prop · GS031d9 · 2005-01-01 00:00:00 — Ambitionen är främst att stimulera till nätverksbyggande och lyfta fram goda pedagogiska resurser. Webbplatsen utvecklas kontinuerligt och ingår samtliga nationella minoritetsspråk. Regeringen har givit till för uppbyggnaden av ett finskt språk- och kulturcentrum i . Syftet är att stärka finska språket och den sverigefinska minoritetens ställning i . Folkhögskolornas och studieförbundens verksamhet har stor betydelse för de nationella minoriteterna. En nationell utvärdering av folkbildningen har gjorts som även omfattar folkbildningens roll för de nationella minoriteterna. Utredningen har överlämnat sitt slutbetänkande Folkbildning i brytningstid (SOU 2004:30). Betänkandet bereds i . I Regeringens skrivelse En nationell handlingsplan för de mänskliga rättigheterna (Skr. 2001/02:83), som lyfter fram de nationella 2004/05:1 UTGIFTSOMRÅDE 8 minoriteterna som en prioriterad fråga, betonas vikten av utbildning och information om de mänskliga rättigheterna. Regeringen verkar för att anställda inom olika delar av den offentliga förvaltningen får del av sådan utbildning. Information om minoriteternas rättigheter och de mänskliga rättigheterna sprids på en rad sätt, bl.a. via regeringens webbplats samt regeringens särskilda webbplats för mänskliga rättigheter, . har också information om handlingsplanen gjorts tillgänglig på de nationella minoritetsspråken. Behovet av äldreomsorg på andra språk än svenska har uppmärksammats eftersom det inte är ovanligt att äldre förlorar kunskaperna i det sist inlärda språket men behåller kunskaperna i sitt modersmål. har 2001 redovisat ett uppdrag att kartlägga och redovisa hur olika kommuner organiserat och genomfört äldreomsorg för finsktalande. Av rapporten framgår bl.a. att en anpassad äldreomsorg skulle kunna erbjudas äldre finsktalande utan att det medför större kostnader. Frågan om vilka åtgärder som skall vidtas med anledning av rapporten övervägs inom . När det gäller kulturverksamhet för och med de nationella minoriteterna så har dessa grupper olika behov. tillförs det statliga stödet till litteratur och kulturtidskrifter för att de nationella minoriteterna skall kunna särskilt beaktas vid fördelningen av stödet. tillförs därutöver för insatser som syftar till att främja de nationella minoriteternas språk och kultur. Inom ramen för samepolitiken görs insatser för att uppnå målet att verka för en levande samisk kultur byggd på en ekologiskt hållbar rennäring och andra samiska näringar. Insatserna omfattar bl.a. stödet till och sameskolorna. En nationell informationssatsning pågår om samerna som urbefolkning i och samernas kultur. Regeringen har givit i uppdrag att utveckla och etablera ett permanent nationellt informationscentrum för samefrågor . Som en del av ovan nämnda informationssatsning beslöt regeringen om ett särskilt informationsprojekt benämnt Konkreta informationsvägar om samer 2004/05:1 UTGIFTSOMRÅDE 8 och samisk kultur. Inom ramen för projektet bereds bl.a. frågan om en inventering av hur samiska frågor behandlas i läromedel och lärarhandledningar för samhällsorienterande ämnen i årskurserna 49 samt aktiviteter som avser utbildning/fortbildning av lärare och skolpersonal om samer och samisk kultur. Åtgärder inom samepolitiken redovisas närmare under utgiftsområde 23. Ett påtagligt resultat av minoritetspolitiken är en större självmedvetenhet inom minoritetsgrupperna. Detta märks inte minst genom att företrädare för de nationella minoriteterna har bildat en rad olika intresse- och samarbetsorgan, såsom Sverigefinländarnas delegation och flera nya romska riksorganisationer. Därtill har företrädare för de nationella minoriteterna framfört flera krav om åtgärder och även lämnat förslag till sådana, såsom inrättandet av ett språkvårdsorgan för meänkieli. i har i uppdrag att följa tillämpningen av lagarna (1999:1175 och 1999:1176) om rätt att använda samiska, finska