prop · GS03114 · 2005-03-23 00:00:00 — Regeringens skrivelse 2004/05:114 Krigsmateriel och produkter med dubbla användningsområden Regeringen överlämnar denna skrivelse till . I skrivelsen lämnar regeringen en redogörelse för den svenska exportkontrollpolitiken avseende krigsmateriel och produkter med dubbla användningsområden . Skrivelsen innehåller också en redovisning av den faktiska exporten av krigsmateriel . Därtill beskriver skrivelsen det samarbete som pågår inom EU och andra internationella fora om frågor rörande strategisk exportkontroll av såväl krigsmateriel som produkter med dubbla användningsområden. 20-årsjubileum för Regeringens skrivelse om strategisk Krigsmaterielexporten och exportkontroll av produkter Avdelning II Exportkontroll i , ansvarig myndighet m.m. ......... Svensk export, exportkontroll och exportstöd................................... Svensk försvarsindustri struktur och produkter............................ Försvarspropositionen och svensk krigsmaterielexport .................. arbete och betänkande.......................... Avdelning III Internationellt samarbete................................................ Samarbetet inom EU med exportkontroll av krigsmateriel ............. Internationell rapportering om vapenöverföringar .......................... Aktuella frågor om internationella vapenembargon........................ Arbetet mot spridning av små och lätta vapen................................. Internationellt samarbete på krigsmaterielområdet ......................... Internationell handel med vapen...................................................... Korruption inom internationell handel med vapen.......................... Samarbetet inom EU avseende produkter med dubbla Samarbetet inom de multilaterala exportkontrollregimerna ............ Svenskt ordförandeskap i ()............ Att sprida kontrollpolitiken s.k. outreach..................................... ett europeiskt civilt positioneringssystem........................ Bilaga 1: Svensk krigsmaterielexport ................................. Förklaringar till tabellerna ................................................ 22.3.3 Stapeldiagram över värdet av utförseltillstånd Skr. 2004/05:114 respektive faktisk export uppdelat på krigsmateriel för strid (KS) och övrig krigsmateriel (ÖK) ......45 Utförseltillstånd och faktisk export under 2004 fördelat på mottagarländer indelade i regioner, inkl angivelse av kategori av fördelning på regioner i procent av värdet år 2004 (Diagrammet läses medsols) .................. Export av krigsmateriel 2002-2004 fördelad på länder och uppdelat på KS/ÖK .... Värdet av faktisk export i mkr under 2003- 2004 fördelat på kategori av produkter........... Exporten av krigsmateriel fördelad på länder uppdelade efter inkomst* (Diagrammen läses Försvarsmaktens utförsel av krigsmateriel ..... Kategorier av krigsmateriel den svenska krigsmaterielförteckningen och EU:s militära lista, beskrivning av typ av produkter............. 23 Bilaga 2: Exportkontroll av produkter med dubbla Antal inkomna utförselärenden rörande produkter med dubbla användningsområden (PDA) 2001-2004 ........................................... Antal avgjorda förhandsförfrågningar, utfärdade denials samt catch-all-ärenden år 24 Bilaga 3: Regelverk ......................................................................... Lagen om krigsmateriel..................................................... 