prop · GS031d26 · 2005-01-01 00:00:00 — I syfte att reducera användningen av bidrag till företag föreslår regeringen inom utgiftsområde 19 Regional utveckling att regionalt utvecklingsbidrag, som beslutas på den regionala nivån, avvecklas inom stödområde B. skall , dvs. fr.o.m. , erbjuda lån med större risktagande i stödområde B. Eventuellt ökade kreditförluster, på grund av avvecklingen av regionalt utvecklingsbidrag, avses, med uppskattningsvis , täckas inom utgiftsområde 19 Regional utveckling. Re- gionalt utvecklingsbidrag beslutas främst av länsstyrelserna. Förslaget innebär därför också en renodling och effektivisering av de statliga insatserna för företagsutveckling på regional nivå. 2004/05:1 UTGIFTSOMRÅDE 24 Små och kunskapsintensiva företag står för en stor del av innovationskraften och är viktiga för att skapa nya jobb. Nya företag bidrar även till produktivitetsutveckling genom att de ökar konkurrensen och utvecklar ny kunskap. Att främja entreprenörskap är därför viktigt. Intresset för entreprenörskap, liksom nyfikenhet och upptäckarlust, behöver väckas redan i tidig ålder. Det är av stor vikt att stödja insatser som stärker ungdomars företagsamhet och som skapar förutsättningar för ungdomar att förverkliga sina idéer som företagare och innovatörer. Entreprenörskap bör få en självklar plats i undervisningen och samspelet mellan skola och företag bör utvecklas. Gymnasieskolan skall förbereda både för anställning och för verksamhet i eget företag. Entreprenörskap i akademiska miljöer skall uppmuntras. För att bidra till detta avser regeringen att ge i uppdrag att genomföra ett nationellt entreprenörskapsprogram i huvudsak inriktat på grund- och gymnasieskola samt högskolor och universitet. Programmet bör präglas av ett jämställdhetsperspektiv. Uppdraget bör komplettera och samspela med de insatser som sker på den regionala och lokala nivån. För att skapa bättre förutsättningar för fler individer att bli företagare har regeringen givit ett särskilt stöd till kvinnors och invandrares företagande samt kooperativt företagande. Detta stöd förlängs och avsätts sammanlagt för rådgivning och kompetensutvecklingsinsatser. 4.5.1.4 Patent för tillväxt Patent spelar en viktig roll när det gäller innovationer och ekonomiskt agerande. Genom patentskyddet ges förutsättningar för företagen att i högre utsträckning exploatera och kommersialisera sina innovationer både nationellt och internationellt. har de immateriella rättigheterna som upphovsrätt, varumärken, patent etc. fått en större betydelse för bedömning av affärsrisker och framtida värde av investeringar. Betydelsen av att säkra immateriella rättigheter för ekonomiska aktörer har därför ökat kraftigt . Betydelsen av patenträtten har också ökat dramatiskt. Det är inte längre innovationen i sig utan också i ökad 2004/05:1 UTGIFTSOMRÅDE 24 omfattning den överlåtbara immateriella rättigheten som skapar värde. Regeringen beslutade att tillkalla en särskild utredare (dir. 2004:55) med uppdrag att se över de ekonomiska aspekterna av patentering för företags tillväxt i , och . Utredningen skall leda fram till förslag som kan skapa förståelse och insikt hos främst de små kunskapsintensiva företagen om de ekonomiska vinsterna och kostnaderna med patentering. Utredningen skall också lämna förslag på hur kunskapsintensiva företag kan stimuleras till att i ökad utsträckning patentera sina innovationer och belysa sambandet mellan patentering och ekonomisk tillväxt samt innehålla en analys av nedgången av patenteringsfrekvensen i . Uppdraget skall redovisas . Miljöteknikmarknaden bedöms av många vara en viktig tillväxtmarknad då kraven på miljöanpassning kommer att öka . Särskilt gäller det i den europeiska gemenskapens nya medlemsstater, som måste anpassa sin produktionsapparat till EU:s krav. Vidare utvecklas miljöinsatserna alltmer mot miljöanpassning av produktionsprocesser och produkter för att undvika miljöpåverkan under produkternas hela livscykel. Detta ställer