prop · GS03100 · 2005-04-14 00:00:00 — För 20052007 beräknas de till sammantaget 17,6 mdkr 2005, +2,7 mdkr 2006 och +1,0 mdkr 2007. Inkomstskattereformerna 20002002 innebar att statsbidragen till kommunerna sänktes med 4,8 mdkr 2000, 5 mdkr 2001 och 5,2 mdkr 2002. höjdes statsbidragen med 2 mdkr p.g.a. ett höjt särskilt grundavdrag till pensionärer. höjdes statsbidragen med 1,8 mdkr p.g.a. ett höjt grundavdrag för låg- och medelinkomsttagare. sänktes statsbidragen 2002 med 0,1 mdkr för att avdragsrätten för fackföreningsavgifter ersattes med en skattereduktion. sänktes statsbidragen p.g.a. att kommunernas skatteinkomster ökade då den beskattade garantipensionen infördes, vilket beräknades till 9,5 mdkr. Sänkningen 2003 förklaras även av att kommunernas inkomster ökade genom att det särskilda grundavdraget för förtidspensionärer slopades, vilket beräknades till ca 2,9 mdkr (se UO 10). Vidare höjdes statsbidragen 2003 med 4,3 mdkr p.g.a. att en skattereduktion för låginkomsttagare ersattes med avdrag. överfördes kommunmomssystemet till statsbudgetens inkomstsida, varvid statsbidragen reducerades med samma belopp (31,4 mdkr), vilket förklarar minskningen i statsbidragen 2003 i förhållande till . Statsbidragen justerades även upp med 2,5 mdkr till följd av en grundavdragshöjning som ingick i den skatteväxlingen som förslogs i budgetpropositionen . Justeringen är också gjord med anledning av den utökade skatteväxlingen (+0,5 mdkr) som beslutat om (betänkande 2002/03:FiU3). Statsbidraget minskades 2004 med 0,22 mdkr p.g.a. justering av beräkningen för kommunkontosystemet. Nedjusteringen 2004 till följd av den justerade beräkningen är 1,367 mdkr. Av detta belopp avser 0,22 mdkr en permanent neddragning medan 1,147 mdkr är en engångsvis neddragning, vilket i tabell 6.12 inte har räknats som en teknisk förändring, men som däremot kan förklara en del av utgiftsutvecklingen. Ett kostnadsutjämningssystem för LSS om ca 1 mdkr infördes på statsbudgetens utgiftssida vilket ökade utgifterna med motsvarande belopp. En lika stor förändring gjordes på statsbudgetens inkomstsida, varför förändringen är neutral för statsbudgetens saldo. beräknas utgifterna för LSS-utjämning till nära 1,8 mdkr. På grund av en slutreglering av ålderspensionsreformen m.m. beräknas statsbidragen minska med 1,3 mdkr 2004. Denna nivåjustering skall gälla men justeras först , varför nedjusteringen avseende 2003 inträffade . Detta resulterar i att neddragningen 2004 blir 2,6 mdkr i stället för 1,3 mdkr. En teknisk justering har gjorts med endast 1,3 mdkr motsvarande den permanenta neddragningen. En förändrad redovisning av det kommunala utjämningssystemet , som innebär en övergång till nettoredovisning, innebär tekniskt sett en minskning av utgifterna för det kommunala utjämningssystemet vilket också motiverat en minskning av utgiftstaket för staten om 26 mdkr. överförs 3 mdkr från UO 16 till UO 25, och ytterligare 1 mdkr 20062007, avseende medel för personalförstärkning i skolan. tillförs statsbidragen 4,7 mdkr, då tillfälliga stöd som tidigare fanns på statsbudgetens inkomstsida flyttas till statsbudgetens utgiftssida. beräknas att 0,125 mdkr 20052006 överförs från UO 25 till UO 16 till följd av avvecklingen av den interkommunala ersättningen för riksrekryterande påbyggnadsutbildningar. ändras avdragsrätten för den allmänna pensionsavgiften, vilket beräknas öka de kommunala skatteintäkterna med 2,94 mdkr. Därför minskas statsbidragen i motsvarande mån. höjs grundavdraget, vilket beräknas minska de kommunala skatteintäkterna med 3,72 mdkr, varför statsbidraget höjs i motsvarande mån. har även beräknats att 1,8 mdkr överförs från UO 16 till UO 25 avseende medel för statligt stöd för utbildning av vuxna. Regeringen avser nu att bibehålla detta riktade stöd på UO 16 , vilket inte har beaktats i de i tabell 6.10 och tabell 6.11 redovisade utgiftsberäkningarna. 9Ingår ej i de takbegränsade utgifterna. 