24.2Svenska riktlinjer för krigsmaterielexport och annan EU:s uppförandekod för vapenexport ............................... EG-förordningen för kontroll av produkter med dubbla Bilaga 4: Medlemskap i multilaterala exportkontrollregimer 2004 70 Bilaga 5: Internationella vapenembargon i kraft .......... Bilaga 6: Förklaringar...................................................................... Bilaga 7: Vägledning till andra källor ............................................. Utdrag ur protokoll från regeringssammanträde 120-årsjubileum för Regeringens skrivelse om strategisk exportkontroll Det är nu regeringen började redogöra för svensk exportkontrollpolitik i en årlig skrivelse till . Den första skrivelsen trycktes och överlämnades . Det finns inga formella krav på att en redovisning ska ske av hur exportkontrollpolitiken bedrivs i praktiken. Ändå blev ett av de första länderna i med att på ett öppet sätt redovisa det gångna årets aktiviteter på exportkontrollområdet. Syftet har varit att bidra med underlag till en bredare diskussion om frågor relaterade till exportkontroll och icke-spridning. Vad gäller skrivelsens innehåll och utformning har mycket hänt ! Skrivelsen utgjorde, jämfört med dagens publikation, en högst kortfattad sammanställning av svensk krigsmaterielexport. De bifogade tabellerna gav en översiktlig bild av aktuell statistik, men innehöll inte några längre förklaringar eller jämförande uppställningar. Det mesta av arbetet med att sätta uppgifterna i sitt sammanhang fick göras av läsaren själv. är skrivelsen en relativt omfattande årsberättelse där fokus mer och mer kommit att ligga på exportkontrollpolitiken som helhet. Betydligt fler statistiska uppgifter kan också lämnas numera, tack vare dels en allt öppnare politik och dels modernare informationsbehandlingssystem som tillåter bättre hantering av data. Regeringen strävar ständigt efter att förbättra och förtydliga den information som lämnas till . Analyser görs av de förslag och kommentarer som riksdagsledamöter och andra läsare har lämnat. Konsultationer med intresseorganisationer hålls om skrivelsen. Samtal förs också med övriga EU-länder om hur de utformar sin redovisning. De nyheter och förändringar som införs är resultatet av detta arbete. Skrivelsen innehåller tre avdelningar och en uppsättning bilagor. Den första avdelningen är en inledning och sammanfattning över årets verksamhet. Den andra handlar om hur exportkontroll bedrivs i och i den tredje avdelningen redogörs för det internationella samarbetet på området. Bland bilagorna finns statistik över svensk krigsmaterielexport och export av produkter med dubbla användningsområden, såväl det svenska som internationella (EU) regelverket och en lista över internationella vapenembargon. 2 Krigsmaterielexporten och Skr. 2004/05:114 exportkontroll av produkter med dubbla användningsområden De multilaterala avtalen och instrumenten om nedrustning och icke- spridning är viktiga uttryck för statssamfundets arbete med nedrustning och för att förhindra spridning av massförstörelsevapen och okontrollerade flöden av andra vapen. Det krävs dock att de också kompletteras med en strikt och effektiv exportkontroll för att uppnå de uppställda målen. Exportkontrollen är därför ett centralt instrument för enskilda stater att fullfölja sina internationella åtaganden på icke- spridningsområdet. Själva exportkontrollen utövas fortfarande nationellt. har ansvar att se till att vår exportkontroll är ansvarsfull och pålitlig. För att det svenska regelverket på krigsmaterielområdet ska fortsätta vara ändamålsenligt och verklighetsanpassat tillsatte regeringen en utredning som skulle göra en översyn av den svenska krigsmateriellagstiftningen i ljuset av de förändringar som skett inom de utrikes-, säkerhets- och försvarspolitiska områdena. Utredningen har lämnat sitt betänkande (SOU 2005:9). tar också aktiv del och ansvar i det internationella arbetet på exportkontrollområdet. I de multilaterala exportkontrollregimerna och i EU sker ett omfattande samordnande arbete. Arbetet för att effektivt förhindra spridning måste bedrivas på olika nivåer och i olika internationella forum. agerar därför aktivt såväl i regimerna som på EU-nivå för att ytterligare stärka exportkontrollen som ett instrument för såväl icke-spridning som mot okontrollerade flöden av konventionella vapen. En särskild fråga är att EU ses som en hemmamarknad för de allra flesta produkter med dubbel användning. En gemensam europeisk lagstiftning gäller nu i 25 EU-länder för export av produkter med dubbla