prop · GT031 · 2005-09-20 00:00:00 — Genom att justera den offentliga sektorns sparande för konjunkturläget kan ett under- liggande, strukturellt, sparande beräknas. Det strukturella sparandet utgör en indikator på läget i förhållande till det övergripande målet. Det strukturella överskottet bör därför normalt ligga av BNP, men kan understiga om finanspolitiska stimulanser sätts in i en lågkonjunktur som stöd för penningpolitiken. I en högkonjunktur kan det strukturella över- skottet behöva överstiga för att motverka överhettning av ekonomin. Det bör understrykas att såväl bedömningen av konjunk- turläget som beräkningen av strukturellt sparande är behäftade med stor osäkerhet. ekonomiska vårproposition angav regeringen att ett preciserat mål för överskottet bör föreslås för nästkommande budgetår. Regeringen anförde också att det preciserade målet skall bestämmas med hänsyn till såväl konjunkturläget som läget i förhållande till det övergripande överskottsmålet. Vid utvär- deringen av målet under löpande budgetår skall eventuella revideringar av konjunkturprognosen jämfört med beslutstillfället beaktas. I budgetpropositionen föreslog regeringen att målet för det finansiella sparandet i den offentliga sektorn 2005 skulle fastställas till av BNP, vilket också beslutades av . I propositionen angavs vidare att målet skulle omprövas mot bakgrund av den framtida konjunktursituationen. Överskottet bedöms nu bli väsentligt högre än målet 2005 trots att BNP-tillväxten bedöms bli lägre än när målet föreslogs. Den starkare utvecklingen beror bl.a. på en svag utgiftsökning i kommunsektorn, vilket påverkar BNP-till- växten negativt men de offentliga finanserna positivt. Därutöver påverkas det finansiella sparandet positivt av lägre marknadsräntor och ökade intäkter av bolagsskatter. Det finns mot den bakgrunden ingen anledning att ompröva det tidigare fastställda målet. Eftersom det faktiska sparandet förväntas uppgå till bedöms överskottsmålet . Resursutnyttjandet i ekonomin, mätt som BNP-gap, bedöms uppgå till 2005. Det strukturella sparandet beräknas därmed till av BNP, vilket är i linje med riktmärket för det övergripande överskottsmålet. Den expansiva inriktningen av finanspolitiken 2006, som syftar till att minska arbetslösheten och öka sysselsättningen, innebär att överskottet i de offentliga finanserna beräknas minska till av BNP. För att inte äventyra det övergripande målet bör överskottet inte tillåtas understiga av BNP. Därmed lämnas en viss marginal för osäkerhet i prognoserna. redovisas i bilaga 2, Svensk ekonomi, en kalkyl som innebär att resurs- utnyttjandet ökar så att BNP-gapet sluts . Framskrivningen av de offentliga finanserna 2007 och 2008 bygger på beslutade och aviserade åtgärder (se avsnitt 4.3). Kalkylen innebär att överskottet i de samlade offentliga finanserna förstärks till av BNP 2008. Det innebär en förstärkning . uppgår det genomsnittliga överskottet till av BNP. Tabell 4.9 Finansiellt sparande i offentlig sektor Procent av BNP, om inget annat anges Finansiellt sparande, miljarder kronor Justering för konjunkturläge m.m. Finansiellt sparande, genomsnitt Källor: och . 4.3Utgifts- och inkomstförändringar reformer 2006 och 2007 finns framför allt har en rad reformer beslutats eller föreslagits för åren 20062008. I denna proposition föreslås ytterligare utgifts- och inkomstförändringar. Ett flertal av de nu presenterade åtgärderna syftar till att minska arbetslösheten och öka sysselsättningen. Åtgärderna återfinns såväl på statsbudgetens utgifts- som inkomstsida. I detta avsnitt redovisas översiktligt budget- effekterna dels av de reformer som föreslås eller aviseras i denna proposition, dels av de reformer och finansieringar som tidigare beslutats eller aviserats. föreslagna utgifts- och inkomstförändringar I tabell 4.10 redovisas översiktligt de samman- tagna effekterna för de offentliga finanserna och de takbegränsade utgifterna av nu föreslagna eller aviserade utgifts- och inkomstförändringar i förhållande