101999 ökade utgifterna med 4,6 mdkr som en följd av förändrat finansieringsansvar enligt ålderspensionsreformen. minskade utgifterna med 7,0 mdkr när utgifterna för den bosättningsbaserade delen av folkpensionen fördes över till statsbudgetens UO 11. 11Beräkningen av utgiftstaket baseras på oförändrad kvot mellan utgiftstak och potentiell BNP . Tabell 6.11 Utgifternas procentuella andel av takbegränsade utgifter 19972007 Utfall 19972004, prognos 2005 och beräknat 20062007. Procent av takbegränsade utgifter. Anslagen har fördelats enligt de utgiftsområden de tillhör i statsbudgeten . Utgifter justerade för tekniska förändringar anges i kursiv stil. Skatt, tull och exekution Försvar samt beredskap mot sårbarhet2 Hälsovård, sjukvård och social omsorg Ekonomisk trygghet vid sjukdom och Justerat för teknisk förändring 3 Ekonomisk trygghet vid ålderdom4 Justerat för teknisk förändring 4 Ekonomisk trygghet för familjer och barn5 Justerat för teknisk förändring 5 Justerat för teknisk förändring 6 Justerat för teknisk förändring 7 Justerat för teknisk förändring 2 Kultur, medier, trossamfund och fritid Allmän miljö- och naturvård Jord- och skogsbruk, fiske med Allmänna bidrag till kommuner8 Justerat för teknisk förändring 8 Avgiften till Europeiska gemenskapen Ålderspensionssystemet vid sidan av Justerat för teknisk förändring 10 För fotnoter se tabell 6.10. Nedan kommenteras de utgiftsområden som uppvisar de största förändringarna som andel av takbegränsade utgifter . Utgiftsområde 6 Försvar samt beredskap mot sårbarhet minskar utgifterna för utgiftsområdet som andel av de takbe- gränsade utgifterna , vilket främst beror på försvarsomställningen. Utgiftsområde 7 Internationellt bistånd Utgifterna för utgiftsområdet beräknas öka från 1997 till 2007. Som andel av de takbegränsade utgifterna ökar utgifterna med 1,3 procent- enheter . Utgiftsökningen beror främst på ökade utgifter under anslaget 8:1 Biståndsverksamhet. Biståndsramen ökar från av bruttonationalinkomsten (BNI) av BNI . Utgiftsområde 9 Hälsovård, sjukvård och social omsorg Utgifterna för utgiftsområdet beräknas öka med . Som andel av de takbegränsade utgifterna ökar utgifterna . Detta förklaras främst av ökade utgifter för statlig assistansersättning, tandvårds- förmåner samt bidrag till läkemedelsförmånerna. beräknas antalet assistans- berättigade personer stiga med ca 7 000 (varav kvinnor och män), vilket innebär en fördubbling , som det genomsnittliga antalet assistanstimmar per person ökar. Utgiftsområde 10 Ekonomisk trygghet vid sjukdom och handikapp Justerat för tekniska förändringar ökar utgifts- områdets utgifter som andel av de takbegränsade utgifterna . Utgifterna under anslaget 19:1 Sjukpenning och rehabilitering m.m. ökade med 19972002, främst till följd av en kraftigt ökad sjukfrånvaro. Antalet sjukpenningdagar steg från 43 miljoner 1997 till 94 miljoner 2002. minskade dock antalet sjukpenningdagar, en minskning som förstärktes . Regeringens mål för ohälsan innebär att antalet sjukfrånvarodagar skall halveras mellan 2002 och . antalet sjukpenningdagar nivå . Regeringen bedömer att antalet sjukpenningdagar 2006 kommer att understiga nivå med . Angående prognosen för antalet sjukpenningdagar 2007, se under rubriken i avsnitt 6.3.3. Även utgifterna under anslaget 19:2 Aktivitets- och sjukersättningar ökade kraftigt . Utgifterna beräknas fortsätta att öka till 2007. Utgiftsökningen beror främst på ökade volymer. Antalet personer med aktivitets- och sjukersättning (f.d. förtidspension) ökade från 423 000 till 540 000 , och beräknas öka till 584 000 . Utgiftsområde 11 Ekonomisk trygghet vid ålder- dom Justerat för tekniska förändringar minskar utgifterna som andel av de takbegränsade utgifterna . Antalet personer utan tilläggs- pension minskar gradvis, som den genomsnittliga tilläggspensionsnivån höjs. Vidare bidrar följsamhetsindexeringen till att de reala pensionerna beräknas stiga. Sammantaget ger detta högre utgifter för ålderspensionssystemet vid sidan av stats- budgeten, vilket i sin tur minskar behovet av garantipension