prop · GS0360 · 2005-03-17 00:00:00 — Grunden för livsmedelslagstiftningen är skydd av konsumenternas hälsa och underlättande av handeln genom att alla medlemsstater har samma regler. 40.1Hygienpaketet reglerar alla aktörers ansvar från jord till bord Att skapa en helhetssyn på livsmedelskedjan (från jord till bord), att skapa ett regelverk som är entydigt och enkelt att förstå och att tillämpa för alla aktörer är syftet med det s.k. hygienpaketet som antogs under det irländska ordförandeskapet. De nya reglerna om livsmedelshygien är en sammanslagning av ett antal äldre direktiv till tre förordningar. De regler som riktar sig till företagen samlas i en text och det regelverk som tillsynsmyndigheterna ska följa ingår i en annan rättsakt. Alla aktörer har ansvar för sin del i kedjan. De nya förordningarna är följande: (EG) nr 852/2004 om livsmedelshygien, (EG) nr 853/2004 om särskilda hygien- regler för livsmedel av animaliskt ursprung och (EG) nr 854/2004 om fastställande av särskilda bestämmelser för genomförandet av offentlig- kontroll av produkter av animaliskt ursprung avsedda att användas som livsmedel. Förbättringar av reglerna för offentlig kontroll av Förordning (EG) nr 882/2004 om offentlig kontroll för att säkerställa efterlevnaden av foder- och livsmedelslagstiftningen samt bestäm- melserna om djurhälsa och djurskydd antogs vid rådet och är den sista delen i det ramverk för en ny livsmedelslagstiftning inom EU som kommissionen aviserade 2000, KOM (2003) 52. Förordningen innebär förbättringar av de harmoniserade reglerna för offentlig kontroll av livsmedel. Förordningen har också betydelse för djurens hälsa och miljön, samt för livsmedelssäkerheten för konsumenterna. Reglerna omfattar bl.a. organisation, genomförande och finansiering av offentlig kontroll av foder, livsmedel och djurskydd samt till vissa delar djurhälsa och växtskydd. Bestämmelserna i förordningen gäller såväl de produkter som produceras inom EU som de som införs till gemenskapen. 40.3Gränsvärden för bekämpningsmedel i livsmedel och foder Förslaget om en förordning om gränsvärden för bekämpningsmedel i livsmedel och foder presenterades . Den sammanför och harmoniserar nuvarande direktiv för hur gränsvärden för bekämpning- smedelsrester i livsmedel och foder ska sättas. Det innebär att samma gränsvärden kommer att gälla i hela unionen och därigenom underlättas dels handeln med livsmedel och foder, dels klargörs olika aktörers roller i arbetet med att sätta gränsvärden. Förslaget omfattar även den offent- liga kontrollen och övervakningen av rester av bekämpningsmedel i livsmedel och foder. En överenskommelse mellan rådet och Europaparla- mentet uppnåddes och det formella beslutet om rättsakten kommer att fattas . 40.4Genetiskt modifierade organismer (GMO) Genetiskt modifierade grödor godkändes avseende import av majs och bearbetning av denna till foder samt användning av majs som livsmedel. Majs och produkter framställda av sådan majs ska vara märkta som varande genetiskt modifierade, vilket möjliggör för konsumenten att välja mellan produkter från GMO-majs eller konventionell majs. har direktiv /18/EG om avsiktlig utsättning av genetiskt modifierade organismer i miljön och två GMO-förordningar trätt i kraft i EU. I en förordning (EG) nr1829/2004 regleras hur godkännanden av GMO som livsmedel ska ske. I förordning (EG) nr1830/2004 anges att en GMO ska vara märkt och att man ska kunna spåra en GMO. 40.5GMO-inblandningar i konventionellt utsäde Det finns ingen lagstiftning som reglerar tröskelvärden av GMO i Frågan bereds internt inom kommissionen. inställning är att tröskelvärden i utsäde bör baseras på Skr. 2004/05:60 vetenskapliga studier om vad som är praktiskt möjligt att åstadkomma och att tröskelvärdena för livsmedel och foder bör harmoniseras för att skapa ett tillförlitligt och fungerande system som så långt som möjligt också skapar valfrihet för alla användare, såväl konsumenter som producenter. 