prop · GS03108 · 2005-03-22 00:00:00 — Utredningen ansåg även att det fanns flera skäl som talade för att personer som uppbär eko- nomiskt stöd från trygghetsråd för studier, praktik, start av eget företag eller annan jämförbar aktivitet skulle ingå i skyddskretsen för SGI-skydd. Slutbetänkandet har remissbehandlats och en förteckning över remiss- instanserna finns i bilaga 2. En sammanställning av remissyttrandena finns tillgänglig i (S2003/4882/SF). Denna proposition bygger på en överenskommelse mellan den social- demokratiska regeringen, och de Gröna. En försäkrad person som erhåller dagersättning baserad på individens sjukpenninggrundande inkomst (SGI) skall enligt praxis få sin SGI anpassad när har förflutit sedan SGI:n senast fastställts. Försäk- ringskassan skall anpassa den försäkrades SGI så att den svarar mot den inkomstutveckling som skett . Detta innebär att SGI:n får räknas upp men inte sänkas. Att SGI:n inte får sänkas brukar betecknas som att den är skyddad. Under vilka omständigheter SGI:n är skyddad regleras i 3 kap. 5 § lagen (1962:381) om allmän försäkring (AFL). SGI:n skyddas exempelvis vid studier som finansieras med studiestöd, rekryteringsbidrag eller med utbildningsbidrag för doktorander. SGI:n skyddas även en försäkrad deltar i ett arbetsmarknadspolitiskt program och får aktivi- tetsstöd eller står till arbetsmarknadens förfogande. Det finns två modeller för anpassning av SGI . Vilken modell som används beror på om den försäkrade har en anställ- ning eller inte. För en försäkrad med en anställning anpassas SGI:n utifrån den lönerevision som den anställde tagit del av. För en försäkrad som är arbetslös sker anpassningen däremot utifrån den inkomstutveck- ling som skett inom den försäkrades yrkesområde. För försäkrade som har haft en skyddad SGI enligt ovan, vid exempelvis studier, anpassas SGI:n först då dagersättning blir aktuell och en SGI måste fastställas. För en försäkrad med inkomst av annat förvärvsarbete, framför allt egenföretagare, sker ingen anpassning av SGI:n på grund av att hans eller hennes SGI beräknas på en skatterättslig nettointäkt och inte på en lön. Detta gäller även i de fall en försäkrad har varit egen- företagare och har avvecklat sitt företag och står till arbetsmarknadens förfogande. För anställda medför anpassningen av SGI:n inga administrativa svå- righeter för . Handläggningen av ärenden gällande de arbetslösa försäkrade är däremot komplex och innebär att betydande administrativa resurser behöver avsättas till utredningar för att kunna fastställa en SGI. 4.2Principer för omräkning av den sjukpenninggrundande inkomsten Regeringens förslag: För en försäkrad som helt eller delvis saknar anställning och som har rätt att behålla sin sjukpenninggrundande inkomst (SGI) skall SGI:n i förekommande fall omfattas av en ny modell för omräkning. Omräkningstidpunkten infaller efter den dag då anställning eller annat förvärvsarbete upphörde som senast för- anlett eller kunnat föranleda att SGI fastställts. Därefter skall omräk- ningen göras en gång . För en försäkrad som helt eller delvis saknar anställning och som haft sin SGI skyddad enligt 3 kap. 5 § tredje stycket lagen (1962:381) om allmän försäkring (AFL) som direkt föregår en ersättningsperiod skall i förekommande fall omräkning göras ersättning skall börja utbetalas och en SGI måste fastställas. Omräkning skall även göras för en försäkrad som har en SGI som hänför sig till inkomst av annat förvärvsarbete som ett ersättningsärende pågår. Omräkningstidpunkten för en sådan SGI skall infalla när ersättningen som grundas på SGI:n har utgetts utan avbrott. Även för denna grupp gäller att omräkning skall göras för en försäkrad som har haft sin SGI skyddad enligt 3 kap. 5 § tredje stycket lagen om allmän försäkring som direkt föregår en ersättningsperiod. Har SGI:n ändrats av annan anled- ning än omräkning under tid som dagersättning utges skall omräkning i stället ske efter den dag då SGI:n ändrades. Den särskilda beräkningsgrunden för