prop · GT031 · 2005-09-20 00:00:00 — får möjlighet att anställa 420 personer för att göra en unik insats mot skattefusk. -Bättre kvalitet och ökad kontroll. För- säkringskassan och får resurser för att anställa 300 respektive 500 personer för att höja kvaliteten och öka kontrollen. -Ökade resurser till gränskontroll. tilldelas resurser för att anställa ytterligare 50 personer för att bland annat förbättra gränskontrollen för att bekämpa den illegala införseln av narkotika, alkohol och tobak. -den svenska kulturskatten. Landets museisamlingar är eftersatta och behöver tas om hand. inrättas 600 arbeten för att registrera, restaurera och konservera museisamlingarna. får möjlighet att anställa ytterligare 50 personer. -Ökad mångfald i staten. Personer med utländsk bakgrund är underrepresenterade i statliga myndigheter. Den högre praktiska förvaltningsutbildningen för invandrare med högskoleutbildning utökas därför med 120 platser . Många ungdomar saknar arbete. Regeringen vill ta krafttag för att bekämpa ungdoms- arbetslösheten. -Lärlingsplatser för ungdomar. 3 000 lärlings- platser för arbetslösa som saknar fullständig gymnasieutbildning inrättas. Arbetsmarknadsutbildning på arbetsplatsen kombineras med studier i kärnämnen och yrkesspecifika ämnen. -Fortsatt anställningsstöd för långtidsarbetslösa ungdomar. Arbetsförmedlingen ska även kunna använda det allmänna anställningsstödet redan från 6 månaders arbetslöshet för 20- till 24-åringar. -Förstärkt stöd till feriearbete. Regeringen utökar de statliga medlen till feriearbeten åt gymnasieungdomar som har svårt att ordna sådana arbeten på egen hand. -Nationell koordinator. En nationell koordinator ska tillsammans med arbets- marknadens parter kartlägga metoder som påskyndar ungas etablering på arbet- smarknaden. Ökad kunskap, kompetens och kreativitet ska hävda sig i den tilltagande inter- nationella konkurrensen genom ökad kunskap, kompetens och kreativitet. har utbildningsväsendet stärkts på flera sätt. har andelen elever som går en treårig gymnasieutbildning fördubblats från , antalet studenter på högskolan har ökat med mer än 140 000 och antalet magisterexamina femfaldigats från 2 000 till mer än 10 000 . Regeringen vill fortsätta att investera i kunskap. -Fler högskoleplatser. Högskolan byggs ut med sammanlagt cirka 17 500 platser . Cirka 3 500 platser till- kommer , cirka 12 500 och drygt 1 500 . Behov av utbildning inom bristyrken beaktas särskilt. -Kvalitetssatsning på högskolan. Den svenska högskolan håller hög internationell kvalitet, men den behöver höjas ytterligare för att ska klara konkurrensen med omvärlden. Därför ökar regeringen anslagen till den högre utbildningen med och ytterligare . -Fler platser i kvalificerad yrkesutbildning. De kvalificerade yrkesutbildningarna utökas tillfälligt med 1 000 platser och ytterligare 1 000 platser . -Äldre får bättre möjligheter att studera. förbättras möjligheterna att finansiera sina studier med studiestöd för studerande . Den övre åldersgränsen för rätt till studiemedel och rekryteringsbidrag höjs från 50 till . -Storsatsning på forskning. är ett av de länder i världen som satsar mest på forskning och utveckling i relation till ekonomins storlek. För att stärka position ytterligare föreslår regeringen att anslagen till energiforskning ska öka med 2006 respektive 2007 och ytterligare 100 miljoner 2008. ökar anslagen till forskning med . -Fler lärare i skolan. Grund- och gymnasie- skolan står inför stora pensionsavgångar. Nya lärare behöver utbildas. Ytterligare 300 platser anordnas vid lärarhögskolorna med start för att vidareutbilda högskoleutbildade till lärare. -Utbildning i bristyrken. inrättas en särskild arbetsmarknadsutbildning om 500 platser med inriktning på behandlings- arbete i kriminalvård, behandlingshem och skola. Tre lärosäten ges i uppdrag att ta fram förkortade vidareutbildningar till förskollärare och sjuksköterskor . Utvärderingar visar att en kombination av stöd och kontroll är en effektiv metod för