41.1Hållbar utveckling och integration av miljö i andra politikområden På rådsmötet antog miljöministrarna ett omfattande inspel om miljödimensionen av Lissabonstrategin till Europeiska rådets vårtopp- Bland annat föreslogs mål och åtgärder inom trans- port, energi, klimat och biologisk mångfald. Förslaget tog utgångspunkt i kommissionens vårrapport till toppmötet som konstaterade att det finns en oroväckande utveckling på dessa områden som kan innebära att det blir svårt att nå miljömålen inom de tidsramar som bestämts. fick gehör för ett gemensamt vägledande mål om en procent årlig ökad energieffektivitet som ett väsentligt bidrag till att motverka klimatförändringar, säkra energiförsörjningen samt främja konkurrens- kraften genom att ge incitament till nya tekniska lösningar. rådet ställde sig vid vårtoppmötet bakom det mål, som miljörådet hade bekräftade också unionens enighet om att uppfylla klimatprotokollet från Kyoto och att gå vidare med nya lång- siktiga mål efter 2012. Handlingsplanen för miljöteknik bör genomföras möjligt för att bidra till en bättre miljö och främja innovation och tillväxt. Mot bakgrund av de diskussioner som fördes vid det informella rådsmötet i om möjligheter till miljöeffektiva innova- tioner (ren, intelligent och konkurrenskraftig) antog rådet slutsatser i Slutsatserna tog bl.a upp betydelsen av att främja innovationer och att utveckla energi och resurseffektiva lösningar för att skapa en bättre miljö och bidra till tillväxt, sysselsättning och konkur- Rådet framhöll att det är viktigt att skapa rättvisa förut- sättningar för tillgång till marknaden samt att utnyttja ekonomiska styrmedel och offentlig upphandling. Det är viktigt att samarbeta med Rådet lyckades påverka rapporten från högnivågruppen under ledning av den förre nederländske statsministern som pre- senterade en rapport till den kommande halvtidsöversynen av Lissabon- strategin vid vårtoppmötet . Kommissionen har påbörjat en översyn av som antogs av i . Syftet är att upp- datera denna i ljuset av vad som har hänt inom EU och Skr. 2004/05:60 globalt. Vid rådsmötet antog miljöministrarna slutsatser om revideringen av strategin och uppmanade kommissionen att före vårtoppmötet lägga fram ett underlag om hållbarhetsstrategin som möjliggör att denna strategi kan beaktas i samband med halvtidsöver- synen av hållbarhetsstrategin. Integration av miljö i andra politikområden Kommissionen lade fram en första bedömning av hur arbetet med att integrera miljöhänsyn i unionens politikområden, den s.k. Cardiffpro- cessen, har fungerat. Kommissionen åtog sig vid vårtoppmötet på uppmaning av rådet att genomföra en årlig inventering av Cardiffpro- cessen samt att rapportera resultaten i så god tid att de kan beaktas av kommissionen vid utarbetandet av vårrapporterna. I meddelandet görs en genomgång av vad som har beslutats inom jordbruk, fiske, transport, energi, industri, inre marknaden, utveckling, ekonomi och finans samt den externa politiken. Miljöministrarna diskuterade informellt kommissionens meddelande i samband med rådsmötet och om hur arbetet med miljöintegration kan förstärkas. Den fortsatta diskussionen kommer att äga rum i samband med översynen av hållbarhetsstrategin. Kommissionen presenterade ett förslag till nytt miljöfinansie- ringsinstrument, Life+, som avses ersätta det nuvarande miljöanslaget i EU:s budget. Det kommer att ingå i det nya finansiella perspektivet för 20072013. Tanken är att Life+ ska komplettera annan miljöfinansiering under EU:s budget, vilken föreslås ske genom att miljö integreras i olika sektorer, t.ex. konkurrenskraft, jordbruk och strukturfonder. Förhandling av frågan fortgår . Handel med utsläppsrätter utvidgas med länkdirektivet EU:s system för handel med utsläppsrätter är central i unionens arbete med klimatfrågor. pågick förberedelser hos medlemsstaterna och hos kommissionen inför handelns start . och rådets direktiv om ändring av direktiv /87/EG om ett system för handel med utsläppsrätter för växthus- gaser inom gemenskapen, i