviserade satsning på ekonomiskt utsatta barn. Förändringarna innebär bland annat att den del av bostadsbidraget som lämnas som särskilt bidrag till barnfamiljer höjs. Det särskilda bidraget för hemmavarande barn höjs för ett barn, för två barn och för tre eller flera barn. Vid beräkning av den bostadskostnadsbaserade delen av bostadsbidraget skall bostadskostnaden ersättas med en enhetlig nivå på i stället för de nuvarande nivåerna på . Vidare införs ett umgängesbidrag till föräldrar som på grund av vårdnad eller umgänge har sina barn boende hos sig. Umgängesbidrag skall utbetalas med för ett barn, för två barn och för tre eller flera barn. Lagändringarna innehåller också förändringar av kravet på utrymmesstandard för vissa föräldrar som fyllt men inte . De av dessa föräldrar som på grund av vårdnad eller umgänge har sina barn boende hos sig men inte har en bostad som uppfyller kravet på utrymmesstandard skall, i stället för att inte vara berättigade till bostadsbidrag, vara berättigade till bostadsbidrag för ungdom. Vidare skall sambor likställas med makar vid tillämpningen av bostadsbidragslagen, oavsett om de har eller har haft gemensamma barn eller är folkbokförda på samma adress. Det införs även en regel om bevisbördan angående samboförhållanden. Den innebär att om det har kom- 2005/06:1 UTGIFTSOMRÅDE 12 mit fram omständigheter som gör det sannolikt att två personer är sambor skall dessa jämställas med makar, om inte den som ansöker om bostadsbidrag eller som sådant bidrag betalas ut till visar att denne inte är sambo. En ytterligare förändring gäller frågan om nytt slutligt bostadsbidrag på grund av ändrad taxering. Fråga om nytt slutligt bostadsbidrag får inte tas upp enligt bostadsbidragslagen efter utgången av femte året efter taxeringsåret. fanns ingen slutlig tidsfrist. Ikraftträdande för de nya bestämmelserna sker och de skall i huvudsak tillämpas på bostadsbidrag som avser tiden . Regeringen aviserar också i propositionen att en mer allmän översyn av bostadsbidragen skall komma till stånd, i syfte att analysera hur väl de uppfyller sina mål. Vårdbidrag för barn med funktionshinder gav regeringen i uppdrag åt () att i samråd med analysera och kartlägga kunskaperna om flickor med vissa psykiska störningar, särskilt avseende diagnosen ADHD. överlämnade SBU rapporten hos flickor En inventering av det vetenskapliga underlaget (dnr S2005/3848/SF). Rapporten bereds inom . överlämnade ett förslag till ändring i lagen om handikappersättning och vårdbidrag. förslag innebär att föräldrar med gemensam vårdnad skall få möjlighet att dela rätten till vårdbidrag. Förslaget har remissbehandlats och bereds inom . tillkallades en särskild utredare för att göra en översyn av reglerna för föräldraförsäkringen. Översynen skall göras med utgångspunkt i att föräldraförsäkringen skall verka för barnets bästa och bidra till en ökad jämställdhet mellan könen. Betänkandet skall överlämnas till . presenterade en arbetsgrupp i utsatta barn (Ds 2004:41). Arbetsgruppen har beskrivit och analyserat orsakerna till ekonomisk utsatthet bland barn. Arbetsgruppen konstaterar att vid en internationell jämförelse är svenska barns ekonomiska situation mycket god. I rapporten identifieras arbetsmarknaden och den generella välfärden som särskilt betydelsefulla för att förbättra den ekonomiska situationen för barnfamiljer. I linje med regeringens arbete med jämställdhetsintegrering i beslutsprocesserna har en jämställdhetsanalys genomförts inom för politikområdet Ekonomisk familjepolitik. Analysen består av en inventering, kartläggning och analys samt förslag till mål och indikatorer på politikområdet. har på regeringens uppdrag avlämnat rapporten ojämnt, . Utgångspunkten har varit att analysera socialförsäkringens regelverk och dess tillämpning utifrån ett jämställdhetsperspektiv och att utifrån detta identifiera problemområden, föreslå åtgärder samt ta fram mål och indikatorer för att kunna följa den framtida utvecklingen. I rapporten beskrivs bland annat behovet av ett nytt regelverk när det gäller förmånerna föräldraförsäkring, barnbidrag och vårdbidrag. Lagstiftningen föreslås ändras i syfte att främja jämställdheten och förbättra möjligheterna för föräldrar att kombinera familjeliv och arbetsliv. Ett annat viktigt åtgärdsförslag i rapporten är att säkerställa att information om t.ex. föräldraförsäkring och föräldraledighet når både kvinnor och män. Även politikområdena Ersättning vid arbetsoförmåga och Ekonomisk äldrepolitik har analyserats i rapporten. Kartläggning av de svenska socialförsäkringssystemen i en globaliserad värld tillsattes en projektgrupp inom med uppgift att göra en förstudie i syfte att kartlägga hur det svenska socialförsäkringssystemet fungerar i internationella förhållanden. En promemoria presenterades . I denna görs en genomgång av det svenska och