prop · GS03100 · 2005-04-14 00:00:00 — En fortsatt stark svensk konkurrenskraft och ett stort överskott i bytesbalansen bedöms bidra till en förstärkning av kronan . 1.4Fortsatt sunda offentliga finanser offentliga finanser är en förutsättning för en uthållig tillväxt. Genom överskott i den offentliga ekonomin i goda tider förhindras nedskärningar i sämre tider när välfärden be- hövs allra mest. offentliga finanser är även en rättvisefråga mot kommande generationer. Regeringen har två övergripande budget- politiska mål: överskottsmålet för de offentliga finanserna och utgiftstaket för staten. Överskott i de offentliga finanserna För att minska sårbarheten i den offentliga ekonomin gäller ett överskottsmål för de offentliga finanserna. Målet innebär att de offentliga finanserna ska visa ett överskott på av BNP i genomsnitt över en konjunkturcykel, vilket även skapar en betryggande marginal till gränsen på av BNP i underskott i EU:s . har den offentliga sektorns nettoskuld vänts till en nettoförmögenhet. Diagram 1.3 Den offentliga sektorns nettoförmögenhet Den offentliga sektorn består av staten, kommunsektorn och det allmänna pensions- systemet. Överskotten i de offentliga finanserna har medfört att statsskulden har minskat som andel av BNP som stora tillgångar har byggts upp i pensionssystemet. Utifrån det övergripande målet om ett över- skott på av BNP över en konjunktur- cykel anger regeringen i budgetpropositionen ett preciserat överskottsmål för nästkommande budgetår. Detta mål bestäms med hänsyn till konjunkturläge och resurs- utnyttjande i den svenska ekonomin. Ett lägre överskottsmål i lågkonjunktur bidrar till att mildra konjunktursvackor och ett högre mål i högkonjunktur dämpar risken för överhettning. Tabell 1.5 Finansiellt sparande i EU -0,2 -3,7 -3,0 -6,1 -4,5 -0,6 -3,0 -3,6 -1,1 -1,5 -2,5 -2,0 -2,9 -4,9 -0,3 -3,2 -3,0 -3,7 -3,3 -1,3 -2,0 -2,6 -2,5 -2,6 -2,6 Anmärkning: För uppges regeringens prognos. Källor: Europeiska kommissionen och . översteg överskottet i de offentliga finanserna det för året uppsatta målet om med god marginal. En bättre finansiell utveckling i kommunsektorn och lägre utgifter för bland annat statsskuldsräntor gör att överskottet ökade till av BNP. Tillväxten förväntas vara fortsatt stark . är arbetslösheten fortfarande alltför hög. Regeringens bedömning är att en allt för snabb återgång till ett överskott på av BNP skulle fördröja återhämtningen och riskera att permanenta arbetslösheten på en hög nivå. Därför föreslog regeringen i budget- propositionen att det preciserade överskottsmålet skulle fastställas till . Det övergripande målet om 2 procents överskott i genomsnitt över en konjunkturcykel ligger fast. beslutade att de offentliga pensionssystemen i EU skulle klassificeras som offentliga finanser. har ändrat sitt beslut. räknas inte premiepensionssystemet in i det offentliga sparandet. Regeringen återkommer med ett förslag till hantering av detta beslut. Tabell 1.6 Offentliga finanser -0,5 -0,1 -3,0 -1,5 -5,8 -6,0 -6,4 Källor: och . Även EU behöver ett starkt finanspolitiskt ramverk för att säkerställa sunda offentliga finanser i medlemsstaterna. Erfarenheterna från med EU:s visar att det behövdes förändringar både i regelverket och dess tillämpning. Regeringen anser att den uppgörelse om stabilitets- och tillväxtpakten som EU:s medlemsstater har enats om är acceptabel. Kraven på sunda offentliga finanser i goda tider stärks, som tillämpningen av regelverket blir något mer flexibelt. infördes ett system med utgiftstak för statens utgifter. Utgiftstaken förhindrar att tillfälligt högre inkomster används för att finansiera varaktigt högre utgifter. Utgiftstaket har bidragit till att jämfört med många andra länder har starka offentliga finanser trots en utdragen internationell lågkonjunktur. Utgiftstaket har sedan det infördes klarats samtliga år. Marginalen uppgick till . I budgetpropositionen redovisade regeringen en liten budgeteringsmarginal . För att hantera risken för