att hjälpa arbetslösa att få arbete. Därför ska matchningen på arbetsmarknaden förbättras och kontrollen i försäkringssystemen göras enhetlig över landet. -Tidig hjälp till potentiellt långtidsarbetslösa. Regeringen avser att ge i uppdrag att i samråd med Arbetsmarknads- verket utveckla verktyg åt arbetsför- medlingarna för att tidigt identifiera arbetslösa som riskerar att fastna i långtidsarbetslöshet. Verktygen ska bidra till att rätt personer får åtgärder . -Enhetlig tillämpning av regelverket. Många arbetsförmedlare upplever obehag då det kan bli frågan om att lämna rapport till arbetslöshetskassan när en arbetssökande avvisar ett arbete. Mot denna bakgrund kommer att inom några län utarbeta och pröva en ny modell där ansvaret för att ifrågasätta arbetslöshetsersättningen flyttas till en central funktion inom arbetsförmedlingen. Enligt regeringen bör detta bidra till en enhetligare tillämpning av regelverket och därmed öka rättssäkerheten för den enskilde. Arbetet med att öka tillväxten kräver internationellt samarbete. I slog EU:s medlemsstater fast att EU skulle bli världens mest dynamiska och konkurrens- kraftiga kunskapsbaserade ekonomi . Strategin omfattar konkreta åtgärder på en rad områden; ekonomiska reformer, forskning och utveckling, sysselsättning, social sammanhåll- ning och miljö. bedömer att om tillväxtstrategin genomförs fullt ut kommer 6 miljoner nya jobb att skapas. utvärderades Lissabonstrategin i halvtid. Ett resultat var att medlemsländerna kom överens om att varje land ska skriva en nationell handlingsplan där man beskriver vilka åtgärder som kommer att vidtas . Handlingsplanen ska fokusera på de specifika utmaningar som varje land möter. Regeringen kommer att presentera sin nationella handlingsplan för . Globaliseringen ställer ökade krav på människor och samhälle. För att klara för- ändringarna måste människor få hjälp att gå från gamla till nya förutsättningar. Det handlar om att skapa sociala bryggor i form av utbildning, kommunikationer, arbetsmarknadsåtgärder och försäkringssystem som möjliggör omskolning, pendling eller flytt till orter där det finns arbete. Varje tid ställer nya krav på hur de sociala bryggorna ska utformas. I dagens globala värld ställs länder i ökad utsträckning inför likartade utmaningar och det finns ökade behov av att lära av varandra. och har initierat ett gemensamt projekt för att studera vilka utmaningar på det ekonomiska och sociala området de båda länderna står inför som en följd av globaliseringen och vilka lösningar som finns. 1.5Ny samlad strategi mot ohälsan har regeringen vidtagit en rad åtgärder för att bekämpa ohälsan i arbetslivet. Då orsakerna till sjukfrånvaron är många och komplexa har arbetet bedrivits brett. I budgetpropositionen presenterade regeringen ett 11-punktsprogram för ökad hälsa och gavs en avsiktsförklaring för ökad hälsa i arbetslivet. Stora delar av dessa program är genomförda. Diagram 1.8 Antal sjukpenningdagar Sjukskrivningsprocessen har förbättrats. , länsarbetsnämnder, landsting och kommuner har fått möjlighet till finansiell samordning inom rehabiliteringsområdet. En ny sammanhållen statlig myndighet, Försäkrings- kassan, har bildats. Arbetsgivarna har getts ökade ekonomiska drivkrafter att minska sjukfrånvaron. tillsyns- verksamhet har förstärkts. Dessa åtgärder har gett resultat. har sjukskrivningar kortare än minskat med en fjärdedel och minskar även de långa sjukskrivningarna. Det finns goda förutsättningar att nå regeringens mål om att frånvaron från arbetslivet på grund av sjukskrivningar ska halveras 2008 i förhållande till 2002, som antalet nybeviljade sjuk- och aktivitetsersättningar ska minska. har översatt regeringens mål till ett ohälsotal. Det fångar den frånvaro som ersätts med sjukpenning, rehabiliterings- penning och sjuk- och aktivitetsersättning. mål är att ohälsotalet ska minska till per person och år från dagens nivå . Regeringen kommer att följa utvecklingen av ohälsotalet noggrant. Regeringen presenterar i denna