prop · GS03134 · 2005-03-22 00:00:00 — Regeringens proposition 2004/05:134 Arbetstidsfrågor för flygpersonal m.m. Regeringen överlämnar denna proposition till . Regeringen lämnar i propositionen förslag till vissa lagstiftningsåtgärder som skall bidra till att genomföra det s.k. flygarbetstidsdirektivet. Flygarbetstidsdirektivets formella namn är rådets direktiv /79/EG av om genomförande av det europeiska avtal om arbetstidens förläggning för flygpersonal inom civilflyget som har ingåtts mellan Association of (), Europeiska transport- arbetarfederationen (ETF), (), () och (). I många hänseenden är direktivets bestämmelser redan genomförda på olika sätt i svensk rätt. Det som återstår att reglera för flygpersonal gäller minimiregler om årsarbetstiden, och minimiregler om lediga dagar per kalendermånad och kalenderår. Dessutom återstår att reglera frågan om rätten till regelbundna och Detta bör dock kunna ske på myndig- hetsnivå. Lagändringarna föreslås träda i kraft . Förslag till riksdagsbeslut.................................................................. Förslag till lag om arbetstid m.m. för flygpersonal inom 2.2Förslag till lag om ändring i lagen (2005:000) om ändring i lagen (2005:000) om ändring i arbetstidslagen (1982:673)........................................................................... 2.3Förslag till lag om ändring i lagen (2005:000) om ändring i lagen (1999:678) om utstationering av Ärendet och dess beredning............................................................. Åtgärder inom de undantagna transportsektorerna........... Ändringarna i arbetstidsdirektivet..................................... Behovet av svensk lagstiftning........................................................ De allmänna arbetstidsreglerna....................... Arbets- och vilotidsregler inom särskilda Genomförandet av EG:s arbetstidsreglering i svensk rätt ..................................................... Kompletterande ändringar av arbetstids- lagen för att genomföra arbetstidsdirektivet i svensk rätt ..................................................... Genomförandet i svensk rätt av EG:s särskilda arbetstidsreglering för sjömän och för arbetstagare anställda av företag som utför vissa vägtransporter ............................... Genomförandet i svensk rätt av lagstiftningsärenden som rör 2 § arbetstids- lagen (1982:673)............................................. Annat pågående arbete inom EG om arbetstider i luften ........................................... Bedömningar och förslag ................................................................ Den svenska versionen av flygarbetstidsdirektivet........... Allmänna överväganden om genomförandet.................... Lediga dagar och år....................... 6.3Genomförandet av övriga artiklar i bilagan till Konsekvenser av lagförslaget ........................................... 7.1Förslaget till lag om arbetstid m.m. för flygpersonal 7.2Lag om ändring i lagen (2005:000) om ändring i lagen (2005:000) om ändring i arbetstidslagen (1982:673)........ 7.3Lag om ändring i lagen (2005:000) om ändring i lagen (1999:678) om utstationering av arbetstagare................... Bilaga 1 Rådets direktiv /79/EG .................................................. Bilaga 3 Council directive 2000/79/EC ............................................... Utdrag ur protokoll vid regeringssammanträde ......... Regeringen föreslår att antar regeringens förslag till 1.lag om arbetstid m.m. för flygpersonal inom civilflyget, 2.lag om ändring i lagen (2005:000) om ändring i lagen (2005:000) om ändring i arbetstidslagen (1982:673), och 3.lag om ändring i lagen (2005:000) om ändring i lagen (1999:678) om utstationering av arbetstagare. Regeringen har följande förslag till lagtext. 2.1Förslag till lag om arbetstid m.m. för flygpersonal inom civilflyget Härigenom föreskrivs1 följande. 