prop · GS031d24 · 2005-01-01 00:00:00 — Persontrafiken på järnväg ökade något för regionala resor och minskade något för långväga resor. Ökningen för persontrafiken har därmed stagnerat något efter den kraftiga utvecklingen . En förklaring till stagnationen för den långväga järnvägstrafiken är att trafikutbudet i stort sett var oförändrat . Ökningen för den regionala trafiken förklaras bl.a. av ett förbättrat trafikutbud i västra . En enkätundersökning visar att av de funktionshindrade kan använda järnvägstransportsystemet utan besvär, med vissa besvär och inte alls. Godstransportarbetet har ökat och låg på . Trots den höga nivån förblev marknadsandelen av de långväga transporterna , vilket är oförändrat . Kapacitetsutnyttjandet har ökat . Kapacitetsbegränsningar råder för storstadsområdena , och samt 2004/05:1 UTGIFTSOMRÅDE 22 på Västra stambanan, , Ostkustbanan, , , , GöteborgTrollhättan, , ÖrebroMjölby, FalunBorlänge, och . Definitionen på kapacitetsbegränsning är att efterfrågan på tåglägen inte kan uppfyllas på grund av bristande infrastrukturkapacitet. Målet är en hög transportkvalitet, där järnvägstransportsystemets utformning och funktion medger en hög transportkvalitet för medborgarna och näringslivet. De verksamhetsmål som regeringen satt upp för syftar till att minska tågförseningarna i allmänhet och att minska störningstillfällena för godstrafik i synnerhet. Vidare skall förutsättningarna för godstrafiken förbättras genom att lastprofilen och de tillåtna axellasterna ökas. Effektiviteten avseende banunderhållet skall öka. Totalt för hela tågtrafiken har punktligheten ökat . Punktligheten ökade för persontrafiken till 93 (92) procent och för godstrafiken till 76 (75) procent. På järnvägssträckor med omfattande inrikes systemtransporter skall högsta tillåtna axellast öka till samt lastprofilen öka. Längden bana som tillåter 25 tons axellast och största lastprofil ökade med till totalt 2 . Målet är en säker trafik, där ingen dödas eller allvarligt skadas inom spårbunden trafik. Den spårbundna trafikens utformning och funktion skall anpassas till de krav som följer av detta. Re- geringen konstaterar att det faktum att säkerheten har hög prioritet i järnvägssektorn resulterar i en god trafiksäkerhet. finns det utrymme för fortsatta förbättringar. Det totala antalet dödade och allvarligt skadade, inklusive självmord inom järnvägstransportsystemet var 82 personer 2003, jämfört med 94 personer 2002. Av dessa dödades tre personer i plankorsningsolyckor. I spårtrafiken dödades eller skadades allvarligt 129 personer jämfört med 138 personer 2002 och 138 personer 2001. Målet är en god miljö, där järnvägstrans portsystemets utformning och funktion an passas till krav på god och hälsosam livsmiljö för alla, där natur- och kulturmiljö skyddas mot skador. En god hushållning med mark, vatten, energi och andra naturresurser skall främjas. Regeringen bedömer liksom föregående år att miljömålet nås i den del som rör energianvändning, medan målet för buller inte uppfylls i sin helhet. Energianvändningen i förhållande till transportarbetet minskade . har identifierat 458 konfliktpunkter mellan vattentäkter och järnväg. har en konfliktpunkt åtgärdats. Antalet fastigheter utsatta för vibrationer har minskat från 2002 till 2003. Antalet bullerutsatta bostadslägenheter har minskat kraftigt. Antalet åtgärdade bostadslägenheter var 4 803, 4 075 respektive 2 790 för åren 2003, 2002 respektive 2001. Trots det positiva resultatet bedömer att målet inte kommer att uppnås. Målet är att minska föroreningar av naturen från miljöfarliga ämnen i infrastrukturen. Det miljöfarliga ämne som byggts in i infrastrukturen är den kreosot som förekommer i träsliprar. Inga nya järnvägssträckningar inom Natura 2000-områden och områden av riksintresse togs i bruk . En positiv regional utveckling Målet är en positiv regional utveckling, där järnvägstransportsystemet främjar en positiv regional utveckling genom att dels utjämna skillnader i möjligheterna för olika