krav på utveckling av ny teknik. Insatser görs redan för att främja introduktion av ny miljöteknik och spridning av befintlig miljöteknik. Statens insatser genomförs av ett stort antal aktörer inriktade på olika led av värdekedjan. Insatserna bedöms kunna ge bättre effekt om de samordnas. Regeringen gav en särskild utredare i uppdrag att föreslå en lämplig organisation för ett nationellt centrum för miljödriven näringslivsutveckling och miljöteknikexport. Uppgiften för centrumet skall vara att uppnå en förbättrad samordning och kraftsamling av statens insatser på området. Utredaren har avlämnat sitt betänkande innevarande år. Förslaget bereds nu med inriktningen att arbetet med en ny organisation ska kunna avslutas . Regeringen avser att om så erfordras återkomma till med ett förslag om hur miljöteknikcentru- met skall organiseras. För att samordningsarbetet skall kunna starta så snabbt som möjligt kommer regeringen att inrätta en tillfällig projektorganisation, där berörda myndigheter och organisationer ingår. Uppgiften för projektorganisationen skall vara att inleda samordningen av de statliga främjandeinsatserna på miljöteknikområdet. Att underlätta generationsskiften är viktigt för att få fler och växande företag. Ett stort antal företag står inför generationsskiften . Enligt en rapport från har många företagsledare inte vidtagit några åtgärder för att förbereda ett kommande generationsskifte. är bristen på förberedelser ett av de viktigaste problemen vid ägarskiften i företag. Regeringen har därför givit i uppdrag utforma ett nationellt program i syfte att genomföra åtgärder som skall underlätta ägarbyten i små företag. Uppdraget bör ske i samarbete med och organisationen . skall lämna en redovisning till regeringen med förslag till program som skall genomföras fram till . Redovisningen ska innehålla en beskrivning av informationsinsatser och andra aktiviteter som exempelvis åtgärder för att underlätta kontakter mellan köpare och säljare av småföretag. 4.5.1.7 Design som utvecklingskraft Ökad konkurrens och högre krav från kunder har lett till att design har blivit en viktig konkurrensfaktor för svenska företag. En höjd designmognad är därför betydelsefull för en hållbar ekonomisk tillväxt. överlämnade Stiftelsen Svensk Industridesign (SVID) i samarbete med Föreningen ett förslag till nationellt program . Re- geringen beviljade medel för genomförandet av näringslivsdelarna inom programmet. har SVID beviljats för att driva såväl nationella branschinriktade projekt som regionala och lokala projekt inriktade på näringslivsutveckling. 29Regeringen kommer att i en särskild skrivelse till utförligt redovisa ett handlingsprogram för minskad administrativ börda för företag. Handlingsprogrammet består av ca 300 åtgärder som tagits fram på departements- och myndighetsnivå och utgör det handlingsprogram som skall genomföras under innevarande mandatperiod.Regeringen arbetar med att underlätta registreringen av företag. är det möjligt att registrera enskild firma helt elektroniskt. Regeringen ser över vad som krävs för att möjliggöra elektronisk registrering av aktiebolag samt handelsbolag m.fl.Att anställa en första person i ett företag innebär ofta en stor administrativ omställning. Det är viktigt att de regelverk som reglerar ett anställningsförhållande följs som hindren för att anställa en person skall vara så små som möjligt. Regeringen har därför givit i uppdrag till att inventera och analysera de hinder som företag upplever kan förekomma vid anställning4.5.1.9 Enklare att starta och driva företag4.5.1.8 Effektivare konkurrensProjekten kommer att fortsätta . Ett av de nationella projekten är det utlysta som föreningen fått i uppdrag att planera och genomföra. Inför designåret har regeringen tillsatt en designårsgrupp för tillväxt och innovationskraft.ifrån de utvärderingar som gjorts av regelreformeringar på vissa marknader analysera de långsiktiga effekterna för konsumenterna, näringslivet, samhällsekonomin