prop · GS03163 · 2005-05-31 00:00:00 — Sammanfattning av betänkandet Ny vallag (SOU 2004:111) Kommittén föreslår en ny vallag. Den nya lagen föreslås träda i kraft , då vallagen (1997:157) skall upphöra att gälla. Utgångs- punkten för förslaget är att den nya lagen på ett mer enkelt, begripligt och pedagogiskt sätt skall reglera de viktigaste momenten i valförfaran- det för samtliga val. skall framhållas att det finns anledning att iaktta återhållsamhet när det gäller att ta in föreskrifter om valförfarandet i författning av lägre valör än lag. Den nuvarande vallagen tyngs i flera fall av mycket detaljerade eller rent administrativt betonade bestämmelser. Vidare finns det på vis- sa områden regleringar av valtekniska förhållanden som har sin grund inte i föreskrifter utan närmast i upphandlingsunderlag som fastställs av den centrala valmyndigheten. I stort sett identiska bestämmelser uppre- pas på olika ställen, t.ex. såvitt avser hur röstningen går till eller vad som gäller när en röst lämnas genom bud. I lagen upprepas på flera ställen grundläggande bestämmelser om val i regeringsformen och i kommunal- lagen (1991:900). Detta gäller också val till som bl.a. finns i rådets akt (fogad till rådets beslut 76/787 av ) om allmänna och direkta val till samt rådets direktiv (93/106/EG av ) om individuella arrange- mang om unionsmedborgarnas rösträtt och valbarhet. I lagen förekom- mer också ett antal bestämmelser som har utformats som icke bindande regler. Enligt kommittén hör rent administrativt betonade bestämmelser och regleringar av valtekniska förhållanden och liknande inte hemma i lag utan i stället i föreskrifter av lägre valör. Detta gäller t.ex. föreskrifter om hur valsedlar, valkuvert och protokoll närmare skall vara utformade. Kommittén har i linje med det nu sagda tagit fram ett utkast till valför- ordning. Identiska bestämmelser som upprepas på olika ställen har ersatts med hänvisningar. Icke bindande bestämmelser har utmönstrats. Slutli- gen har lagtexten anpassats till ett modernt språkbruk. Den nya lagen omfattar 16 kapitel. Antalet paragrafer har närmast hal- verats i förhållande till den nuvarande lagen. Det gäller också textmäng- den. Det lokala ansvaret för genomförande av val Enligt kommittén är nu tiden inne för att samla hela det lokala ansvaret för genomförande av val i landet hos kommunerna. Kommunerna skall liksom se till att det finns lämpliga lokaler som kan användas som vallokaler för varje valdistrikt och som i fråga om lokalisering, tillgäng- lighet och öppethållande ger väljarna goda möjligheter att rösta på valda- gen. Varje kommun skall dessutom vid val som gäller hela landet se till att det i kommunen finns särskilda röstmottagningsställen som i fråga om öppethållande, tillgänglighet och lokalisering ger väljarna möjlighet att Den nuvarande ambitionsnivån för förtidsröstningen ändras inte med kommitténs förslag. Vad det handlar om är att förtidsröstningen med ett ändrat huvudmannaskap skall kunna genomföras i samma ut- Som en följd av kommitténs förslag avskaffas den s.k. poströstningen som ett särskilt institut. Ansvaret för den s.k. institutionsröstningen förs därmed också över till Dessutom införs ett krav på att en kommun som avser att som röst- ningslokal använda en lokal som inte är tillgänglig för personer med funktionshinder först skall samråda med om saken. dan ordning gäller redan för vallokaler. blir denna ordning gällande för samtliga röstningslokaler. Möjligheterna att kontrollera buds behörighet skall bli bättre. Den som uppträder som bud skall utöver nuvarande uppgifter om namn, personnummer och adress också ange i vilken egenskap han eller hon uppträder som bud. Även den som är vittne vid budröstning skall ange sitt namn, personnummer och adress på ytterkuvertet för bud- röst. Hur budets identitet har kontrollerats skall vidare dokumenteras av röstmottagaren, vilket ytterligare bidrar till en förstärkt säkerhet vid den- na form av röstning. utökas kretsen som får vara bud. Utöver