till den politik och det regelverk som ekonomiska vårproposition baserades på. En mer detaljerad beskrivning av de nya inkomst- och utgiftsförslagen återfinns i kapitel 5 och i avsnitt 7.4.2. Till följd av nya utgiftsreformer beräknas de takbegränsade utgifterna öka med nära 2006, med 2007 och med 2008 i förhållande till beräkningen ekonomiska vårproposition. åtgärder inriktade på att minska arbetslösheten och öka sysselsättningen. Åtgärderna på sysselsättningsområdet är tvååriga. Därutöver finns förslag till ökade resurser inom högskolan som möjliggör fler högskoleplatser och höjd utbildningskvalitet. föreslår regeringen också en höjning av taket i sjukförsäkringen. Mot bakgrund av kommun- sektorns finansiella läge samt behovet av kommunala tjänster beräknas utgifterna i de generella statsbidragen höjas med 2007 och med 2008 utöver vad som tidigare aviserats. På statsbudgetens inkomstsida föreslår rege- ringen bland annat stöd för så kallade plusjobb och utbildningsvikariat 2008 som en del av satsningarna för att minska arbetslösheten. I tabell 4.10 redovisas dessa åtgärder bland skatteutgifterna. Regeringen föreslår också att sista steget i kompensationen för den allmänna pensionsavgiften genomförs . Inkomstförsvagningen för det sista steget beräknas till nära . Regeringen föreslår också att den så kallade gröna skatteväxlingen skall uppgå till . Skatten höjs bland annat på flygbiljetter, el och avfallsförbränning, och detta växlas mot höjt grundavdrag i inkomst- beskattningen. Regeringen föreslår vidare en sänkning av arbetsgivaravgiften för de ensam- företagare som anställer. Tabell 4.10 föreslagna och aviserade utgifts- och inkomstförändringar Förändring av offentliga finanser och effekter på takbegränsade utgifter i förhållande till ekonomiska vårproposition. Summa ökning av takbegränsade utgifter Summa inkomstreformer, brutto (periodiserade effekter) Indirekta effekter av inkomstreformer Summa inkomstreformer, netto (periodiserade effekter) Nettoförsvagning av den offentliga sektorns finanser 1Inkluderar även utgifterna för arbetsmarknadsåtgärder som i tabell 7.8 klassificeras som utgifter till följd av övriga makroekonomiska förändringar. 2Inkluderar inkomsteffekten av plusjobben och utbildningsvikariaten m m. De nu föreslagna eller aviserade åtgärderna på statsbudgetens utgifts- och inkomstsida medför, allt annat lika, att den offentliga sektorns finanser försvagas med 2006. beräknas den sammantagna belastningen på de offentliga finanserna av de föreslagna åtgärderna uppgå till 27,9 respektive . Trots de kraftfulla åtgärder som regeringen föreslår i denna proposition förstärks det offentlig-finansiella sparandet något i förhållande till beräkningen ekonomiska vårproposition. är det offentliga sparandet oförändrat i förhållandet till beräkningen i den ekonomiska vårpropositionen. Detta beror dels på att utgifterna för ohälsan har reviderats ned, dels på att statsbudgetens inkomster har reviderats upp i förhållande till den ekonomiska vårpropositionen. Förändringar jämfört med föregående år I tabell 4.11 redovisas de samlade budget- effekterna i förhållande till föregående år av större beslutade, nu föreslagna eller tidigare aviserade reformer samt finansieringen av dessa. Tabellen visar på en övergripande nivå rege- ringens prioriteringar fram . Reformerna i tabellen avser både stats- budgetens utgifts- och inkomstsida. Därutöver sker förändringar av budgetens inkomster och utgifter till följd av bland annat den makro- ekonomiska utvecklingen, pris- och löneom- räkning m.m. Dessa förändringar redovisas i kapitel 6 och i avsnitt 7.4. Regeringen föreslår eller aviserar stora utgifts- reformer för perioden 20062008. Satsningarna görs framför allt på kommunsektorn, men betydande resursförstärkningar tillförs också rättsväsendet, den ekonomiska tryggheten, familjepolitiken, biståndet samt utbildning och forskning. Sammantaget beräknas de takbegränsade utgifterna öka med i förhållande till 2005 till följd av