och meänkieli i kontakt med myndigheter och domstolar. har även i uppgift att fördela statsbidrag till kommuner och i enlighet med förordning (2000:86) om statsbidrag till åtgärder för att stödja användningen av samiska, finska och meänkieli. ska redovisa hur statsbidraget till kommunerna och fördelats samt resultaten av dessa regionala insatser och kostnaderna för dem. Följande kommuner och landsting har erhållit sådant statsbidrag för . i har påbörjat en särskild översyn av fördelningen av statsbidraget. I samband med detta har gjort en enkätundersökning bland de kommuner som utgör förvaltningsområden för nationella minoritetsspråk samt . Av enkätundersökningen framkom bl.a. att flertalet kommuner påbörjat arbete med att ta fram handlingsplaner för att genomföra minoritetspolitiken. Vidare framkom att de kommuner som omfattas av förvaltningsområdet för finska och meänkieli till stor del integrerar äldreomsorg och förskoleverksamhet på minoritetsspråken i den ordinarie verksamheten. i har äveni uppgift att utvärdera tillämpningen av lagarna om rätt att använda samiska, finska och meänkieli. En särskild arbetsgrupp vid i utvärderar i vilken utsträckning myndigheter följer dessa lagar och i vilken utsträckning enskilda åberopar dem. Av framgår att många kommuner och i erbjuder utökad service och aktiviteter som går utöver lagstiftningens krav. Detta i syfte att utifrån den svenska minoritetspolitiken ge det stöd som är nödvändigt för att bevara och utveckla språken. Den utökade servicen medför att ytterligare språkdomäner skapas där minoritetsspråken kan användas, dock medför detta merkostnader för kommunerna och . Flertalet kommuner och landsting har framfört önskemål om att kunna använda statsbidraget för att kunna finansiera även dessa merkostnader. i pekar också på att lagstiftningens konstruktion kan skapa en osäkerhet hos den enskilde kring i vilken situation lagstiftningen kan användas, vilket i förlängningen medför att rätten att tala minoritetsspråk inte utnyttjats i särskilt stor utsträckning i kontakt med förvaltningsmyndigheter. arbetsgrupp har tillsammans med genomfört en konferens för myndigheter, kommuner och i i syfte att öka kunskaperna kring minoritetsfrågor, stimulera till ökade insatser och initiativ för minoritetsspråken men även för att skapa underlag för en mer samlad insats för minoritetsspråken i länet. Eftersom minoritetspolitiken är ett förhållandevis ungt politikområde finns det ännu inte tillräckliga underlag för att dra heltäckande slutsatser om politikområdets resultat och behov av utveckling. Resultaten från undersökningar som arbetsgruppen vid i genomfört visar att användandet av minoritetsspråk i kontakter med domstolar och myndigheter är förknippade med vissa svårigheter. Användandet försvåras såväl av attityder och värderingar som av språkliga hinder. Som en följd av att minoritetsspråken huvudsakligen har varit vardagsspråk i den lokala miljön är språkkunskaperna hos somliga brukare inte tillräckliga. saknas också viktiga formella ord. Vad gäller de regionala insatserna är det angeläget att få djupare kunskap om de enskildas förutsättningar att utnyttja de rättigheter och möjligheter som lagstiftningen medför. Informationsinsatserna behöver också förbättras. För att målet för minoritetspolitiken skall kunna förverkligas krävs att de nationella minoriteters behov och intressen tillgodoses på flera nivåer i samhällsförvaltningen. Det gäller såväl statliga myndigheter som kommuner och landsting. Fortsatta åtgärder behöver därför vidtas för att öka kunskapen om minoritetspolitiken och för att stimulera till en diskussion om politikens konkreta genomförande på olika nivåer i samhällsförvaltningen, särskilt på den kommunala nivån. Det är också angeläget att undersöka om de nationella minoriteterna har fått bättre möjligheter till inflytande utifrån rådande samrådsformer och tilldelade medel för inflytande. Därtill är det