och bostadstillägg från statsbud- geten. Utgiftsområde 12 Ekonomisk trygghet för familjer och barn Utgifterna under anslaget 21:1 Allmänna barnbidrag ökade från 1997 till 2004. Utgiftsökningen förklaras av att barnbidraget successivt har höjts. Utgifterna under anslaget 21:2 Föräldraförsäkring ökade med . Rensat för effekten av införandet av statliga ålderspensions- avgifter förklaras ökningen främst av fler ersatta nettodagar och en högre medelersättning i föräldrapenningen. beräknas utgifterna för föräldraförsäkringen öka med nära till . ökar antalet födda barn kontinuerligt enligt befolkningsprognos. Fler födda barn, löneutvecklingen, pappornas successivt ökande utnyttjande av föräldraförsäkringen tillsammans med beslutade och aviserade reformer, som höjd grundnivå i föräldra- försäkringen, förlängd föräldraförsäkring, höjd ersättning för de så kallade lägstanivådagarna samt höjt tak i föräldrapenningen, förklarar utgiftsutvecklingen . Justerat för tekniska förändringar beräknas utgiftsområdets andel av de takbegränsade utgifterna öka . Utgifterna under anslaget 22:2 Bidrag till arbetslöshetsersättning och aktivitetsstöd samt 22:3 Köp av arbetsmarknadsutbildning minskade sammantaget med . Antalet öppet arbetslösa minskade från 342 000 personer 1997 till 246 000 personer 2004 och beräknas bli 191 2007. Det genomsnittliga antalet deltagare i konjunkturberoende arbetsmarknadspolitiska program som redovisas på statsbudgetens utgiftssida minskade från 183 000 personer 1997 till 86 000 personer 2004, och beräknas minska till 80 2007. Antalet platser i program som redovisas på statsbudgetens inkomstsida (anställ- ningsstöd) beräknas nästan fördubblas, från 14 000 personer 1997 till 27 000 personer 2007. Justerat för tekniska förändringar beräknas utgiftsområdets andel av de takbegränsade utgifterna minska . Utgiftsområde 16 Utbildning och universitets- forskning Justerat för tekniska förändringar ökar utgifterna med nära 2 pro- centenheter som andel av de takbegränsade utgifterna. Flera stora reformer har genomförts . Bland annat infördes maxtaxa inom barnomsorgen 2002 och en satsning görs på fler lärare och andra specialister i skolan genom ett riktat bidrag till personalförstärkning i skolan . genomförs även en riktad satsning på personalförstärkning i förskolan. Ökningen förklaras vidare av en utbyggd universitets- och högskoleutbildning samt ökade satsningar på forskning. Utgiftsområde 18 Samhällsplanering, bostads- försörjning och byggande Utgifterna under anslaget 31:2 Räntebidrag m.m. har minskat från 1997 till 2004, till följd av såväl tidigare beslutade förändringar av räntebidrags- systemet som lägre räntor. Utgifterna under anslaget 21:1 Bostadsbidrag minskade från till . Detta förklaras främst av regeländringar, minskad arbetslöshet samt ökade reallöner. Som andel av de takbegränsade utgifterna beräknas utgiftsområdet minska , vilket innebär en minskning med . Utgiftsområde 25 Allmänna bidrag till kommuner Justerat för tekniska förändringar ökar utgiftsområdets andel av de takbegränsade utgifterna , till . De högre utgifterna beror främst på de förstärkningar av statsbidragen som syftar till att värna kvaliteten i skolan, vården och omsorgen. Utgiftsområde 26 Statsskuldsräntor m.m. Utgifterna under anslaget 92:1 Räntor på statsskulden har sjunkit från 1997 till ca 2004. Den kraftiga utgiftsminskningen beror i huvudsak på lägre räntenivåer och minskad statsskuld. beräknas utgifterna minska till ca , framför allt beroende på valutakursvinster. Utgifterna under utgifts- området beräknas sedan öka till nära 2007, på grund av en ökande statsskuld samt antaganden om stigande räntenivåer. 