delar av landet att utvecklas, dels motverka nackdelar av stora transportavstånd. Regeringen bedömer att målet delvis har uppfyllts. Under ledning har tillsammans med ytterligare 26 myndigheter arbetat med att skapa en mer effektiv sektorssamordning för regional utveckling. I slutrapporten konstateras att ytterligare omfattande insatser behövs för att nå målen. Ett utvecklingsarbete med inriktning på de regionala utvecklingsprogrammen startade . Länsinvesteringarna har inte genomförts i planerad omfattning, bl.a. beroende på att de måste samordnas med investeringar i stomnätet vilka i flera fall blivit försenade. Stora satsningar har gjorts i och . Målet är ett jämställt transportsystem, där järnvägstransportsystemet är utformat så att det svarar mot både kvinnors och mäns transportbehov. Kvinnor och män skall ges samma möjligheter att påverka transportsystemets tillkomst, utformning och förvaltning och deras värderingar skall tillmätas samma vikt. har i enlighet med de återrapporteringskrav som återfinns i regleringsbrevet analyserat skillnaden i kvinnors och mäns resmönster samt kvinnors representation och inflytande inom järnvägtransportområdet. Undersökningar tyder på att kvinnor är underrepresenterade vid samrådsmöten och i arbetsgrupper. har publicerat rapporten mäns nyttjande av järnvägstransportsystemet. Förutom de sex transportpolitiska delmålen har myndigheten mål som är kopplade till flera verksamhetsområden. Fokus för målen är produktivitet och effektivitet i verksamheten. Resultatenheternas totala externa intäkter låg på 707 (664) . Rörelsemarginalen var positiv (+3,). visar ett rörelseresultat på 20 (+78) och Industridivisionen på 20 (+98) . Övriga enheter har positiva rörelseresultat om än på en lägre nivå än 2002. Produktiviteten mäts genom ett antal nyckeltal. Någon tydlig trend är svår att utläsa. Kostnaden för fjärrtågklareringen ökade med medan trafikvolymen endast ökade marginellt. Kostnaden består till övervägande del av lönekostnader och målet kan uppnås genom att i första hand minska antalet tågklarerare. Målet uppnåddes emellertid inte. har fått i uppdrag av regeringen att slutföra uppbyggnaden av miljöledningssystem . Ett fungerande system för miljöledning och styrning finns inom hela Banver- 2004/05:1 UTGIFTSOMRÅDE 22 Samtliga förvaltande enheter, vissa större projekt som , och , samt uppdrag utförda av resultatenheterna har genomgått miljörevisioner. har granskat årsredovisning och har inte haft några invändningar i revisionsberättelsen. har lämnat ett antal rekommendationer till i sin revisionsrapport. Rekommendationerna rör bl.a. rutinerna och redovis ningsprinciperna hos verkets resultatenheter, samordning av upphandling samt central analys. Persontransporterna på järnvägen fortsätter att öka men det har skett en viss stagnation i efterfrågan. När det gäller godstransporter transporterade järnvägen mer än någonsin men trots den höga nivån förblev marknadsandelen av de långväga transporterna , vilket är oförändrat . Antalet tåg och kapacitetsutnyttjandet har ökat och trafiksäkerheten är fortsatt god. Genom den prioritering som givits åt drift och underhåll har anläggningarnas kvalitet förbättrats och det har i sin tur bidragit till att den positiva trenden för tågförseningar fortsatt och punktligheten ytterligare förbättrats. Behovet av att genomföra nyinvesteringar får inte gå ut över uppgiften att bevara och säkerställa befintliga järnvägar. Detta synsätt avspeglas också i Framtidsplan för järnvägen 2015. Vid sidan av investeringar innehåller planen även en drift- och underhållsstrategi för perioden. Till järnvägstransporternas goda egenskaper hör att de klarar stora godsvolymer över längre avstånd. De är även ett konkurrenskraftigt alternativ för regionala och interregionala resor. Det kan dock konstateras att kapacitetsbrist råder på flera banor. har arbetet främst inriktats på att fullfölja påbörjade järnvägsprojekt. Regeringens beslut om den nationella banhållningsplanen innebär en kraftfull satsning på förbättrad infrastruktur för järnväg. Järnvägsnätet kommer att fortsätta att anpassas för högre 2004/05:1 UTGIFTSOMRÅDE 22 Förutsättningarna för regional järnvägstrafik förbättras genom spårinvesteringar i befolkningstäta områden samt statsbidrag till fordon. Godstrafiken kan effektiviseras genom spårinvesteringar i de stora godstransportkorridorerna, ökad axellast och anpassad lastprofil samt förbättrade anslutningar till kombiterminaler och industriområden. Åtgärder i den Nordiska Triangeln har getts särskilt hög prioritet eftersom de är angelägna för tillväxten i landet. 