prop · GT031d11 · 2005-09-20 00:00:00 — Arbetet med att ta fram policyn förväntas vara klart . Utredningen om förmyndare, gode män och förvaltare har haft i uppdrag att utvärdera förmynderskapsreform (dir. 2002:55). Utredaren har även haft i uppdrag att granska och ta ställning till behovet av ändringar i regelverket för gode män och förvaltare. En särskild fråga är om god man, förvaltare eller någon ny form av legal ställföreträdare skall kunna lämna samtycke till åtgärder inom hälso- och sjukvård, socialtjänst eller forskning för personer som på grund av sjukdom, psykisk störning eller liknande inte själva förmår att ge samtycke. Utredningen överlämnade sitt slutbetänkande Frågor om förmyndare och ställföreträdare för vuxna (SOU 2004:112) till regeringen . I betänkandet föreslås bl.a. att en ny lag införs om ställföreträdare för vuxna med bristande beslutsförmåga inom hälso- och sjukvården. Betänkandet bereds inom . Utredning om finska språket i Stockholms- och Det finns fem nationella minoriteter i : samer, sverigefinnar, tornedalingar, romer och judar. I dessa minoriteter finns även personer som har invandrat. Det finns två lagar om minoritetsspråk som ger personer i vissa geografiska områden i rätt att använda samiska, finska och meänkieli i kontakt med förvaltningsmyndigheter. Lagarna innebär också en rättighet för enskilda att få äldreomsorg på de nämnda språken i vissa kommuner i . tillkallades en särskild utredare med uppdrag att analysera om det finns förutsättningar att utvidga lagstiftningen om rätt att använda finska i kontakt med förvaltningsmyndigheter och domstolar till att även gälla i Stockholms- och (dir. 2004:6). Regeringen beslutade om ett tilläggsdirektiv (dir. 2005:23) där utredaren även skall analysera om det finns förutsättningar att utvidga lagstiftningen om rätt att använda samiska hos förvaltningsmyndigheter och domstolar till att även gälla inom det sydsamiska området. Utredaren skall bedöma behovet av en utvidgad lagstiftning eller andra åtgärder. Äldre samers intresse, behov och förutsättningar skall redovisas särskilt. Även kommunernas möjligheter och beredskap att erbjuda äldreomsorg helt eller delvis på samiska ska analyseras. Uppdraget skall redovisas . Ett delbetänkande i de delar som gäller finska språket i Stockholms- och har redovisats . Målen för äldrepolitiken att äldre skall kunna leva ett aktivt liv och ha inflytande i samhället och över sin vardag, kunna åldras i trygghet och med bibehållet oberoende, bemötas med respekt, samt ha tillgång till en god vård och omsorg. var 1,5 miljoner personer i , av befolkningen, eller äldre. Av dessa personer var det , eller ungefär 237 000 personer, som hade hemtjänst i ordinärt boende eller som bodde i särskilda boendeformer. Antalet personer som erhåller dessa insatser har varit relativt . Antalet personer med vård och omsorg i ordinärt boende har dock ökat medan antalet personer i särskilt boende har minskat . Ungefär 9 000 personer erhöll korttidsboende 2004, vilket är en ökning med 600 personer . Antalet personer med beslut om dagverksamhet var 12 500, vilket innebär en minskning med 3 000 personer . I de drygt hälften av landets kommuner som övertagit ansvaret för hemsjukvård var drygt 46 800 personer registrerade som mottagare av hemsjukvård 2004, vilket är en ökning med 2 000 personer . Av dem som hade hemsjukvård var även beviljade hemtjänst. De allra flesta omsorgstagarna () var . var kvinnor och var män. Andelen kvinnor och män med insatser var densamma i ordinärt och särskilt boende. Fler kvinnor än män får äldreomsorg bl.a. beroende på att kvinnor igenomsnitt lever än män. I gruppen är antalet kvinnor nära dubbelt så många som antalet män. Många kvinnor gifter sig dessutom med män som är äldre än de själva, vilket bidrar till att fler kvinnor än män i hög ålder blir ensamstående. Majoriteten av kvinnorna bor därför ensamma i slutet av livet, medan majoriteten av männen är sammanboende livet ut. När det gäller sammanboende äldre