den nuvarande kret- sen släktingar som får vara bud skall även makens eller sambons barn- barn, föräldrar eller syskon få vara bud. Vidare skall personer som sär- skilt har förordnats av kommunen att vara bud få vara bud, liksom an- ställda vid ett häkte eller en kriminalvårdsanstalt. Slutligen likställs lant- brevbärarnas roll med övriga bud. Även kretsen som får vara vittnen utökas. Ett vittne skall ha fyllt . Något ytterligare krav ställs inte upp. Det innebär att det nuvarande kra- vet att väljarens make, barn, sambo, makes barn eller sambos barn inte får vara vittnen slopas. Nuvarande möjligheter för väljare som vistas utomlands eller ombord på ett fartyg i utrikes fart att få brevrösta skall finnas kvar. Bestämmelserna om brevröstning arbetas in i den nya lagen. Tidsfristen för när en brevröst tidigast får göras i ordning sträcks ut från nuvarande före valdagen för att härigenom kunna minska risken för att brevröster på grund av långsam postgång kommer fram . Kretsen som får vara vittnen utökas. Den nuvarande begränsningen i brevröstningslagen för väljarens make, barn, sambo, makes barn eller sambos barn att vara vittne förs inte över till den nya vallagen. blir därmed desamma som vid budröstning. Enhetliga regler för kontroll av väljarnas identitet införs. Väljare som inte är kända för röstmottagarna skall, om röstmottaggarna begär det, legitimera sig eller på annat sätt styrka sin identitet. Om de inte gör det får de inte rösta. Denna regel skall gälla oavsett var en väljare röstar, dvs. i vallokal, eller på ett särskilt röstmottagningsställe. I de fall väljaren lämnar sin valsedel genom bud skall samma regler för identitetskontroll av väljaren tillämpas av budet, vilket i praktiken torde bli aktuellt endast i de fall valsedeln lämnas genom ett bud som är lantbrevbärare. Samma regler för identitetskontroll skall också tillämpas då budröster tas emot av röstmottagare. Det är alltså röstmottagarna som avgör om en väljare skall legitimera sig eller på annat sätt styrka sin identitet. Röstmottagarna mås- te således vara på det klara med att de, när de prickar av en väljare i röst- längden, också går i god för att väljaren faktiskt är den han eller hon ut- ger sig för att vara. Hur röstmottagarna i varje enskilt fall hanterar identitetskontrollen skall dokumenteras, i vallokalen genom en anteckning i röstlängden och vid ett särskilt röstmottagningsställe i de fortlöpande anteckningar över röstmottagningen som där förs. Den närmare utformningen av valsedlarna författningsregleras. Av be- stämmelserna skall det framgå vilken storlek valsedlar skall ha, att de skall vara av papper som har samma kvalitet för samtliga valsedlar och att alla valsedlar som avser ett visst val skall ha samma färg. Vidare skall det framgå vilket utrymme på valsedeln som är reserverat för partibe- teckning, namn på kandidater, valkretsbeteckning, valbeteckning, uppgift om det parti som valsedeln gäller för har registrerat sin partibeteckning och anmält kandidater samt listtypbeteckning och signallinjer. Någon regel om att valsedlar får förses med symboler föreslås inte. Varje kandidat skall liksom identifieras på valsedeln så att det framgår vem som avses. Vilka närmare uppgifter om en kandidat som får anges på en valsedel skall författningsregleras. Regleringen skall vara uttömmande. På en valsedel får utöver varje kandidats namn finnas en- dast följande uppgifter om kandidaten: ålder, yrke eller titel, adress, par- titillhörighet eller liknande uppgift. Valadministrationens ansvar för att väljarna har tillgång till partival- sedlar i de kommunala valen sträcks ut till att gälla även partivalsedlar för lokala partier som är representerade i landstings- eller kommunfull- mäktige. Sådana partier skall ha rätt att få sina valsedlar utlagda i dessa val i samtliga röstningslokaler i den aktuella kommunen eller . Den nuvarande regeln om att valadministrationen vid val till Europa- parlamentet skall svara för att väljarna i varje röstningslokal