proposition nya åtgärder mot ohälsan med arbetslinjen i fokus. Arbetsförmågan hos sjuka och funktionshindrade med nedsatt arbetsförmåga ska tas tillvara och sjukförsäkringen ska fungera som en bro tillbaka till arbetslivet. Strategin omfattar alla som på grund av sjukdom eller funktionshinder har svag anknytning till arbetslivet. -För att öka hälso- och sjukvårdens medverkan i att förbättra sjukskrivnings- processen och minska ohälsan inom respektive län avsätts . Förebyggande insatser på arbetsplatsen -Företagshälsovården är viktig för att minska ohälsan. Regeringen vill höja kvaliteten på den och kommer att medverka till att stärka grundutbildningen inom området. -Regeringen vill i samråd med arbetsmarknadens parter ta reda på hur de i ökad utsträckning kan medverka till att minska sjukfrånvaron. -Sjukskrivningsprocessen ska vara rättssäker och enhetlig, utgå ifrån en individuell prövning, stå på stabil medicinsk grund och ta tillvara eventuell arbetsförmåga. har utbildningen i försäkrings- medicin för läkare förstärkts. Berörda myndigheter får i uppdrag att utforma förslag till hur processen kan förbättras ytterligare. Fler broar tillbaka till arbetslivet -En del sjukskrivna kan inte återvända till sin gamla arbetsplats. Regeringen utvidgar nu uppdrag så att personer med kvarvarande arbetsförmåga som behöver byta arbetsgivare i princip ska kunna få samma stöd och hjälp som andra arbetssökande utan att behöva säga upp sin anställning. -Möjligheterna att kombinera deltidssjuk- skrivning med studier utökas. Försäkrings- kassan har fått i uppdrag att utreda vilka regelförändringar som krävs för att det ska vara möjligt. Uppdraget ska redovisas senhösten 2005. -Personer som har uppburit sjuk- eller aktivitetsersättning får rätt att ha sin ersättning vilande under två års studier och eventuellt bostadstillägg kan bibehållas Ett pilotprojekt för långtidssjuka. -och Arbetsmarknads- verket får i uppdrag att i ett särskilt geografiskt område genomföra ett pilot- projekt där alla sjukfall som har pågått och de som uppbär tidsbegränsad aktivitets- eller sjukersättning gås igenom. Det handlar om att bedöma arbetsförmåga, om den enskilde har fått den rehabilitering som behövs samt att rätt ersättning lämnas. Allas arbetsförmåga ska tas tillvara. Fler jobbmöjligheter för arbetshandikappade -Taket i lönebidraget höjdes från till . föreslår regeringen att taket ska höjas ytterligare, till från . Syftet är att skapa fler jobbmöjligheter för arbetshandikappade i näringsliv, offentlig sektor och i den sociala ekonomin. Dessutom ska merkostnadsersättningen till ersättas av ett individbaserat stöd som utgår från de anställdas arbetsförmåga. -För att bredda utbudet av arbetsgivare och öka möjligheten till anställning på hem- orten ska fler aktörer än få möjlighet att erbjuda arbete till funktions- hindrade med nedsatt arbetsförmåga genom nya utvecklings- och trygghets- anställningar. -får ett huvud- ansvar för samtliga insatser för funktions- hindrade med nedsatt arbetsförmåga. De får i uppdrag att sluta avtal med och ansvara för uppföljning och jämförelser av resultat och effektivitet av arbets- handikappinsatser. Dessutom ska arbets- förmågan hos anställda i och personer med lönebidrag prövas för att säkerställa att rätt personer får rätt åtgärder. Höjt tak i sjukförsäkringen -För att förbättra den ekonomiska trygg- heten för sjukskrivna och stärka den generella välfärden höjs taket i sjukför- säkringen . 