ett överskridande av utgiftstaket föreslog regeringen ett antal åtgärder som syftade till att minska förbrukningen av anslagsbehållningarna i statliga myndigheter. Sammantaget beräknas detta minska statens utgifter med . Åtgärderna leder till ett ökat anslagssparande . För att sprida ut förbrukningen av detta kommer regeringen att pröva en rad åtgärder som begränsar utgifterna . Det kan handla om vissa utgiftsbegränsningar, att dra in anslagssparande för myndigheterna eller att ge lägre anslagskrediter än normalt. Dessutom kommer den generella utgiftsbegränsningen på på anslag för förvaltnings- och investeringsändamål 2005 att permanentas 2006, genom en motsvarande anslagsminskning. Diagram 1.4 Utgiftstak 19972006 Anmärkning: För att skapa jämförbarhet över tiden har utgiftstaket korrigerats för tekniska förändringar som föranlett justeringar av utgiftstaket. Utgiftstaket har uppgått till en i stort sett oförändrad andel av BNP. Hur stora offentliga utgifter som är samhälls- ekonomiskt möjliga är bland annat beroende av ekonomins potentiella produktionsförmåga. har svensk ekonomi genomgått en rad institutionella och strukturella förändringar. Det finns anledning att närmare analysera hur dessa förändringar har påverkat den potentiella tillväxten. Regeringen har därför gett i uppdrag att analysera den potentiella tillväxten. Regeringen avser att återkomma i budget- propositionen med utgiftstaken för såväl 2007 som 2008. regeringens överväganden om utgiftstaken är att utgifterna ska hållas på en nivå som är förenlig med överskottsmålet för de offentliga finanserna och att det ska finnas marginaler för att bedriva en aktiv arbetsmarknadspolitik och att möta oförutsedda utgifter, till exempel vid klimat- och andra naturkatastrofer. Regeringen återkommer till frågan om en sysselsättningsmarginal i budgetpropositionen . 1.5Den öppna arbetslösheten ska ner till Arbetslöshet är ett gissel både för den enskilde och för hela samhället. Långa perioder av arbetslöshet riskerar att försvaga även det starkaste självförtroende och låta kunskaper och kompetens gå förlorade. Att pressa tillbaka arbetslösheten och öka sysselsättningen är en överordnad uppgift för regeringen. Regeringens mål är att pressa tillbaka den öppna arbetslösheten till och att höja den reguljära sysselsättningen till av befolkningen i åldern . Både arbetslöshets- och sysselsättningsmålet är delmål. är målet full sysselsättning. Det är lika viktigt att på en och samma gång bekämpa den öppna arbetslösheten som att höja sysselsättningen. Långa perioder av öppen arbetslöshet riskerar att leda till att människor marginaliseras, vilket minskar arbetsutbudet. skulle enbart ett arbetslöshetsmål riskera att tappa fokus från betydelsen av hög sysselsättning. Regeringens arbetslöshets- och sysselsättningsmål är därför komplementära. Regeringens övergripande mål för budget- politiken, överskottsmålet och utgiftstaken, skapar förutsättningar för att nå både arbets- löshets- och sysselsättningsmålet. Genom att spara i goda tider kan kostnaderna för till exempel arbetslöshetsersättning och arbets- marknadsåtgärder tillåtas att öka i sämre tider vilket bidrar till att dämpa såväl lågkonjunktur som överhettning. I budgetpropositionen föreslog regeringen en rad åtgärder för att pressa tillbaka arbetslösheten och öka sysselsättningen, varav de flesta trädde i kraft /05. Kompensationen till löntagarna för de egenavgifter som infördes under budgetsaneringen höjdes från . genomförs stora satsningar på barn- familjerna, med bland annat höjda barn- bidrag, förbättrade flerbarnstillägg, en satsning på till ekonomiskt utsatta familjer och höjda golv och tak i föräldraförsäkringen. -Sysselsättningsstöd till kommunerna. Syssel- sättningsstödet till kommunsektorn uppgår till 2005 och 2006. -Mer insatser för de arbetslösa. I syfte att rusta de arbetslösa med utbildning och praktik utökas antalet platser i arbets- marknadspolitiska program med 20 000 i förhållande till budgetpropositionen . -Bättre villkor för företagen. I budget- propositionen aviserades en förbättrad riskkapitalförsörjning och en slopad arvs- och gåvoskatt. Dessutom satsades för att förbättra skattereglerna för fåmansbolagen, de så kallade 3:12-reglerna. Nya satsningar på arbete och utbildning Regeringen bedömer att det krävs ytterligare insatser redan under innevarande år för att pressa ned den öppna arbetslösheten. Därför föreslås ett nytt sysselsättningspaket för arbete och utbildning. -för arbete till långtids- arbetslösa. Arbetsgivare som anställer lång- tidsarbetslösa får skatterabatt genom förstärkta anställningsstöd. Subventionen motsvarar av löne- kostnaden. Satsningen skapar utrymme för ytterligare 10 000 helårsplatser och 2006, vilket ger utrymme för 20 000 platser . Inom ramen för denna satsning skapas 1 500 nya gröna jobb, projektanställningar för miljöinriktat arbete. Anställningsstödet minskar statens skatteinkomster med 2005. -Höjt tak för lönebidrag. Taket för lönebidrag för anställning av arbetshandikappade och anställda i skyddat arbete hos offentliga arbetsgivare höjs från till från . Regeringen återkommer med en samlad översyn av åtgärderna för arbetshandikappade i en proposition . Ett antal åtgärder genomförs för att intensifiera och förbättra arbetsförmedlingen. Förmedlingen blir mer företagsinriktad. Regelverket förtydligas för att öka rättssäkerheten och stödja dem med störst behov. En omfördelning av 2 000 friårsplatser ger möjlighet till ökad kvalitet i både förmedlingsverksamheten och friårssatsningen. -Fler platser i kvalificerad yrkesutbildning. Den kvalificerade yrkesutbildningen utökas temporärt med 1 000 platser med start . De särskilda medlen ger möjlighet för utbildning inom yrkesområden där det råder brist på kvalificerade yrkesutbildade. Val av yrkesområden och den geografiska fördelningen av platser fastställs av Myndigheten för kvalificerad yrkesutbildning efter samråd med . utbildning i bristyrken. platser skapas i arbetsmarknads- utbildningen, med särskild inriktning mot bristyrken. -500 nya utbildningsplatser vid folkhögskolorna inrättas temporärt 2005 för långtidsarbetslösa ungdomar. Folkhög- skolornas särskilda pedagogik kan bidra till att dessa ungdomar kommer tillbaka till studier eller arbete. -Kompletterande utbildning för invandrade akademiker. Invandrade akademiker får möjlighet till en ettårig kompletterande utbildning vid och . -Särskild lärarutbildning. En särskild satsning för vidareutbildning av obehöriga lärare i skolan genomförs i samarbete med kommunsektorn. Satsningen är främst inriktad mot yrkeslärare, genomförs på halvtid och startar med 500 platser. Ytterligare 500 platser erbjuds . För att säkerställa antalet platser i den kommunala vuxenutbildningen behålls det riktade statliga stödet för vuxenutbildning . -Öka rörligheten på arbetsmarknaden. Regeringen ökar anslagen till Rikstrafiken med 2005, 2006 och 2007 för att stärka den interregionala kollektivtrafiken. tar regeringen ställning till utredningsförslagen om dubbel bosättning (SOU 2005:28). Tabell 1.7 Sysselsättning och arbetslöshet 1994-2004 2I procent av arbetskraften. -Satsningar för jobb och tillväxt i de regioner som berörs mest av försvarsomställningen. Regeringen aviserade i försvarspropositionen (prop. 2004/05:5) flera åtgärder för att möta de påfrestningar som omställningen av försvaret innebär för regionerna , , /och . På uppdrag av regeringen har en särskild utredare övervägt och föreslagit lämpliga lokaliseringar av statliga arbetstillfällen. (N2004:15) överlämnades till regeringen . Regeringen kommer att genomföra betydande lokaliseringar av statlig verksamhet till de nämnda regioner som har drabbats av neddragningar av försvaret. Dessa omlokaliseringar ska ske på ett sådant sätt att verksamheten långsiktigt kan fungera med bibehållen kvalitet. Kostnaden för omlokaliseringen skiljer sig åt mellan de olika myndigheterna, liksom myndigheternas ekonomiska situation. Därför kommer varje myndighet