prop · GS03170 · 2005-05-31 00:00:00 — inte ge uppehållstillstånd i dessa fall i stället måste sökas i att 3 § har Om prövningen skall hänföras till 17 § behöver denna enligt Lagrådet kompletteras med ett generalklausulartat tillägg. Regeringen anser att möjligheten att avslå om särskilda skäl talar emot att tillstånd beviljas, t.ex. vid månggifte och barnäktenskap, bör finnas även i den nya utlänningslagen på liknande sätt som i gällande Det skall därför i 3 § första stycket punkterna 5 och 6 införas en möjlighet att avslå en ansökan om uppehållstillstånd om särskilda skäl talar emot att uppehållstillstånd ges. Regeringens förslag innebär således ingen ändring i sak. Uppehållstillstånd för umgänge med barn och till personer som har svenskt ursprung m.m. Regeringens förslag: Bestämmelsen om uppehållstillstånd på grund av anknytning utökas så att uppehållstillstånd får ges dels till en utlänning som skall utöva umgänge, som inte är av begränsad omfattning, med ett i bosatt barn, dels till en utlänning som har svenskt ursprung eller som tidigare vistats i med uppehållstillstånd. förslag: Överensstämmer med regeringens förslag såtillvida att utredningen föreslagit att det förs in en särskild bestämmelse som slår fast att uppehållstillstånd får ges till en utlänning som skall utöva umgänge med ett här bosatt barn. Remissinstanserna: och anser ursprung och längre tids vistelse i är vedertagna tillståndsgrunder och att det därför inte skall krävas synnerliga skäl för att tillstånd skall beviljas. stöder förslaget att en ny punkt rörande umgänge med ett i bosatt barn läggs till. Skälen för regeringens förslag: I nuvarande praxis finns det återkommande fall då sökanden vill ha uppehållstillstånd för att kunna utöva umgänge med ett i bosatt barn. Någon särskild grund för uppehållstillstånd har inte tidigare funnits för dessa fall. Om umgänget har varit av viss omfattning, har uppehållstillstånd dock beviljats med stöd av bestämmelsen om särskild anknytning (2 kap. 4 § första stycket 4 UtlL). Har det rått osäkerhet om sökandens vilja eller förmåga att utnyttja sin umgängesrätt, har ett tidsbegränsat uppehållstillstånd beviljats. I syfte att tydliggöra vad som gäller enligt praxis har föreslagit att den nu nämnda situationen anges som en självständig grund under lagbestämmelsen om uppehållstillstånd på grund av anknytning. Regeringen ansluter sig till utredningens förslag. Det saknas också en särskild grund för att bevilja uppehållstillstånd till en person som har svenskt ursprung, t.ex. en person som tidigare haft men sedan förlorat sitt svenska medborgarskap, eller som har svenskt påbrå. Motsvarande gäller personer som vistats i med uppehållstillstånd. Enligt långvarig och fast praxis beviljas uppehållstillstånd i sådana fall. Även dessa situationer bör enligt regeringens bedömning regleras särskilt. 11.3.5Uppehållstillstånd på grund av annan särskild anknytning Regeringens förslag: Vissa typsituationer då en utlänning skall beviljas uppehållstillstånd på grund av annan särskild anknytning till anges i lag. Vidare förtydligas att det i dessa situationer krävs synnerliga skäl för att uppehållstillstånd skall beviljas. förslag: Överensstämmer i huvudsak med regeringens förslag med den skillnaden att utredningen ansåg att det för personer med svenskt ursprung och sådana som tidigare vistats i med uppehållstillstånd skulle krävas synnerliga skäl. Remissinstanserna: och anför att det inte torde ställas något krav på att det skall föreligga synnerliga skäl för att uppehållstillstånd skall ges när det gäller svenskt ursprung och längre tids vistelse i . Skälen för regeringens förslag: Begreppet annan särskild anknytning rymmer enligt hittillsvarande praxis en rad olika fall såsom vuxna adopterade, anhöriga till flyktingar eller skyddsbehövande eller anställning med svensk anknytning. Gemensamt för dessa är att tillståndsprövningen görs inom en snäv ram och att bestämmelsen i dess helhet är avsedd att vara av undantagskaraktär. Av nuvarande lagtext framgår dock varken vilka fall som faller inom begreppet annan särskild anknytning eller anges tydligt bestämmelsens undantagskaraktär. har därför förordat att bestämmelsen utvecklas i ett särskilt stycke. Därigenom kan det tydligare framgå att bestämmelsen är subsidiär till tillståndsgrunderna i första stycket och att det krävs synnerliga skäl för att uppehållstillstånd skall beviljas i de aktuella fallen. Regeringen delar utredningens uppfattning. 