och arbetsmarknaden. De marknader som berörs är tele-, el-, post- , inrikesflyg-, taxi- och järnvägsmarknaden. Ut- redaren skall redovisa resultatet av sitt arbete senast den 1 november 2004.OECD har i en rapport konstaterat att den nuvarande sanktionsproces- har moderniserat EU:s konsen vid överträdelser av konkurrenslagstift-kurrensrättsliga regelverk och har inom ramen ningen ofta är mycket utdragen. Det är angeläget för den gemensamma ekonomiska politiken utatt prövningen i mål om konkurrensskadeavgift färdat landsspecifika rekommendationer där bekan ske så effektivt och snabbt som möjligt med hovet av framsteg anses som särskilt stort. För beaktande av rättssäkerhetsaspekter. Regeringen vidkommande framhålls bland annat avser därför att utreda vilka åtgärder som kan vikten av att öka ansträngningarna att stärka behöva vidtas för att uppnå detta. I denna överkonkurrensen i sektorer där den är otillräcklig syn avses även utredas om det krävs anpasssamt att öka effektiviteten i den offentliga sekningar i det svenska regelverket till följd av EG:s torn bl.a. genom att förbättra ramförutsättningnya rådsförordning om koncentrationskontroll. arna för ökad konkurrens. Den parlamentariskt sammansatta kommittéVid flera av Europeiska rådets möten under som ser över plan- och bygglagstiftningen skall senare år, bl.a. i , har medlemsbl.a. behandla frågan om och hur planeringen staterna åtagit sig att minska den totala nivån kan ge bättre förutsättningar för ökad konkurstatligt stöd uttryckt i procent av BNP. Regerens inom bl.a. handeln och byggsektorn. Re- ringscheferna har genom detta och parollen sultatet av översynen skall redovisas senast den mindre och bättre statligt stöd skapat en viktig 31 december 2004.förutsättning för en effektivare konkurrens på den Europeiska marknaden.De åtgärder som presenteras nedan syftar till, liksom övergripande politik på konkurrens- och statsstödsområdet, att åstadkomma detta.En viktig fråga för regeringen är att effektivisera arbetet med att bekämpa karteller, som är en allvarlig form av konkurrensbegränsning. trädde nya regler i kraft vilka bl.a. innebär att konkurrensskadeavgiften kan efterges eller sättas ned för den som avslöjar en kartell och underlättar utredning (s.k. leniency). Efter begäran om en utredning rörande kriminalisering av kartellsamverkan har en särskild utredare fått i uppdrag att bl.a. göra en fördjupad lagteknisk analys och ta fram en konkret lagstiftningsmodell för kriminalisering av överträdelser av de konkurrensrättsliga förbuden. Vidare skall kriminaliseringens inverkan på systemet med leniency analyseras. Utredaren skall redovisa resultatet av sitt arbete senast den 31 december 2004.Regeringen följer kontinuerligt upp effekterna av genomförda reformer. Som ett led i detta arbete har en särskild utredare tillkallats för att ut-PROP. 2004/05:1 UTGIFTSOMRÅDE 24 2004/05:1 UTGIFTSOMRÅDE 24 av en första person i ett företag. En slutrapport kommer att lämnas . siering av produkter i tidig utvecklingsfas med högt förädlingsvärde. 4.5.1.10 Forskning och utveckling Statliga satsningar på forskning och utveckling är avgörande för den långsiktiga utvecklingen av ekonomi. Industrins utveckling är beroende av en dynamisk kunskapsbas som har kraft att såväl föra kunskapsfronten framåt som att tillhandahålla kvalificerad utbildning. Forskningen spelar en viktig roll för att hantera en mångfald av stora och viktiga frågor för samhällsutvecklingen i stort. Energiförsörjning, transport- och kommunikation, arbetsliv, försvar och sjukvård är några exempel. Ett väl fungerande samspel mellan företag, forskningsinstitut, universitet och högskolor är avgörande för utveckling av fungerande innovationssystem där forskning bedrivs med hög kvalitet och relevans. Näringspolitikens insatser inom forskning och utveckling är nära kopplade till de insatser som görs inom politikområde Forskningspolitik. Den svenska rymdverksamheten inriktas på projekt där forskning, teknik- och