prop · GT0323 · 2005-10-18 00:00:00 — utser Industrins Ekonomiska Råd som består av fyra fristående ekonomer som ger utlåtanden och lämnar rekommendationer i ekonomiska frågor på uppdrag av förbundsparterna, opartisk ordförande eller . Forskning och konkurrenskraft - industrins offert till bildades av de 12 arbetsgivarorganisationer och 7 fackförbund som tecknade . Huvuduppgiften är att parterna ser till lönebildning håller sig inom det samhällsekonomiska utrymmet. Dessutom ska frågor av stor betydelse för industrins utveckling och konkurrenskraft behandlas. Forskning och utveckling är sedan avtalets början ett viktigt prioriterat område där möjligheterna till samsyn mellan parterna är stor. anordnade Industridagen med temat Forskning för konkurrenskraft. Kommittén överlämnade då en offert till statsminister där ett antal angelägna åtgärder för vässad industriell konkurrenskraft identifieras. Åtgärder som kräver en gemensam kraftsamling av regering och industri. Följande områden ingår i offerten: , Ökat utbyte mellan industri, lärosäten och institut Innovationsstöd till nya och växande företag ny struktur på ingenjörsutbildningen Statsministern välkomnade denna inbjudan till samarbete och en arbetsgrupp tillsätts i . Gruppen leds av statsekreterarna på närings- och utbildningsdepartementen. har tillsatt arbetsgrupper inom vart och ett av ovanstående områden. I varje grupp finns i normalfallet tre deltagare från arbetsgivarna och tre från facket, alla med god kännedom om området. Det är arbetande grupper i ordets rätta betydelse. Utöver dessa sex grupper finns en styrgrupp med två deltagare från vardera parten som har till uppgift att samordna gruppernas arbete och att föra dialogen med regeringsföreträdarna. Vid fortlöpande möten har diskussioner förts med regeringen om åtgärder på vart och ett av ovanstående områden. Industridagen 2005 ägde rum 4:e oktober och byggde vidare på de förslag och idéer som presenterades och fokuserar på förutsättningarna för produktion och industriell verksamhet. Såväl statsminister som företrädare för konstaterade att samarbetet kring Offerten fungerat mycket bra och att det skulle fortsätta även . slutsatser av offertarbetet (kortversion) vill se en forskningsmiljö med starka industriforskningsinstitut som i nära samarbete med universitet och högskolor fungerar som kompetenscentra för industrin. Industriforskningsinstituten behöver koncentreras för att uppnå riktigt hög kompetens och de måste bli bättre på att samverka med små och medelstora företag. Institutens medverkan i europeiska forsknings- och utvecklingsprojekt behöver stärkas ytterligare. Ta vara på synergierna i den pågående omstruktureringen. Öka institutens samarbete med industrin och universitet och högskola. tar fram en plan för ökad industriell medverkan i institutens projekt. Statens basfinansiering till instituten bör nå nivån . Ökat utbyte mellan industri, lärosäten och institut För att överbrygga avståndet mellan akademi och industri vill , i ett första steg, se en ökad personrörlighet mellan industri, akademi och institut genom följande åtgärder: -Industrin finansierar ett ökat antal industridoktorander och adjungerade professorer som är verksamma inom universitet och högskola alternativt vid industriforskningsinstitut. -Att statligt finansierade tjänster efter avlagd doktorsexamen även inkluderar möjlighet till placering i industrin. -Att industriella meriter premieras i det akademiska meriteringssystemet. utarbetar planer för industridoktorander och post- doc tjänster i näringslivet. En handlingsplan för ökad personrörlighet utformas i samarbete mellan alla berörda aktörer. Meriteringssystemet vid högskola och universitet ändras så att industrierfarenhet väger tyngre. Avancerade branschforskningsprogram för viktiga industribranscher ger stor samhällsekonomisk utväxling i konkurrenskraft och sysselsättning. anser att