internationella regelverket på socialförsäkringsområdet, bland annat föräldraförsäkring och sjukpenninggrundande inkomst i 2005/06:1 UTGIFTSOMRÅDE 12 förhållande till förordningen (EEG) nr 1408/71. Promemorian har överlämnats till och . gjort satsningar på ekonomiskt utsatta barnfamiljer och då särskilt på ensamstående med barn. Bedömning av måluppfyllelsen baseras på de fyra resultatindikatorerna nedan. Därefter följer information som har betydelse för familjepolitiken såsom barnafödandets utveckling, en redo- 3.5.2Insatser utanför politikområdet visning av bestämmelser om familjeförmåner Som en del av regeringens särskilda satsning på ekonomiskt utsatta barn lämnades proposition 2004/05:111 Förstärkning av studiestödet . Denna beslutades (bet. 2004/05:UbU14, rskr. 2004/05:309). Förslaget innebär i huvudsak att ett tilläggsbidrag införs i studiemedelssystemet och i rekryteringsbidraget till vuxenstuderande. Tilläggsbidraget skall vara generellt och lämnas till studerande som uppbär studiemedel eller rekryteringsbidrag, och som har vårdnad om barn till och med det kalenderhalvår då barnet fyller . Se också utgiftsområde 15 Studiestöd. Målet för politikområdet Ekonomisk familjepolitik är att skillnaderna i de ekonomiska villkoren mellan familjer med och utan barn skall minska inom ramen för den generella välfärden. De olika stöden inom den ekonomiska familjepolitiken bidrar till att på olika sätt minska skillnaderna i de ekonomiska villkoren mellan familjer med och utan barn. 3.6.2Sammanfattande bedömning av måluppfyllelsen inom familjepolitiken Målet att minska skillnaderna i de ekonomiska villkoren mellan familjer med och utan barn kan enbart delvis sägas vara uppfyllt. Resultatbedömningen visar att skillnaderna i ekonomisk standard trots familjestöd ökar mellan ensamstående med barn och hushåll utan barn . För sammanboende med barn minskar skillnaderna i ekonomisk standard gentemot hushåll utan barn något . Regeringen har efter den studerade perioden enligt förordningen (EEG) nr 1408/71 samt en redovisning av barns rätt att komma till tals inom socialförsäkringsadministrationen. 3.6.3Bakgrund till resultatindikatorerna samt analys För att mäta måluppfyllelsen inom området redovisas i det följande fyra resultatindikatorer. Var och en av dessa innehåller ett eller flera mått som på olika sätt beskriver hur familjepolitiken utjämnar de ekonomiska skillnaderna mellan familjer med och utan barn. Så långt det är möjligt redovisas även i vilken utsträckning respektive verksamhetsområde verkar för att utjämna de ekonomiska skillnaderna mellan dessa grupper. Beräkningarna avser 20031. Då det är relevant görs även en analys av utvecklingen 19992003. För beskrivning av metoder och definitioner, se bilaga 3 Fördelningspolitisk redogörelse ekonomiska vårproposition.2 Indikator 1 anger ett mått på den ekonomiska familjepolitikens omfördelande effekt mellan individer samt illustrerar barnfamiljers relativa ekonomiska standard i förhållande till hushåll utan barn. Indikator 2 belyser familjepolitikens omfattning utifrån hur stor andel av individerna som får del av de olika ekonomiska familjestöden. Indikator 3 beskriver fördelningen av disponibel inkomst för hushåll med respektive utan barn samt redovisar hur stor andel av individerna som har en låg ekonomisk standard. Indikator 4 beskriver sammansättningen av den ekonomiska standarden för olika typer av barnhushåll jämfört med hushåll utan barn samt redovisar den ekonomiska familjepolitikens betydelse för barnfamiljerna. 1Beräkningarna bygger på SCB:s inkomstfördelningsundersökning. 2I beräkningarna i detta avsnitt används dock en annan ekvivalensskala, vilken presenterades i Välfärdsbokslut (SOU 2001:79). 2005/06:1 UTGIFTSOMRÅDE 12 De resultatindikatorer som redovisas kan av naturliga skäl inte omfatta alla sätt på vilket de ekonomiska skillnaderna utjämnas. En orsak är att dataunderlagen sätter begränsningar. En annan orsak är att transfereringar, skatter och subventioner utanför politikområdet inte analyseras här. Slutligen är hushållens ekonomiska välfärd i allra högsta grad beroende av det makroekonomiska läget. För att stödja barnfamiljerna har samhället byggt upp ett system som syftar till att ge en ekonomisk trygghet med ökad försörjningsbörda. Utöver att utjämna de ekonomiska villkoren mellan familjer med och utan barn har den ekonomiska familjepolitiken även till syfte att utjämna de ekonomiska villkoren över livscykeln. De ekonomiska familjestöden är också utformade så att de tillgodoser ett antal särskilda behov hos bland annat hushåll med en förälder och hos hushåll med funktionshindrade barn. Grunden i den ekonomiska familjepolitiken är barnbidraget som räknas till de generella bidragen. Bidraget utjämnar levnadsstandarden mellan barnfamiljer och hushåll utan barn inom ramen för den generella välfärden.