1Inklusive tilläggsbudget i samband med ekonomiska vårproposition (bet. 2003/04:FiU21) och förslag på tilläggsbudget i samband med budgetpropositionen . 2Motsvarar 771 897 tkr prisnivå. 3Motsvarar 771 897 tkr prisnivå. Från anslaget 36:3 : Administration finansieras kostnader för ledning, ekonomiadministration, personaladministration, planering och uppföljning av verksamheten, internt expertstöd samt intern utveckling. Vidare finansieras från anslaget transportpolitiska utredningar med högst samt övriga kostnader som inte är direkt hänförliga till produkter och tjänster. Tabell 5.6 Härledning av anslagsnivån 20052007, för 36:3 : Administration Förändring till följd av: Pris- och löneomräkning 2 Överföring till/från andra Förslag/beräknat anslag 1Statsbudget enligt beslut (bet. 2003/04:FiU10). Beloppet är således exklusive beslut på tilläggsbudget under innevarande år. 2Pris- och löneomräkningen baseras på anvisade medel statsbudget. Övriga förändringskomponenter redovisas i löpande priser och inkluderar därmed en pris- och löneomräkning. Mot bakgrund av ovanstående föreslår rege ringen att anvisas under anslaget 36:3 : Administration . beräknas anslaget till respektive . 5.6.236:4 : Banhållning och sektorsuppgifter 1Inklusive tilläggsbudget i samband med ekonomiska vårproposition (bet. 2003/04:FiU21) och förslag på tilläggsbudget i samband med budgetpropositionen . 2Motsvarar 11 196 512 tkr prisnivå. 3Motsvarar 13 423 679 tkr prisnivå. verksamhetsvolym bedöms öka till följd av ökade investeringar, därmed ökar den verksamhet som skall administreras. Inom bedrivs dock ett kontinuerligt arbete med att effektivisera verksamheten. Regeringen bedömer därför att anslaget för administration kan vara oförändrat . Anslaget finansierar myndighetsutövning, bidrag till och ersättning till Konsortiet, bidrag till anläggningar i anslutning till det kapillära bannätet, sektorsuppgifter, investeringar i stomjärnvägar, drift och underhåll av statliga järnvägar, inklusive operativ trafikledning samt räntor och amorteringar på lån för järnvägsändamål upptagna i . Vidare kan anslaget finansiera kostnader för att täcka förluster vid eventuellt infriande av kapitaltäckningsgarantin till och garantiavgift för Konsortiets statliga lånegarantier. Anslaget föreslås uppgå till ca vilket innebär en höjning med ca jämfört med före gående år. Nivån beräknas höjas med och med jämfört med nivå. En preliminär beräkning av anslagsposter och del poster för 20052007 har gjorts mot bakgrund av den nu tillgängliga informationen och framgår av tabell 5.8. Det ankommer dock på regeringen att besluta om medlens slutliga fördelning på poster. Uppgiften att bevara och säkerställa järnvägsanläggningarna är prioriterad. Nivån på drift och underhåll av järnvägsnätet har en direkt koppling till möjligheten att genomföra effektiva, tillförlitliga och säkra transporter på järnvägar. har anläggningarnas kvalitet försämrats vilket bidragit till en ökning av tågförseningarna. Den satsning som gjort på förebyggande underhåll har visat sig ge resultat i form av förbättrad punktlighet och mindre störningskänslighet. kommer att behöva för att kunna byta ut felaktiga sliprar. Det angivna beloppet är emellertid osäkert. Det är beräknat utifrån nuvarande kunskap om nedbrytningshastigheten på de felaktiga sliprarna. Framtidsplan för järnvägen 2004 2015 innebär bl.a. att ett antal större satsningar skall tidigareläggas jämfört med förslag och finansieras med lånemedel. Satsningarna är HallsbergDegerön, MjölbyMotala, TrollhättanGöteborg samt järnvägsprojekt i . Projekten kommer att starta successivt . Regeringens beräkning av anslagets fördelning på poster 2005 Regeringen beräknar preliminärt nedanstående fördelning på anslagsposter. 