användningsområden. Vad beträffar exporten av krigsmateriel från unionen ger EU:s politiskt bindande uppförandekod avseende vapenexport de 25 länderna vägledning för en mer konvergent tillämpning av deras alltjämt nationella lagstiftning inom området. Sammantaget betyder detta att exportkontrollen för EU som helhet kraftigt förstärkts och gått i en mer restriktiv riktning. Den svenska materielförsörjningen bygger numera på ett internationellt samarbete där bidrar med spetsteknologi inom vissa områden. Genom ett internationellt samarbete försäkrar sig om att landets utrikes-, säkerhets- och försvarspolitiska intressen och behov tillgodoses. För att kunna bibehålla ställningen som ledande nation inom vissa teknologier krävs förutom internationellt samarbete även en viss export. Kontrollen av denna export är nödvändig för att säkerställa att de produkter som förs ut ur går till för oss acceptabla mottagarländer. Krigsmateriel får endast exporteras om det finns säkerhets- eller försvarspolitiska skäl för det och det inte strider mot Skr. 2004/05:114 utrikespolitik. Redovisningen av den svenska krigsmaterielexporten presenteras i bilagor till denna skrivelse. För att tydliggöra siffrorna visas också statistik från . Detta görs också eftersom exporten av krigsmateriel från är begränsad och enstaka försäljningar av större system kan orsaka kraftiga svängningar i den årliga statistiken. För att utläsa en mer långsiktig trend, behöver siffror från ett enstaka år ses tillsammans med statistik . Uppgifterna i den årliga skrivelsen baseras på lagstadgad rapportering från de krigsmaterielexporterande företagen. () har sammanställt denna och inkommit med underlag till den statistik över den svenska krigsmaterielexporten som redovisas i denna skrivelse. Värdet av den totala fakturerade försäljningen av krigsmateriel (inom och utom riket) uppgick till , motsvarande en ökning jämfört med . Värdet av de faktiska exportleveranserna av krigsmateriel var , en ökning jämfört med föregående år räknat i löpande priser. Exporten svarade således för av försvarsindustrins totala fakturerade försäljning av krigsmateriel . Krigsmaterielexportens andel av den totala varuexporten låg kvar på samma nivå jämfört med , på 0,. Nästan hela ökningen kan hänföras till ökad försäljning av till och . I övrigt består ökningen i en generellt ökad export till flera traditionella mottagarländer, bland annat , , och . Totalt mottog 56 länder leveranser av svensk krigsmateriel , jämfört med 2003 och 2002. Den regionala fördelningen av exporten uppvisar det normala mönstret som är att den största delen av svensk krigsmaterielexport går till , övriga och . gick av den totala utförseln till dessa destinationer. Största enskilda mottagarland för svensk krigsmateriel var (), följt av (), (), () och (). Dessa fem destinationer svarade för sammanlagt av den totala svenska krigsmaterielexporten. Värdet av de beviljade utförseltillstånden uppgick till , vilket innebar en minskning jämfört med . Värdet för ligger i paritet med det genomsnittliga värdet , med undantag för , då tillstånd beviljades för två särskilt stora exportaffärer. Värdet av de beviljade utförseltillstånden varierar kraftigt år , medan värdet av de faktiska leveranserna uppvisar mindre variationer. Förklaringen till detta är att ett enskilt utförseltillstånd ofta fullföljs genom delleveranser under två eller . Produkter med dubbla användningsområden Exportkontrollens andra huvuduppgift är att förhindra spridning av produkter som tillverkats för civilt bruk, men som även kan användas för framställning av massförstörelsevapen och krigsmateriel. En effektiv exportkontrollpolitik på detta område är direkt avgörande för att förhindra sådan export som kan ha en destabiliserande verkan i vår omvärld. har kampen mot terrorismen lett till ökad fokusering på exportkontrollen samt tydligare krav på att även införa restriktioner för viss export av såväl produkter med dubbla användningsområden som krigsmateriel. Risken