1 § Denna lag innehåller bestämmelser om årsarbetstiden och om lediga dagar på stationeringsorten för flygpersonal inom civilflyget. I övrigt gäller bestämmelserna i arbetstidslagen (1982:673) för sådan personal. 2 § I denna lag avses med flygpersonal inom civilflyget: besättningsmedlemmar som på grund av anställning tjänstgör ombord på ett civilt luftfartyg, blocktid: tiden från det att ett luftfartyg lämnar sin parkeringsplats för att lyfta till dess att det står still på anvisad parkeringsplats och alla motorer står stilla, beredskapstjänst: tid under vilken besättningsmedlemmen är skyldig att hålla sig beredd att med kort varsel infinna sig på plats för flygtjänst- , stationeringsort: den ort där besättningsmedlemmen vanligtvis börjar och avslutar en tjänstgöringsperiod eller serie av tjänstgöringsperioder och där arbetsgivaren under normala förhållanden inte ansvarar för in- kvartering av besättningsmedlemmen, ledig dag: en period på stationeringsorten utan tjänstgöring eller beredskapstjänst, flygarbetstidsdirektivet: rådets direktiv /79/EG av om genomförande av det europeiska avtal om arbets- tidens förläggning för flygpersonal inom civilflyget som har ingåtts mellan Association of (), Europeiska transport- arbetarfederationen (ETF), (), () och (). 1 Jfr rådets direktiv /79/EG av om genomförande av det europeiska avtal om arbetstidens förläggning för flygpersonal inom civilflyget som har ingåtts mellan Association of (), Europeiska transportarbetar- federationen (ETF), (), Association (ERA) och (), EGT L 302, 1.12.2000, s. 57, Celex 32000L0079. 3 § Genom kollektivavtal som har slutits eller godkänts av en central arbetstagarorganisation får avvikelser göras från 4 och 5 §§. En arbets- givare, som är bunden av sådant kollektivavtal får tillämpa avtalet även på en arbetstagare som inte är medlem av den avtalsslutande arbetstagar- organisationen, under förutsättning att arbetstagaren sysselsätts i arbete som avses med avtalet och inte omfattas av annat tillämpligt kollektiv- avtal. Avvikelser enligt första stycket får göras endast under förutsättning att de inte innebär att mindre fördelaktiga villkor skall tillämpas för arbets- tagarna än som följer av flygarbetstidsdirektivet. Ett avtal är ogiltigt i den utsträckning det innebär att mindre förmånliga villkor skall tillämpas för arbetstagarna än som följer av direktivet. 4 § Den sammanlagda arbetstiden inklusive viss beredskapstjänst får uppgå till högst . Av får högst utgöras av blocktid. Årsarbetstiden inklusive beredskaps- tjänst skall så långt det är möjligt spridas jämnt över det år under vilket årsarbetstiden beräknas. Regeringen eller den myndighet regeringen bestämmer får meddela närmare föreskrifter om hur beredskapstjänst skall beaktas vid beräk- ningen av årsarbetstiden. 5 § En besättningsmedlem har på stationeringsorten rätt till minst sju lediga dagar per kalendermånad och minst 96 lediga dagar per kalender- år. Dessa lediga dagar skall av arbetsgivaren meddelas i förväg och kan innefatta de viloperioder som följer av lag eller avtal. Första stycket skall inte påverka rätten till årlig betald semester enligt semesterlagen (1977:480) eller avtal. 6 § skall se till att denna lag följs och har rätt att på begäran få de upplysningar och handlingar som behövs för tillsynen. För att utöva tillsynen har rätt att komma in på arbetsställena. Polisen skall därvid lämna den handräckning som behövs. 7 § får meddela de förelägganden eller förbud som behövs för att denna lag skall följas. I beslut om föreläggande eller för- bud kan sätta ut viten. 8 § beslut enligt 7 § får överklagas hos regeringen. kan förordna att dess beslut skall gälla . 9 § Till böter eller fängelse i högst döms den arbetsgivare som uppsåtligen eller av oaktsamhet bryter mot ett föreläggande eller ett för- bud som har meddelats med stöd av 7 §. Detta gäller dock inte om före- läggandet eller förbudet har förenats med vite. 10 § Till böter döms en arbetsgivare som uppsåtligen eller av oaktsam- het har, utan att avvikelse har gjorts enligt 3 §, anlitat en arbetstagare i strid mot 4 §. 