kvinnor och män så får hjälpbehövande kvinnor oftare hjälp än hjälpbehövande män. Detta förhållande gäller även då hänsyn tagits till ålder och grad av ohälsa, vilket indikerar att det ställs olika krav på anhöriga kvinnor och män. 2005/06:1 UTGIFTSOMRÅDE 9 Det förekommer stora variationer mellan kommuner när det gäller täckningsgrad i befolkningen eller äldre. Av en studie som publicerade framgår det att andelen hjälptagare med hemtjänst i ordinärt boende varierade mellan fyra och 2004. Slutsatsen i studien var att dessa stora skillnader i hög grad beror på skillnader mellan kommuner i hur vanligt det är med ensamboende äldre med hjälpbehov. konstaterar att fortsatta studier behövs för att förklara skillnader i täckningsgrad och kostnader mellan kommunerna. När det gäller personer , den åldersgrupp som i störst utsträckning har behov av vård och omsorg, fanns 2004 i denna åldersgrupp cirka 482 000 personer, dvs. Andelen personer i denna åldersgrupp kommer att vara relativt i ytterligare 10 till men kommer därefter att öka. kommer cirka 750 000 personer, eller av befolkningen, att vara . Kommunernas kostnader för vård och omsorg om äldre uppgick till . Kostnaderna har ökat med (i fasta priser), vilket motsvarar . Kostnaden för vård och omsorg om äldre som andel av kommunernas totala kostnader, exklusive affärsverksamhet, har varit relativt till 2003, . Äldreomsorgens andel av kostnader är oförändrad, . Särskilt boende utgör av kostnaderna, medan vård och omsorg i ordinärt boende utgör . Öppen verksamhet uppgår till av äldreomsorgens kostnader. Tabell 8.2 Antal och andel äldre med insatser Vård och omsorg i ordinärt boende Vård och omsorg i särskilt boende 2005/06:1 UTGIFTSOMRÅDE 9 Liksom när det gäller äldreomsorgens täckningsgrad så förekommer stora variationer mellan kommunernas kostnader för vård och omsorg, såväl när det gäller kronor per invånare som är som när det gäller kronor per person med beviljad insats. Orsakerna till dessa skillnader är delvis strukturella men det finns även skillnader i t.ex. effektivitets- och ambitionsnivå. Såväl platser i särskilt boende som platser inom akutsjukvård läggs ned. Denna utveckling avspeglas även i hur kostnaderna för vård och omsorg har förändrats . Kommunernas kostnader för hemtjänst har ökat medan kostnaderna för särskilt boende har minskat med . Landstingens kostnader för vård och omsorg om äldre har ökat . De sammantagna kostnaderna (priser) för landstingens hälso- och sjukvård för äldre samt kommunernas vård och omsorg om äldre har ökat med eller till 2003. Målet för tillsynen är att brister och missförhållanden skall rättas till och att kommuner och enskilda verksamheter ska få stöd att utveckla en vård och omsorg med god kvalitet. beslutade att förstärka tillsynen vid länsstyrelserna och regionala tillsynsenheter med . Genom förstärkningen skall den operativa tillsynen inom vård och omsorg för äldre utökas och utvecklas utifrån ett medborgarperspektiv. Vidare skall samverkan mellan myndigheterna vidareutvecklas. har regeringens uppdrag att följa upp och utvärdera resultatet av tillsynen samt att rapportera om resultatet av den förstärkta tillsynen. Länsstyrelserna och regionala tillsynsenheter hade närmare 70 heltidstjänster som arbetade med den förstärkta tillsynen varav 61 heltidstjänster var äldreskyddsombud och drygt 7 heltidstjänster fanns vid regionala tillsynsenheter. Såväl antalet ärenden inom verksamhetstillsyn som antalet anmälda och oanmälda tillsynsbesök inom både äldreomsorg och äldresjukvård har utvecklats starkt tack vare satsningen på förstärkt tillsyn. Tabell 8.3 Länsstyrelsernas verksamhetstillsyn fördelade på antal avslutande och pågående ärenden Antalet ärenden inom verksamhetstillsynen har ökat . I jämförelse med 2002 har antalet avslutade ärenden ökat med . Tabell 8.4 Antal tillsynsbesök inom verksamhetstillsyn fördelade efter typ av besök ökade både antalet anmälda och oanmälda tillsynsbesök inom verksamhetstillsynen markant i jämförelse med