föräldrapenningen som beräk- nats utifrån SGI skall också under vissa förhållanden omfattas av omräkning. SGI:n skall räknas om utifrån förändringen av prisutvecklingen. Till grund för omräkningen skall ligga förändringen av konsumentpris- index (KPI) före omräk- ningstidpunkten. En omräkning som skulle medföra en sänkning av SGI:n skall inte beaktas. En omräkning kan inte heller medföra att SGI:n bestäms till ett belopp som överstiger prisbasbeloppet. Bestämmelserna skall träda i kraft och gälla anpass- ningar av SGI som sker för de grupper förslaget avser efter detta datum. För försäkrad med SGI som hänför sig till inkomst av annat förvärvsarbete som erhållt dagersättning , och där SGI:n inte ändrats, skall dock SGI:n omräknas första gången efter förslagets ikraftträdande, det vill säga . Utredningens förslag: Överensstämmer i huvudsak med regeringens förslag. Remissinstanserna: En majoritet av de remissinstanser som yttrat sig i frågan tillstyrker omräkning med KPI som metod för anpassning av SGI. i (LO), och anser dock att omräkning utifrån inkomstindex är ett bättre alternativ än omräkning med KPI. Dåvarande Riksförsäkrings- verket avstyrker utredningens förslag om att utgå från senaste fastställda månadsvärde av KPI och anser i stället att årsmedeltalet för KPI under senast föregående år skall användas. Flertalet av remissinstanserna efterlyser en regeländring som medger en anpassning av SGI retroaktivt från den tidpunkt ett nytt löneavtal gäller. Skälen för regeringens förslag: Som framgått av bakgrundsbeskriv- ningen innebär de befintliga reglerna att en försäkrad får sin SGI anpas- sad antingen till lönerevisioner eller till inkomstutvecklingen inom sitt yrkesområde hans eller hennes SGI är skyddad. Detta gäller även om personen inte längre arbetar inom sitt tidigare yrkes- område. För försäkrad med anställning fungerar de nuvarande reglerna bra och för denna grupp föreslår regeringen inga förändringar. konstaterar att anpassning av SGI för arbetslösa med- för särskilda problem. Sådan anpassning är ett av de mest tidskrävande momenten i SGI-handläggning. Utredaren konstate- rar också att det inte är ovanligt att vissa fackförbund lämnar inkomst- uppgifter som bygger på lönestatistik istället för uppgifter om generella lönetillägg. En sådan statistik kan visa den genomsnittliga inkomst- utvecklingen enligt avtal inom den enskildes yrkesområde. Uppgifterna kan även inkludera så kallade löneglidningar, det vill säga höjningar vid sidan av löneavtal. De senaste årens utveckling mot en allt mer rörlig arbetsmarknad har medfört att reglerna för anpassning av SGI efter inkomstutvecklingen inom yrkesområdet kommit att uppfattas som otidsenliga. Många arbetslösa har inte längre kvar sin anknytning till sitt yrkesområde. Löner bestäms också i allt högre grad på lokal nivå. Sam- tidigt ökar andelen sifferlösa avtal och avtal som inte innehåller generella löneökningar. Flera av de dåvarande försäkringskassorna har för utred- ningen redovisat svårigheten att få korrekta uppgifter från fackförbunden. Detta innebär att SGI:n kan grundas på uppgifter som fackförbunden anser är skäliga i stället för på en uppskattning av den inkomst den enskilde skulle haft om han eller hon inte varit arbetslös. Försäkrings- kassan kan i dessa lägen riskera att hamna i ett förhandlingsläge med fackförbunden och den försäkrade. Vidare måste fastställa ett eller flera löneavtal undertecknats eftersom det är från denna tidpunkt SGI:n får ändras. Mot bakgrund dels av att kan ha förflutit sedan ett avtal undertecknades, dels att inkomstutvecklingen kan vara bestämd av flera avtal på olika nivåer, är detta moment särskilt arbetskrävande när det gäller arbetslösa vars omräkning av SGI skall följa utvecklingen inom den försäkrades yrkesområde. I vissa fall kan det till och med vara svårt att få fram ett datum. Handläggaren kan då få använda sig av schablonmässiga uppskattningar. För att komma till rätta med de problem som finns när det gäller anpassning av