11 § En arbetsgivare som tillämpar sådana bestämmelser i ett kollektiv- avtal som strider mot 3 § andra stycket skall betala skadestånd för den förlust som uppkommer och för den kränkning som har skett. Om det är skäligt, kan skadeståndet sättas ned eller helt falla bort. 12 § För en arbetsgivare som inte fullgör sina förpliktelser enligt kollek- tivavtal som avses i 3 §, gäller vad som föreskrivs i avtalet eller i lagen (1976:580) om medbestämmande i arbetslivet. Denna lag träder i kraft . 2.2Förslag till lag om ändring i lagen (2005:000) om ändring i lagen (2005:000) om ändring i arbetstids- lagen (1982:673) Härigenom föreskrivs i fråga om arbetstidslagen (1982:673) dels att 2 § i stället för dess lydelse enligt lagen (2005:000) om ändring i lagen (2005:000) om ändring i nämnda lag skall ha följande lydelse, dels att ikraftträdande- och övergångsbestämmelserna i lagen (2005:000) om ändring i nämnda lag skall ha följande lydelse. Lydelse enligt prop. 1.arbete som utförs under sådana förhållanden att det inte kan anses vara arbetsgivarens uppgift att vaka över hur arbetet är ordnat, 2.arbete som utförs av arbetstagare som med hänsyn till arbetsupp- gifter och anställningsvillkor har företagsledande eller därmed jämförlig ställning eller av arbetstagare som med hänsyn till sina arbetsuppgifter har förtroendet att själva disponera sin arbetstid, 3.arbete som utförs i arbetsgivarens hushåll, 5.arbete som omfattas av lagen (2005:000) om arbetstid vid visst väg- transportarbete. Regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer får före- skriva att lagen skall tillämpas i fråga om fartygsarbete som har undan- tagits från tillämpning av bestämmelserna om vilotid i lagen (1998:958:om vilotid för sjömän. Bestämmelserna i 10 a §, 13 § första stycket, 13 a § och 14 § tredje stycket andra meningen gäller inte inom offentlig verk- samhet som exempelvis försvaret, polisen och skydds- och bered- skapsarbeten för arbete som är speciellt för sådana verksamheter och som är av sådant slag att kon- flikt inte kan undvikas med Euro- paparlamentets och rådets direktiv /88/EG av om arbetstidens förläggning i vissa avseenden Bestämmelserna i 10 a §, 13 § första stycket, 13 a § och 14 § tredje stycket andra meningen gäller inte när lagen (2005:000) om arbetstid m.m. för flygpersonal inom civilflyget är tillämplig eller inom offentlig verksamhet som exempelvis försvaret, polisen och skydds- och beredskapsarbeten för arbete som är speciellt för sådana verksamheter och som är av sådant slag att konflikt inte kan undvikas med och rådets direktiv /88/EG av om arbetstidens förläggning i vissa avseenden1. I lagen om arbetstid m.m. för flygpersonal inom civilflyget finns bestämmelser om årsarbetstid och om ledighet på stationeringsorten för sådan flygpersonal. 1 EUT L 299, 18.11.2003, s. 9, Celex 32003L0088. Denna lag träder i kraft . Med undantag för 2 § första stycket 5 skall de nya bestämmelserna dock tillämpas först om arbetsgivaren och därefter fram till och med är bunden av kollektivavtal som reglerar arbetstidsfrågor. Denna lag träder i kraft . Med undantag för 2 § första stycket 5 och av vad som föreskrivs beträffande lagen (2005:000) om arbetstid m.m. för flygpersonal inom civilflyget skall de nya bestämmelserna dock tillämpas först om arbetsgivaren och därefter fram till och med är bunden av kollektivavtal som reglerar arbetstidsfrågor. Förslag till lag om ändring i lagen (2005:000) om ändring i lagen (1999:678) om utstationering av arbetstagare Härigenom föreskrivs att 5 § lagen (1999:678) om utstationering av arbetstagare i stället för dess lydelse enligt lagen (2005:000) om ändring i nämnda lag skall ha följande lydelse. En arbetsgivare skall, oavsett vilken lag som annars gäller för anställ- ningsförhållandet, tillämpa följande bestämmelser för utstationerade arbetstagare: 2 §, 5 § andra och tredje stycket, 7 § första och andra stycket, 16, 17, 24, 2729, 31 och 32 §§ semesterlagen (1977:480), 2 §, 4 § första stycket och 1622 §§ föräldraledighetslagen (1995:584), 15 och 16 §§, 17 § 25 samt 2128 §§ jämställdhetslagen (1991:433), 89 b §§, 10 § 27 samt 1120 §§ lagen (1999:130) om åtgärder mot diskriminering i arbetslivet på grund av etnisk tillhörighet, religion eller annan trosuppfattning, 2, 34 b §§, 5 § 27 och 616 §§ lagen (1999:132) om förbud mot diskriminering i arbetslivet på grund av funktionshinder, 2, 34 b §§, 5 § 27 och 615 §§ lagen (1999:133) om förbud mot diskriminering i arbetslivet på grund av sexuell läggning samt 27 §§ lagen (2002:293) om förbud mot diskriminering av deltids- arbetande arbetstagare och arbetstagare med tidsbegränsad anställning. Vid utstationering gäller även bestämmelserna i arbetstidslagen (1982:673), lagen (2005:000) om arbetstid vid visst vägtransport- arbete och arbetsmiljölagen (1977:1160) samt, när det gäller arbetsgivare som bedriver uthyr- ning av arbetskraft, 4, 6 och 7 §§ lagen (1993:440) om privat arbets- förmedling och uthyrning av arbetskraft. Vad som sägs i första och andra stycket hindrar inte att arbetsgivaren tillämpar bestäm- melser eller villkor som är för- månligare för arbetstagaren. Vid utstationering gäller även bestämmelserna i arbetstidslagen (1982:673), lagen (2005:000) om arbetstid vid visst vägtransport- arbete, arbetsmiljölagen (1977:1160), och lagen (2005:000) om arbetstid m.m. för flygpersonal inom civilflyget samt, när det gäller arbetsgivare som bedriver uthyrning av arbetskraft, 4, 6 och 7 §§ lagen (1993:440) om privat arbetsförmedling och uthyr- ning av arbetskraft. Vad som sägs i första och andra stycket hindrar inte att arbetsgivaren tillämpar bestämmelser eller villkor som är förmånligare för arbetstagaren. 3 Ärendet och dess beredning antog rådet direktiv /79/EG om genom- förande av det europeiska avtal om arbetstidens förläggning för flyg- personal inom civilflyget som ingåtts mellan Association of (), Europeiska transportarbetarfederationen (ETF), (), () och (), flygarbetstidsdirektivet. Direktivet innehåller förutom bestämmelser om arbetstider för flygande personal också bestämmelser om semester, hälsoundersökningar m.m. Ett genomförande i av de bestämmelser som inte redan är om- händertagna på olika sätt i svensk lagstiftning skulle kunna ske genom ett kollektivavtal mellan arbetsmarknadens parter eller genom lagstiftning. Vid sonderingar med arbetsmarknadens parter har framkommit att i varje fall vissa av dem föredrar att direktivet genomförs genom lagstiftning. Enligt artikel 3 skulle direktivet vara genomfört . Det har dock inte varit möjligt att genomföra direktivet till denna tidpunkt. Kommissionen har väckt talan om fördragsbrott mot vid med anledning av detta. Vid en närmare genomgång av direktivet har konstaterats att den svenska översättningen i många hänseenden blivit mindre lyckad, och avsevärt avviker från exempelvis versionerna på engelska och franska. En formell begäran om rättelse har därför sänts till rådet . publicerades en rättelse i EUT1. Där har rättelse vidtagits bara för en av de påtalade felaktigheterna. Flygarbetstidsdirektivet finns med som bilaga 1, och rättelsen som bilaga 2. Den engelska versionen av direktivet finns med som bilaga 3. Inom upprättades prome- för flygpersonal m.m. Promemorians lagförslag redovisas i bilaga 4. Promemorian har remissbehandlats. Remissinstan- serna bereddes tillfälle att vid ett remissammanträde lämna sina synpunkter på förslagen i promemorian. De kunde också komma in med skriftliga synpunkter. En förteckning över remissinstan- serna finns i bilaga 5. En remissammanställning finns tillgänglig i (dnr N2004/8524/RS). Regeringen beslutade att inhämta Lagrådets yttrande över de lagförslag som återfinns i bilaga 6. Lagrådets yttrande återfinns i bilaga 7. Lagrådets synpunkter har beaktats, och redovisas närmare i avsnitten 6.2 och 6.2.4 samt under 12 § i avsnitt 7. Dessutom har vissa redaktionella ändringar gjorts. 