föregående år. Antalet tillsynsbesök på individnivå ökade från 44 till 102, en ökning . Enligt har resursförstärkningen lett till bättre möjligheter för länsstyrelserna att skaffa sig kännedom om kvaliteten på äldreomsorgen i länet. Länsstyrelserna konstaterade brister i av alla ärenden inom verksamhetstillsynen och i inom individtillsyn. Resultatet motsvarar ganska väl resultatet . Länsstyrelserna har följt upp 343 ärenden där det konstaterats brister eller kritik och där tidsfristen för åtgärder har gått ut. De allra flesta ärenden har åtgärdats men har inte blivit åtgärdade inom förutbestämd tid. Det problem som flest länsstyrelser rapporterar om är den omfattande omstruktureringen som pågår i många kommuner med nedläggning av särskilda boenden, dvs. en förskjutning från omsorg till vård. Det innebär bl.a. att medicinska och praktiska insatser tillgodoses som det sociala innehållet och möjligheterna till aktiviteter blir mycket begränsade. Länsstyrelserna rapporterar också om brister i rättssäkerhet och i individuell planering av beslutade insatser, att dokumentation och uppföljning ofta saknas samt alltför låg bemanning. Flera länsstyrelser rapporterar positiva iakttagelser som exempelvis bättre standard i särskilt boende, pågående utvecklingsarbete för att förbättra den individuella planeringen av beslutade insatser samt dokumentation och uppföljning av genomförda insatser. regionala tillsynsenheter och länsstyrelserna har vidareutvecklat sitt samarbete. Antalet tillsynsärenden som skett i samverkan har fördubblats. Det ökade samarbetet har enligt gett bättre förutsättningar att arbeta tillsammans och på så sätt få en helhetssyn inom äldreområdet. Även samverkan mellan länsstyrelserna har ökat. De flesta länsstyrelser arbetar med former och metoder för återföring till både ansvarig nämnd och ledning men också med personal, brukare, anhöriga och intresseorganisationer. Den kraftiga ökningen av antalet ärenden inom verksamhetstillsyn, antalet tillsynsbesök och ökad samverkan mellan myndigheterna är starkt kopplade till den förstärkta tillsynen. Tack vare satsningen har möjligheterna att utveckla nya metoder och arbetssätt i tillsyn ökat som samarbetet mellan myndigheterna har kunnat fördjupas och intensifieras. Tillsynen har även blivit känd för allt fler. Ej verkställda domar och beslut har det uppmärksammats att många beslut och domar som bl.a. ger äldre rätt till en bostad inom de särskilda boendeformerna inte verkställs av kommunerna inom en rimlig tidsperiod. finns bestämmelser i socialtjänstlagen (2001:453) som bl.a. innebär att en sanktionsavgift skall kunna åläggas kommuner som dröjer alltför länge med att verkställa domar angående bistånd. överlämnades betänkandet Beviljats men inte fått (SOU 2004:118) till regeringen. I betänkandet ges förslag på åtgärder bl.a. för att motverka att kommuner inte verkställer gynnande beslut enligt socialtjänstlagen inom rimlig tid och för att motverka att avslagsbeslut meddelas trots att kommunen bedömer att ett behov av ett särskilt boende finns. Det föreslås bl.a. att kommunerna skall åläggas en rapporteringsskyldighet beträffande beslut som inte har verkställts inom . Som en yttersta åtgärd föreslår utredningen att en sanktions- 2005/06:1 UTGIFTSOMRÅDE 9 avgift skall kunna dömas ut. Förslagen bereds inom . Enligt har utvecklingen inom kommunernas vård och omsorg gått mot allt mer vård i det egna hemmet och att kvarboendeprincipen betonas. Det totala antalet platser i särskilt boende har minskat , medan det totala antalet personer som får hemtjänst har ökat i ungefär samma omfattning. Särskilda boenden omvandlas till ordinarie boenden i viss utsträckning. Enligt rapporten är det främsta skälet till avvecklingen förutom en ökad satsning på kvarboendet, att många särskilda boenden blivit omoderna och att behoven av bostäder minskat på vissa orter. Ett annat skäl som anges är bristande resurser. Vidare anges att kommunerna är mer restriktiva i sin biståndsbedömning och i sina