utgifts- reformer. minskar också utgifterna med totalt till följd av besparingar, finansiering av utgiftsreformer och avslutande av vissa tempo- rära program. Merparten av besparingarna genomförs inom försvaret. De offentliga finanserna försvagas därmed sammantaget med nära 2008 till följd av aktiva beslut på statsbudgetens utgiftssida. Utgiftsområde 4 Rättsväsendet förstärks för att bland annat öka antalet poliser och häktes- och fängelseplatser inom kriminalvården. Ramen för utgiftsområdet beräknas öka med 2008 i förhållande till ramen . Regeringens mål är att av bruttonationalinkomsten skall anslås till bistånd 2006. Utgiftsområde 7 Internationellt bistånd beräknas därför sammantaget öka med i förhållande till ramen innevarande år. Ramen för utgiftsområde 10 Ekonomisk trygghet vid sjukdom och handikapp ökas med nära fram . Taket i sjukpenningen föreslås att höjas , vilket sammantaget medför ökade utgifter på nära . Ett nytt statsbidrag till landstingen på högst införs 2007 för att stärka landstingens arbete med att minska sjukskriv- ningarna. Med nu aviserade reformer inom familje- politiken beräknas ramen för utgiftsområde 12 Ekonomisk trygghet för familjer och barn öka med fram . Barnbidraget liksom flerbarnstillägget höjs redan från . Därutöver har rege- ringen tidigare aviserat en höjning av taket i föräldrapenningen från . Ramen för utgiftsområde 16 Utbildning och universitetsforskning beräknas öka med . Med de föreslagna och aviserade tillskotten inom området skapas utrymme för personalförstärk- ningar inom skolan och förskolan, fler högskoleplatser, ökad kvalitet, och en satsning på forskning och forskarutbildning. Resurstillskotten till utgiftsområde 25 All- männa bidrag till kommuner uppgår till 2008 i förhållande till 2005. av denna höjning beror på att sysselsättningsstödet avskaffas 2007. I stället höjs statsbidragen med . Netto blir tillskottet till kommunsektorn . Därmed möjliggörs en stark ekonomi, vilket bidrar till en ökad sysselsättning i kommuner och landsting. De beslutade eller nu föreslagna åtgärderna på statsbudgetens inkomstsida innebär en för- svagning av den offentliga sektorns finanser med Den största inkomstförsvagningen utgörs av att kompensationen för allmän pensionsavgift full- följs . stärks de offentliga finanserna till följd av förändringarna på statsbudgetens inkomstsida. Det beror på att många av stöden på budgetens inkomstsida är temporära och gradvis upphör fram . Detta gäller exempelvis för de av regeringens nu föreslagna åtgärderna för att minska arbetslösheten, och de tillfälliga syssel- sättningsstöden till kommunsektorn som upphör 2007. De offentliga finanserna försvagas samman- taget med mellan 2005 och 2008 till följd av aktiva beslut på statsbudgetens utgifts- och inkomstsida. Den diskretionära politiken i statsbudgeten är alltså expansiv . innebär de föreslagna eller aviserade åtgärderna en försvagning av de offentliga finanserna med eller av BNP. uppgår försvagningen till motsvarande av BNP. Den nu föreslagna expansiva finanspolitiken för att minska arbetslösheten bidrar till en temporär minskning av det offentlig-finansiella sparandet . förstärks det offentliga sparandet successivt och beräknas uppgå till av BNP . Tabell 4.11 Budgeteffekter i förhållande till föregående år av tidigare beslutade och aviserade samt nu föreslagna utgifts- och inkomstförändringar Budgeteffekt i förhållande till föregående år. Fullständigt periodiserad redovisning för skatter. Minustecken innebär utgiftsbesparingar eller att temporära program upphör eller minskar i omfattning. UO 2 Samhällsekonomi och finansförvaltning UO 3 Skatt, tull och exekution UO 5 Internationell samverkan UO 6 Försvar samt beredskap mot sårbarhet UO 7 Internationellt bistånd UO 8 Invandrare och flyktingar UO 9 Hälso- och sjukvård samt social omsorg UO 10 Ekonomisk trygghet vid sjukdom och handikapp UO 11 Ekonomisk trygghet vid ålderdom UO 12 Ekonomisk trygghet för familjer och barn UO 16 Utbildning och universitetsforskning UO 