de positiva effekterna av befintliga program kan realiseras inom fler områden. bör ytterligare ett tiotal nationella branschforskningsprogram utformas. Ett fastare samarbete och en kontinuerlig dialog utvecklas mellan branschen, och forskningsutförare i anslutning till att branschforskningsprogrammen utarbetas och genomförs. Programmen bör omfatta problemområden som Skr. 2005/06:23 är gemensamma för en betydande del av branschen och de ska underlätta Regeringen bör avsätta ytterligare medel till branscher med genomarbetade program och som är beredda att finansiera hälften av kostnaden. Innovationsstöd till nya och växande företag För att ta tillvara de små företagens utvecklingskraft på ett bättre sätt behöver kontaktytorna mellan företag och forskningsaktörer regionalt stärkas. Industriforskningsinstituten tar en aktiv roll i denna process. -Tillgången till såddkapital för nya och växande företag som har en bakgrund i befintliga industriföretag ökar. -Avknoppningsbara idéer i befintliga företag som inte utvecklas inom företaget tas tillvara. -De små företagens mottagningskapacitet för ny teknik och ny kunskap förbättras. Stöd för SME genom Regionala innovationscentra och industriforskningsinstituten. Stärkt såddfinansiering riktad till nya och växande industriföretag. Program för anställning av första ingenjör i SME. arbetar för ett bättre innovationsklimat i företagen. En ny struktur på ingenjörsutbildningen verkar för att: -Högre teknisk utbildning bedrivs vid lärosäten och orter med bäst förutsättningar att ge en internationellt gångbar utbildning. En tydligare utbildningsstruktur och en effektivare användning av resurserna bidrar till att öka utbildningarnas kvalitet och attraktivitet. -Ingenjörsutbildningarnas utformning, innehåll och dimensionering svarar mot industrins långsiktiga behov och utveckling. -Ingenjörsutbildningarna lockar i större utsträckning kvinnliga studenter och ger studenterna goda kunskaper i entreprenörskap. organisationer inleder en strukturerad dialog mellan företag och lärosäten regionalt om innehåll i och dimensionering av högre teknisk utbildning. organisationer utvecklar och uppdaterar fortlöpande kunskapen om industrins kompetensbehov. utarbetar en handlingsplan för innehåll i och struktur på ingenjörsutbildningarna inom produktionsområdet. medverkar till att Teknikcollege skapas i nära samarbete mellan gymnasial och eftergymnasial vuxenutbildning, arbetsmarknadsutbildning, kvalificerad yrkesutbildning (KY) och teknisk yrkeshögskoleutbildning, för en effektivare resursanvändning. medverkar till att Teknikcollege utformas i nära samverkan mellan kommuner, utbildningsanordnare och företag till en attraktiv yrkesutbildning som väl återspeglar arbetslivets utveckling och behov och lockar såväl ungdomar som vuxna. medverkar till ett ökat engagemang från företagen i styrgrupper och genom att erbjuda praktik. Förutsättningar för Teknikcollege skapas i berörda regelverk Fyra Teknikcollege startat med medverkan och finns Teknikcollege i ett 20-tal viktiga industriregioner. Vad har offertarbete bidragit till ? En del av facit finns i forskningspropositionen och budgetpropositionen: -Omstrukturering och finansiering av industriforskningsinstituten. -Den stora satsningen på branschprogram. -Stödet till FoU-insatser i SME. -Stöd till Industriella Utvecklingscentra. - med utgångspunkt från två kommuner vill bejaka de processer som äger rum inom EU. En viktig del är Lissabonstrategin. Den är tydlig i sin vision och sina mål och kan lätt omsättas på regional och lokal nivå. Detta appendix presenterar det arbete som pågår i med att utveckla arbetsmetoder för både politiker och tjänstemän samt utarbeta konkreta handlingar inom det regionalpolitiska arbetet kring Lissabonstrategin. Vår strävan är att vara ett pilotlän och aktivt bidra till det gemensamma arbetet att förverkliga Lissabonstrategin på lokal