1996/97:25 (s. 113-114) anfördes följande beträffande anhöriga till skyddsbehövande som inte ingått i familjegemenskapen i hemlandet: Flyktingar och andra skyddsbehövande har i regel inte möjlighet att besöka sitt hemland. De kan därför uppleva saknaden av och oron för någon nära anhörig i hemlandet som särskilt svår och det kan i sin tur försvåra deras möjligheter att anpassa sig till ett liv här i landet. I undantagsfall, när det finns synnerliga skäl, bör det därför finnas möjlighet för dem att få förena sig här i landet med en nära anhörig som stått dem särskilt nära även om de inte ingått i samma familjegemenskap i hemlandet. Det kan exempelvis röra sig om fall där den härvarande och släktingen i hemlandet bott i närheten av varandra och haft en mycket nära kontakt. Hänsyn måste i sådana fall också tas till vilka andra anhöriga som den härvarande har här i landet och till vilka anhöriga som finns kvar i hemlandet. Den som har anhöriga här i landet måste i regel anses ha ett mindre behov av stöd från någon anhörig i hemlandet än den som vistas här helt ensam. Det måste i regel också förutsättas att det är fråga om en ensamstående person som skall komma hit och att rätten till bosättning för den personen inte kan antas komma att leda till följdinvandring av ytterligare familjemedlemmar. Uttalandet i prop. 1983/84:144 om att hänsyn i möjlig mån bör tas till fall där udda och ömmande omständigheter åberopas har alltjämt giltighet. I bestämmelsen bör i förtydligande syfte anges vissa av de situationer som anses falla in under tillämpningen. Dit hör anhöriga till skyddsbehövande men också utlänningar som är adopterade i i vuxen ålder. För att bestämmelsen även fortsättningsvis skall kunna tillämpas som ventil bör den därutöver ha kvar tillståndsgrunden annan särskild anknytning till . 11.4Uppehållstillstånd av humanitära skäl En av utlänningslagens grunder för att bevilja uppehållstillstånd är att utlänningen bör få bosätta sig i av humanitära skäl. humanitära skäl som grund för uppehållstillstånd infördes i utlänningsförordningen (31 § 2). till utlänningslagen (2 kap. 4 § 2) och återfinns i 2 kap. 4 § första stycket 5 UtlL. I praxis har dock möjligheten att bevilja uppehållstillstånd på grund av humanitära skäl funnits Vad som avses med humanitära skäl har inte preciserats närmare i lagtext utan överlämnats till rättstillämpningen att avgöra. Begreppets innehåll har därigenom kommit att variera något över tiden och definieras främst genom praxis samt uttalanden i förarbeten. Eftersom en sammantagen bedömning skall göras av den sökandes situation, förekommer oftast en sammanvägning av flera olika faktorer vid bedömningen av om det finns humanitära skäl av tillräcklig styrka för att bevilja uppehållstillstånd. Även då en ursprunglig ansökan om uppehållstillstånd inte har ansetts innefatta tillräckliga humanitära skäl, kan det vid en ny ansökan efter det att beslutet vunnit laga kraft komma fram nya omständigheter som gör att det då skulle strida mot humanitetens krav att verkställa beslutet. sådana fall får en ansökan om uppehållstillstånd bifallas enligt 2 kap. 5 b § UtlL. Regeringens förslag: Begreppet humanitära skäl utmönstras ur utlänningslagen. För de situationer som inte omfattas av någon av huvudgrunderna för uppehållstillstånd skall begreppet synnerligen ömmande omständigheter användas. förslag: Begreppet humanitära skäl behålls som samlingsbegrepp i utlänningslagstiftningen. Remissinstanserna: Endast Svenska Röda