industriutveckling samverkar och är ömsesidigt berikande. Fokus ligger dels på att utveckla viktiga tillämpningar för samhälle, företag och individer, dels på att säkerställa den infrastruktur som krävs för dessa ändamål. De viktigaste tillämpningsområdena är jordobservation (även benämnt fjärranalys), navigering, telekommunikation och rymdforskning. Ett viktigt användningsområde inom jordobservationsområdet är global miljöövervakning. Fjärranalys med hjälp av satelliter är ett allt viktigare verktyg för att ta fram underlag för forskning om jordens miljö och klimat. Rymdverksamheten bedrivs i kvalificerade internationella samarbeten med nära samverkan mellan forskningsinstitutioner och företag. För att säkerställa ett fortsatt svenskt deltagande i det europeiska bärraketprogrammet föreslås i denna proposition en förstärkning av resurserna till rymdverksamheten. Det kunskapsbaserade nyföretagandet måste värnas. Att unga företag har tillgång till riskkapital för finansiering av utvecklingsprojekt i tidiga skeden är av stor vikt. En förstärkt och mer uthållig finansiell bas för regionalt innovationsstöd bör utvecklas i enlighet med förslag i avsnitt 4.5.1.1. En koncern baserad på teknikbrostiftelsernas organisation bildas med ansvar för finan- 4.5.1.11Ökad konkurrenskraft i svensk flyg- och rymdindustri För att utveckla den svenska flyg- och rymdindustrins konkurrenskraft tillsatte regeringen en arbetsgrupp som skall utarbeta en vision och en långsiktig strategi för verksamheten. Arbetet skall utmynna i en konkret handlingsplan som bland annat beskriver en prioritering bland forskningsprogram, hur skall dra större nytta av europeiska forskningssamarbeten och hur staten och näringslivet skall samarbeta bättre kring exportfrämjande. Regeringen undersöker om andra verksamheter som delar flyg- och rymdindustrins karaktäristika av internationell konkurrenskraft, kunskapsintensitet och avknoppningsmöjligheter kan utvecklas på ett likartat sätt, i linje med tankarna i innovationsstrategin. En effektivt fungerande kapitalmarknad är en grundförutsättning för skapandet av nya företag och tillväxt i befintliga företag. har ofta sämre möjligheter att attrahera externt riskkapital. Staten underlättar småföretagens kapitalförsörjning via bl.a. (), som finns representerat i varje län. skall komplettera bankerna och ta större risk men bara investera i företag/projekt som bedöms ge lönsamhet. och Industrifonden har fram ansvar för den s.k. såddfinansieringen (finansiering av teknikutvecklingsprojekt i tidiga skeden). Såddfinansiering bidrar till att nya tillväxtinriktade företag, som grundar sin verksamhet på FoU-resultat och andra tekniska framsteg, etableras. Programmet vänder sig till små och medelstora företag som driver teknikutvecklingsprojekt med potential att växa och till entreprenörer och innovatörer som skall starta nya teknikföretag. Stiftelsen innovationscentrum () har under varit en statlig aktör som kompletterat 2004/05:1 UTGIFTSOMRÅDE 24 marknadens utbud av kapital. Dess ändamål är att ge ekonomiskt stöd till innovationer i tidiga utvecklingsfaser som antas kunna kommersialiseras samt på andra sätt verka för främjandet av innovationer. Stödet har getts som villkorslån eller bidrag och skall i första hand gå till enskilda personer eller nystartade företag. upphörde och har tagit över verksamheten. Den statliga stiftelsen verkar för tillväxt i det svenska näringslivet. Det sker främst genom finansiering via olika typer av lån eller ägarkapital till små och medelstora företag. Det finansiella engagemanget kombineras med rådgivning och stöd. Industrifonden har tillgångar på . Målet för verksamhetsområdet är: Ta tillvara och utveckla idéer med hög tillväxtpotential genom marknadskompletterande finansiering. En resultatbedömning görs för ALMI:s utlåningsverksamhet, såddfinansiering samt SIC:s innovationsfinansiering. ALMI:s totala nyutlåning ökade jämfört med . Utlåningen har ökat med undantag av 2001. beviljades 2 239 