inte bara har tillgång till partivalsedlar utan också namnvalsedlar om partiet deltar med endast en valsedel, ändras inte. Det finns inte heller skäl för att i andra val ålägga valadministrationen ett ansvar för att väljarna i varje röstningslokal eller vallokal utöver partivalsedlar i motsvarande omfatt- ning också skall ha tillgång till namnvalsedlar. Proportionaliteten i valen till kommunfullmäktige Det nuvarande valsystemet för val till kommunfullmäktige ändras inte. Något förslag till ett mer proportionellt mandatfördelningssystem för kommunvalen läggs inte fram då kommittén inte kunnat uppnå enighet i frågan om hur ett sådant kommunproportionellt valsystem bör utformas. Regeringen har också tillsatt en parlamentariskt sammansatt kommitté med uppgift att göra en samlad översyn av regeringsformen (dir. 2004:96). I det uppdraget ingår också att göra en utvärdering och översyn av hela valsystemet, vilket bland annat innefattar frågor om pro- portionalitet och småpartispärr. Den fria nomineringsrätten har varit en central princip i det svenska valsystemet. Enligt denna rätt har väljarna möjlighet att före ett val bilda ett nytt parti utan något särskilt anmälnings- eller an- sökningsförfarande. författningsutredning har föreslagit att det skall införas ett system där de partier som önskar delta i allmänna val måste anmäla detta före valet (SOU 2001:99). Förslaget inne- bär att endast de partier som har gjort en sådan förhandsanmälan deltar i fördelningen av mandat. Kommittén anser dock inte att det finns tillräck- liga skäl för att ersätta eller på annat sätt begränsa den fria nominerings- rätten med ett system med offentliga valförberedelser som Författnings- utredningen föreslagit. Något förslag som gör det möjligt att rösta elektroniskt bör inte nu läggas fram. Kommittén förordar dock att försök med elektronisk röstning under kontrollerade former bör genomföras i omgångar, men inte i samband med allmänna val. Försöken bör t.ex. avse kommunala folkomröstningar och genomföras i samverkan med den centrala valmyndigheten. Genomförande av extra val till Enligt 3 kap. 4 § regeringsformen skall extra val till hållas efter förordnade. Det har varit en målsättning att valmyndigheterna skall ha beredskap så att extra val kan anordnas efter förordnandet. Förutom den i regeringsformen angiv- na maximitiden finns inga allmänna föreskrifter om tidsgränser för ge- nomförande av extra val. Frågan är om sådan föreskrifter nu bör införas. Det går dock inte enligt kommittén att ange någon generell tid för hur snabbt extra val till skall hållas. Detta får i stället bestämmas i det konkreta fallet. Om ett extra val skall kunna genomföras med full respekt för de demokratiska principerna och med iakttagande av rättssä- kerhetens krav, finns det mycket som talar för att det kan behövas mer än måste behovet tillgodoses av att snabbt kunna undan- röja det parlamentariskt osäkra läge som föranlett det extra valet. bestämmande av tidpunkten för när valet skall genomföras måste det ske en avvägning mellan dessa olika intressen. Villkor för registrering av partibeteckning Det nuvarande villkoret i vallagen att ett parti som är en underavdelning av en politisk sammanslutning inte kan få sin partibeteckning registrerad Rätten att kandidera i flera valkretsar vid riksdagsvalet Kandidaturer i flera valkretsar kan leda till allvarliga nackdelar för väl- När ett antal personer förekommer på en rikslista och dessutom på en eller flera kretslistor blir förutsägbarheten minimal. gan aktualiserades senast i samband med att Rådet för utvärdering av val konstaterade att förutsägbarheten blir minimal när ett antal kandidater förekommer på en risklista och dessutom på en eller flera kretslistor (SOU 1999:136). Regeringen förutsatte emellertid att partierna skulle medverka till att komma till rätta med problemet och fann att det vid den aktuella tidpunkten inte fanns tillräckliga skäl för at föreslå någon lagstiftning, vilket även ställde sig bakom (prop. 