Korset och har yttrat sig angående utredningens förslag att behålla samlingsbegreppet humanitära skäl. Röda Korset menar att eftersom frågan om politiskt humanitära skäl bör behandlas i ett annat sammanhang kan uttrycket humanitära skäl mycket väl ersättas med en annan skrivning. delar utredningens bedömning att begreppet humanitära skäl skall behållas som samlingsbegrepp i utlänningslagstiftningen. Ett antal remissinstanser Svenska Röda Korset, , Flyktinggruppernas och asylkommittéernas riksråd (FARR), för f.d. , () anser att skrivningen synnerligen ömmande omständigheter bör bytas ut mot särskilt ömmande omständigheter. Skälen för regeringens förslag: I utlänningslagstiftningen används såväl uttrycket humanitära skäl som uttrycket stridande mot humanitetens krav. Dessa begrepp är oprecisa. Lagrådet anför i sitt yttrande lagrådsremiss bl.a. att det överlåts till den beslutande myndigheten/domstolen att avgöra vad som skall anses vara tillräckliga humanitära skäl, vilket innebär att en närmast diskretionär prövning överlåts till migrationsdomstolarna. Regeringen anser att det för tydlighetens skull är angeläget att begreppet humanitära skäl utmönstras ur utlänningslagen. Begreppet synnerligen ömmande omständigheter, som bättre svarar mot karaktären av undantagsbestämmelse, bör i stället användas. Vad gäller frågan om uttrycket synnerligen eller särskilt ömmande omständigheter skall användas anser regeringen att det uttryck som använde i sitt lagförslag, dvs. synnerligen ömmande omständigheter, bör användas. Härigenom markeras att bestämmelsen är avsedd att användas för de situationer som inte omfattas av någon av huvudgrunderna för uppehållstillstånd. 11.4.3Behov av förändring och precisering Regeringens förslag: En särskild bestämmelse skall införas som tydligt anger de situationer där en person som inte kan få tillstånd på någon av huvudgrunderna kan beviljas uppehållstillstånd på grund av synnerligen ömmande omständigheter. förslag: Utredningen föreslog, liksom regeringen, att bestämmelsen skulle tas in i en särskild paragraf. Utredningen valde dock en annan lagteknisk lösning och använde som nämnts begreppet humanitära skäl. Utredningen konstaterade att en fakultativ reglering av uppehållstillstånd av humanitära skäl kan markera att bestämmelsen är avsedd som en undantagsreglering att användas för särskilt ömmande fall. Remissinstanserna: vid , svenska sektionen, , Rådgivningsbyrån för asylsökande och flyktingar samt Kristna Råd avstyrker utredningens förslag. De anser att fokus vid prövningen i än mer flyttas från skyddsbehov till humanitära skäl i och med förslaget. samt Flyktinggruppernas och asylkommittéernas riksråd (FARR) tillstyrker utredningens förslag att införa en särskild paragraf som reglerar humanitära skäl för uppehållstillstånd. Skälen för regeringens förslag: Bestämmelsen om uppehållstillstånd på grund av humanitära skäl lagrådsremiss definierade inte vad som skall anses vara humanitära skäl. Lagrådet ansåg att reglerna inte var utformade så att de gav tillräcklig vägledning för tillämpande myndigheter och domstolar. gällande utlänningslag innehåller en uppräkning av de fall där utlänningar får ges uppehållstillstånd (2 kap. 4 § UtlL). Bestämmelsen rör många olika situationer såsom familjeanknytning, annan särskild anknytning, barn i vissa fall samt utlänningar som har arbetstillstånd eller försörjning ordnad på annat sätt. Även humanitära skäl finns med bland de uppräknade fallen. Bestämmelsen i 2 kap. 4 § UtlL är svår att överblicka . Att i den bestämmelsen också förtydliga vad som avses med synnerligen ömmande omständigheter, skulle göra den ännu svårare att överblicka. Enligt mening borde bestämmelsen därför delas upp i olika paragrafer i den nya lagen. Detta är också regeringens bedömning. Som ovan anförts anser regeringen emellertid att begreppet humanitära skäl inte längre skall användas. Flera remissinstanser har framhållit att förslag att i detalj reglera innebörden av humanitära