beslut om vilka som skall få plats i särskilt boende. Av dem som bor i särskilt boende har majoriteten en demenssjukdom. Trots kraftiga förbättringar av bostadsstandarden i de 104 800 platserna i särskilda boendeformer kvarstår ungefär 2 700 platser där de boende måste dela rum med någon annan än anhörig. Enligt mätningar bedömer av kommunerna att behovet är täckt eller kommer att täckas genom planerad utbyggnad till 2006. av kommunerna har överskott av bostäder i särskilda boendeformer och bedömer att planerad utbyggnad och 2006 inte täcker bristen. bedömer att bristen kvarstår även . lämnade den tredje redovisningen av det femåriga uppdraget att följa upp och utvärdera konsekvenser och effekter av socialtjänstlagens (2001:453, SoL) bestämmelser om avgifter inom äldre- och handikappomsorg. konstaterar att förändringarna i kommunernas taxesystem framförallt skedde i samband med införandet av de nya bestämmelserna och att det inte har skett några stora förändringar . Kommunerna har anpassat sina taxesystem till lagändringarna och det är nu större likhet mellan landets kommuner. Att kommuner inte jämkar matavgiften kan vara ett problem för personer 2005/06:1 UTGIFTSOMRÅDE 9 med låga inkomster. En oförändrad andel kommuner jämkar matavgiften. Lagrådet har yttrat sig över ett lagförslag om införandet av en jämkningsregel i 8 kap. SoL. Behovet av en jämkning borde enligt Lagrådet kunna tillgodoses genom att en jämkningsregel tas in i kommunens taxebestämmelser. har givit ut ett meddelandeblad med anledning av detta. Förbehållsbeloppet har haft stor betydelse för att skydda personer med låga inkomster och stora insatsbehov, framförallt äldre kvinnor, från för höga avgifter. Centra för forskning och utveckling Inom ramen för den nationella handlingsplanen för äldrepolitiken 19992001 och enligt den nationella handlingsplanen för hälso- och sjukvården 20022004, beviljades stimulansbidrag för uppbyggnad och utveckling av regionala FoU-centra. har på regeringens uppdrag fördelat ekonomiskt stöd för att stimulera etablerandet av sådana centra. har ytterligare fördelats. Myndigheten har i en delrapport som lämnades till regeringen , redovisat arbetet med forskningssatsningen. Verksamheten bedrivs i ökande omfattning med främst tre inriktningar. Den första är utvecklingsarbeten med lokal och regional förankring, bl.a. uppdrag av olika slag, utvärderingsinsatser, personalutveckling m.m. Den andra inriktningen är forskningsprojekt som med vetenskaplig ansats belyser fenomen och problem i vården och omsorgen om de äldre, deras närstående och personal. Den tredje inriktningen utgörs av FoU-centrens basverksamhet som bl.a. innebär att bistå äldreomsorgen med handledning, metodstöd, fortbildning, erfarenhetsutbyten samt att sprida och medverka vid implementeringen av FoU-resultat. Effekter av verksamheterna har kunnat börja utläsas. En sådan effekt är att samarbetet mellan huvudmännen ökar och att kollegiala nätverk för kompetensutveckling mellan huvudmännen etableras. Nationell handlingsplan för utveckling av hälso- och sjukvården - 2004 Genom den nationella handlingsplanen för utveckling av hälso- och sjukvården 20022004 (prop. 1999/2000:149) ökade det generella statsbidraget till kommuner och landsting med . I den nationella handlingsplanen angavs att kommunerna skall svara för att förstärka den medicinska kvaliteten i särskilt boende och i hemsjukvården, att kommuner och landsting skall samverka så att alla patienter erhåller vård på rätt vårdnivå samt att skall svara för att de som bor i särskilt boende eller har hemsjukvård vid behov av läkare får en medicinsk bedömning samt konsultation eller hembesök utan dröjsmål. har följt upp handlingsplanen och har lämnat en slutrapport . Av uppföljningen framgår att en viss personalökning har skett, bl.a. har fler högskoleutbildade anställts, fler anställda har grundläggande vårdutbildning och de flesta kommuner har erbjudit vidareutbildning för sjuksköterskor för att fördjupa den medicinska