18 Samhällsplanering, bostadsförsörjning och byggande UO 19 Regional utveckling UO 20 Allmän miljö- och naturvård UO 23 Jord- och skogsbruk UO 25 Allmänna bidrag till kommuner Summa utgiftsreformer inkl. lånefinansierade Finansiering m. m. UO 6 Försvar samt beredskap mot sårbarhet Summa finansiering på UO Utgiftsreformer inkl. finansiering m.m. Fortsättning av tabell 4.11 Budgeteffekter i förhållande till föregående år av tidigare beslutade och aviserade samt nu föreslagna utgifts- och inkomstförändringar Budgeteffekt i förhållande till föregående år. Fullständigt periodiserad redovisning för skatter. Minustecken innebär att skatteinkomsterna ökar. Kompensation för allmän pensionsavgift Följdändring av höjt grundavdrag för utomlands bosatta (SINK) Tillfälligt sänkt arbetsgivaravgift, 20062007 Skatt på kapital och företag Fortsatt reformering av 3:12 reglerna Ändrade regler periodiseringsfond, brutto Höjd fastighetsskatt, vattenkraftverk Justering av begränsningsregeln för fastighetsskatt Skatt på konsumtionsvaror och insatsvaror Slopad CO2-skatt i industrin och nedsättning /kg i energisektorn Höjd skatt på avfall som deponeras Höjd fordonsskatt lätta lastbilar och lätta bussar Höjd energiskatt på el för hushålls- och servicesektorerna Höjd skatt på el-, gas-, värme- och vattenförsörjning Höjd skatt på vissa alkoholdrycker Sänkt skatt på dieseldrivna bilar med lägre partikelutsläpp Skatt på avfall som förbränns Övriga skatter på konsumtion och insatsvaror Skattelättnad för vissa byggtjänster, brutto Skatt på färd över Nedsättningar/Kreditering på skattekonto Tillfälligt sysselsättningsstöd till kommuner och landsting, brutto Utbildning personal vård- och äldreomsorg Anställningsstöd, långtidsarbetslösa, brutto Fortsättning av tabell 4.11 Budgeteffekter i förhållande till föregående år av tidigare beslutade och aviserade samt nu föreslagna utgifts- och inkomstförändringar Budgeteffekt i förhållande till föregående år. Fullständigt periodiserad redovisning för skatter. Minustecken innebär att skatteinkomsterna ökar. Skattestimulans miljöinvesteringar offentliga lokaler FOU i små och medelstora företag Summa inkomstreformer, brutto Summa Indirekta effekter av inkomstreformer Summa inkomstreformer, netto Utgifts- och inkomstreformer inklusive finansiering -2,55 Regeringen föreslår i denna proposition en ny struktur och nya redovisningsprinciper för stats- budgetens inkomstsida. Den nya strukturen för redovisningen av inkomsterna innehåller två delar. Den första delen redovisar skatteintäkter, dvs. Redovisningen är upp- delad på Skatt på arbete, Skatt på kapital, Skatt på konsumtion och insatsvaror samt Restförda och övriga skatter. Summan av dessa skatter utgör de totala skatteintäkterna, som satta i relation till BNP är lika med skattekvoten. Från de totala skatteintäkterna görs avdrag för de skatter som tillhör Europeiska Unionen (EU). Det kvar- stående beloppet är den offentliga sektorns skatteintäkter som utgör större delen av intäk- terna vid beräkning av finansiellt sparande. Den offentliga sektorns skatteintäkter särredovisas därefter på kommunsektorn, ålderspensions- systemet och staten. Den andra delen av redovisningen visar de justeringsposter som behövs för att få skatterna kassamässigt redovisade. Justeringsposterna redovisas under följande inkomsthuvudgrupper: Tillkommande skatter, Avräkningar och Periodiseringar. För att få överensstämmelse med national- räkenskapernas definition av skatter respektive övriga inkomster har en del inkomster som redovisats under Inkomster av statens verk- samhet flyttas till Skatter m.m. Totalt omfattar flyttningen ca . En detaljerad beskrivning av förslaget finns i 6.2. Statens skatteintäkter beräknas i genomsnitt öka eller sammantaget för hela perioden med . Skillnaden mellan skatteintäkterna och skatteinkomsterna, dvs. tillkommande inkomster, avräkningar och periodiseringar, är negativ och ökar med . Detta innebär att statsbudgetens skatteinkomster beräknas öka med eller i