skäl innebär att fokus flyttas från bestämmelserna om skyddsbehov till de humanitära skälen. Regeringen instämmer i denna remisskritik. Som Lagrådet förordat behövs ett förtydligande av när uppehållstillstånd får beviljas men bestämmelsen bör inte utformas på ett sätt som underminerar skyddsbestämmelsernas betydelse. Till viss del är den risken undanröjd genom den föreslagna utvidgningen av skyddsbestämmelsen om väpnad konflikt men även bestämmelsen om synnerligen ömmande omständigheter måste utformas med beaktande av att generellt bibehålla fokus på skyddsbestämmelserna. Självfallet skall huvudgrunderna för uppehållstillstånd prövas innan bestämmelsen om uppehållstillstånd på grund av synnerligen ömmande omständigheter aktualiseras. Detta bör framgå av lagtexten. Som konstaterade kan en fakultativ reglering markera att bestämmelsen är avsedd som en undantagsreglering. För att betona att frågan om skyddsbehov måste prövas innan ställning kan tas till denna typ av uppehållstillstånd bör direkt i lagtexten anges att uppehållstillstånd på grund av synnerligen ömmande omständigheter får ges endast om uppehållstillstånd inte kan ges på annan grund. Åberopat behov av skydd är alltså inte en sådan synnerligen ömmande omständighet som kan ge En kompromiss måste göras mellan mycket detaljerade utformning av bestämmelsen och remissinstansernas kritik. bör det av Lagrådet påtalade behovet av precisering tillgodoses. Detta kan uppnås genom en bestämmelse som, liksom i lagförslag, anger att uppehållstillstånd får beviljas om det vid en samlad bedömning av utlänningens situation föreligger sådana ömmande omständigheter att han eller hon bör tillåtas stanna i . anges vad som särskilt skall beaktas vid bedömningen om det föreligger synnerligen ömmande omständigheter. Behovet av en samlad bedömning Regeringens förslag: Vid prövningen av om det föreligger sådana synnerligen ömmande omständigheter att utlänningen bör tillåtas stanna i skall en samlad bedömning göras av omständigheterna i ärendet. förslag: Överensstämmer i huvudsak med Utredningen föreslår dock en mer detaljerad bestämmelse än Remissinstanserna: tillstyrker förslaget att det av lagtexten skall framgå att regleringen om humanitära skäl gäller för utlänningar som befinner sig i . Skälen för regeringens förslag En samlad bedömning av sökandens situation Vid bedömningen om det föreligger sådana synnerligen ömmande omständigheter som nämns i regeringens förslag skall de olika omständigheter som finns i ärendet vägas samman; omständigheter som kanske inte var för sig, men sammantagna, är tillräckliga för att uppehållstillstånd bör beviljas på grund av synnerligen ömmande De skäl som sökanden kan ha för att få stanna skall vara av personlig art, exempelvis fysisk eller psykisk sjukdom, och gälla situationen i i relation till personens situation i hemlandet. Situationen kan också vara den att sökanden har en anpassning till svenska förhållanden som tillsammans med sjukdom i det enskilda fallet kan anses tillräcklig för uppehållstillstånd på denna grund. situation och upplevelser i hemlandet ingår självfallet också i Det går inte att uttömmande att ange alla de omständigheter som kan beaktas vid denna samlade prövning. Prövningen avser personer som vistas i Även om det är möjligt att ge in en ansökan om uppehållstillstånd av humanitära skäl från utlandet, är det i realiteten så att alla uppehållstillstånd grundade på humanitära skäl ges personer som redan I detta sammanhang bortses från personer som vidarebosätts på den s.k. flyktingkvoten. uppehållstillstånd regleras i en särskild bestämmelse i den föreslagna Regeringen instämmer i utredningens bedömning att det av lagtexten bör framgå under vilka förutsättningar en sökande bör få stanna kvar i , vilket innebär att personen i fråga vistas i och härifrån söker om uppehållstillstånd på grund av synnerligen ömmande För att uppehållstillstånd skall kunna ges t.ex. på grund av en utlännings sjukdom eller vårdbehov