överensstämmelse med Kyotoprotokollets projektbaserade mekanismer (2004/101/EG) trädde i kraft . Det s.k. länkdirektivet utvidgar handelssystemet genom att möjliggöra för verksamhetsutövare inom handelssystemet att tillgodo- göra sig utsläppsminskningar som sker genom Kyotoprotokollets två s.k. projektbaserade mekanismer mekanismen för ren utveckling och EU: s agerande i de internationella klimatförhandlingarna EU har varit en starkt pådrivande part i de internationella förhandlingarna under klimatkonventionen. Kyotoprotokollet har ytterligare stärkt EU:s linje i dessa förhandlingar. Bland annat har EU fört fram behovet av att en ny förhandlings-process inleds 2005 om framtidens internationella klimatregim efter utgången av Kyotoprotokollets första åtagandeperiod . kräftades bl.a. i rådsslutsatser . viktiga parter mot att påbörja en sådan process var dock stort och EU fick nöja sig med att klimatkonventionens parter vid konventionens 10:e partsmöte i enades om att genomföra ett seminarium med viss inriktning mot tiden efter Kyotoprotokollets första åtagandeperiod. Klimatförändringar: strategier och mål på medellång och lång sikt slog vid sitt möte fast att man vid vårtoppmötet 2005 ska överväga strategier och mål för att minska utsläppen av växt- husgaser på medellång och lång sikt. Mot bakgrund av detta har miljö- ministrarna vid rådsmötet antagit rådsslutsatser om utsläpp av växthusgaser som bl.a. bekräftar målet att den globala medeltem- peraturen får öka med högst två grader och beskriver vilka globala ut- släppsminskningar som fordras för att nå detta mål. Vid miljörådsmötet antogs en politisk överenskommelse om direktivet om svavelhalten i bränslen. Syftet med direktivet är att minska utsläppen till luft av svaveldioxid och partiklar från fartyg. hade helst sett ett strängare direktiv, och efter överläggningar vid rådsmötet valde att lägga ner sin röst och foga ett uttalande till I uttalandet framhålls att lägger ner sin röst på grund av att rådets förslag inte är tillräckligt långtgående i förhållande till vad som krävs för att motverka försurning och att främja en bättre hälsa. Nytt direktiv om luftkvalitet Kommissionen presenterade sitt förslag till Europaparla- mentets och rådets direktiv om arsenik, kadmium, kvicksilver, nickel och polycykliska aromatiska kolväten i luften (KOM (2003) 423 slutlig). Rådet antog parlamentets förslag i första behandlingen och direktivet Syftet med direktivet är att fastställa målvärden för arsenik, kadmium, nickel och benso(a)pyren i luften samt att fastställa gemensamma metoder och kriterier för utvärdering av koncentrationen i luften av arsenik, kadmium, nickel och PAH (polycykliska aromatiska ämnen) samt av nedfallet av arsenik, kadmium, kvicksilver och PAH. Vidare ska relevant information om koncentrationerna i luft och nedfallet finnas tillgängliga och allmänheten kunna ta del av informationen. Fluorerade växthusgaser och luftkonditioneringssystem Miljöministrarna antog en gemensam ståndpunkt avseende en förordning om fluorerade växthusgaser samt ett direktiv om dessa gaser vid användning i mobila luftkonditioneringssystem. Syftet med rättsakt- erna är att minska utsläppen till luft av de fluorerade växthusgaserna fluorkolväten (HFC), fluorkarboner (FC) och svavelhexafluorid (SF6) genom införandet av aktsamhetskrav och vissa förbud mot användning av ämnena. lade ner sin röst och lämnade en röstförklaring mot bakgrund av att den rättsliga grunden för förordningen inte blev enbart artikel 175 (miljö) samt att förordningen inte i tillräcklig utsträckning avspeglar den ambition som finns hos flera medlemsstater att vidta mer långtgående åtgärder för att minska utsläppen av fluorerade gaser. slutförde sin första behandling . En andra behandling äger rum . Miljöministrarna diskuterade ett dokument om hållbara vägtransporter som ordförandeskapet presenterat. Samtliga medlemsstater var eniga om att intensifiera arbetet med att minska buller från fordon och däck med utgångspunkt från det pågående arbetet i FN:s ekonomiska kommission för , . När det gäller renare fordon var medlemsstaterna överens om att utsläppskraven för kväveoxider och partiklar måste skärpas i kommande miljökrav, även om det fanns olika uppfattningar om exakta nivåer. Flertalet medlemsstater, däribland , ansåg också att kommande dieseldrivna fordon ska vara för- sedda med partikelfilter. Det fanns vidare en bred enighet hos medlems- staterna att de tekniska åtgärderna måste kompletteras med ekonomiska styrmedel och incitament samt information. 