för spridning av massförstörelsevapen är betydande. Samarbetet kring exportkontroll av produkter med dubbla användningsområden sker främst i ett antal internationella organ, de s.k. multilaterala exportkontrollregimerna. Inom dessa sker ett kontinuerligt utbyte av information angående dels vilka produkter och teknologier som bör kontrolleras, dels vilka mottagare som kan vara känsliga i ett spridningsperspektiv. Detta arbete inriktas även på att förhindra terrorister (som kan finnas i alla länder) att få tillgång till känsliga produkter som kan användas för tillverkning av massförstörelsevapen. Terroristhotet och den tilltagande globaliseringen av världsekonomin har tydliggjort behovet av ett fördjupat samarbete över nationsgränserna, även om kontrollarbetet främst regleras av vår nationella lagstiftning. Arbetet inom exportkontrollregimerna1 fortsatte att öka . tog över ordförandeskapet för en av dem, (), och stod värd för dess årliga plenarmöte som hölls i . EU fick tio nya medlemmar och genomförde därför en omfattande översyn av de nationella exportkontrollsystemen. Detta arbete ingår som en viktig del i mot spridning av massförstörelsevapen som antogs 2003. I sin nya utvidgade form fortsatte EU att utveckla sin aktiva roll inom regimerna. Av naturliga skäl dominerade medlemskapsfrågan EU:s agenda i arbetet i regimerna eftersom ett flertal nya EU-medlemmar saknade medlemskap i regimerna. Denna fråga löstes i NSG och Australiengruppen, men väntade fortfarande på slutresultat i Missilteknologikontrollregimen (MTCR) och Wassenaararrangemanget. Informationsverksamhet om handel med krigsmateriel bedrivs på såväl nationell som internationell nivå. Regeringens årliga skrivelse till om den svenska exporten är ett led i ansträngningarna för öppenhet. Den årliga skrivelsen publiceras på svenska och engelska och finns tillgänglig på webbplatserna , , 1 (), (), Australiengruppen (AG), Wassenaararrangemanget (WA) samt Missilteknologikontrollregimen (MTCR). , samt i Rixlex Skr. 2004/05:114 (). Den årsrapport som upprättas inom ramen för EU:s uppförandekod för vapenexport utgör ett viktigt instrument för att öka insynen på europeisk nivå. verkar för att denna rapport kontinuerligt skall förbättras och utökas. Uppförandekoden återges i bilaga 3 till denna skrivelse. Som ytterligare en åtgärd för att främja informationstillgången på detta område internationellt har regeringen bidragit ekonomiskt till SIPRI:s statistik- och informationsverksamhet. Bland annat har en databas tillgänglig på Internet skapats (). Den innehåller information om nationella och internationella exportkontrollsystem samt viss statistik över innehav och export. Att verka nationellt för spridning av kunskap om exportkontrollen, både till allmänheten och till de företag som berörs är en viktig uppgift för (). har ISP på sedvanligt vis anordnat seminarier och informationsmöten om sin verksamhet riktade i första hand till befattningshavare inom industrin. Därtill har myndigheten medverkat i ett antal seminarier arrangerade av frivilligorganisationer såväl i som utomlands. ISP har också kontinuerligt förbättrat sin webbplats för att göra innehåll och utseende så lättfattligt och informativt som möjligt. I syfte att öka öppenheten kring krigsmaterielexporten redovisar numera ISP översiktligt beviljade utförseltillstånd av krigsmateriel . ISP tillhandahåller också via sin webbplats aktuella regelverk och förteckningar över såväl krigsmateriel som produkter med dubbla användningsområden. Avdelning II Exportkontroll i , ansvarig myndighet m.m. 4 Svensk export, exportkontroll och exportstöd Vad är exportkontroll och varför behövs det? har av utrikes-, säkerhets- och försvarspolitiska skäl valt att i viss utsträckning tillåta export av krigsmateriel (se nedan om skälen till detta). Men ett land som exporterar vapen har också ett tungt ansvar att tillse att dessa inte hamnar i fel händer. För att förhindra detta krävs två saker. För det första att man definierar vad som är fel händer, det vill säga under vilka omständigheter anser att vapenexport till en viss mottagare inte ska ske och, för det andra, att ett tillämpningssystem upprättas som gör att reglerna genomförs i praktiken. Det svenska regelverket består av lagen (1992:1300) om export av krigsmateriel med tillhörande förordning samt av regeringens riktlinjer för krigsmaterielexport. 