krävs att utlänningen vistas i I vissa fall där den vårdbehövande befinner sig utomlands och den beräknade vistelsetiden i är tämligen kort kan inresa och vistelse möjliggöras genom visering för t.ex. barn som kommer hit för att En förutsättning för att vård i dessa situationer skall erbjudas är normalt att vården inte bekostas av det svenska samhället. utlänningen i dessa fall behöver vistas här kan ett tidsbegränsat uppehållstillstånd ges. Omständigheter som särskilt skall beaktas vid den Regeringens förslag: Vid den samlade bedömningen skall särskilt beaktas sökandens hälsotillstånd, anpassning till och situation i uppehållstillstånd får beviljas av humanitära skäl regleras i lagtexten: sjukdom och vårdbehov, anknytning till som uppstått i väntan på den slutliga prövningen av ärendet samt bestående verkställighetshinder. universitet, svenska sektionen, , Rådgivningsbyrån för asylsökande och flyktingar samt Kristna Råd avstyrker utredningens förslag såvitt avser den nya lydelsen av bestämmelserna rörande humanitära skäl och motsätter sig en kodifiering av gällande praxis. De anser även att fokus bör ligga på skyddsbehov och inte på humanitära skäl. , Rådgivningsbyrån för asylsökande och flyktingar och Kristna Råd avråder från att i lagtext detaljreglera när humanitära skäl skall anses föreligga. Svenska Röda Korset anser att paragrafen bör utformas betydligt mer klargörande. advokatsamfund anser att utredningen valt en skrivning som synes innebära en skärpning av nuvarande praxis. föreningen är positiv till den lagfästa preciseringen. påpekar att utredningens föreslagna lagtexter påpekar att det kan finnas exempel där social utstötning på grund av funktionshinder kan bli så långtgående att det kan vägas in som en omständighet som gör att en samlad bedömning innebär sådana humanitära skäl att uppehållstillstånd bör beviljas. Juridiska fakultetsstyrelsen vid påpekar att kategorin social utstötning snarare hör hemma under flyktingkategorin än under kategorin för humanitära skäl. Svenska Röda Korset och föreslår att politisk-humanitära skäl förs in som en egen punkt i lagstiftningen skyddsbehövande i övrigt. Röda Korset anser även att verkställighetshinder skall föras in som en egen bestämmelse för att göra lagstiftningen än mer tydlig. Länsrätten i påpekar att för att inte annan praxis skall uppkomma hos vid verkställighetsprövningen än hos förvaltningsdomstolarna vid tillståndsprövningen krävs kongruens mellan de humanitära skäl som direkt kan leda till uppehållstillstånd och de som skall kunna förhindra en verkställighet. Skälen för regeringens förslag Den föreslagna bestämmelsen om uppehållstillstånd på grund av synnerligen ömmande omständigheter tar, liksom den nuvarande bestämmelsen om humanitära skäl, sikte på omständigheter som är hänförliga till utlänningens person. har ansett att vissa kriterier där praxis är entydig bör kunna anses tillräckliga för att självständigt utgöra humanitära skäl i utlänningslagens mening. Utredningen har föreslagit att dessa så långt möjligt anges på sådant sätt att tydliga anvisningar ges åt rättstillämpa- ren. Utredningens förslag har kritiserats starkt av flera remissinstanser. vid anser att bestämmelsen om humanitära skäl genom den föreslagna ändringen ändras till en portalparagraf. påpekar vidare att om humanitära skäl även fortsättningsvis skall användas som en huvudsaklig grund för flyktingars rätt till uppehållstillstånd i och humanitära skäl främst definieras efter vissa sakliga kriterier kommer också lagen att vara kontraproduktiv. , Rådgivningsbyrån för asylsökande och flyktingar och Kristna Råd skriver att varje tillfälle måste tas för att återskapa förutsättningar för att sätta behovet av skydd i främsta rummet. Även varnar för att utredningens förslag bidrar till fördjupad sjukdomsutveckling. Regeringen ser, liksom remissinstanserna, en fara med att i alltför stor utsträckning fokusera på de humanitära skälen. Denna risk motverkas genom att