kompetensen. Antalet avtal om läkarmedverkan har ökat och tillgången till läkare har förbättrats . Däremot förekommer inte avtal i hemsjukvården i samma omfattning och tillgången till läkare tycks vara sämre än i särskilda boenden. Under jourtid fungerar läkartillgången sämre än . Antalet utskrivningsklara patienter inom sluten somatisk sjukhusvård har minskat tack vare bättre utskrivningsrutiner. IT- stöd används i allt större utsträckning för att underlätta informationsöverföringen mellan vårdnivåerna. Det saknas dock fortfarande vårdplaner för många patienter och bristerna i vårdkedjan kvarstår på många håll. Ett visst intresse för att bilda gemensamma nämnder för vård- och omsorgsfrågor har börjat visa sig från landsting och kommuner. Den omstrukturering som pågår i kommunerna när det gäller att erbjuda äldre möjlighet att bo kvar i sin ordinarie bostad ställer stora krav på samlade insatser från både kommun och landsting. De brister som rapporterats framförallt i vården och omsorgen om personer med svåra och komplexa sjukdomstillstånd måste åtgärdas för att målet om en god vård och omsorg skall kunna uppnås. Det gäller bl.a. brister i samverkan mellan huvudmännen, otillräcklig läkarmedverkan och att äldre inte får rehabilitering i tillräcklig omfattning. har kommuner och landsting lagt ner mycket arbete på att komma till rätta med brister i samverkan inom vård och omsorg, vilket också lett till förbättringar i viss utsträckning. Särskilda åtgärder kan behöva vidtas för att personer med svåra och komplexa sjukdomstillstånd skall få tillgång till god vård och omsorg. I sitt slutbetänkande (SOU 2004:68) lägger fram förslag som syftar till att åtgärda brister när det gäller kvalitet och kontinuitet i vården och omsorgen om personer med svåra och komplexa sjukdomstillstånd. Förslagen avser åtgärder för att åstadkomma en sammanhållen hemvård med kommunen som huvudman, förstärka läkarmedverkan i hemvården samt förbättra samverkan mellan kommun och landsting om den enskildes vård och omsorg. Förslagen bereds inom . Fler äldre får hemtjänst i stället för att flytta till särskilt boende. Den tidigare trenden att andelen äldre med små insatser minskar och andelen äldre med stora insatser ökar har inte fortsatt. Med stigande ålder ökar behoven av insatser från äldreomsorgen vilket särskilt är fallet för personer . När det gäller den framtida utvecklingen av äldres hälsa och funktionsförmåga har i en rapport redogjort för utvecklingen fram till . I en särskild studie har en jämförelse gjorts av äldres hälsa och funktionsförmåga, samt vårdbehov och omsorgsgivare för dem med omsorgsbehov. har äldres rörelseförmåga förbättrats, en mindre andel rapporterar att de behöver hjälp med hushållssysslor. Särskilt markant är minskningen av andelen män som behöver hjälp med tvätt och bad/dusch och matlagning. Frånsett behovet av hjälp med matlagning finns en liknande trend för kvinnor. Enligt kan en av förklaringarna vara de äldres förbättrade funktionsförmåga. Andra faktorer är förbättringar i bostäder som kan minska beroendet av andra personer samt ökade kunskaper om hushållsgöromål och tillgång till hushållsapparater. Nedläggningar av särskilda boenden sker av olika skäl som de flesta kommuner anger att behovet av särskilda boendeformer är täckt eller kommer att täckas Att människor ska kunna åldras i trygghet och oberoende är en av välfärdssamhällets kärnuppgifter. De demografiska förändringarna inne- 2005/06:1 UTGIFTSOMRÅDE 9 bär stora utmaningar för äldreomsorgen. För kunna erbjuda morgondagens äldre kvinnor och män en god vård och omsorg prioriterar regeringen att åtgärda aktuella brister inom äldreomsorgen och att skapa förutsättningar för en äldreomsorg av god kvalitet. En modern äldreomsorg med god förmåga att möta morgondagens ökande behov måste redan nu förberedas genom insatser som ger en stabil grund för framtiden. Den viktigaste resursen inom äldreomsorgen är personalen. En förutsättning för utveckling av kvaliteten är att