6.5Statliga insatser för vissa lokala arbetsmarknadsregioner (LA- regioner) med anledning av försvarsomställningen Regeringen har ett ansvar för att stödja de människor och regioner som påverkas av förändringarna i Försvarsmaktens grundorgani- sation. Regeringen avser att i de regioner som berörs mest av försvarsomställningen dvs. LA- regionerna , , /Kri- stinehamn och , ta ett särskilt stort ansvar i form av riktade insatser. För att möta de påfrestningar som omställningen innebär för dessa LA-regioner har regeringen aviserat flera åtgärder i propositionen Vårt framtida försvar (prop. 2004/05:5, bet. 2004/05:FöU5, skr. 2004/05:143). Bland annat aviserades att, av de medel som avsatts för särskilda insatser i vissa kommuner och landsting , skall 2005 och 2006 avsättas till insatser för ökad konkurrenskraft, hållbar tillväxt och sysselsättning. Vidare aviserades betydande ny- och omlokaliseringar av statliga arbetstillfällen till de fyra LA-regionerna. För att säkerställa utrymme för tillväxtfrämjande insatser i dessa regioner samt för att möjliggöra genomförandet av omlokalisering av myndigheter föreslår regeringen att medel motsvarande försvars- propositionens förslag överförs från utgifts- område 25 Allmänna bidrag till kommuner anslaget 48:2 Bidrag till särskilda insatser till vissa kommuner och landsting till ett nytt anslag under utgiftsområde 19 Regional utveckling. På uppdrag av regeringen har en särskild utredare övervägt och föreslagit lämpliga lokaliseringar av statliga arbetstillfällen. Lokal- iseringsutredningens (N2004:15) slutrapport överlämnades till regeringen . Regeringen anser att betydande lokaliseringar av statlig verksamhet skall genomföras till LA- regionerna , , /Kri- stinehamn och . Det är inte minst rimligt mot bakgrund av att , och , efter förändring- arna inom det militära försvaret, kommer att ha relativt låg andel statligt anställda i jämförelse med riksgenomsnittet. nyttjande föreskriva att regeringen senast i den ekonomiska vårpropositionen 2005 återkommer till med förslag till mål för verksamheten, vilket är utformat i enlighet med tidigare ställningstaganden, samt med förslag om de avgränsningar och prioriteringar som kan anses vara motiverade. Målet för Östersjöenhetens verksamhet avses vara att skapa förutsättningar för att särskilt statliga myndigheter, kommuner, regioner och enskilda organisationer i kan vidmakthålla, komplettera och utveckla former för samarbete med främst de nya EU- medlemsländerna i . Verksam- heten bör ha sin utgångspunkt i behov och initiativ hos de svenska aktörerna. Särskild uppmärksamhet avses ges ämnesområden som är viktiga ur ett bredare regionalt eller nationellt perspektiv och berör fler än en aktörsgrupp på svensk sida. Det kan avse hanteringen av kollektiva nyttigheter som vatten, luft, klimat, kustzoner, mark och natur men också tvärsektoriella problemställningar som migra- tion, brottsbekämpning, sjösäkerhet, livsmedels- säkerhet, socialtjänst samt hälsoområdet och smittskydd. Enheten avses kunna bidra med medel för mindre insatser (resor, seminarier och studier) för att möjliggöra samverkan mellan svenska aktörer och parter i de berörda länderna samt också bidra med initial finansiering av projekt inom områden enligt ovan. För att främja ett fördjupat samarbete inom förslog regeringen i budgetpropositionen bland annat att Sida tilldelas medel för att upprätta en Östersjöenhet på . Verksamheten kommer att ha en tonvikt på ett fördjupat samarbete mellan och EU:s nya medlemsländer i . Samarbetet skall utformas på ett sådant sätt att det är till ömsesidig nytta för både svenska och utländska parter. I samband med behandling av budgetpropositionen konstaterade utrikesutskottet att det inte var uppenbart vari verksamheten inom profilenheten bestod. Utskottet konstaterade att det var nödvändigt att göra preciseringar av verksamheten och anförde att som villkor för anslagets ut- Enligt lagen (1996:1059) om statsbudgeten (budgetlagen) finns det tre anslagstyper, nämligen obetecknade anslag, reservationsanslag och ramanslag. Anslagstyperna har olika egenskaper vad gäller möjligheten för regeringen att överskrida anslagen och att föra över oanvända medel till ett senare år. I budgetförslaget ingick inte några reservationsanslag. De nio anslag som 2003 var reservationsanslag omvandlades 2004 