1.6Ökad rättvisa och välfärd Människors livsvillkor skiljer sig åt. Vissa föds till knappa förhållanden där föräldrarna får vrida och vända på varje krona. Andra föds i familjer där resurser, kontakter och rika valmöjligheter är en självklarhet. Den stora skiljelinjen går mellan dem som har och dem som saknar arbete. är ett av de länder i världen som har högst välstånd och bäst levnadsstandard enligt . tillhör också den grupp av länder som har lägst andel hushåll med svag ekonomi. Den svenska välfärdsmodellen är en viktig förklaring till att de ekonomiska klyftorna är förhållandevis små. Hushållens ekonomiska standard ökade . Mest gynnsam har utvecklingen varit för sammanboende med barn, vars disponibla inkomst justerad för försörjningsbörda har ökat . Trenden mot ökade inkomstklyftor har brutits och inkomstspridningen minskar nu . kvarstår många orättvisor. Diagram 1.9 Antal personer i behov av socialbidrag Regeringen har satt upp målet att behovet av socialbidrag ska halveras års nivå. minskade behovet av ekonomiskt bistånd . avtog minskningstakten och ökade det något. Den svaga situationen på arbetsmarknaden är den främsta orsaken. ser utvecklingen ut att bli något ljusare. Kostnaderna för socialbidrag har minskat . I bilaga 3 till denna proposition görs en grundlig redovisning av hur behovet av socialbidrag har utvecklats . De enskilt viktigaste åtgärderna för att nå socialbidragsmålet är att bekämpa arbetslösheten och öka sysselsättningen. Regeringen föreslår därför ytterligare insatser för att få fler i arbete (se avsnitt 1.4). Regeringen har också tillsatt en utredning med uppdrag att föreslå åtgärder som underlättar övergången från ekonomiskt bistånd till arbete och att stärka samhällets insatser för de mest utsatta grupperna. Utredningen ska lämna förslag som stärker de ekonomiska drivkrafterna för arbete och förtydligar och förbättrar ansvarsfördelningen mellan stat och kommun. För att öka rättvisan i måste välfärden utvecklas. har regeringen gjort en rad satsningar för att förbättra hushållens ekonomi, öka rättvisan och stärka tryggheten. Tabell 1.11 Satsningar på rättvisa och trygghet 20032006 Höjt tak i föräldrapenningen Höjd ersättning för lägstanivå- vid vård av svårt sjuka barn Förbättrat studiestöd för äldre 6 000 fler anställda i förskolan 15 000 fler anställda i skolan1 Höjt tak i sjukförsäkringen Höjt bostadstillägg för pensionärer Anhörigstöd för omsorg av äldre Fri entré på statliga museer Anmärkning: Beloppen motsvarar nivåhöjningar i jämförelse med 2002. 1 Satsningen på personalförstärkning i skolan uppgår till läsåret 05/06 i förhållande till nivån läsåret 01/02. Bättre villkor för barnen Barnen och barnfamiljerna drabbades hårdare än andra grupper av den ekonomiska krisen . Redan under den förra mandat- perioden genomfördes därför omfattande sats- ningar på barnen. Inför innevarande mandatperiod utlovade regeringen en rad nya satsningar som levereras. höjs barnbidraget och flerbarnstillägget med per barn och månad. Första utbetalningen görs retroaktivt . Dessutom införs ett nytt fler- barnstillägg på för det andra barnet. Satsningen innebär mer för en tvåbarnsfamilj och mer för en trebarnsfamilj. genomförs flera satsningar på barn i ekonomiskt utsatta familjer. Under- hållsstödet höjs med per barn och månad. Bostadsbidraget till barnfamiljer ökar, vilket innebär för flertalet barnfamiljer som får bostadsbidrag. Dessutom införs ett nytt barntillägg inom studiemedelssystemet som ger heltidsstuderande med ett barn extra per fyraveckorsperiod. Motsvarande belopp för två barn är och för tre barn. Barntillägget införs även för vuxen- studerande med rekryteringsbidrag. Totalt uppgår dessa satsningar till . För att ytterligare förbättra möjligheterna att kombinera arbets- och familjeliv har en utred- ning tillsatts som ska lämna förslag till hur skillnaderna i uttag av föräldrapenning mellan barnets föräldrar ska minskas. höjs taket i föräldrapenningen, . höjs ersättningen i de så kallade lägstanivådagarna, per dag. En kunskapsskola för alla Regeringen vidtar en rad insatser för att förbättra utbildningsväsendet, från förskola till högskola. kommer 6 000 fler förskollärare, barnskötare och annan personal att nyanställas i förskolan. anställs 15 000 fler lärare och andra specialister i grund- och gymnasieskolan, vilket motsvarar en genomförs ett samlat kvalitetsprogram för skolan. Alla skolor ska kvalitetsgranskas och den nationella uppföljningen stärkas. införs individuella utvecklingsplaner för alla elever från årskurs ett i och