genomsnitt . Tabell 4.12 Statsbudgetens inkomster 20042008 Miljarder kronor och procent av BNP Intäkter som förs till Differens mot ekonomiska vårproposition i miljarder kronor Anm.: Beloppen är avrundade och överensstämmer därför inte alltid med summan. Statsbudgetens inkomster är redovisade enligt den nya redovis- ningsprincipen. Jämfört med beräkningen till ekono- miska vårproposition har statens skatteintäkter reviderats upp 2006 medan skatteinkomsterna har reviderats ner. Nedjusteringen av skatte- inkomsterna förklaras framför allt av att uppbördsförskjutningar påverkar inkomster negativt 2006. har både intäkterna och inkomsterna reviderats upp. Revideringarna jämfört med den ekonomiska vårpropositionen finns redovisade i 6.5, där även uppföljningen av statsbudgetens inkomster för finns redovisad. Övriga inkomster har reviderats ner främst till följd av lägre inkomster av försåld egendom. Dessutom belastas Övriga inkomster av statens verksamhet med . Beloppet ska reglera underskottet på konton för kommunmoms avseende tiden jämte räntekostnader. Statsbudgetens utgiftssida indelas i 27 utgiftsom- råden, minskning av anslagsbehållningar1, myndigheters m.fl. in- och utlåning i Riksgälds- kontoret samt kassamässig korrigering (inklusive överföring från AP-fonden). Statsbudgetens utgifter exklusive statsskulds- räntor beräknas öka med . Med hänsyn tagen till tekniska förändringar, främst i form av en för- ändrad redovisning av det kommunala utjäm- ningssystemet som infördes , ökar stats- budgetens utgifter, exklusive räntor, med , eller med i genomsnitt . Rensat för effekten av de tekniska justeringarna minskar utgifterna exklusive räntor i relation till BNP . Utgifterna för statsskuldsräntor beräknas vari- era kraftigt , vilket till större delen beror på kursvinster och kursför- luster vid byten av obligationer, samt på valuta- kursvinster och valutakursförluster. De totala utgifterna, inklusive statsskulds- räntor, för statsbudgetens samtliga 27 utgifts- 1 Skillnaden mellan förbrukade anslagsmedel och anvisade anslagsmedel återspeglas i det budgeterade beloppet för posten Minskning av områden beräknas öka med . Tabell 4.13 Statsbudgetens utgifter 20042008 Miljarder kronor och procent av BNP 1Inklusive förbrukning av anslagsbehållningar och utnyttjande av anslagskredit. 2Statsbudgetens utgifter (exklusive statsskuldsräntor) och ålderspensions- systemet vid sidan av statsbudgeten. 3Regeringens bedömning av utgiftstak . De utgifter som omfattas av utgiftstaket för staten består dels av statsbudgetens utgifter exklusive statsskuldsräntor, dels av utgifter för ålderspensionssystemet vid sidan av stats- budgeten. I tabell 4.13 redovisas de tak- begränsade utgifterna för perioden 20042008. Ålderspensionssystemets utgifter beräknas öka med till följd av ett ökat antal pensionärer med inkomstgrundad pension samt högre in- komstindex och medelersättning. Tillsammans med ökningen av statsbudgetens primära utgifter () beräknas de takbegränsade utgifterna därmed öka med 20042008. Med hänsyn tagen till tekniska förändringar på som har föranlett justeringar av utgiftstaket beräknas de takbe- gränsade utgifterna öka med . I relation till BNP beräknas de för tekniska förändringar justerade takbegränsade utgifterna minska . De takbe- gränsade utgifterna ökar i genomsnitt med under beräkningsperi- oden när tekniska förändringar beaktats. I tabell 4.14 redovisas de huvudsakliga fakto- rerna bakom förändringen av de takbegränsade utgifterna. Pris- och löneomräkning av anslag för förvalt- nings- och investeringsändamål ökar utgifterna med . Om- räkningen för ett visst år baseras på pris- och löneutvecklingen . Den relativt låga pris- och löneuppräkningen förklaras av en hög produktivitetsutveckling tillsammans med en låg lönekostnadsutveckling åren . Övriga makroekonomiska förändringar utgörs av makroekonomiska effekter på statsbudgetens utgifter, såsom effekter av högre prisbasbelopp, inkomstindex, timlön, bruttonationalinkomst och förändrad