och regional nivå. , som bildades , har antagit tre politiskt fokusområden - Infrastruktur, Näringsliv och Kompetensförsörjning. Tre övergripande perspektiv genomsyrar arbetet - hållbar utveckling, ungdomars attityder/värderingar samt internationalisering. För arbetet med Lissabonstrategin har vi inrättat två politiska rapportörer. Deras uppgift är att ha ett särskilt ansvar för att integrera och kommunicera Lissabonstrategin på regional och nivå. I detta ingår att öka och sprida förståelsen för EU-arbetet och synliggöra det nationella handlingsprogrammet inom kommunerna och i regionerna. Det handlar om att arbeta med det sörmländska perspektivet och vidta åtgärder genom vårt fullmäktige och styrelse där så behövs. Arbetet skall kopplas ihop med befintliga utvecklingsplaner, den regionala utvecklingsprocessen. Utgångspunkter och förslag till handling för som pilot län Lissabonprocessen behöver ett bottom up perspektiv som kopplas ihop med befintliga utvecklingsprocesser i länet för att länka samman nationellt och till EU. Politikerna skall där det är möjligt omsätta Lissabonprocessens ambitioner till lokal och regional nivå. Det vill säga leda det regionala utvecklingsarbetet, ta beslut och driva på i de frågor som är särskilt viktiga för tillväxten för . Bygga på befintliga nätverk och utveckla nya nätverk bl a tillsammans med andra rapportörer som representerar övriga regioner i . Lyfta fram förebilder/goda exempel som kan bidra till engagemanget för Lissabonprocessen/EU-frågor och för tillväxten i En nätverkskoordinator en Mr eller - behövs Skr. 2005/06:23 för varje region som har till uppgift att bl a koppla ihop lokala, regionala, nationella och EU-nivån. Politikerna behöver stärka sin egen kunskapsutveckling för att leda utvecklingsarbetet. Rapportörerna kan då bidra till kunskapsutveckling hos övriga politiker. Följa arbetet i , knyta strategiska kontakter inom EU, delta i relevanta nätverk, t ex det så kallade LisbonSRegions samt samverka med andra regioner . Politikerna behöver kommunicera, informera, engagera medborgarna i Lissabonprocessen/EU frågorna. Rapportörerna har en vision att göra arbetet med Lissabonprocessen/EU-frågorna synligt. och involvera medborgarna i arbetet med att prioritera de regionala frågorna. Utveckla en kn kommunikationsstrategi för det regionala arbetet och finna former för att föra dialogen som en del av de lokala/regionala utvecklingsplanerna och kopplade till Lissabonstrategin. Exempel på aktiviteter som genomförts. har gjort en jämförelse av , och EU inom tillväxt, ekonomi, sysselsättning, arbetslöshet, miljö och utbildning. Se bilaga 1. Rapportörerna har påbörjat ett arbete med att informera och synliggöra Lissabonstrategins ambitioner utifrån den nationella handlingsplanen samt den jämförelse gjort för utvecklingen i regionen iett nationellt och internationellt perspektiv. Det gäller att komma fram till områden/frågor där regionerna och kommunerna kan bidra till det gemensamma arbetet. ligger bra till i många frågor men vikan bli bättre inom flera områden. T ex kan nämnas koldioxidutsläpp i , låg övergång till högra studier, låg entreprenörsanda, sysselsättningsnivån under riksgenomsnittet mm. Fyra seminarier har genomförts att sprida Lissabonstrategins intentioner. Arbetet pågår med att bygga nätverk i samt inom bland EU-ansvariga, näringslivschefer m.fl för att öka kunskapen och medvetenheten om Lissabonstrategin. Kontinuerliga kontakter med . Lokala exempel för att nå resultat på område inom Lissabonstrategin från och Flens kommuner. Citat; () kommunalråd i Miljö, hållbar utveckling kommun har anlagt en våtmark för att effektiv rena och minska utsläppen i . Dessutom har man beslutat om en större ombyggnad av reningsverket. Man kommer att uppnå bättre värden än de gränsvärden som är satta . De lokala politikerna har beslutat att man ska vara föregångare och tar investeringen