41.2.1Hållbara konsumtions- och produktionsmönster: kemikalier, inklusive bekämpningsmedel samt resurs och avfallsfrågor Mot en temainriktad strategi för förebyggande och återvinning av avfall Vid rådsmötet antogs slutsatser om ett meddelande från kom- missionen om en temainriktad strategi för förebyggande och återvinning av avfall. Den för viktigaste frågan var när avfall upphör att vara avfall samt att förtydliga skillnaderna mellan återvinning och bortskaffande. Vissa medlemsstater ansåg att slutsatserna skulle tydliggöra vad som är avfall utifrån dagens definition. Efter en kortare diskussion enades man om en kompromiss som innebar att båda formuleringarna togs med i slut- Skr. 2004/05:60 satser-na. Avfallstransporter (förordning) har förhandlingar ägt rum avseende och rådets förordning om transport av avfall. Syftet med förordningen är att reglera avfallstransporter genom olika procedurer och kontrollfunktioner, vilka bestäms utifrån vilken typ av avfall som transporteras, vilken be- handling som ska avses (återvinning eller bortskaffande) och vart avfallet ska transporteras. Förslaget till reviderad förordning diskuterades vid rådsmötet och en gemensam ståndpunkt antogs . Hantering av avfall från utvinningsindustrin och rådets förslag till direktiv om hantering av avfall från utvinningsindustrin diskuterades vid miljörådsmötet . antog rådet en politisk överenskommelse om en gemensam ståndpunkt. Syftet med direktivet är att införa minimikrav för att förbättra hantering av avfall från utvinningsindustrin genom att särskilt hantera risker för miljö och hälsa. Vid rådsmötet framförde sitt principiella motstånd mot att undanta icke-farligt icke-inert avfall från vissa artiklar. Efter diskussioner kunde slutligen i stort sett alla medlemsstater ställa sig bakom ordförandeskapets kompromissförslag. Ny kemikalielagstiftning förhandlas i EU har förhandlingarna om en ny kemikalielagstiftning i EU intensifierats. Förslaget till och rådets förordning om registrering, utvärdering, godkännande och begränsning av kemikalier, inrättande av en europeisk kemikaliemyndighet samt ändring av direktiv /45/EG och förordning (EG) om långlivade organiska föreningar samt förslag till och rådets direktiv om ändring av rådets direktiv /548/EEG för att anpassa det till ovanstående förord- ning omnämns oftast som REACH. har REACH varit uppe för diskussion på tre av de fyra miljöråd som hållits. Syftet har varit att mer ingående diskutera politiskt viktiga frågor i förordningsförslaget. Vid förhandlingarna har framhållit att undantagen från tillstånds- prövningen behöver begränsas. pekade på att det behövs en större flexibilitet att tillämpa generella begränsningar, att det behövs en tidtabell för prövningen och att individuella tillstånd behöver tidsbe- gränsas. När det gäller den andra frågan om substitution har understrukit att tillgången på alternativ måste beaktas i tillståndspröv- ningen, och flera medlemsstater hade samma åsikt. Vidare har i miljörådet informerat om den nordiska analys som pågått vars syfte är att uppskatta de ekonomiska vinsterna med att undvika skador på miljön från kemikalier. Frågan har också varit uppe för diskussion på Konkur- renskraftsrådet. Jämför även avsnitt 31.1.5. Nya regler för batterier och ackumulatorer Vid rådsmötet antog rådet en politisk överenskommelse om direktivet om batterier och ackumulatorer. Beslutet innebär en revidering av det nu gällande direktivet. Direktivet