SGI för försäkrade som saknar anställning och de admi- nistrativa svårigheter detta medför föreslår regeringen att SGI för dessa personer skall omfattas av en ny modell för omräkning. Denna omräk- ning skall, enligt regeringens förslag, gälla för försäkrade som helt eller delvis saknar anställning under förutsättning att de omfattas av SGI- skydd och oavsett om SGI:n hänför sig till inkomst av anställning eller annat förvärvsarbete. Tidpunkten för omräkning bör infalla efter den dag då den anställning upphörde som senast föranlett eller kunnat föranleda att SGI fastställts. När det gäller försäkrade vars SGI hänför sig till inkomst av annat förvärvsarbete bör omräkningstidpunkten infalla efter den dag personen helt upphörde med sådant förvärvsarbete. Där- efter bör SGI:n omräknas räknat från den senaste omräk- ningen. Det innebär att om har löpt från den dag då SGI:n senast fastställdes till att den fastställs ånyo, kan SGI:n omräknas . För försäkrade som saknar anställning och vars SGI varit skyddad enligt 3 kap. 5 § tredje stycket 16 AFL som direkt före- går en ersättningsperiod skall SGI:n också omfattas av den särskilda omräkningen. Det kan exempelvis bli aktuellt om en studerande blir sjuk efter en längre tids studier eller direkt efter avslutade studier och har rätt till ersättning baserad på den SGI som varit vilande . Till grund för omräkningen bör ligga förändringen av konsumentpris- index (KPI) före omräknings- tidpunkten. Med en sådan omräkning anpassas SGI:n inte efter en inkomstutveckling utan den justeras så att den försäkrades köpkraft bibe- hålls. Regeringen anser också att SGI:n skall omräknas för en försäkrad vars anställning upphör under en pågående ersättningsperiod. Omräknings- tidpunkten bör i sådana fall infalla räknat från det senaste arbetet som legat till grund för en sjukpenninggrundande inkomst upphört. Även SGI:n för personer som arbetar i tillfälliga eller tidsbegränsade arbeten omfattas av modellen för omräkning. Omräkningstidpunkten bör infalla en gång räknat från den dag då det senaste arbetet som legat till grund för en sjukpenninggrundande inkomst upphörde. Regeringen föreslår härutöver att en sådan SGI som är beräknad på inkomst av annat förvärvsarbete också skall omfattas av omräkning för den som inte helt upphört med annat förvärvsarbete. Tidpunkten för omräkning bör i sådan fall infalla när en ersättningsperiod pågått . Även för denna grupp gäller att omräkning skall ske för en försäkrad som haft sin SGI skyddad enligt 3 kap. 5 § tredje stycket AFL som direkt föregår en ersättningsperiod. kan i vissa fall besluta om en ny SGI för försäkrad med inkomst av annat förvärvs- arbete som gäller från och med en senare tidpunkt under ersättnings- perioden. Någon ändring i denna del avses inte. Om en ny SGI bestämts under pågående ersättningsperiod bör omräkningen ske efter den dag den nya SGI:n blivit gällande. Regeringen föreslår också att SGI:n bör omräknas även för den som har rätt att återfå en SGI efter en period med sjuk- eller aktivitetsersätt- ning enligt 3 kap. 5 c § AFL. Omräkningen sker då för varje helt år som personen i fråga har haft sjuk- eller aktivitetsersättning. För en förälder som är föräldraledig från sin anställning finns särskilda beräkningsregler för SGI. Eftersom en sådan person har sin anställning kvar anpassas SGI:n när ny lön har avtalats. För en förälder som helt eller delvis saknar anställning och också är helt eller delvis arbetslös och som får föräldrapenning efter en särskild beräkningsgrund skall dock den SGI som ligger till grund för denna föräldrapenning omfattas av omräk- ning. Tidpunkten för den särskilda omräkningen bör infalla efter den dag då den anställning eller annat förvärvsarbete upphörde som senast föranlett eller kunnat föranleda att SGI fastställts. För föräldrar som saknar anställning kan SGI:n ha omräknats redan tidigare, enligt I dessa fall bör omräkningen ske räknat från senaste omräkningen. För biståndsarbetare m.fl. som vid återkomst till efter