arbetslöshet. De takbegränsade utgifterna beräknas öka med i genomsnitt 20042008 till följd av makroekonomiska förändringar. En stor del av denna ökning förklaras av att pensionerna är indexerade. De inkomstgrundade pensionerna följer inkomstindex, som i huvudsak följer den genomsnittliga löneutvecklingen. sionerna följer konsumentprisindex genom pris- basbeloppet. Den relativt sett låga utgiftseffekten av makroekonomiska förändringar beror på den låga förväntade pris- och löneutvecklingen 2006. ökar utgifterna till följd av makro- ekonomiska effekter med , vilket är en normal utgiftsökning när inflation och timlöner anpassas till inflations- mål. Beslutade och aviserade reformer beräknas öka utgifterna med . Beslutade och aviserade besparingar samt utfasningar av tidsbegränsade program beräknas bidra till en minskning av utgifterna med . De enskilda reformernas och besparingarnas budgeteffekter redovisas i avsnitt 4.3. Utgiftsförändringar under rubriken till stor del av volymförändringar inom olika transfereringssystem och av beräknad förbrukning av anslagsbehållningar för förvalt- ningsanslag. Tabell 4.14 Förändring av takbegränsade utgifter jämfört med föregående år Takbegränsade utgifter justerade för tekniska förändringar Besparingar och utfasningar av program Övrigt (volymer, förändring av anslagsbehållningar m.m.) Anm.: Beloppen är avrundade och överensstämmer därför inte alltid med summan. 1Förändringen baseras på regeringens bedömning av utgiftstaket . 2Tekniska förändringar som har föranlett eller föreslås föranleda justeringar av utgiftstaket samt en redovisningsförändring av stödet till kommunerna. 3Exklusive lånefinansierade investeringar. 4.4.3Statsbudgetens saldo, statens finansiella sparande och statsskulden Regeringens förslag: Regeringen bemyndigas att ta upp lån enligt lagen (1988:1387) om statens upplåning och skuldförvaltning. Beräkningen av myndigheters m.fl. in- och ut- låning i enligt tabell 4.16 godkänns. Beräkningen av den kassamässiga korri- geringen , inklusive överföringen av AP- fondens bostadsobligationer, enligt tabell 4.16 godkänns. Enligt lagen (1996:1059) om statsbudgeten skall statsbudgeten omfatta alla inkomster och ut- gifter samt andra betalningar som påverkar statens lånebehov. Ett budgetunderskott innebär att ett lika stort lånebehov uppstår och att stats- skulden ökar. Ett budgetöverskott innebär där- emot att lånebehovet är negativt (positivt saldo) och att statsskulden minskar. har utfallet för stats- budgetens saldo korrigerats jämfört med vad som tidigare redovisats (se tabell 4.15). Korri- geringen beror på att () vid beräkningen av statsbudgetens saldo har gjort en felaktig redovisning av vissa statliga betalningar . Orsaken till detta är att RGK lade om betalningsrutinerna för vissa statliga betalningar i syfte att skapa större kostnadseffektivitet. Betalningar som inte skulle ingå i statsbudgetens saldo kom dock efter om- läggningen felaktigt att ingå. När RGK räknat fram lånebehovet har en justering för dessa betalningar gjorts på ett sätt som inneburit att det lånebehov som redovisats har varit högre än de verkliga utfallen och 2004. innebar felet i stället en mindre nedjustering av det verkliga lånebehovet. Felet upptäcktes och det tidigare felaktiga saldot har korrigerats. Tabell 4.15 Korrigerig av statsbudgetens saldo 20022004 prognostiseras ett lånebehov på (se tabell 4.16). Det är en minskning med jämfört med prognosen ekonomiska vårpro- position. Den största förklaringsfaktorn till saldoförbättringen jämfört med den ekonomiska vårpropositionen är att RGK:s nettoutlåning har minskat (se även netto- utlåning nedan). Därutöver finns även föränd- ringar på utgifts- och inkomstsidan. På utgifts- sidan har en nedrevidering av utgiftsprognosen framför allt skett inom utgiftsområde 10 Ekonomisk trygghet vid sjukdom och handikapp. Den största utgiftsökningen jämfört med beräkningen i vårpropositionen finns inom utgiftsområde 13 Arbetsmarknad och avser utgifter för arbetslöshet.