2001/02:53, bet. 2001/02:KU8). De siffror som redovisats års val för dubbelvalsavveckling visar också att utvecklingen till viss del gått i önskad riktning. Kommittén har därför avstått från att föreslå någon lagstiftning av innebörden en kandidatur per valkrets. Skydd mot ofrivillig kandidatur Nuvarande reglerna för registrering av partibeteckning och anmälan av kandidater innebär ett effektivt skydd mot ofrivillig kandidatur. gäller dock inte för partier som inte har skyddat sin partibeteckning. ra förändringar av den nuvarande ordningen föreslås inte. för den som utan sitt samtycke har angetts som kandidat på en valsedel att han eller hon som genom en anmälan till offentli- gen kan påpeka att något samtycke inte finns till kandidaturen. Fastighetsbildningsåtgärder som påverkar antalet röstberättigade i ett valdistrikt Den nuvarande ordningen att samtliga röstberättigade på varje fastighet hänförs till samma valdistrikt ändras inte. Men det skall bli möjligt att kunna göra undantag från denna ordning när det gäller mycket stora fas- tigheter med ett mycket stort antal röstberättigade personer eller en mycket stor geografisk omfattning eller fastigheter med flera geografiska områden. Undantag skall dock få göras bara under förutsättning av de valdistrikt som berörs ligger inom samma valkrets. Anmälan att tas upp i röstlängd såvitt avser utlandssvenskar Den nuvarande ordningen för utlandssvenskar som innebär att en avgi- ven röst som kommer in i rätt tid från någon som inte är upptagen i röst- längden leder till att vederbörande tas upp i röstlängden för det aktuella valet ändras inte. Bestämmelsen i fråga som utformats som en bestäm- melse om rättelse av röstlängd skall dock få en ny utformning och placer- ing för att språkligt sett bättre stämma överens med bestämmelserna om anmälan om att finnas i röstlängd. Vallokalerna skall som huvudregel liksom öppna kl. 8 och stänga respektive . Den senare tidpunkten gäller vid val till Europa- parlamentet. Kommunerna får, med sin kännedom om de lokala förhål- landena, besluta om begränsningar av dessa tider om väljarna ändå får goda möjligheter att rösta. Reglerna preciseras på så sätt att en vallokal alltid måste vara öppen minst mellan kl. 9 och 13 samt mellan och 20. Vid val till Europa- parlamentet måste dock en vallokal som alltid vara öppen till . Dessutom införs ett krav på att en kommun som vill besluta om be- gränsningar av öppethållandet först skall samråda med och redogöra för de skäl som ligger till grund för åtgärden. Vallokalers tillgänglighet för personer med funktionshinder Utgångspunkten för vallagen är att vid valet av vallokal i första hand väl- ja en lokal som är tillgänglig för personer med funktionshinder. Detta krav, som också kommittén ansluter sig till, kan emellertid inte alltid tillgodoses. Det är också bakgrunden till regeln om att en väljare som inte kan komma in i vallokalen i stället för att bli avvisad och därmed förvägrad att rösta skall få avge sin röst utanför vallokalen till någon av valförrättarna. Ett absolut krav på att kommunen vid val av vallokal måste se till att lokalen är tillgänglig för personer som har någon form av funktionshin- der bör dock inte föreskrivas. Ett sådant krav skulle kunna leda till att det i vissa valdistrikt inte går att få fram någon godtagbar lokal och att väl- jarna i distriktet blir hänvisade att rösta på annat sätt. Förstärkt skydd för valhemligheten För att bättre slå vakt om rösthemligheten införs i vallagen en uttrycklig tystnadsplikt för anhöriga och andra som hjälper en väljare att rösta. röstmottagare och andra offentliga funktionärer införs motsvarande reg- ler i sekretesslagen. Vidare tydliggörs genom en ny sekretessbestämmelse i sekretesslagen att sekretessen gäller för innehållet i valkuvert som inte har lagts ned i valurnan och som därmed kan avslöja hur en viss väljare har röstat. Vem skall lägga valkuvertet i valurnan? Det bör precis som vid röstning i vallokal ankomma på röstmotta- garna att lägga