att bedömas utifrån sina förutsättningar så att merkostnaderna för omlokaliseringen finansieras. Regeringen har avsatt 2005 och 2006 för kostnader vid omlokaliseringen samt för insatser för ökad konkurrenskraft, hållbar tillväxt och sysselsättning i de berörda regionerna. Regeringen följer noga utvecklingen på arbetsmarknaden och kommer att föreslå ännu fler åtgärder i budgetpropositionen om det visar sig nödvändigt. resurser, identifiera behov, samordna myndig- heternas åtgärder och information, underlätta kontakterna mellan myndigheterna och de drabbade och anhöriga till katastrofens offer och ge förslag till eventuella författningsändringar med anledning av katastrofen. Regeringen anslår därutöver för att täcka direkta kostnader i samband med flodvågskatastrofen. Med anledning av stormen i har en rad åtgärder vidtagits. Dieselskatten för skogsmaskiner i det berörda området slopas temporärt för att öka avverkningskapaciteten i . Stödet uppgår till 2005 och 2006. avsätts till ekonomiskt stöd för att lagra det stormfällda virket. satsas på ett schablonstöd för att återställa skogsbilvägar och skogsmark efter ökade transporter. Drabbade skogsägare får därutöver ett särskilt stöd på per kubikmeter fast mått under bark av det virke som forslas ut ur den stormskadade skogen. Detta stöd utformas som en skattereduktion. Totalt uppgår detta stöd till 2005 och 2006. Dessutom får för flyginventering av stormfälld skog och kartläggning av insektsangrepp. Regeringen avser vidare att bedöma behovet av ytterligare stöd för återplantering av skog. Regeringen har ansökt om medel ur för att täcka icke-försäkrings- bara offentliga utgifter med anledning av stormen. 1.6Stöd till dem som drabbats av flodvågen och stormen Slutet av 2004 och början av 2005 påminde om naturens krafter. Flodvågen i södra tog hundratusentals människors liv och försatte stora delar av världen i ett chocktillstånd. Stormen i fällde skog motsvarande avverkning i hela landet. Skog som vårdats i generationer fälldes till marken. För att stödja flodvågens offer har regeringen tillsatt ett nationellt råd för samordning och stöd. Rådet har i uppgift att kartlägga befintliga Bristande trygghet och stora orättvisor hämmar utvecklingen, skapar konflikter och rädsla för förändring. Tryggheten ska vara för alla inte bara några. ska vara ett land i rättvisa. Tack vare en god ekonomisk utveckling och sunda offentliga finanser har det funnits ut- rymme att genomföra ett antal stora reformer för att öka rättvisan och tryggheten . Det handlar om förbättringar i skolan, sjukvården och omsorgen, för barnfamiljernas och de äldres ekonomi och satsningar på kultur. Tabell 1.8 Satsningar på rättvisa och trygghet 20032006 Höjt tak i föräldrapenningen Höjd ersättning för lägstanivå- penning vid vård av svårt Förbättrat studiestöd för äldre 6 000 fler anställda i förskolan 15 000 fler anställda i skolan Höjt bostadstillägg för pensionärer Fri entré på statliga museer Anmärkning: Beloppen i tabellerna motsvarar nivåhöjningar i jämförelse med 2002. Bättre villkor för barnen och barnfamiljerna Barnen och barnfamiljerna drabbades hårdare än andra grupper av den ekonomiska krisen . Redan under den förra mandatperioden genomfördes därför omfattande satsningar på barnen och barnfamiljerna. Ännu lever många barnfamiljer med knappa marginaler. Inför innevarande mandatperiod utlovade regeringen en rad nya satsningar som levereras. höjs barnbidraget och flerbarns- tillägget med . Dessutom införs ett flerbarnstillägg på redan från andra barnet. Det innebär för en tvåbarnsfamilj och för en trebarnsfamilj. Barn ska inte behöva växa upp i fattigdom. genomförs flera satsningar på barn i ekonomiskt utsatta familjer. Underhållsstödet höjs med . Bostadsbidraget till barnfamiljer ökar, vilket innebär för flertalet barnfamiljer som får bostadsbidrag. Dessutom införs ett nytt barntillägg i studiemedelssystemet som ger heltidsstuderande med ett barn extra per fyraveckorsperiod. Motsvarande belopp för