ytterligare insatser görs för att stärka baskunskaperna, främst i matematik och läsning. Ett program i elva punkter genomförs för en bättre gymnasieskola. En gymnasieexamen införs, kursbetyg ersätts av ämnesbetyg och historia blir ett nytt kärnämne. Kvaliteten på det individuella programmet ökar genom att eleverna ges rätt till utbildning på heltid från . Kommunerna kompenseras för detta genom att det generella statsbidraget ökar med . Kvaliteten på de yrkesförberedande pro- grammen i gymnasieskolan höjs. För att öka samarbetet med arbetslivet införs ett nytt gymnasiearbete 2007, som knyts till den nya gymnasieexamen. skapas även möjligheter för en ny modern lärlings- utbildning, med samma innehåll som de yrkesförberedande programmen men där utbildningen förläggs till arbetslivet. Alla skolor ska vara bra skolor. För att förbättra undervisningen i de skolor som verkar i utsatta områden satsar regeringen 70 respektive 2006 och 2007. En särskild satsning för vidareutbildning av obehöriga yrkeslärare i skolan har påbörjats. inrättades 500 platser. Ytterligare 500 platser ska erbjudas . Satsningen är främst inriktad mot att öka rekryteringen av yrkeslärare i gymnasieskolan. Ett dynamiskt kulturliv är viktigt för hela samhället. Regeringen föreslår en rad satsningar för att stärka kulturen i denna proposition. Den fria scenkonsten får ökat stöd. Dessutom satsar regeringen mer på Teater- alliansen. Med ett nytt filmavtal skapas förutsättningar för en ny stark femårsperiod för svensk filmproduktion. Landets museisamlingar är eftersatta och behöver tas om hand. inrättas 600 arbeten för att registrera, restaurera och konservera statens museisamlingar. får också möjlighet att anställa ytterligare 50 personer med ansvar att vårda de statliga kulturfastigheterna. Kultursektorn tillförs därutöver för ökade pensionspremiekostnader vid de statligt stödda teater-, dans-, och musikinstitutionerna. Ökad trygghet för äldre Alla ska ha rätt till en trygg och värdig ålderdom. Regeringen avser att utveckla en nationell utvecklingsplan för äldreomsorgen. Äldre- omsorgen ska utvecklas så att både de som får omsorgen och deras anhöriga kan känna tillit till den. Många anhöriga, särskilt kvinnor, svarar för en betydande del av omsorgen om våra äldre. I denna proposition föreslår regeringen att anhörigstödet ökas med , varav för fortsatt utveckling av stödet i kommunerna, till samverkan med frivilligorganisationer och till pensionärs- och anhörigorganisationer. För att förbättra för de allra sämst ställda pensionärerna, ofta kvinnor, höjs taket i bostadstillägget till pensionärer till från . En pensionär med en hyra över det nya taket får ett tillägg med . Vidare genomförs en stor satsning på att höja personalens kompetens i äldreomsorgen genom att de erbjuds vidare- utbildning som arbetslösa får möjlig- het att arbeta. Satsningen genomförs inom ramen för regeringens sysselsättningspaket. Regeringen har genomfört fler åtgärder för att förbättra villkoren för de äldre. Kommuner och landsting har tillförts resurser för att höja kvaliteten i äldreomsorgen och sjukvården, och tillsynen inom äldreomsorgen har förstärkts. Ett nytt äldreförsörjningsstöd har införts, bostadstillägget för pensionärer har höjts och perioden för omställningspension har förlängts. inleddes Kompetensstegen, en flerårig nationell satsning för att stödja kvalitets- och kompetensutvecklingsarbetet inom vård av och omsorg om äldre. Satsningen uppgår till . Satsningar på sjukvård och tandvård Svensk hälso- och sjukvård håller hög kvalitet. Trots detta finns det brister. För att förbättra sjukvården genomförs flera satsningar . Alla ska kunna lita på att hälso- och sjukvården är bra den dag man behöver den. införs en nationell vårdgaranti i sjukvården. Ingen ska behöva vänta mer än 3 månader från beslut till planerad behandling. Dessutom genomförs en särskild satsning på psykiatrin och omsorgen om personer med psykiska funktionshinder. höjdes det generella sysselsättningsstödet till