utlands- vistelse helt eller delvis saknar arbete och som har rätt att få tillbaka lägst den SGI som gällde eller skulle ha gällt före utlandsresan, föreslås dock ingen ändring. Generellt gäller att en omräkning enligt den nya modellen inte heller kan medföra att SGI:n bestäms till ett belopp som överstiger prisbasbeloppet, det vill säga det så kallade taket för SGI. Därutöver gäller att en negativ prisutveckling aldrig kan medföra att SGI:n sänks. När det gäller sjukpenning får omräkningen endast bety- delse för arbetslösa som får sjukpenning som uppgår till per dag eftersom sjukpenningen för arbetslösa är maximerad till detta belopp i AFL. Regeringen konstaterar att av de metoder för omräkning som utred- ningen redovisat, är KPI det mest lämpliga mått för anpassning av SGI. Regeringen föreslår därför, i likhet med utredningen, att SGI:n skall omräknas med förändringen av KPI. Några remissinstanser förordar en modell med inkomstindexering. Ett skäl för att omräkna med föränd- ringen av KPI är att KPI motsvarar den aktuella faktiska prisutvecklingen i samhället och denna utveckling går att avläsa . Ett annat skäl är att omräkningen utifrån denna metod kan ske utan längre tidseftersläpning till skillnad mot exempelvis en omräkning uti- från förändringen av ett inkomstindex. När det gäller vilket KPI-tal som skall användas anförde dåvarande () i sitt remissyttrande att utredningens för- slag om att använda det senast fastställda månatliga KPI-talet kan med- föra en kraftig variation vid omräkning beroende på vilken månad som är aktuell. En metod där man utgår från årsmedeltalet för den månatliga förändringen av KPI under senast föregående år före omräknings- tidpunkten skulle enligt RFV ge en rättvisare uppräkning. Regeringen anser dock att en omräkning enligt det förslag som RFV lämnat inte till- räckligt väl skulle motsvara prisutvecklingen omräk- ningen omfattar. Regeringen föreslår därför att till grund för omräk- ningen skall ligga förändringen av KPI utifrån den senast fastställda för- ändringen av talet för konsumentprisindex (KPI-talet) under den när- maste före omräkningstidpunkten. Regeringen anser att en omräkning för försäkrade med en SGI som hänför sig till inkomst än annat förvärvsarbete bör ske första gången efter förslagets ikraftträdande, det vill säga . Anställda som är berättigade till ersättning baserad på SGI får som tidigare nämnts sin SGI anpassad utifrån de lönerevisioner som företas SGI:n är skyddad. Enligt dagens regler kan en sådan anpassning göras från och med den dag ett nytt löneavtal undertecknas och inte från den tidpunkt avtalet gäller. Flera remissinstanser har efter- lyst en regeländring som medger en anpassning av SGI retroaktivt från den tidpunkt ett nytt löneavtal gäller. Regeringen anser dock att en sådan anpassning skulle medföra ett avsevärt administrativt merarbete för För- säkringskassan som inte står i proportion till den förändring som skulle bli resultatet av att införa en sådan regel. Regeringen anser därför att det inte finns tillräckliga skäl för en förändring av beräkningen av SGI som Prop. 2004/05:108 skulle inkludera retroaktiva löneavtal. Som en följd av flera domstolsavgöranden har föränd- rat sin tillämpning av hur SGI anpassas för arbetslösa under exempelvis sjukdom. Enligt har en majoritet av de dåvarande för- säkringskassorna övergått till att anpassa SGI för arbetslösa efter olika former av genomsnittliga löneökningar. Sådana löneökningar är betydligt högre än de generella påslag som tidigare beaktades för arbetslösa. Genom regeringens förslag kommer anpassningen av SGI:n med före- slagen omräkning sammantaget att innebära en viss minskning av social- försäkringskostnaderna. Nuvarande hantering fordrar omfattande utredningar och är därför admi- nistrativt betungande. En omräkning av SGI på föreslaget sätt skulle medföra betydande förenklingar för . Det gäller även för fackförbund och arbetsgivare som på begäran måste lämna inkomstuppgifter. De utredningsproblem som