innehåller regler för insamling, behandling, återvinning och bortskaffande av alla batterier och ackumu- latorer. har arbetat med att få till stånd en revi- dering av det nu gällande direktivet. Frågan om utfasning av kadmium har varit särskilt viktig. Från svensk sida är vi nöjda med att en revidering av direktivet kommer ske dock anser vi att ambitionsnivån i direktivet är lågt. Frågan går vidare till parlamentet för en andra be- handling. Genmodifierad majs och raps har miljörådet inte kunnat nå något beslut när det gäller utsläppande på marknaden av en majsprodukt (mays L. linje NK603) som modifierats genetiskt för glyfosfattolerans eller rapsprodukt (Bassica napus L., linje GT73) som modifierats genetiskt för toleransen mot her- biciden glyfosat. Frågan går tillbaka till kommissionen för beslut när rådet inte kan enas. 41.2.2Naturresurser och biologisk mångfald Förhindra förlusten av biologisk mångfald Arbetet med att hejda förlusten av biologisk mångfald fortsatte . Som ett led i detta arbete behandlade miljöminis- trarna slutsatser angående resultat från ett möte i Malahide om EU:s fortsatta arbete med att nå 2010-målet. presenterade kommissionen meddelandet om Natura 2000. Natura 2000 består av 18 0000 ekologiskt värdefulla naturvårdsom- råden inom EU:s 15 gamla medlemsstater (EU15). Områdena utgör av landytan. Inom EU15 är utpekandet av områden i slutfasen medan det i de tio nya medlemsstaterna pågår för fullt. Meddelandet konstaterar att det som uppnåtts när det gäller etablerandet av Natura 2000 måste betraktas som en mycket stor prestation och värde- fullt miljöpolitiskt resultat på EU-nivå. Vid rådsmötet förde ministrarna en debatt om finansieringen av Natura 2000. Förhandlingarna kommer att fortsätta . Konventionen om biologisk mångfald Konventionen om biologisk mångfald hade sitt sjunde partsmöte . Miljöministrarna välkomnade i rådsslutsatserna resultaten från partsmötet om bl.a. biologisk mångfald i områden och kust- Skr. 2004/05:60 zon, tillgång till och rättvis vinstdelning av genetiska resurser och om biologisk mångfald relaterar till traditionell kunskap. Arbetet mot en temainriktad strategi om marin miljö Under det nederländska ordförandeskapet har arbetet mot en upprepande strategi om marin miljö fortsatt. Mot bakgrund av det arbete som bedri- vits antog miljöministrarna rådsslutsatser om en strategi för att skydda och bevara den miljön. I rådsslutsatserna som togs , i tillägg till tidigare tagna rådsslutsatser, framhålls bl.a. -den potentiella effekten av klimatförändringar, -effekten av föroreningar från landbaserade källor, särskilt med avse- ende på försurning och övergödning, -effekter av sjöfartens miljöpåverkan, -sambandet mellan färskvatten och program och politik. Vidare understryker miljörådet på nytt vikten av de regionala organisa- tionerna för genomförandet av den strategin. Efter långa förhandlingar antog miljöministrarna vid rådsmötet en politisk överenskommelse om en gemensam ståndpunkt avseende direktivet om kvaliteten på badvatten. Direktivet innebär bl.a. att kraven på kvaliteten på badvatten höjs och att hälsoriskerna därför minskar, att informationen till allmänheten om kvaliteten på badvattnet i ökar och att provtagningsfrekvensen blir lägre för badvatten där badsäsongen inte överstiger . Vid det informella rådsmötet i diskuterade miljömini- strarna problematiken med översvämningar. Dessa diskussioner låg till underlag för de rådsslutsatser om förebyggandeåtgärder, skyddsåtgärder och skadebegränsande åtgärder mot översvämningar som miljöminis- trarna antog vi rådsmötet . Slutsatserna tar bl.a. upp frågan om samarbete med berörda intressenter för att förbättra skyddet mot översvämningar. Utveckling på andra miljöområden Miljö- och hälsoministerkonferensen i arran- gerades av och värdlandet . Detta var den fjärde miljö- och hälsoministerkonferensen sedan den första i . Konferensen i samlade miljö- och hälsoministrar från 52 euro- peiska länder, kommissionen och en rad