kommuner och landsting till för att fler ska kunna anställas i både vården och omsorgen. För att stärka beredskapen vid nationella och internationella infektionsutbrott avsätts . Mot bakgrund av att många enskilda fortfarande drabbas av höga tandvårdskostnader avser regeringen att utforma en tandvårdsreform med inriktningen att säkra en god tandhälsa och ett skydd mot höga tandvårdskostnader. Synen på trygghet och säkerhet har förändrats. Det är inte längre en militär invasion som upplevs som det största hotet. Istället uppmärksammas grov organiserad brottslighet och brott som drabbar människor i vardagen. Kvinnor fortsätter att utsättas för hot och våld. fortsatte satsningarna för att förstärka säkerheten och tryggheten i samhället. I samband med omställningen av det militära försvaret frigörs resurser för skydd mot de hot som finns i människors vardag. överförs , 2006 och 2007 sammantaget . Satsningen möjliggör särskilda insatser i skolan och för barn och ungdomar i riskmiljöer, åtgärder mot alkohol- och narkotikamissbruk, kamp mot terrorism och organiserad brottslighet och en kraftfull förstärkning av rättsväsendet som bland annat leder till att 4 000 nya poliser kan utbildas och anställas. Regeringen föreslår att kriminalvården tillförs för att fortsätta platsutbyggnaden samt i övrigt utveckla verksamheten i fråga om säkerhet, behandling och sysselsättning. Dessutom föreslås att 100 nya notarieplatser inrättas vid domstolarna . Regeringen avser att presentera en nationell handlingsplan mot handel med kvinnor och barn för sexuella ändamål. Stödet till våldsutsatta kvinnor och deras barn stärks genom en särskild satsning som bland annat innebär att landets kvinnojourer får ökat stöd för sin verksamhet. Den särskilda kunskap som finns om utsattheten hos flickor och kvinnor med utländsk bakgrund ska tas tillvara. Rikskvinnocentrum ombildas till ett nationellt . För att förebygga mäns våld mot kvinnor ska program för våldsutövande män utvärderas och spridas. Därutöver har regeringen tillsatt en utredning för att se över stöd till våldsutsatta kvinnor. En satsning på missbrukarvården och de mest utsatta missbrukarna bidrar också till att förebygga brott, prostitution och hemlöshet. Regeringens missbruksvårdssatsning fortsätter, liksom insatserna för att motverka hemlösheten. avsätts 2006 och 2007. har kommit långt när det gäller jämställdhet, men är fortfarande inte jämställt. Kvinnor har generellt sämre arbetsvillkor och lägre lön än män och når i mindre utsträckning ledande befattningar. Jämställdheten måste öka i familjelivet, på arbetsmarknaden och i samhället i stort. Lönediskrimineringen av kvinnor är olaglig och ska bekämpas. Regeringen presenterar en nationell handlingsplan mot könsdisk- riminerande löneskillnader . Utgångspunkten är att arbetsmarknadens parter har ansvar för lönebildningen. Ansatsen kommer att vara bred och omfatta de områden som direkt eller indirekt påverkar individens lön. Förutom jämställdhetslagen handlar det exempelvis om anställningsformer, inflytande, kompetensut- veckling och fördelningen av obetalt och betalt arbete, till exempel fördelningen av ledighet inom föräldraförsäkringen. Arbetet med handlingsplanen sker i dialog med arbetsmarknadens parter, Jämställdhets- ombudsmannen, , och de aktörer som har verktyg och kunskap för att motverka och ta bort könsdiskriminerande löneskillnader. Den långsiktiga ambitionen är att all könsdiskriminering på arbetsmarknaden ska upphöra. Socialdemokraterna, har i sin överenskommelse för samverkan, det så kallade 121-punktspro- grammet som ingicks , uttryckt behovet av att se över lönerna i den offentliga sektorn på följande sätt: Lönenivån är alltför låg på flera håll i den offentliga sektorn. Lönenivån i kvinnodominerade yrken behöver höjas. De samverkande partierna finner det angeläget att det skapas ekonomiskt utrymme för att minska löneskillnaderna. För att klara detta och för att anställa fler kommer kommuner och landsting att ges ökade resurser för .