mottagna valkuvert i valurnan. Skall rätten att ångerrösta begränsas? Någon begränsning av rätten att ångerrösta bör inte införas. Reglerna för dubbelvalsavveckling vid personval bör inte ändras. Nuvarande bestämmelser om överklagande samlas i ett kapitel i den nya Tidsfristerna för överklagande av olika slag av beslut anges uttöm- mande i vallagen. Ett beslut av eller den centrala valmyndigheten att fast- ställa utgången av ett val skall få överklagas också av en kandidat som inte varit upptagen i den aktuella röstlängden, såvitt avser förordnande av honom eller henne som ledamot, efterträdare eller ersättare. Det skall framgå av vallagen att ett omval till eller lands- tingsfullmäktige avser endast det antal fasta mandat och utjämningsman- dat som tilldelades den berörda valkretsen vid det upphävda valet. Finansieringsprincipen har beaktats. Den del av valanslaget som den cen- trala valmyndigheten använder för s.k. poströstning och institu- tionsröstning bör föras över till kommunerna, dock med en reducering för de kostnader som den centrala valmyndigheten med kommitténs ställningstagande även fortsättningsvis kommer att ha för distributionen m.m. av kommunexterna förtidsröster. Regleringsbeloppet bör betalas ut som ett särskilt bidrag vid val. Fördelningsgrunden bör vara kronor per antalet röstberättigade i valet till kommunfullmäktige. kommitténs mening inte rimligt att varje kommun själv gör en upphand- ling av dessa distributionstjänster. Härigenom föreskrivs följande. Innehållet i denna lag är uppdelat enligt följande. 3 kap. Valmyndigheter m.m. 4 kap. Valkretsar och valdistrikt m.m. 5 kap. Röstlängder och röstkort 7 kap. Allmänna bestämmelser om röstning 8 kap. Allmänna bestämmelser om röstmottagning 9 kap. Röstmottagning i vallokal 10 kap. Röstmottagning på särskilda röstmottagningsställen Preliminär rösträkning i vallokal AVDELNING V. AVSLUTANDE BESTÄMMELSER 1 § I denna lag finns bestämmelser om genomförande av val till riksda- gen, landstings- och kommunfullmäktige samt . Vissa grundläggande bestämmelser om val finns i regeringsformen och kommunallagen (1991:900). För val till finns det be- stämmelser i rådets akt (fogad till rådets beslut 76/787 av den 20 septem- ber 1976) om allmänna och direkta val till (valrätts- akten) samt i rådets direktiv /109/EG av om in- dividuella arrangemang angående unionsmedborgarnas rösträtt och val- barhet. När val skall hållas 2 § skall alltid hållas . 3 § Ordinarie val till samt ordinarie val till landstings- och kommunfullmäktige skall hållas . Valdag skall vara den tredje till skall hållas . Vid omval till skall regeringen bestämma vilken dag som skall vara valdag. Vid omval till landstings- eller kommunfullmäktige skall den centrala valmyndigheten efter samråd med be- stämma vilken dag som skall vara valdag. 1 § Ett parti som vill registrera sin beteckning skall skriftligen anmäla detta hos den centrala valmyndigheten. Om anmälan görs senast den sista februari det år val skall hållas, gäller registreringen från och med det va- Om fråga är om ett annat slag av val än ordinarie val till , or- dinarie val till landstings- och kommunfullmäktige eller val till Europa- parlamentet, skall en anmälan i stället för vad som sägs i första stycket göras senast efter det att beslutet om valdag har meddelats för att registreringen skall gälla från och med det valet. 2 § Av en anmälan skall framgå vilket slag av val den gäller. avser val till landstings- eller kommunfullmäktige, skall det framgå vil- ket landsting eller vilken kommun den gäller. Till anmälan skall fogas förklaringar enligt 4 § eller ett intyg om att sådana förklaringar har visats upp för publicus. 3 § En partibeteckning skall registreras om följande villkor är uppfyll- da. 1.Partibeteckningen består av eller innehåller ord. 2.En anmälan om registrering för val till har dokumenterat stöd av minst 1 500 personer som har rösträtt i hela landet, om inte parti- et är representerat i . 