1 EUT L 369, 16.12.2004, s. 76, Celex 3200L0079R(01). Rådets direktiv /104/EG om arbetstidens förläggning i vissa av- seenden2, i det följande kallat arbetstidsdirektivet, antogs . Luft-, järnvägs-, väg- och sjötransporter, havsfiske och annat arbete till sjöss, samt arbete som utförs av läkare under utbildning omfattades dock inte av direktivets tillämpningsområde. Inom transportsektorerna omfattade undantagen såväl mobila som icke-mobila arbetstagare. Arbetstidsdirektivet innehåller bestämmelser om dygns- och veckovila (artikel 3 och 5), begränsning av veckoarbetstiden (artikel 6), raster (artikel 4), årlig semester (artikel 7), arbetstidens längd för nattarbetande (artikel 8), hälsoundersökning och omplacering av nattarbetande till dag- arbete (artikel 9), hälso- och säkerhetsskydd för natt- och skiftarbetande (artikel 12), samt arbetsrytm (artikel 13). Bestämmelserna är minimi- regler och innehåller, förutom krav på minst fyra veckors betald semester, bl.a. krav på minst elva timmars sammanhängande ledighet per 24-timmarsperiod, minst 24 timmars sammanhängande ledighet , och en genomsnittlig total arbetstid på maximalt . Beslutet att utesluta vissa sektorer och verksamheter från arbetstids- direktivets tillämpningsområde motiverade rådet med att separata åt- gärder kunde vidtas för dem. Vid förhandlingar med vid den andra behandlingen av direktivförslaget hade kommissionen för- bundit sig att presentera förslag till åtgärder i fråga om de undantagna arbetsområdena. Arbetet skulle ske i samråd med arbetsmarknadens parter. 4.2Åtgärder inom de undantagna transportsektorerna antog kommissionen en vitbok om de arbetsområden som undantagits från arbetstidsdirektivet3. Kommissionen förordade där att de verksamheter som kunde inordnas i arbetstidsdirektivet skulle skiljas ut från dem som krävde särskilda åtgärder. Kommissionen inledde också samråd med arbetsmarknadens parter, som uppmuntrades att utarbeta rekommendationer och sluta avtal, som skulle kunna ligga till grund för eller ersätta kommissionens förslag. undertecknade arbetsmarknadens parter på europa- nivå ett avtal om arbetstid inom järnvägs- respektive sjötransport- området. Parterna inom järnvägssektorn var överens om att arbetstids- direktivet skulle omfatta alla som arbetar inom den sektorn, dvs. både mobila och icke-mobila arbetstagare. Inom vägtransportsektorn lyckades parterna inte nå ett avtal inom utsatt tid varför kommissionen meddelade att den skulle presentera sitt eget förslag till särskilda arbetstidsbe- stämmelser för mobila arbetstagare inom den sektorn. 2EGT L 307, 13.12.1993, s. 18, Celex 31993L0104. 3Vitbok om sektorer och verksamheter som inte omfattas av direktivet om arbetstid, KOM(97) 334 slutlig. presenterade kommissionen ett paket av flera författ- Prop. 2004/05:134 ningsinitiativ som syftade till att ge sådana arbetstagare som inte om- fattades av arbetstidsdirektivet ett ökat skydd4. I åtgärdspaketet presente- rade kommissionen ett förslag till direktiv om ändring av arbetstids- direktivet för att täcka sektorer och verksamheter som inte omfattades av direktivet, ett förslag till direktiv om arbetstidens förläggning för mobila arbetstagare som utför vägtransporter och för förare som är egenföre- tagare, ett förslag till direktiv för att genomföra avtalet om arbetstidens förläggning för sjömän, ett förslag till direktiv om tillämpning av bestämmelserna om arbetstid för sjömän på fartyg som använder hamnar i gemenskapen, samt en rekommendation till de medlemsstater som ännu inte gjort det att ratificera konvention nr 180 om arbetstiden för sjömän och fartygsbesättningar och protokoll till konventionen om miniminormer i handelsfartyg . Förslaget till direktiv för att genomföra det europeiska avtalet om arbetstid för sjömän antogs . Det genomfördes genom rådets direktiv /63/EG av om det avtal om arbetstidens organisation för sjömän som ingåtts av () och in Union (FST)5. Förslaget till direktiv inom vägtransportsektorn resulterade i