små och medelstora företag lån med totalt . Andelen beviljade lån till företag som leds eller ägs av kvinnor var . Motsvarande siffror för invandrare var . Tabell 4.3 ALMI:s utlåning Beviljade lån, mnkr Utlåningen förändrades kraftigt på grund av direktiven från staten att större andel av utlåningen skall gå till nya företag. Tabell 4.4 ALMI:s nyutlåning (utlåning inom parentes) För att följa upp huruvida uppfyller statens mål så genomförs en uppföljning av tillväxten i samtliga . Uppföljningen görs i samarbete med . genomfördes mätningen och den visar att växer. Omsättningen i kundföretagen har ökat (2, per kundföretag) och antalet anställda (1, 2 personer per kundföretag) efter ALMI:s insats. Mätningen visar också att överlevnadsgraden bland kundföretagen var efter ALMI:s insats. ökade omsättningen och antalet anställda i . har också genomfört en kundundersökning som omfattar både konsult- och finansieringskunder. Sedan den första undersökningen 1996 har ALMI:s kundvärde förbättrats och låg 2003 på 4,0 (högst betyg 5,0). Finansieringskunderna är främst nöjda med att är ett bra komplement till bankfinansiering och att personalen är pålitlig. Av finansieringskunderna kan tänka sig att rekommendera och anser att bolagets insatser påverkat företaget i positiv riktning. har de regionala bolagen beslutat i ärenden rörande innovationsbidrag och villkorslån. hanterade de regionala innovationscentrumen 20 000 kontakter med innovatörer. fördelades innovationsbidrag om till 2 500 uppfinnare. och sammanlagt beviljades i innovationslån till 470 projekt. 2004/05:1 UTGIFTSOMRÅDE 24 Totalt belopp, mnkr Flera åtgärder har genomförts för att åstadkomma bättre samordning mellan och avseende statens stöd till potentiella nyföretagare. har beviljat lån och bidrag avseende såddfinansiering med . Nedan redovisas en sammanställning över det antal ansökningar som mottagit och behandlat samt medelstilldelningen. Inom utgiftsområde 19 Regional utveckling beviljades därutöver såddfinansiering om . Totalt belopp, mnkr Såddfinansieringen sker i mycket tidiga skeden vilket innebär att risken är mycket hög. Stödet utgår vanligtvis som lån med villkorlig återbetalningsskyldighet. För de projekt som resulterat i marknadsintroduktion och kommersiell lönsamhet återbetalas stödet inklusive ränta. bedömer att återbetalningsnivån ligger på . I de fall projektet ekonomiskt misslyckas kan återbetalningsskyldigheten efterges. Antalet eftergifter uppgick till 64 stycken. har överlämnat 18 ärenden till Industrifonden. Av dessa ärenden har fått i uppdrag att göra en fördjupad utredning i fem fall varav ett ärende har beviljats finansiering. har med hjälp av SCB mätt omsättningsökningen på insatsåren 1996, 1997 och 1998. Målet med en genomsnittlig omsättningsökning på i företagen efter beslutstidpunkten har uppnåtts avseende alla insatsår utom då omsättningsökningen var . Enligt de uppföljningar som genomförts av bl.a. () har statens långivning via haft god effekt på tillväxten i de företag som erhållit lån. ALMI:s lån är ett komplement till den privata finansmarknaden. I den uppföljning som gjorts av hur nöjda kunderna är har ansett att ALMI:s lån är ett bra komplement till bankfinansiering. Detta får anses vara ett gott betyg eftersom har högre ränta än de lån som förmedlas från banker. Statens marknadskompletterande finansiering är särskilt viktig i lågkonjunktur då bankerna är mer försiktiga i sin utlåning. spelar här en betydelsefull roll. Statens avkastningskrav på , att hålla lånefonden nominellt intakt, har uppnåtts. SCB har följt upp hur de företag som beviljats såddfinansiering har utvecklats i form av antal anställda samt överlevnadsgrad efter beslutstidpunkten. Vid framtida uppföljningar skall SCB även följa upp hur stödet har fördelats mellan könen. Regeringen bedömer att resultaten av såddfinansieringen är goda. Överlevnadsgraden för såddföretag med insatsår 1996 var . ökade antalet anställda med . Regeringen anser att utbudet av