nödvändigt att framöver följa upp de nationella åtgärder som har vidtagits bl.a. inom språk, kultur och utbildning. Ett fortsatt arbete för utvärdering av de olika insatserna såväl inom detta politikområde som 2004/05:1 UTGIFTSOMRÅDE 8 andra berörda politikområden bör därför göras. Det är väsentligt att minoritetspolitiken genomsyras av ett jämställdhetsperspektiv och att hänsyn tas till kvinnors och mäns olika förutsättningar och behov. saknas dock underlag för att bedöma utvecklingen ur ett könsperspektiv. Denna fråga skall i större utsträckning tas upp i det fortsatta uppföljnings- och utvärderingsarbetet. Även ett barn- och ungdomsperspektiv skall beaktas i arbetet. Även om kunskaperna om nationella minoriteter har ökat finns det fortfarande ett behov av mer kunskap och ökad medvetenhet om de nationella minoriteterna. Regeringens slutsats är att verksamheten inom politikområdet bör ha den inriktning som redovisats så att den fortsätter att utvecklas i enlighet med intentionerna i den minoritetspolitiska propositionen och målet för politikområdet. har inte haft några invändningar när det gäller i läns verksamhet avseende nationella minoriteter. 6.8.147:1 Åtgärder för nationella minoriteter 1 Inklusive av redan beslutade anslag på tilläggsbudget i samband med ekonomiska vårproposition, (bet. 2003/04:FiU21) och förslag på tilläggsbudget i samband med budgetpropositionen . Anslaget disponeras för åtgärder för de nationella minoriteter. Huvuddelen av anslaget, , används som statsbidrag till kommunerna och inom de områden i som utpekats som förvaltningsområden för samiska respektive 2004/05:1 UTGIFTSOMRÅDE 8 finska och meänkieli, enligt förordning (2000:86) om statsbidrag till åtgärder för att stödja användningen av samiska, finska och meänkieli. Resterande medel används för bidrag till de organisationer som företräder nationella minoriteter för deras arbete med att stärka de nationella minoriteternas möjligheter till inflytande. 2005 kommer möjligheterna att erhålla organisationsbidrag ur anslaget att utökas genom att det till anslaget kommer att föras . Beloppet kommer att föras över från utgiftsområdet 08, anslaget 10:2 Integrationsåtgärder. Av anslagssparande om har dragits in. För de åligganden som följer av lagstiftningen om rätt att använda samiska respektive finska och meänkieli hos förvaltningsdomstolar och myndigheter har avsatts som statsbidrag till kommunerna och i . i har fördelat medlen med utgångspunkt från en uppskattning av antalet invånare i respektive kommun som talar samiska respektive finska och meänkieli samt kommunernas behov av att vidta åtgärder. Hänsyn har också tagits till att och har särskilt hög andel finska medborgare och medborgare med finska som modersmål. i har även tillförts medel ur anslaget för hanteringen av bidragen till kommuner och samt till en arbetsgrupp vid som skall följa upp och utvärdera de regionala åtgärderna. Regeringens bedömning är att i även bör få medel för sådana insatser 2005. När det gäller bidraget till organisationer som företräder nationella minoriteter är det regeringens bedömning att det finns ett behov av ett mer sammanhållet bidragssystem för nationella minoriteter. Därför bör föras till detta anslag från anslaget 10:2 Integrationsåtgärder. Beloppet motsvarar i huvudsak de medel som utbetalats av till organisationer som företräder nationella minoriteter inom ramen för integrationsstödet. Förslaget innebär att stödet till minoritetsorganisationerna hanteras samlat inom ramen för minoritetspolitiken. Regeringen föreslår att ett anslag på anvisas . bör anslaget beräknas till respektive år. Tabell 6.3 Härledning av anslagsnivå för 20052007, för 47:1 Åtgärder för nationella minoriteter Förändring till följd av: Överföring till/från andra anslag Förslag/beräknat anslag 1 Statsbudget enligt beslut (bet. 2003/04:FiU10). Beloppet är således exklusive beslut på tilläggsbudget under innevarande år.