1 Myndighetsutövning finansierar fastställelse av tågplan och järnvägsplan. verksamhet har från övergått till den nya myndigheten 2004/05:1 UTGIFTSOMRÅDE 22 2 Bidrag till och Konsortiet finansierar dels bidrag till drift och underhåll på , dels kostnader för trafikavgifter enligt avtalet om Öresundsförbindelsen. Mot bakgrund av regeringens beslut om banhållningsplan för åren 20042015 bör bidraget till höjas med . Kostnaden för trafikavgifter för Öresundsförbindelsen beräknas till . An- slagsposten 2 beräknas därmed totalt till . 3 Sektorsuppgifter beräknas till vilket är en oförändrad nivå jämfört och i enlighet med strategi som regeringen fastställt som banhållningsplanen. 4 Banhållning omfattar investeringar, drift, underhåll och trafikledning samt räntor och återbetalning av lån. 4.1 Investeringar i nationell plan beräknas till . Regeringen anser att av anslagsposten även bör få användas till bidrag till investeringar i anslutning till det kapillära bannätet i samverkan med externa intressenter. får också finansiera bidrag till kollektivtrafikanläggningar från posten. 4.3 Drift, underhåll och trafikledning beräknas till . En fortsatt satsning på drift, underhåll och reinvesteringar är nödvändig för att kunna upprätthålla en god standard på järnvägsnätet. Det omfattande arbetet med utbyte av felaktiga sliprar fortgår. kommer även utnyttjande av anslagskredit att återbetalas. 4.4 Räntor och återbetalning av lån beräknas till . Det är en ökning jämfört med som beror på att lånen i den s.k. närtidssatsningen 20022004 börjar amorteras. En närmare redovisning av beräknad nettoupplåning, beräknad låneskuld och anslagsbehov för räntor och återbetalning av lån görs nedan i avsnitt Lån inom . 4.5 Riskavgift för ÖSK beräknas till . Byggandet av den fasta förbindelsen över finansierades med statligt garanterade lån. Den nya modellen för hantering av statliga garantier innebär att alla garantier som staten ställer ut skall prissättas utifrån statens ekonomiska risk och övriga kostna- 2004/05:1 UTGIFTSOMRÅDE 22 der för åtagandet. () är den myndighet som hanterar dessa garantiavgifter. har RGK gjort en preliminär beräkning av garantiavgiften för . Den preliminära garantiavgiften, inklusive en administrativ avgift, uppgår till . RGK har genomfört nya beräkningar och föreslår mot den bakgrunden att avgiften sätts till , inklusive en administrativ avgift. Eftersom avgifterna som tagits ut varit för höga, föreslås en reducering av avgiften med för 2004 och 2005. Regeringen föreslår mot denna bakgrund att garantiavgiften skall vara . Avgiften finansieras med hälften vardera från anslagen 36:2 Väghållning och statsbidrag respektive 36:4 : Banhållning och sektorsuppgifter. Tabell 5.8 Fördelning av anslaget på anslagsposter Fastställelse av tågplan och järnvägsplan Investeringar i nationell plan Investeringar i regional plan Drift, underhåll och trafikledning Räntor och återbetalning av lån 1Överfört till Järnvägsstyrelsen från . Anslaget 36:4 : Banhållning och sektorsuppgifter har beräknats enligt nedanstående tabell. Tabell 5.9 Härledning av anslagsnivån 20052007, för 36:4 : Banhållning och sektorsuppgifter Förändring till följd av: Pris- och löneomräkning 2 Överföring till/från andra Förslag/beräknat anslag 1Statsbudget enligt beslut (bet. 2003/04:FiU10). Beloppet är således exklusive beslut på tilläggsbudget under innevarande år. 2Pris- och löneomräkningen baseras på anvisade medel statsbudget. Övriga förändringskomponenter redovisas i löpande priser och inkluderar därmed en pris- och löneomräkning. Mot bakgrund av ovanstående föreslår regeringen att 11 anvisas under anslaget 36:4 : Banhållning och sektorsuppgifter . beräknas anslaget till 11 respektive 13 . har begärt en redovisning av i vilken utsträckning som statsbudgeten är intecknad för att betala framtida räntor och amorteringar på lån m.m. När det gäller omsättningstillgångar (rörelsekapital) och anläggningstillgångar skall dessa enligt lagen (1996:1059) om statsbudgeten finansieras med lån eller krediter i . För anläggningstillgångar föreslås en låneram om . Inom finns lån upptagna för att finansiera investeringar i vissa järnvägsprojekt som ingår i gällande planer (närtidssatsningen), eldrifts- och teleanläggningar, telenätsutrustning, projekteringslager, kapital tillskott till , rörelsekapital samt för statens andel av vissa investeringar i i enlighet med avtal mellan , och staten. Därutöver ingår de prioriterade järnvägsprojekt som beslutade om i tilläggsbudget i samband med ekonomiska vårproposition (prop. 2003/04:100 avsnitt 7.1.18, bet. 2003/04:FiU21, rskr. 2003/04:274). Låneramen för dessa ändamål föreslås sammanlagt uppgå till . Av den totala låneramen avser de prioriterade järnvägsprojekten 2004/05:1 UTGIFTSOMRÅDE 22 HallsbergDegerön, MjölbyMotala, Troll hättanGöteborg samt järnvägsprojekt i . De olika lånedelarna avseende de prioriterade projekten skall återbetalas i jämn takt under med start när respektive banprojekt färdigställs. Lån avseende den s.k. närtidssatsningen 2002 2004 skall amorteras med start och skall vara slutamorterade . totala upplåning hos vid utgången av 2003 var . har lån upptagits på och lån har amorterats med . Andelen lån med rörlig ränta är . Av tabell 5.10 framgår ändamål och belopp för dessa lån. Tabell 5.10 Ändamål och belopp för lån upptagna i Övriga krediter, varav Avgår finansiering med myndighets- och rörelse- Av tabell 5.11 nedan framgår beräknade nettoupplåning samt nettoupplåningen för järnvägsprojekt som hanteras utanför för perioden 20042012. 2004/05:1 UTGIFTSOMRÅDE 22 Tabell 5.11 Beräknad nettoupplåning för och vissa järnvägsprojekt 20042012 I tabell 5.12 nedan redovisas ackumulerade skuld samt skulden för järnvägsprojekt som hanteras utanför för perioden 20032012. Skulden är en konsekvens av den nettoupplåning som anges ovan. 2004/05:1 UTGIFTSOMRÅDE 22 Tabell 5.12 Beräknad låneskuld för och vissa järnvägsprojekt 20032012 De lån som har tagit upp i skall återbetalas genom att anslag belastas med kostnader för räntor och amorteringar. I tabell 5.13 redovisas det årliga anslagsbehovet 20032012 för räntor och amortering av dessa lån. Räntan är i denna tabell beräknad till . Enligt avtalet om byggande av (prop. 1997/98:62, bet. 1997/98:TU10, rskr. 1997/98:266) skall betala hyra för anläggningen när den färdigställts och öppnats för trafik. Anslagsbehovet för denna hyra, som bl.a. inkluderar Botniabanan AB:s kostnader för ränta och amortering, framgår av nedanstående tabell. Tabell 5.13 Anslagsbehov för räntor och återbetalning av lån för järnvägar m.m. 20032012 2004/05:1 UTGIFTSOMRÅDE 22 beräknas för räntor och amorteringar vilket motsvarar av anslaget 36:4 : Banhållning och sektorsuppgifter. är motsvarande andel beräknad till och för . Byggandet av och upprustning av mellan och är av väsentlig regionalpolitisk betydelse. har givit regeringen bemyndiganden att godkänna ett avtal om byggandet av mellan staten, kommun, , kommun, kommun, och (prop. 1997/98:62, bet. 1997/98:TU10, rskr. 1997/98:266). För ändamålet har ett bolag, , bildats. kostnadsberäknades i avtalet till i prisnivå . Kostnaderna för utbyggnaden har efter avtalets ingång beräknats bli ca högre i prisnivå . Utbyggnaden skall finansieras genom lån i som skall återbetalas inom högst . Under återbe talningstiden skall erlägga hyra för till . När hyrestiden löpt ut skall överta till en kostnad av . En utförlig redogörelse för organisation, planering och finansiering av har lämnats i budgetpropositionen (prop. 2001/02:1). Regeringen beslutade om tillåtlighet enligt för avslutande etapp 3, delen NordmalingUmeå. Regeringen beslutade i enlighet med godkännande (prop. 