Europa- parlamentets och rådets direktiv /15/EG av om arbetstidens förläggning för personer som utför mobilt arbete avseende vägtransporter6. träffade Association of (), Europeiska transportarbetarefederationen (ETF), (), () och () ett avtal om arbetstidens förläggning för flygpersonal inom civilflyget. Avtalet innehöll även en gemensam begäran till kommissionen att avtalet skulle genomföras genom ett beslut av rådet på förslag av kommissionen i enlighet med artikel 139.2 i fördraget. Parternas begäran ledde till ett förslag från kommissionen och till rådets direktiv /79/EG om genomförande av det europeiska avtal om arbetstidens förläggning för flygpersonal inom civilflyget som ingåtts mellan de ovannämnda parterna, det s.k. flygarbetstidsdirektivet. Till följd av kommissionens initiativ ändrades arbetstidsdirektivet genom och rådets direktiv /34/EG om ändring av rådets direktiv /104/EG om arbetstidens förläggning i vissa avseenden 4Meddelande från kommissionen till , rådet, Ekonomiska och sociala kommittén och om arbetstidens förläggning inom de sektorer och verksamheter som inte omfattas av direktiv /104/EG av , 18.11.1998, KOM (1998) 662 slutlig. 5EGT L 167, , s. 33, Celex 31999L0063. 6 EGT L 80, 23.3.2002, s. 35, Celex 32002L0015. för att täcka sektorer och verksamheter som inte omfattas av det direk- Prop. 2004/05:134 tivet7. Direktivet antogs med stöd av artikel 137.2 i fördraget. Genom ändringen omfattas nu de tidigare undantagna verksamheterna och sektorerna av arbetstidsdirektivet med undantag för arbete som utförs av sjömän. Arbetstidsdirektivets bestämmelser om dygnsvila, raster, veckovila och nattarbetets längd gäller dock inte mobila arbetstagare, dvs. enligt direk- tivets definition arbetstagare som är anställda som resande personal av företag som bedriver person- eller godstransport på väg, i luften eller på inre vattenvägar. Däremot omfattas mobila arbetstagare av direktivets bestämmelser om tillräcklig vila, om fyra veckors betald årlig semester, om natt- och skiftarbete samt om hälsokontroller av nattarbetande. Vidare gäller även direktivets bestämmelser om begränsning av vecko- arbetstiden för dem. Enligt artikel 14 i det genom direktiv /34/EG ändrade arbetstids- direktivet skall direktivets bestämmelser inte tillämpas när andra gemen- skapsinstrument innehåller särskilda mer detaljerade föreskrifter om arbetstidens förläggning för vissa yrken eller arbeten. Sådana gemen- skapsregler gäller bl.a. för flygpersonal inom civilflyget och för mobila arbetstagare anställda av företag som utför tunga transporter på väg. Således gäller för flygpersonal inom civilflyget rådets direktiv /79/EG (flygarbetstidsdirektivet) och för den nämnda kategorien arbetstagare på väg och rådets direktiv /15/EG i tillämpliga delar framför motsvarande bestämmelser i arbetstidsdirek- tivet. Detta framgår också av flygarbetstidsdirektivet, närmare bestämt av punkt 8 i ingressen och av artikel 1.2 i bilagan till direktivet, och av artikel 2.3 i direktiv /15/EG. Bestämmelserna i det ändrade arbetstidsdirektivet har kodifierats genom och rådets direktiv /88/EG av om arbetstidens förläggning i vissa avseenden8, som trädde i kraft . 7EGT L 195, , s. 41, Celex 32000L0034. 8EUT L 299, 18.11.2003, s. 9, Celex 32003L0088. 5 Behovet av svensk lagstiftning Allmänna bestämmelser om arbetstid finns i arbetstidslagen (1982:673). Något undantag för transportområdet av det slag som gjordes i det all- männa arbetstidsdirektivet har där aldrig funnits. Lagen gäller så gott som hela arbetsmarknaden och såväl mobila som icke mobila arbets- tagare omfattas. I 2 § anges dock ett antal områden där lagen inte gäller, bl.a. undantas i 2 § första stycket 1 arbete som utförs i arbetstagarens hem eller annars under sådana förhållanden att det inte kan anses vara arbetsgivarens uppgift att vaka över hur arbetet är ordnat. I praxis tilläm- pas undantaget restriktivt. Ett annat undantag gäller fartygsarbete, som omfattas av särskilda regler9.