3.En anmälan om registrering för val till landstings- eller kommun- fullmäktige har dokumenterat stöd av minst 100 respektive minst 50 per- soner som har rösträtt i det landsting eller den kommun som anmälan gäller. 4.En anmälan om registrering för val till har do- kumenterat stöd av minst 1 500 personer som har rösträtt i hela landet, om inte partiet är representerat i parlamentet. 5.Partibeteckningen kan inte antas bli förväxlad med en beteckning som redan a) är registrerad, eller b) har anmälts för registrering, om beteckningarna skulle komma att bli registrerade för samma val. Partibeteckningen kan inte antas bli förväxlad med en beteckning som tidigare gällt för samma slag av val men som avregistrerats för högst på grund av namnbyte. 4 § De som enligt 3 § 24 stöder en anmälan om registrering skall egenhändigt skriva under en förklaring om stödet. Av förklaringen skall framgå deras namn, personnummer och var de är folkbokförda. 5 § Om en partibeteckning registreras för val till , gäller regi- streringen också för val till landstings- och kommunfullmäktige i hela landet samt för val till . Om registreringen avser val till , gäller den val i det och val till kommunfullmäktige i de kommuner som ligger inom . I övri- ga fall gäller registreringen endast för det val som anmälan avser. 6 § Om ett parti som har registrerat en partibeteckning går med på det, kan ett annat parti få samma beteckning registrerad 1.för val till även om beteckningen redan är registrerad för val till landstings- eller kommunfullmäktige, eller 2.för val till , även om partibeteckningen redan är registrerad för val till kommunfullmäktige inom . Detta gäller också om det första partiets ansökan ännu inte lett till regi- strering, när det andra partiet lämnar in sin ansökan. 7 § En registrerad partibeteckning skall avregistreras om partiet 1.begär det, eller 2.inte har anmält kandidater för två ordinarie val i följd till , landstings- eller kommunfullmäktige eller till . 8 § När en partibeteckning har registrerats eller avregistrerats, skall den centrala valmyndigheten kungöra detta i Patent- och registreringsverkets kungörandetidning. 9 § Ett parti som vill anmäla samtliga sina kandidater för ett visst val skall skriftligen göra detta hos den centrala valmyndigheten eller, i den utsträckning som regeringen bestämmer, . Till anmälan skall fogas en egenhändig förklaring från varje kandidat att han eller hon samtycker till anmälan. 10 § En anmälan av kandidater skall avse den eller de valkretsar där de anmälda personerna kandiderar. 11 § Unionsmedborgare som inte är svenska medborgare och som önskar kandidera vid val till skall skriftligen till den centrala valmyndigheten 1.ange sin nationalitet och sin adress i , 2.ange den valkrets eller det område i hemstaten där de senast var upptagna i röstlängd, och 3. försäkra att de inte kandiderar vid val till i någon annan stat. Till en sådan försäkran skall fogas ett intyg av den behöriga myndighe- ten i hemstaten att valbarheten inte gått förlorad där eller att denna dis- kvalifikationsgrund inte finns såvitt myndigheten vet. En underrättelse om att en unionsmedborgare har förklarat att han eller hon vill kandidera vid val till skall sändas till valmyndigheten i den stat där personen är medborgare. 12 § En anmälan av kandidater skall inte beaktas, om partiet inte kan visa att det har fått kandidaternas samtycke till att anmäla dem. En kan- didat som inte visar upp ett intyg enligt 11 § andra stycket får inte kandi- dera. Om en sådan kandidat anmäls till ett val, skall anmälan inte beak- tas. 13 § Den centrala valmyndigheten skall inför varje val 1.besluta när kandidaterna senast skall anmälas och kungöra detta be- 2.underrätta varje parti som registrerat sin partibeteckning om tid- punkten, och 3.bestämma när försäkran enligt 11 § senast skall lämnas. 3 kap. Valmyndigheter m.m. 1 § Det skall finnas en central valmyndighet som har det övergripande ansvaret i landet för frågor om val. 2 § är regional valmyndighet med ansvar i länet för frå- gor om val.