såddkapital måste öka. I avsnittet Politikens inriktning ges en beskrivning av hur regeringen avser åstadkomma detta. Regeringen har tidigare gjort bedömningen att staten bör underlätta framväxten av lokala och regionala kreditgarantiföreningar. Ett särskilt bidrag/projektstöd har lämnats 2004 för information om start av sådana föreningar. Ett stort antal regionala kreditgarantiföreningar har bildats . De flesta är dock i ett tidigt utvecklingsskede . Regeringen bedömer att insatsen har inneburit en bra grund för framväxten av regionala kreditgarantiföreningar och avser att fortsättningsvis förstärka stödet. 2004/05:1 UTGIFTSOMRÅDE 24 4.7Entreprenörskap, information, IUC-bolag är ett fristående privat aktiebolag. För att underlätta för personer att starta företag samt öka konkurrenskraften i befintliga företag stöder staten ett antal informations-, rådgivnings- och nätverksprojekt. ansvarar för utvecklingen av Företagarguiden, som är en Internetportal där företagsrelevant myndighetsinformation finns samlad. Portalen förenklar för företagare att hitta information från myndigheter och andra offentliga organisationer. Via tjänsten Ställ en fråga får företagaren svar på sina frågor utan att på förhand behöva veta vilken myndighet som ansvarar för frågan. Finansieringsdatabasen, som också handhas av , är en Internettjänst som vänder sig till företag och entreprenörer som söker finansiering för sin verksamhet. Databasen innehåller information om svensk och nordisk offentlig finansiering och vissa EU-stöd riktade till företag. Finansieringsdatabasen är integrerad i Företagarguiden. Startlinjen är ett annat exempel på verksamhet som ger information till ny- och småföretagare. Via telefon, e-post och Internet erbjuder information i samband med företagsstarten. Startlinjens webbplats är också integrerad i Företagarguiden. Genom Internettjänsten Företagsregistrering kan blivande företagare registrera sin verksamhet. Webbplatsen ger också information om olika företagsformer, tillstånd och finansiering samt möjligheten att ladda hem blanketter och formulär. Tjänsten är ett samarbete mellan Pa- tent- och registreringsverket och . Staten stöder som erbjuder små företag information och rådgivning i EU- relaterade frågor samt om Europamarknaden. Den s.k. teknopolverksamheten vid universitet och högskolor innehåller kvalificerad projektvärdering och rådgivning till studenter och forskare som vill starta företag. Verksamheten har under delfinansierats av . Staten stödjer Industriella utvecklingscentra (IUC) som skall stimulera till utveckling och nya jobb i mindre och medelstora företag. Det lokala regionala näringslivet är majoritetsägare. Även kommuner, fackliga organisationer samt andra regionala intressenter kan ingå i bolaget. Staten lämnar stöd till tre aktiviteter vid IUC. Dessa är: uppsökande verksamhet, produktutveckling och förstudier för avknoppning (UPA). Bidrag betalas ut till Stiftelsen dustridesign (SVID), som arbetar med att främja och förmedla kunskap om industriell design. Under 20032004 har regeringen tilldelat särskilda medel till SVID som skall finansiera ett antal designprojekt inom näringslivet. Projekten utgör exempel på insatser och aktiviteter som kommer att lyftas fram under det nationella . Inom ramen för sitt sektorsansvar för en hållbar utveckling arbetar med information och kompetensöverföring för att främja de små och medelstora företagens miljö- och utvecklingsarbete. Mot bakgrund av att den miljödrivna marknaden är i kraftig tillväxt, på hemmaplan och internationellt, genomför verket programmet Miljödriven affärsutveckling. I programmet, som drivs i nätverk, utvecklas och implementeras metoder och arbetssätt som stärker de små och medelstora företagens konkurrenskraft på området. är tillsammans med den huvudansvarig för näringslivssektorn inom Baltic 21 en för . har det operativa ansvaret för Baltic 21 Näringsliv. Ett särskilt program för att öka kvinnors och invandrares företagande påbörjades .