till ramanslag och utgående reservationer blev anslagssparande på de nya ramanslagen. godkände detta (bet. 2003/04:FiU10, skr. 2003/04:42). Det betyder att två anslagstyper numera används, nämligen obetecknade anslag och ram- Villkoren för dessa anslag är att ett obetecknat anslag inte får överskridas och outnyttjade medel inte får användas . För ett ramanslag gäller att det finns en möjlighet till anslagskredit och att anslagssparande kan användas under följande budgetår. Dessutom kan anslaget få överskridas om särskilda förutsättningar är uppfyllda. Av statsbudgetens 485 anslag 2005 är 36 obetecknade, medan 449 är ramanslag. Anslags- summan för de obetecknade anslagen är , medan summan av övriga anslag är ca . En genomgång visar att det inte är möjligt att urskilja någon tydlig princip för när ett obetecknat anslag används. Nuvarande till- ämpning tyder närmast på att det är en tillfällighet om ett obetecknat anslag eller ett ramanslag används på ett visst område. Det förhållandet att ett obetecknat anslag inte får överskridas och att oanvända medel inte får föras över till följande år ger en viss fasthet. I förhållande till myndigheterna kan emellertid motsvarande fasthet uppnås för ramanslag genom att villkor anges för anslagsutnyttjandet. Sammantaget medför den nuvarande använd- ningen av det obetecknade anslaget inte några påtagliga fördelar. Det är därför regeringens avsikt att de anslag, som i statsbudgeten är uppförda som obetecknade anslag, i budgetförslaget i stället skall föras upp som ramanslag. I regleringsbreven för berörda anslag avser regeringen att föreskriva att anslagssparande och anslagskredit inte får förekomma. Föreskrifter om det obetecknade anslaget finns i 4 § budgetlagen. Regeringen överväger inte att föreslå någon ändring av dessa föreskrifter. Det betyder att anslagstypen finns kvar tills vidare och att , om den så önskar, kan besluta att medel skall anvisas på ett obetecknat anslag. Kommunernas och landstingens sammanlagda resultat före extraordinära poster förbättrades från -0,8 till . Jämfört med tidigare redovisade prognoser innebär detta en avsevärd förbättring som till stor del beror på att kostnadsutvecklingen har bromsats upp. beräknas resultatet öka till ca vartdera året för att därefter minska till ca 2007. Det behövs inga stora förändringar av förutsättningarna för att resultatet skall påverkas. En kostnadsökning med en procent ger en resultatförsämring med och en procentenhets lägre skatte- underlagstillväxt leder till en nästan lika stor resultatförsämring. För att kommunerna och landstingen skall leva upp till kommunallagens krav på god ekonomisk hushållning krävs ett positivt resultat som är tillräckligt stort för att långsiktigt konsolidera ekonomin. Genom de ändringar i kommunallagens bestämmelser om den ekonomiska förvaltningen i kommuner och landsting, som trädde i kraft , betonas betydelsen av god ekonomisk hushållning (prop. 2003/04:105, bet. 2004/05:FiU8, rskr. 2004/05:14). Kommuner och landsting skall bl.a. ta fram mål och riktlinjer i samband med budgeten. Det s.k. balanskravet, som har modifierats mot bakgrund av de erfarenheter som erhållits sedan det trädde i kraft, anger endast en lägsta godtagbar nivå för resultatet ett enskilt år. Ett resultat före extraordinära poster enligt bedömningen för perioden 20052007 torde inte vara en tillräckligt hög nivå för att långsiktigt konsolidera ekonomin i kommunsektorn. En förbättring av resultatet är därför nödvändig på . De i budgetpropositionen aviserade tillskotten ligger fast. Därmed ges och ett utrymme för ambitionshöjningar i den kommunala verksam- heten. Detta förutsätter att lönerna i kommuner och landsting följer den allmänna löne- utvecklingen. beräknas den kommunala konsumtionen i fasta priser öka med 1,5 respek- tive , vilket är betydligt mer än den beräknade volymökningen till följd av demo- grafiska förändringar. beräknas den kommunala konsumtionen öka . minskar dessutom resultatet enligt kalkylen. Regeringens