kan kopplas till anpassning av SGI försvinner. Enligt är ärenden om anpassning av SGI ofta föremål för domstolsprövning. måste avsätta en hel del tid till hanteringen av omprövningar och över- klaganden. Även denna del av administrationen minskar, både för För- säkringskassan och för domstolarna. Av det totala antalet ärenden för personer som uppbär ersättning base- rad på SGI kan andelen som kommer att omfattas av omräkning upp- skattas till av ersättningsärendena. Omräkningen skulle innebära att omkring 110 000 beslut bör kunna förenklas. För personer som får någon form av dagersättning och som dess- förinnan var arbetslösa skall spåra den senaste inkomsten som kan läggas till grund för SGI, utreda de skyddade tiderna samt utreda vilken anpassning som skall ske i förhållande till löne- utvecklingen. Detta är som tidigare angetts ett av de mest krävande momenten i SGI-handläggning. Med förslaget underlättas arbetet betydlig och behovet av att utreda löneutvecklingen faller bort. För personer med en SGI som baseras på inkomst av annat förvärvs- arbete anpassas inte SGI:n efter en inkomstutveckling. Regeringens förslag medför därmed en utökning av arbetsuppgif- ter. Regeringen gör dock bedömningen att det merarbete som uppstår är relativt begränsat. Förslagens totala effekter på kostnaderna för administration beräknas ge en besparing på vilket motsvarar 43 årsarbetare. Regeringen avser att återkomma i budgetpropositionen när det gäller användningen av dessa Prop. 2004/05:108 medel. Konsekvenser för den enskilde Dagens regler om anpassning av SGI efter löneutvecklingen inom den försäkrades yrkesområde innebär inte en anpassning som är lika för alla. Vissa kan få sin SGI anpassad medan andra inte har samma möjlighet. tillämpning är inte heller likformig över landet när det gäller arbetslösa vilket medför att möjligheten till anpassning kan vara beroende av var man bor. Även avtalskonstruktionerna kan komma att avgöra utfallet vid anpassningen. För försäkrade med inkomst av annat förvärvsarbete sker ingen anpassning till inkomstutveck- lingen. Om en sådan person blir långtidssjukskriven eller långtidsarbets- lös får han eller hon därför se sitt skydd urholkas. Regeringens förslag innebär att en försäkrad med inkomst av annat för- värvsarbete ges möjlighet att få sin SGI omräknad. Samtliga personer med en SGI beräknad utifrån annat förvärvsarbete kommer därmed att gynnas av förslaget. Det gäller såväl den som är långtidssjuk- skriven från sitt företag som den som avvecklat sitt företag och omfattas av skyddsbestämmelserna vid arbetslöshet. Förslaget innebär att samtliga arbetslösa att kunna få sin SGI anpassad på ett sätt som garanterar en bibehållen köpkraft. I förhållande till nuva- rande tillämpning gör regeringen dock bedömningen att vissa kan komma att få en något lägre uppräkning av sin SGI. Vid ett antagande om att hittillsvarande ekonomiska utveckling med reallöneökningar och stärkt köpkraft motsvarar den framtida utvecklingen medför en omräkning av SGI utifrån prisutvecklingen något ökade inkomstskillna- der mellan förvärvsarbetande och de som inte förvärvsarbetar. Detta för- hållande gäller dock då anpassningen av SGI för arbetslösa efter löneutvecklingen inte innebär en lika hög anpassning som för dem som arbetar. 5SGI-skydd i samband med viss ersättning från trygghetsråd Vid sidan av den statliga arbetsmarknadspolitiken och de insatser som därigenom sker för att stödja personer som blivit arbetslösa tar också arbetsmarknadens parter ett stort ansvar för denna grupp. Det sker bland annat genom att parterna tillsammans tecknar omställningsavtal som syftar till att ge arbetstagare, som har sagts upp eller hotas av uppsägning på grund av arbetsbrist, stöd i omställningen till ny försörjning. Omställ- ningsavtalen administreras av så kallade trygghetsråd. Ett trygghetsråd kan till exempel vara en stiftelse som bildats av organisationer av arbets- givare och arbetstagare med ändamål att främja åtgärder som syftar till att