2004/05:114 tillämpningssystemet har en fristående myndighet, Inspektionen för strategiska produkter, i uppgift att, med ledning av regelverket, pröva ansökningar om exporttillstånd. Det räcker dock inte med att utformar och utövar exportkontroll på ett nationellt plan. För att fullgöra ansvaret att förhindra oönskad spridning av vapen krävs också aktivt deltagande i det internationella samarbetet på området. Verkligheten har förändrats drastiskt sedan slut och möjligheterna till öppenhet och samarbete mellan länder har aldrig varit bättre. Till exempel enades EU:s medlemsländer 1998 om en politiskt bindande uppförandekod för vapenexport. Denna har genomgått en revision för att kunna bli ett allt starkare instrument för exportkontroll. Varför ska exportera krigsmateriel? Försvarsindustrin och exportens roll i ett säkerhetspolitiskt perspektiv har vi en delvis ny politisk karta i . Detta har med nödvändighet medfört förändrade svenska internationella ställningstaganden. Vi gör andra utrikes-, säkerhets- och försvarspolitiska bedömningar än tidigare, med konsekvenser även för den svenska försvarsindustrin. De förändrade säkerhets- och försvarspolitiska bedömningarna har lett fram till att målet under det , nämligen att ha en inhemsk, av omvärlden oberoende försvarsindustri som konstruerar och utvecklar utpräglat svenska lösningar, inte längre anses vara vare sig möjligt eller ens önskvärt, med hänsyn till samlade intressen. Med utgångspunkt i den militära alliansfriheten, ligger det i säkerhetspolitiska intresse att samverka med likasinnade länder, såväl inom som utanför EU, om gemensam säkerhetsfrämjande verksamhet och krishantering. Sådan samverkan sker med civila och militära medel. Den nya säkerhets- och försvarspolitiken innebär även samverkan på materielförsörjningsområdet. Önskan att vara självförsörjande när det gäller materiel till det svenska försvaret, har ersatts av det växande behovet av samarbete med likasinnade stater och grannar. Styrande för den svenska materielförsörjningen är försvarets förmåga att genomföra internationella insatser och att ha nödvändiga resurser för att hävda vår territoriella integritet. Det internationella samarbetet på materielförsörjningsområdet är en förutsättning för försvarets flexibilitet och anpassningsförmåga inför nya hot och risker som kan uppstå. Anpassningsförmågan har av givits hög prioritet och regeringen har för sin del konstaterat att det är ett vitalt säkerhetspolitiskt intresse för ett militärt alliansfritt land som att omvärlden har tilltro till vår anpassningsförmåga. Det ligger därför i säkerhetspolitiska intresse att slå vakt om ett långsiktigt och kontinuerligt samarbete med traditionella samarbetsländer. Detta ömsesidiga samarbete, inklusive samarbetsprojekt, bygger på såväl export som import av krigsmateriel. Genom ett fortsatt deltagande i det internationella samarbetet på Skr. 2004/05:114 försvarsmaterielområdet, gynnas och säkras således långsiktiga utrikes-, säkerhets- och försvarspolitiska intressen. De försvarspolitiska aspekterna grundas bl.a. på den svenska militära alliansfriheten. De utrikes- och säkerhetspolitiska målen på detta område, däribland bekämpningen av okontrollerad spridning och destabiliserande uppbyggnad av vapenarsenaler, liksom den svenska medverkan i internationell fredsfrämjande verksamhet, tillgodoses genom att tillåta export och samarbete med länder som är av grundläggande betydelse för svenska säkerhetsintressen. Materielförsörjningen, såväl i som i andra länder, bygger numera bland annat på avtalsförpliktelser och gemensamma beroenden. De samarbetande länderna