bedömning är att kommunsektorn behöver tillföras ytterligare resurser och avser att åter- komma till detta i budgetpropositionen . För att skapa möjligheter till ambitions- höjningar även på måste den effektiviseringspotential som torde finnas i kommunsektorn tas till vara. I syfte att bl.a. främja jämförelser mellan kommuner och mellan landsting samt förbättra möjligheterna till analyser av den kommunala ekonomin och verksamheten har regeringen initierat ett arbete med att bygga upp en databas. En kortfattad redogörelse för utvecklingen av den kommunala ekonomin lämnas Regeringen återkommer senare i vår med en utförligare redovisning om utvecklingen inom den kommunala sektorn i en särskild skrivelse till . I skrivelsen kommer även utvecklingen inom olika verksamhetsområden att redovisas. Av ökningen svarade landstingen för och kommunerna för . En ökning av den genom- snittliga kommunalskatten med 0,34 procent- enheter motsvarar ca i ökade skatteintäkter. Tabell 7.1 Resultaträkning 20022004 -0,2 -2,1 -0,5 -0,4 -7,6 -2,5 -0,2 -7,6 -2,4 -0,2 1Redovisas efter avdrag för avgift till kommunkontosystemet. Källor: samt Kommuner och Landsting. Resultatet före extraordinära poster ökade för kommunerna från 2003 till 2004. Landstingens resultat före extraordinära poster förbättrades från ett underskott på 2003 till ett underskott på 2004. Sammantaget har därmed resultatet före extraordinära poster för sektorn som helhet förbättrats från ett underskott på 2003 till ett överskott på 2004. Närmare två tredjedelar av kommunerna redovisar överskott 2004 sett till resultatet före extraordinära poster, vilket är något fler än 2003. Antalet landsting som redovisar överskott har ökat från 7 till 9 (av totalt 20). Kommunernas nettokostnader ökade . ökade skatteintäkterna och de generella statsbidragen sammantaget . För landstingen ökade nettokostnaderna medan skatteintäkterna och de generella statsbidragen ökade . Den genomsnittliga skattesatsen för landstingen höjdes mer än för kommunerna 2004. Den genomsnittliga skatten till kommuner och landsting uppgick till , en ökning jämfört med Finansiellt sparande och resultat En beräkning av den kommunala sektorns finansiella utveckling redovisas i bilaga 1 Svensk ekonomi. Beräkningen är baserad på national- räkenskapernas redovisning av kommunsektorns finanser. Kommunsektorns finansiella sparande utgör en del av den offentliga sektorns finansiella sparande och är därmed av betydelse för möjligheterna att uppnå målet för det offentliga finansiella sparandet (se avsnitt 4.1.2). Kalkylen sammanfattas i tabell 7.2. Tabell 7.2 Kommunsektorns finanser 20032007 -0,3 Anm.: Statsbidragen och skatterna redovisas tillsammans eftersom effekten av reformer som påverkar skatteunderlaget neutraliseras genom justeringar av statsbidragen. Källor: och . väntas lönerna i kommunsektorn öka något snabbare än i näringslivet. antas löneutvecklingen i kommunsektorn motsvara löneutvecklingen i näringslivet. Kalkylen bygger på att den genomsnittliga kommunalskatten 2006 och 2007 ligger kvar på samma nivå som 2005. utveckling framgår av tabell 7.3 (se även avsnitt 5.3.1). Även 2004 är ett prognosår eftersom taxeringsutfallet inte kommer att vara känt förrän i slutet av innevarande år. Tabell 7.3 Utvecklingen av skatteunderlaget 20032007 Kommunallagens bestämmelse om budgetbalans är kopplad till resultaträkningen. I lagen (1997:614) om redovisning regleras hur resultaträkning och balansräkning skall ställas upp. Den i tabell 7.2 redovisade kalkylen har räknats om till en resultaträkning (se tabell 7.4). Även om direkta jämförelser med kommunernas och landstingens egna resultat- räkningar bör göras med viss försiktighet, ger omräkningen av den finansiella kalkylen till en resultaträkning en tydligare beskrivning av hur sektorns ekonomi utvecklas ur ett kommunalt perspektiv. Tabell 7.4 Resultaträkning 20032007 Anm: beloppen är avrundade och summerar därför . T.ex. uppgår 2003 extraordinära poster till och årets resultat till -.