skyddsbestämmelserna ges en mer central placering i lagen och genom den föreslagna vidgningen av skyddsbehövande i övrigt. En ytterligare åtgärd i samma riktning är att utmönstra begreppet humanitära skäl ur lagen. Bestämmelsen om synnerligen ömmande omständigheter bör i samma syfte lagtekniskt placeras efter de bestämmelser som reglerar huvudgrunderna. Med beaktande av vad remissinstanserna anfört anser regeringen att bestämmelsen om synnerligen ömmande omständigheter skall ges en mer generell och allmänt hållen prägel än vad föreslagit. uppdrag var att utforma bestämmelsen om humanitära skäl utifrån den praxis som finns. Utredningen har avseende vårdbehov föreslagit att det särskilt skall anges i bestämmelsen att humanitära skäl alltid skall anses föreligga om en sjukdom är av livshotande karaktär och om ett funktionshinder är synnerligen allvarligt. Utredningen föreslår vidare att avvägningen mellan de humanitära aspekterna och hänsynen till begränsade vårdresurser skall lagfästas i enlighet med den praxis som innebär att det inte anses tillräckligt att det är fråga om livshotande sjukdom eller synnerligen allvarlig funktionshinder utan att det också krävs att vården här kan leda till en påtaglig förbättring av utlänningens tillstånd eller är livsnödvändig och att han eller hon inte skulle ha möjlighet att få motsvarande vård i sitt hemland. Praxis innebär också att de ekonomiska åtaganden som direkt eller indirekt kan följa av att uppehållstillstånd ges skall beaktas. Regeringen anser att bestämmelsen om uppehållstillstånd på grund av synnerligen ömmande omständigheter bör få en mer allmänt hållen prägel. Att i lag reglera i detalj när sjukdom och vårdbehov kan utgöra grund för uppehållstillstånd gör att det framstår som om detta utgör en huvudgrund för att kunna få uppehållstillstånd i . anser t.o.m. att det kan bidra till fördjupad sjukdomsutveckling. Regeringen anser att man bör använda en mer neutral terminologi än den utredningen föreslagit. Ett lämpligt begrepp i detta hänseende är hälsotillstånd. Detta begrepp tillåter beaktande av hela hälsoskalan graden av friskhet eller sjukdom samt funktionsförmågan. Regeringen föreslår därför att sökandens hälsotillstånd särskilt skall beaktas vid bedömningen av om det föreligger synnerligen ömmande omständigheter. Ett uppehållstillstånd kan sålunda komma i fråga om utlänningen har en livshotande fysisk eller psykisk sjukdom eller lider av ett synnerligen allvarligt funktionshinder. Det skall då också beaktas om det är rimligt att vård ges i . Flera remissinstanser, däribland Länsrätten i , och genom , har vidare ifrågasatt att det i lag skall anges att de ekonomiska åtaganden som kan följa av att ett uppehållstillstånd ges skall beaktas vid bedömningen av humanitära skäl. Regeringen instämmer i att detta slags hänsynstagande vid tillståndsprövningen inte hör hemma i lagtexten. En annan sak är att det måste vägas in om vård över huvud taget kan ges i i det enskilda fallet. Vården måste också förväntas leda till goda resultat genom en påtaglig och varaktig förbättring av utlänningens hälsotillstånd, alternativt vara livsnödvändig. För att det skall vara rimligt att skall erbjuda vård i det enskilda fallet måste, såsom ovan nämnts, även beaktas förutsättningarna för att utlänningen skall kunna få adekvat vård i hemlandet eller annat land som utlänningen kan sändas till. Även om i vissa fall kan erbjuda en betydligt bättre vård än vad som kan ges i personens hemland kan enbart detta inte motivera att ge uppehållstillstånd i . För sjukdomar där det i finns tillgång till vård kan de sammantagna ekonomiska konsekvenserna vara sådana att uppehållstillstånd bör vägras. I det enskilda fallet medför den avvägning som skall ske mellan hälsotillståndet och utlänningens situation i såväl som hemlandet att det inte kommer att ställas samma krav på hur sjuk eller hur frisk en utlänning måste vara för att det skall vara rimligt att sända honom eller henne till ett visst land.