för att ta sitt ansvar för den hållbara utvecklingen. Man har också beslutat att inte salta vid vinterväglag, detta av miljöhänsyn. skolor arbetar med miljöprojekt. Man har utarbetat strategier och byggt miljöhus på skolorna för att återvinna och skapa en bättre miljö. Arbetet ska bidra till att barnen har ett naturligt förhållningssätt till miljöfrågor. Grupper av lärare och elever ansvarar för skötsel och information. Man har en speciell (green flag) för att visa att man bidrar till hållbar utveckling. Dagverksamheten för psykiskt handikappade har tagit på sig att åka runt i kommunens verksamhetslokaler och tömma återvinningskärl. De gör det . De åker sedan till den stora miljöcentralen i kommunen och sorterar. De som finns i dagverksamheten upplever att de gör ett riktigt jobb och för kommunens verksamheter kan man utan kostnader få sopor och avfall sorterat och återvunnet. i facklar ut sin LD-gas. Detta bidrar till a utsläpp av koldioxid. Genom en investering på mellan 120 till kan miljövänliga drivmedel produceras av gasen. Det skulle bidra till att uppnå åtagande att minska koldioxidutsläppen. kommun har engagerat sig i frågan och uppvaktat regeringen i detta ärende. För att förbättra möjligheterna till företagande och attityderna till entreprenörskap kommer kommun att ha en Företagsvecka . ska samtliga politiker i kommunstyrelsen ut och besöka företag en hel dag. Man räknar med 3-4 besök per person. Kommunfullmäktige ska ha ett temasammanträde. Inbjudna är , för att berätta vad man gör på den nivån när det gäller entreprenörskap och innovationsmotor i länet samt , för att berätta om hur man tar emot och hjälper nya företagare. De två företagarföreningar som finns i kommunen ska ge sitt perspektiv och beskriva problem, hinder och möjligheter. Några företagare i kommunen kommer också att finnas på plats, som med sina exempel ur vardagen ska bidra till att öka fullmäktiges förståelse för företagarnas villkor. Vid diskussionerna deltar även myndighetsutövande tjänstemän. Diskussionen syftar till att mynna ut i slutsatser om vad som kan ändras eller förbättras för att främja entreprenörskap och innovationer i länet. Kommunen har också uppmanat de politiska partierna att hålla möten den veckan med samma tema för att förstärka budskapet. Veckan föreslås bli ett årligt inslag i den lokala politiken. Citat () kommunalråd i försöker få fler att gå vidare till högre studier. har en nära samverkan med näringslivet. T.ex har Flens satsat på ett eget gymnasium. Det har visat att satsningen med närhet har gjort att fler går vidare till högre studier efter gymnasiet. Det livslånga lärandet som möjliggör högskolestudier på distans. Kvalificerad Yrkesutbildning KY- utbildning till tillverkningsindustrin i samverkan med validering (integration) Sanering av Bruksområde, största saneringsprojekt () När kommunen upphandlade nya bilar (90 stycken) ställdes krav på att de skulle vara etanoldrivna. Tack vare att kommunen nu tillför 90 bilar som ska köras på etanol ansåg en lokal bensinstation att det finns underlag för att bygga en etanolpump. I har det inte tidigare funnits någon etanolpump och därför sålts ytterst få etanolbilar till medborgarna i kommunen. Ökat skalskydd för att säkra kommunens dricksvattenförsörjning. Projekt , koncept för källsortering som involverar lantbrukare och hushåll på landsbygden Kvinnliga resurscentra finns, som tar tillvaratar kvinnors kompetens försöker att lotsa dem ut i arbetslivet. Satsning på, Gemenskapsinitiativet EQUAL - en innovation och strukturpåverkan. I utvecklar partner i samarbete genom att tillvarata den tysta kunskap som finns i grupper och som missgynnas. Projektets syfte är att utveckla strategier, metoder och arbetssätt för att förstärka en organisatorisk infrastruktur (information, rådgivning utbildning, stöd och service) som främjar företagsamhet och som präglas av mångfald i tre