är ömsesidigt beroende av leveranser av komponenter, delsystem och färdiga system, liksom produkter som är tillverkade i respektive land. förblir ett intressant land för internationellt samarbete -- och för den av oss eftersträvade gemensamma materielförsörjningen -- endast med fortsatt utveckling av en teknologinivå som har en internationell konkurrenskraft. En konkurrenskraftig teknologinivå förutsätter för sin existens dels tillräckliga ekonomiska resurser för att kunna bestå och utvecklas, dels i sin tur ett visst mått av samarbete över gränserna. Exporten bedöms vara en nödvändig faktor i bevarandet av en hög svensk teknologinivå med internationell slagkraft. En internationellt konkurrens- och slagkraftig teknologinivå innebär i ett internationellt samarbete också bättre möjligheter för än annars att påverka det internationella exportkontrollsamarbetet i önskad riktning. Detta gäller främst inom EU, men även i ett bredare internationellt sammanhang. Genom att delta i det s.k. sexstatsinitiativet mellan de sex största industristaterna i påverkar aktivt den försvarsindustri- och exportpolitik som utvecklas i . Det ger såväl ett direkt som indirekt inflytande på EU:s framväxande försvars- och säkerhetspolitik. ställningstaganden av regering och riksdag Mot bakgrund bland annat av den svenska försvarsmaktens krympande materielanslag och den vikande internationella försvarsmateriel- marknaden konstateras redan i propositionen Totalförsvar i förnyelse (prop. 1996/97:4), liksom i propositionen Det nya försvaret (prop 1999/2000:30), att ett väsentligt utökat internationellt samarbete framstår som en förutsättning för den svenska försvarsindustrins överlevnad och för Försvarsmaktens anpassningsförmåga. I den förstnämnda propositionen anges också som viktigt att regeringen och de svenska myndigheterna på ett aktivt och strukturerat sätt stödjer försvarsindustrins exportansträngningar, under förutsättning att dessa står i överensstämmelse med gällande riktlinjer för svensk krigsmateriel- export. uppmanade genom försvarsutskottets betänkande (1998/99:FöU1) regeringen att vidta ytterligare åtgärder i syfte att skapa bättre förutsättningar för exportframgångar rörande viktiga 10 försvarsmaterielprojekt, däribland stridsflygplan JAS 39 . 2004/05:114 Försvarsberedningen har understrukit vikten av aktiva exportstödjande åtgärder från regeringens sida. Vad är exportstöd och varför behövs det? En grundläggande utgångspunkt för statens exportstöd är att exporten godkänts ur exportkontrollsynvinkel av ansvarig myndighet. I slutbetänkandet av (SOU 2001:21) konstaterades att exporten av krigsmateriel har en säkerhets- och försvarspolitisk betydelse för , eftersom den bidrar till att upprätthålla de inhemska företagens kompetens och kapacitet. Exportframgångar bidrar vidare till att den inhemska industrin uppfattas som en intressant partner i internationella samarbeten. Aktiva exportstödjande åtgärder från regering och myndigheter förutsattes för att förbättra förutsättningarna för industrin att marknadsföra och sälja materiel utomlands. Det finns flera motiv för staten att engagera sig i exportstödjande verksamhet, som de sammanfattningsvis redovisas i propositionen Fortsatt förnyelse av totalförsvaret (prop. 2001/02:10). Således bidrar exporten till att långsiktigt säkerställa en teknologisk och industriell bas för nyutveckling, men också till vidmakthållande och vidareutveckling av befintliga materielsystem. Exporten är också en viktig förutsättning för att stärka den inhemska industrins internationella konkurrenskraft. Det finns även ett värde i att kundbasen för materiel som används i Försvarsmakten breddas, varigenom möjligheter uppstår att dela kostnaderna för vidareutveckling, samordna utbildning och underhåll samt att utbyta erfarenheter om materielens användning. Beträffande internationaliseringen av den svenska försvarsindustrin, med därmed sammanhängande omstruktureringsåtgärder, är bedömnin- gen att denna kommer att fortsätta.