2003/04:1, bet. 2003/04:TU1, rskr. 2003/04:75) om en låneram i om högst för för den första, den andra och den tredje utbyggnadsetappen av mellan och . Övriga villkor enligt regeringens beslut skall alltjämt gälla. Regeringen föreslår en låneram om för till för byggande av . Budget för avgiftsbelagd verksamhet får enligt järnvägslagen (2004:519) ta ut avgifter av operatörerna för trafik på statens spåranläggningar. bedriver extern uppdragsverksamhet som genererar intäkter. Banavgifterna och resultatet från uppdragsverksamheten används för att finansiera banhållning och trafikantinformation. Resultatet för uppdragsverksamheten 2003 var -och beräknas det till . beräknas resultatenheterna generera intäkter om och ha kostnader om , dvs. ett resultat på . beräknas intäkterna av banavgifterna uppgå till . Av tabell 5.14 framgår vilka avgifts- och uppdragsintäkter samt anslagsintäkter från annat utgiftsområde som beräknar för åren 20042006. Tabell 5.14 Uppdrags- och avgiftsintäkter m.m. Tusental kronor (löpande priser) investeringsverksamhet omfattar de investeringar som fastställts av regeringen i banhållningsplanen för perioden 20042015. Dessa investeringar finansieras i huvudsak med anslag och i vissa fall med lån i . Därutöver gör investeringar i el- och teleanläggningar som finansieras med lån. beräknar att genomföra nedanstående investeringar för ca (se tabell 5.15). 2004/05:1 UTGIFTSOMRÅDE 22 Investeringar i järnvägar enligt nationell Investeringar i järnvägar enligt regionala 5.6.3Bemyndigande om ekonomiska åtaganden Den verksamhet som bedriver innebär att ingår långsiktiga avtal innebärande ekonomiska förpliktelser . Detta gäller både avtal om investeringar och avtal rörande drift och underhåll. har också regeringens uppdrag att lämna bidrag för olika ändamål. För att kunna planera sin verksamhet måste bidragstagaren normalt veta i förväg att bidraget kommer att betalas ut. Regeringen bör därför ges ett bemyndigande att ingå ekonomiska förpliktelser. Bemyndigandet bör avse all upphandlad verksamhet och alla bidrag där fleråriga avtal sluts och som inte faller under 13 § lagen (1996:1059) om statsbudgeten, detta oavsett om avtalen avser interna resultatenheter eller externa leverantörer. För dessa ändamål föreslår regeringen en bemyndiganderam om . har fått rätt att ta upp lån i för att finansiera utbyggnaden av . När banan är färdigställd skall hyra ut den till . Hyreskostnaden kommer att belasta anslag. Hyreskostnaden skall motsvara räntekostnaden på hela den återstående skulden och det aktuella årets amortering på lånen. Regeringen föreslår därför ett bemyndigande för på . Tabell 5.16 Bemyndigande om ekonomiska åtaganden ställde och ut en garanti för lån i (kreditgaranti). Kreditgarantin ersatte en garanti som och utfärdat . När garantiförordningen (1997:1006) trädde i kraft övertog ansvaret för kreditgarantin från och . Kreditgarantin har härigenom förlorat sin betydelse eftersom i praktiken garanterar sin egen utlåning. Kreditgarantin till bör därför återkallas och garantin returneras. Riksgäldens utlåning till skall i stället vara 2004/05:1 UTGIFTSOMRÅDE 22 säkrad genom den kapitaltäckningsgaranti som är överförd till och . Kapitaltäckningsgarantin innebär att och lämnar aktieägartillskott i form av betalningsutfästelser. skall och göra en fördjupad prövning av betalningsutfästelsernas storlek samt en fördjupad analys av och Konsortiets ekonomiska utveckling i enlighet med uttalande i denna fråga (bet. 2000/01:FiU27). Med anledning av att det blev aktuellt att tillföra kapital uppkom oklarheter om kapitaltillskottet kunde göras med reverser (betalningsutfästelser). I avvaktan på att oklarheten utreddes beslutade om en låneram i om jämte ränta för finansiering av tillskott (prop. 2000/01:100, bet. 2000/01:FiU27, rskr. 2000/01:279). Då senare beslutade att kapitaltillskotten kan göras med reverser är inte i behov av den tillförda låneramen. Regeringen avser därför att i stället göra medlen disponibla för inlösen av och lån i .