två barn är och för tre barn. höjs taket i föräldrapenningen, från 7,5 till 10 basbelopp. Med en månadsinkomst på ger det i ersättning vid föräldraledighet. höjs ersättningen i de så kallade lägstanivådagarna, per dag. Grundnivån i föräldraförsäkringen har successivt höjts, till per dag. utvidgades även rätten till tillfällig föräldrapenning för föräldrar med svårt sjuka barn. Mer personal i förskolan Förskolan är barnens första möte med skolan och det första organiserade steget i det livslånga lärandet. En hög personaltäthet är avgörande för förskolans kvalitet och det bästa sättet att ge alla barn den uppmärksamhet och den trygghet som de behöver. genomförs därför en riktad satsning så att 6 000 fler förskollärare, barnskötare och annan personal kan anställas i förskolan. Kunskap och kvalitet i skolan Regeringen inledde under den förra mandat- perioden en omfattande satsning för att förbättra grund- och gymnasieskolan. anställs 15 000 fler lärare och andra specialister i grund- och gymnasieskolan. Ett program i 11 steg genomförs för en bättre gymnasieskola. Till exempel införs en gymnasieexamen, kursbetyg ersätts av ämnesbetyg och historia blir ett nytt kärnämne. införs individuella utvecklingsplaner för alla elever i . För att förbättra undervisningen i de skolor som verkar i utsatta områden satsar regeringen 70 respektive 2006 och 2007. Regeringen genomför även ett antal åtgärder för att höja kvaliteten på de yrkesförberedande programmen i gymnasieskolan. För att öka samarbetet med arbetslivet införs ett nytt gymnasiearbete 2007, som knyts till den nya gymnasieexamen. skapas även möjligheter för en ny modern lärlingsutbildning, med samma innehåll som de yrkesförberedande programmen men där utbildningen förläggs till ett företag. Regeringen föreslår även en utökning av den särskilda lärarutbildningen för obehöriga lärare, se avsnitt 1.5. Svensk hälso- och sjukvård håller hög kvalitet och personalen har god kompetens, men långa väntetider på vissa håll, stressad personal och larmrapporter om missförhållanden på enskilda sjukhus gör att många oroar sig över sjukvården. För att förbättra sjukvården genomförs därför en rad satsningar . Alla ska kunna lita på att man får bra vård den dag man behöver det. införs en nationell vårdgaranti i sjukvården. Ingen ska behöva vänta mer än 3 månader från beslut till planerad behandling. Dessutom genomförs en särskild satsning på psykiatrin och omsorgen om personer med psykiska funktionshinder. Därutöver höjs det generella sysselsättnings- stödet till kommuner och landsting så att fler kan anställas i både vården och omsorgen. har i rapporten vård? (1994) redovisat en rad åtgärder för att göra hälso- och sjukvården mer jämställd. Rapporten bereds i . Ökad trygghet för de äldre Även om pensionärerna som grupp har fått ökade inkomster finns det fortfarande många äldre med låga pensioner som har svårt att få ekonomin att gå ihop. Ofta är de kvinnor. Dessutom oroar sig många för tillgången till och kvaliteten i äldreomsorgen. Denna oro och otrygghet måste tas på allvar. Alla ska ha rätt till en trygg och värdig ålderdom. har många reformer genomförts. Kommuner och landsting har tillförts ytterligare resurser för att skapa bättre förutsättningar inom äldreomsorgen och sjuk- vården. Ytterligare satsningar har gjorts på tandvården. Ett nytt äldreförsörjningsstöd har införts. Tillsynen inom äldreomsorgen har förstärkts. Arbetet med att öka tryggheten för de äldre fortsätter. höjdes bostadstillägget till pensionärer. förlängdes även den tid som omställningspension får uppbäras från 10 . inleds Kompetensstegen, en flerårig nationell satsning för att stödja kvalitets- och kompetensutvecklingsarbetet inom vård av och omsorg om äldre. Utöver detta fortsätter stödet till kommuner och landsting att öka både 2005 och 2006. Även om brottsligheten i totalt sett inte ökar är behoven av insatser för att öka tryggheten fortsatt stora. Våldet mot kvinnor är utbrett. Många barn och ungdomar växer