internationella organisationer under temat Våra barns framtid. Miljö- och hälsoministrarna diskuter- ade barns miljö och hälsa och gjorde åtaganden för att förbättra barns miljö och hälsa i . Två dokument antogs: En ministerdeklaration och en handlingsplan för barns miljö och hälsa. presenterade kommissionen presenterade sin handlingsplan (20042010) för miljö och hälsa i . Handlingsplanen har utvecklats inom den strategi för miljö och hälsa som kommissionen presenterade sommaren Ungdomar från de olika delegationerna och från samlades i för att i anslutning till konferensen diskutera miljö och hälsa och enades om en ungdomsdeklaration som presenterades under konferensens sista dag och innehöll bl.a. krav på att WHO:s medlemsländer ska enas om mer bindande åtgärder för barns miljö och Vid rådsmötet antog miljöministrarna en politisk överens- kommelse om förordningen om hur Århuskonventionen ska tillämpas på EU:s institutioner samt om beslutet om gemenskapens Beslutet innebär att gemenskapen blir part till Kommissionen presenterade ett meddelande om en temain- riktad strategi för stadsmiljö. Kommissionen föreslår att städer med mer än 100 000 invånare ska utarbeta en miljöledningsplan för hållbar stads- miljö samt införa ett miljöledningssystem för att genomföra den. städer ska också anta och genomföra en plan för hållbart stadstransport- Kommissionens ambition är att beslut om den temainriktade strategin ska tas . Vid rådsmötet antog miljö- ministrarna slutsatser om kommissionens meddelande om en tema- inriktad strategi för stadsmiljö. Slutsatserna beaktar bl.a. kulturella och geografiska skillnader, subsidiaritet samt integrering i gemenskapens Kommissionen lade fram två direktiv avseende säkerhets- för kärntekniska anläggningar och hantering av använt kärn- bränsle och radioaktivt avfall. Dessa direktiv röstades ner av rådet och Skr. 2004/05:60 istället antogs rådsslutsatser som syftar till att enas kring målet om att värna kärnsäkerheten i ett europeiskt perspektiv. FN: s miljöprogram, FN:s miljöprogram, , höll sitt åttonde extra styrelsemöte i Jeju, , . Parallellt möttes även ett stort antal miljö- ministrar från världens alla regioner inom ramen för GMEF (). Ministerdialogen resulterade i en ord- förandesammanfattning, The Jeju Initiative, med tydliga rekommenda- tioner om vatten, sanitet och boendefrågor. Diskussionerna fokuserade kring miljöaspekterna på dessa frågor men många av de frågor som be- lystes rörde finansierings- och styrfrågor. De flesta frågor som EU såg som viktiga finns med i dokumentet. på slutförhandlades en mellanstatlig strategisk plan för teknologistöd och kapacitetsbyggande på miljöområdet. Planen ger i uppdrag att fördjupa sitt deltagande i det multilaterala sam- arbetet för miljödimensionen av hållbar utveckling och i utvecklings- ländernas regionala samarbete. EU ägnade mycket kraft åt att söka bidra till en kvalitativ plan och även om innehållet blev mindre tydligt än önskvärt ses Baliplanen inom EU som ett väsentligt steg framåt både för det praktiska arbetet och för att överbrygga förtroendeklyftan mellan i- länder och . Rrådet hade en första diskussion om bidrag till om genomförandet av millenniedeklarationen och millennieutvecklingsmålen (MDGs). Ministrarnaunderströk vikten av att integrera ett miljöperspektiv generellt i förhållande till genomförandet av MDGs, särskilt målen om fattigdomsbekämpning och om miljömässigt hållbar utveckling. Ministrarna diskuterade även kopplingen mellan miljö och säkerhet och arbete i denna fråga. DEL 10 UTBILDNING, UNGDOM OCH KULTUR Utbildningsprogrammen och löper . Programmen omfattar alla utbildningsformer, från förskola till högskola och vuxenutbildning samt kompetensutveckling i arbetslivet. Genom programmen ges studerande och lärare möjlighet att studera och praktisera i andra europeiska länder. Programmen stödjer också multilaterala utvecklingsprojekt inom utbildningsområdet. Programmen omfattar EU-länderna, Efta/EES-länderna samt ansökar- länderna.