finna ett nytt arbete för arbetstagare som blivit uppsagda eller riskerar att bli uppsagda till följd av exempelvis driftinskränkning, företagsned- Prop. 2004/05:108 läggning eller rationalisering av verksamhet. Trygghetsråden ger bland annat omställningsstöd i form av individuellt formade handlingsprogram för att underlätta för arbetslösa att få nytt arbete. I omställningsstödet kan trygghetsråden helt eller delvis ge eko- nomiskt bidrag till studier, praktik, start av eget företag eller annan akti- vitet. en person deltar i ett arbetsmarknadspolitiskt program och får aktivitetsstöd eller står till arbetsmarknadens förfogande får den- nes sjukpenninggrundande inkomst (SGI) inte sänkas. Detta brukar betecknas som att SGI:n är skyddad. För personer som får omställnings- stöd och står till arbetsmarknadens förfogande gäller således samma regler för skydd av SGI som för alla andra arbetslösa. För personer som studerar eller går längre kurser med stöd från trygghetsråden gäller där- emot inte samma regler, och de omfattas inte av ett SGI-skydd. Inte heller gäller skyddet personer som omfattas av stöd vid praktik eller som får stöd vid start av eget företag. Till skillnad från en studerande som har studiestöd från får en person när han eller hon studerar med ersättning från trygghetsråd således inte ett SGI-skydd. Även om personen i grunden är arbetslös betraktas han eller hon som studerande . Trygghetsråden är skyldiga att betala sociala avgifter för ersättningar som betalas ut som omställningsstöd. Dessa ersättningar är också skatte- pliktiga för den enskilde. Den ersättning som den enskilde erhåller från trygghetsråden ingår dock inte i sådan inkomst som kan läggas till grund för SGI. uppbar omkring 1 500 personer ersättning från trygghets- råd i form av antingen praktiklön, studielön eller så kallat levnadsbidrag vid start av eget företag eller motsvarande verksamhet. Utökning av skyddskretsen för SGI-skydd Regeringens förslag: En försäkrad som erhåller ekonomiskt perio- diskt stöd, utgivet i enlighet med särskilda avtal som ingåtts mellan arbetsmarknadens parter, skall omfattas av en skyddad sjukpenning- grundande inkomst (SGI) sådan ersättning uppbärs. Regeringen eller den myndighet regeringen bestämmer skall närmare ange vilka ersättningar som berättigar till sådant skydd. För försäkrade som uppbär sådan ersättning skall vid sjukdom under den aktuella tiden, sjukpenningen beräknas på en SGI som har fast- ställts på grundval av enbart den inkomst av eget arbete som han eller hon kan antas få . Bestämmelserna skall träda i kraft . Regeringens bedömning: SGI-skyddet bör gälla i de fall en försäk- rad, enligt ett sådant särskilt avtal mellan arbetsmarknadens parter, uppbär ersättning han eller hon genomgår sådana åtgär- der som är avsedda att återföra honom eller henne till arbete. Utredningens förslag: Utredningen lämnade inget förslag men ansåg att det fanns flera skäl som talade för att även personer som uppbär eko- nomiskt stöd från trygghetsråd för studier, praktik, start av eget företag eller annan jämförbar aktivitet skulle ingå i skyddskretsen för SGI-skydd. Remissinstanserna: Remissinstanserna anser överlag att det är angeläget att denna fråga löses utan dröjsmål eller ytterligare utredning. De administrativa och ekonomiska konsekvenser som kan uppkomma anses enligt flera remissinstanser vara försumbara för staten. Flera instanser framhåller att det är motiverat att denna grupp ges ett fullgott försäkringsskydd då trygghetsråden exempelvis betalar sociala avgifter för de stöd som utbetalas. anser att skyddet är motiverat då de som får hjälp till studier genom trygghetsavtal upp- fyller principerna om anknytning till arbetslivet och ett livslångt lärande. TRR förespråkar en justering enligt utredningens resone- mang då det gäller en åtgärd som underlättar för arbetslösa att komma i nytt arbete. anser att en utvidgning av skyddskretsen till att omfatta personer som studerar med stöd av trygghetsråd bör göras utan dröjsmål.