kommuner. Projektet syftar till att uppmärksamma företagarandan i underrepresenterade grupper (fokus på kvinnor från etniska minoriteter och funktionshindrade), att stimulera ungdomars företagsamhet. Satsningar på vidareutbildning gällande stora pensionsavgångar Skr. 2005/06:23 framgent. Vårdbiträden läser vidare till sjuksköterskor, förskollärare, grundskollärare. En dialog mellan regeringen och svensk ungdom om den europeiska ungdomspakten antog den europeiska ungdomspakten24. Målet med pakten är att förbättra utbildning, rörlighet och integrering i arbetslivet samt att öka unga européers delaktighet i samhället och göra det lättare att kombinera yrkesliv och familjeliv. Pakten ska se till att insatser inom dessa områden genomförs på ett konsekvent sätt och utgöra en utgångspunkt för en stark, kontinuerlig mobilisering av ungdomar. Rådets slutsatser underströk att ungdomspaktens framgång beror på alla berörda parters deltagande. Det handlar först och främst om nationella, regionala och lokala ungdomsorganisationer, det Europeiska ungdomsforumet samt regionala och lokala myndigheter och arbetsmarknadens parter. Regeringen har arrangerat olika former av dialoger med ungdomar i frågor som av särskild vikt för ungdomar. arrangerade ungdomsministern ett dialogforum om ungdomspakten med ungdomsorganisationer. Diskussionerna fokuserade på konkreta idéer kring genomförandet av pakten, samt på hur ungdomar vill bli informerade och konsulterade om processen. Deltagarna diskuterade de olika fokusområdena för ungdomspakten i öppna grupper. Det erbjöds också tillfälle till privata samtal med ministern . Nedan följer några exempel på vad som framkom under diskussionerna: När det gäller sysselsättning och bättre möjligheter att kombinera yrkesliv med familjelivet föreslogs exempelvis mer och bättre information om och kontakt med arbetsgivare, mer information till ungdomar om entreprenörskap och värdering av icke-formellt och informellt lärande. Den allmänna meningen var att praktik är ett bra sätt för ungdomar att komma in på arbetsmarknaden. Vad gäller social integration nämndes anonyma arbetsansökningar som ett sätt att undvika diskriminering av exempelvis människor med utländsk bakgrund. Delad föräldraförsäkring föreslogs som ett sätt att främja en mer jämlik arbetsmarknad. I diskussionerna om att förbättra utbildningen efterlystes mer information från arbetsgivare om vilken sorts kunskap de anser vara relevant för olika sorters jobb. Dessutom diskuterades förslag för att göra studiemedelssystemet mer flexibelt, att öka elevinflytandet i skolorna, att undvika att elever hoppar av sin utbildning och att ändra betygssystemet. Deltagarna var överens om att erfarenheter som man fått från andra länder och kulturer genom exempelvis studier, praktik och arbete utomlands är mycket värdefulla. För att förbättra möjligheterna att skaffa sig sådana erfarenheter föreslog deltagarna bland annat att ungdomar redan i tidig ålder ska få tillgång till mer och bättre information på lokal nivå. Behovet att göra det lättare att ansöka till program för internationell rörlighet diskuterades också. Dessutom underströks vikten av att få tillgodoräkna sig utländska erfarenheter och meriter. 24 För ytterligare information om ungdomspakten, se /ungdomspakten Deltagarna hade också möjlighet att diskutera vilken form Skr. 2005/06:23 informationen till och dialogen med ungdomar i fråga om ungdomspakten Aktiviteter som dialogforumet välkomnades. konstaterades att dessa forum för konsultationer inte får vara en engångsföreteelse utan att det är viktigt att ungdomar konsulteras kontinuerligt. Ett förslag var att bilda en referensgrupp med både organiserade ungdomar och ungdomar som inte är med i organisationer. Ett annat förslag var att fortsätta dialogen på en särskild hemsida för ungdomspakten. Dessutom diskuterades ett system för att utnämna hjältar och skurkar i