personalen har nödvändig kompetens. Kompetensen byggs upp genom en god grundutbildning och effektiva system för lärande i arbetslivet. Regeringen har via Kompetensstegen tagit initiativ till att i nära dialog med kommunerna stimulera till vidareutbildning för personal inom omsorgen om äldre genom ett verksamhetsnära lärande. Som en del i regeringens åtgärdspaket mot arbetslösheten görs nu en satsning för att höja den grundläggande kompetensen för omvårdnadspersonal och att ge fler anställda specialiserade kunskaper för avancerade uppgifter. Kommunerna erbjuds genom kreditering på skattekonto stöd med per dag till kostnader för vikarier som ersätter personer som deltar i vårdinriktad grund- eller vidareutbildning. För utbildningskostnader uppgår stödet till . Genom denna satsning blir det möjligt för minst 5 000 anställda att genomgå en grundläggande eller specialiserad utbildning för sitt yrke som 10 000 arbetslösa personer ges anställning som vikarier. Satsningarna på kompetens ökar också vårdyrkenas status vilket gör det lättare att behålla kompetent personal som det underlättar framtida nyrekryteringar. Den successivt ökande kompetensen bidrar till att en stabil grund läggs för en kontinuerlig kvalitetsutveckling. Kompetensstegens arbetssätt och etablerade kontaktnät är mycket värdefullt. Detta ökar möjligheterna att i en effektiv dialog med kommunerna åstadkomma en snabb start av utbildningar och anställning av vikarier. Regeringen avser därför att ge Kompetensstegen ansvar för inriktning och ledning även i denna satsning. Det är viktigt för utvecklingen av äldreomsorgen att kunskaperna om äldre och om effektiva metoder i vård och omsorg ökar. 2005/06:1 UTGIFTSOMRÅDE 9 Regeringens satsning på forskning och utveckling inom äldreområdet har gett goda resultat. Effekterna av forsknings- och utvecklingsarbetet börjar bli påtagliga i verksamheterna. Ett vetenskapligt grundat synsätt och en ökad insikt hos personal, ledning och politiker om behovet av gemensam verksamhetsutveckling över huvudmannaskapsgränserna lyfts fram. Utveckling av yrkesskicklighet, instrument för planering och professionella nätverk för kompetensutveckling bidrar till en högt värderad nytta av FoU-arbetet. För äldre har projekt om exempelvis det sociala innehållet i vård och omsorgsarbetet, äldres mat och måltider liksom läkemedel och medicinering fått en gynnsam inverkan på deras tillvaro. Samverkan med brukarorganisationer och pensionärer har utvecklats genom brukarråd och andra mötesplatser. Samarbetet med universitet och högskolor utvecklas till ömsesidig nytta. FoU-enheterna bedöms bedriva en omfattande och ändamålsenlig verksamhet. Intentionerna med stimulansbidragen anses vara uppfyllda genom de resultat som kan uppvisas. Regeringen bedömer att den pågående FoU-satsningen inom äldreområdet har stort värde för utvecklingen. Rättssäkerhet utgör en fundamental del i ett gott bemötande av äldre människor. Det är inte acceptabelt att äldre människor inte får sin ansökan beviljad trots konstaterade behov eller att ett gynnande beslut inte verkställts därför att resurser saknas. Det är viktigt att bevaka att rättssäkerheten inte sätts ur spel särskilt för svaga grupper som personer med demenssjukdom. För att värna äldre människors trygghet och rättssäkerhet är det också viktigt att äldreomsorgen fortlöpande granskas och att äldre som vill klaga kan vända sig till en oberoende part. Länsstyrelsernas tillsyn har genom de nya äldreskyddsombuden kraftigt kunnat utökas. Utvecklingen leder till ökat samarbete mellan länsstyrelserna och regionala tillsyn och därmed bättre förutsättningar för helhetssyn inom vård och omsorg för äldre. förväntas antalet personer med utländsk bakgrund som är i behov av äldreomsorg att öka. Det är angeläget att kompetensutvecklingen, forsknings- och utvecklingsarbetet och frågorna om stöd till anhöriga särskilt uppmärksammar situationen för kvinnor och män med utländsk bakgrund och dem som tillhör de nationella minoriteterna.