upp i riskmiljöer. Den internationellt organiserade brottsligheten ökar. För att både förebygga och bekämpa brott ökar resurserna till rättsväsendet kraftigt. Satsningen påverkar hela rättsväsendet och leder bland annat till att 4 000 poliser kan utbildas och anställas. Stödet till våldsutsatta kvinnor och deras barn stärks. Det handlar om ökat stöd till kvinno- jourernas verksamhet, men även andra åtgärder är aktuella. I detta sammanhang ska den erfarenhet och den särskilda kunskap som finns om utsattheten hos flickor och kvinnor med utländsk bakgrund tas tillvara. Rikskvinno- centrum ombildas till ett nationellt . satsar regeringen för att öka stödet till kvinnojourer, Rikskvinnocentrum och kvinnors organisering. När det gäller kvinnors organisering ska ett nytt bidragssystem inrättas med syfte att främja kvinnors deltagande i den demokratiska processen. regeringen tillsatt en utredning för att se över stöd till våldsutsatta kvinnor. En förutsättning för ökad trygghet är minskat missbruk av alkohol och narkotika. Handlings- planerna mot alkohol och narkotika tillfördes ytterligare 2005. Dessutom ökar resurserna till missbrukarvården med ytterligare 2005, 2006 och 2007. En särskild satsning genomförs också för barn och ungdomar i riskmiljöer. En nationell handlingsplan mot handel med kvinnor och barn för sexuella ändamål presenteras . I tillväxtregionerna är bostadsbristen stor. Särskilt stor är bristen på lägenheter med rimliga hyror. Regeringen har därför satsat på att stimulera bostadsbyggandet i landet. tar bostadsbyggandet fart. Målet om minst 30 000 nya bostäder är inom räckhåll. får de som bygger mindre och medelstora hyresrätter och studentbostäder med rimliga kostnader en investeringsstimulans som motsvarar en sänkning av byggmomsen från . Dessutom fortsätter den statliga satsningen på investeringsbidrag till hyresrätter i områden med bostadsbrist . För att tillmötesgå behoven av bostäder är det angeläget att byggandet av bostäder fortsätter att öka. Det gäller särskilt hyresrätter. Dessutom är ombyggnadsbehovet stort, inte minst i miljonprogramsområdena, för upprustning och tillgänglighetsanpassning. Regeringen arbetar med att ta fram ett långsiktigt hållbart bostadsfinansieringssystem. Bostäder måste förmedlas på jämlika och rättvisa villkor. har ett arbete inletts för att förtydliga kommunernas ansvar för bostadsförsörjningen. Varje kommun bör ha någon form av organisation för att hjälpa dem som söker bostad. Bygg- och fastighetssektorn ansvarar för en stor del av våra gemensamma resurser. Bostäder, byggnader och anläggningar har en lång livslängd och kräver energi för drift samt resurser för underhåll och reparation. svarar byggsektorn för en stor del av allt avfall. Människan och miljön ska stå i centrum för planering, byggande och förvaltning av bostäder. Regeringens bedömning av kommunsektorns ekonomi En sund ekonomi i den kommunala sektorn är avgörande för välfärdens centrala områden: vården, skolan och omsorgen. Kommunsektorns samlade resultat för- bättrades från ett under- skott på till ett överskott på preliminärt 2004. Hotande underskott i kommunsektorn som helhet kunde vändas till överskott, även om enskilda kommuner fortfarande uppvisar underskott. väntas den ekonomiska utvecklingen i kommunsektorn vara fortsatt god till följd av en positiv inkomstutveckling och stora statliga tillskott. beräknas generella statsbidrag, sysselsättningsstöd och riktade statliga bidrag till kommunerna öka med jämfört med , vilket väntas bidra till ett överskott om . Även 2006 ser utvecklingen stabil ut. Tabell 1.9 Tillskott till kommunsektorn jämfört med Miljöinvesteringar i offentliga lokaler Utbildning av personal i äldreomsorgen och sjukvården (Kompetensstegen) Stöd till missbruk och psykiatri Anmärkning: Beloppen i tabellerna motsvarar nivåhöjningar i jämförelse med 2004. Den överföring med som sker från det generella sysselsättningsstödet till det generella statsbidraget 2005 har exkluderats i tabellen.