samband med genomförandet av pakten. De integrerade riktlinjerna är applicerbara på alla medlemsländer och på gemenskapen. De skall stödja en samordning av de reformer och åtgärder som ingår i de nationella handlingsprogrammen som utarbetas av medlemsländerna samt komplettera gemenskapens program för insatser genomförda på gemenskapsnivå 2005-2008 för tillväxt och sysselsättning. Genomförandet av dess riktlinjer ur alla aspekter skall ske med ett jämställdhetsperspektiv. Makroekonomisk politik för tillväxt och sysselsättning För att säkerställa ekonomisk stabilitet för hållbar tillväxt 1. i överensstämmelse med stabilitets- och tillväxtpakten bör medlemsstaterna iaktta sina medelfristiga mål för de offentliga finanserna. Så länge detta mål inte uppnåtts, bör de vidta alla nödvändiga korrigerande åtgärder för att nå det. Medlemsstaterna bör undvika en konjunkturförstärkande finanspolitik. Det är dessutom nödvändigt att de medlemsstater som har alltför stort underskott vidtar verkningsfulla åtgärder för att snabbt korrigera detta. Medlemsstater vars bytesbalansunderskott riskerar att bli ohållbara bör sträva efter att åtgärda dem genom strukturreformer, främja konkurrenskraften gentemot omvärlden och vid behov bidra till korrigeringen genom finanspolitiska åtgärder. För att trygga ekonomisk och finanspolitisk hållbarhet som en grund för ökad sysselsättning bör medlemsstaterna, med tanke på de beräknade kostnaderna för den åldrande befolkningen 1. i tillfredsställande takt minska den offentlig skulden för att stärka de offentliga finanserna, 2. reformera och förstärka pensions-, socialförsäkrings- och hälso- och sjukvårdssystemen för att se till att de är finansiellt hållbara, socialt tillräckliga och tillgängliga samt 3. vidta åtgärder för att öka deltagandet på arbetsmarknaden och höja arbetskraftsutbudet särskilt bland kvinnliga, yngre och äldre arbetstagare samt främja en livscykelinriktad syn på arbete för att öka antalet arbetstimmar i ekonomin. För att främja en tillväxt- och sysselsättningsorienterad samt effektiv resursfördelning bör medlemsstaterna, utan att det påverkar tillämpningen av riktlinjerna för ekonomisk stabilitet och hållbarhet, justera sammansättningen av de offentliga utgifterna så, att ökad tonvikt läggs vid Skr. 2005/06:23 tillväxtfrämjande områden i enlighet med Lissabonstrategin, anpassa skattestrukturerna för att höja tillväxtpotentialen, sörja för att det finns mekanismer för att bedöma förhållandet mellan offentliga utgifter och uppnåendet av politiska mål och sörja för övergripande samstämmighet mellan reformpaketen. För att se till att löneutvecklingen bidrar till makroekonomisk stabilitet och tillväxt och för att höja sin anpassningsförmåga bör medlemsstaterna främja skapandet av lämpliga ramvillkor för löneförhandlingssystemen med full respekt för arbetsmarknadsparternas roll, i syfte att gynna en utveckling av nominella löner och arbetskraftskostnader som är förenlig med prisstabilitet och ligger i linje med produktivitetsutvecklingen på medellång sikt, med beaktande av kompetensskillnader och lokala arbetsmarknadsförhållanden. För att främja större samstämmighet mellan den makroekonomiska politiken, strukturpolitiken och sysselsättningspolitiken bör medlemsstaterna genomföra reformer såväl på arbets- som produktmarknaderna som ökar tillväxtpotentialen och stöder de makroekonomiska ramarna genom ökad flexibilitet, produktionsfaktorernas rörlighet och anpassningsförmåga på arbets- och produktmarknaderna som ett svar på globaliseringen, tekniska framsteg, förändringar i efterfrågan och konjunktursvängningar. Medlemsstaterna bör särskilt driva på reformeringen av skatter och bidrag så att incitamenten ökas och arbete lönar sig, öka arbetsmarknadernas anpassningsbarhet genom att kombinera flexibilitet och trygghet i anställningen och förbättra anställbarhet genom att investera i humankapital.