prop · GS0393 · 2005-03-15 00:00:00 — Vid några polismyndigheter, t.ex. i , har personal från samlokaliserats med polisen. Åtgärder mot klotter och annan skadegörelse Skadegörelse är en typ av brottslighet som ökat och som till stor del, i vart fall när det gäller klotterbrott, begås av ungdomar. har beslutat, i enlighet med regeringens förslag i propositionen Åtgärder mot klotter och annan skadegörelse (prop. 2002/03:138), om skärpningar av den straffrättsliga lagstiftningen. Bland annat har straffmaximum för skadegörelse av normalgraden höjts till fängelse . Dessutom har försök till skadegörelse straffbelagts. För grov skadegörelse kan fängelse dömas ut. Polisen ges också möjlighet till kroppsvisitering i brottsförebyggande syfte. har redovisat ett regeringsuppdrag där man kartlagt omfattningen av klotter och inventerat de förebyggande åtgärder som vidtas på detta område. Här konstateras att klottrare inte är någon enhetlig grupp och att det därför behövs olika former av insatser för att komma åt problemet. Ett flertal brottsförebyggande åtgärder mot klotter genomförs i landets kommuner, men det saknas ofta övergripande hand- lingsplaner och långsiktiga strategier för arbetet. presenterade en idéskrift för att öka kunskapen om hur man kan arbeta klotterförebyggande på lokal nivå (13 Klotter- förebyggande åtgärder). Skolan som brottsförebyggande arena Regeringen har gett i uppdrag att ta fram ett handledningsmaterial om rätt och fel, etik och moral för lärare och elever i de lägre årskurserna och i samråd med Myndigheten för skolutveckling sprida materialet (Ju 2005/405/). Inom ramen för uppdraget skall erbjuda och genomföra utbildningsinsatser för lärare som kan tänkas använda materialet. Ungdomar i riskmiljöer (Utgiftsområde 17, Ungdomspolitik) Regeringen bedömer att förebyggande arbete bland ungdomar i risk- miljöer är av särskild vikt. Av denna anledning har regeringen för avsikt att ge i uppdrag att stödja utvecklingen av kommunernas öppna fritidsverksamheter bland ung- domar i riskmiljöer samt stödja framgångsrika verksamheter som bedrivs av ideella aktörer. Vidare kommer en satsning att genomföras med syftet att stimulera utveckling av drogfria ungdomslokaler i utsatta områden. skall ansvara för genomförandet av satsningarna och regeringen tillför för detta ändamål och . skall även få i uppdrag att genomföra samhällsekonomiska analyser av förebyggande verksamheter bland ungdomar. 8.2.2Insatser för unga lagöverträdare presenterade en rapport om brottsligheten och andra problembeteenden bland ungdomar i årskurs nio (2003:5). Undersökningen baseras på klassrumsenkäter och har upprepats 1995. Av undersökningen framgår att andelen niondeklassare som begått brott har minskat . Under- sökningen visar att brottsligheten har minskat något mer bland gynnade än bland mindre gynnade ungdomar. Det är dock relativt vanligt att niondeklassare begått någon typ av stöld som t.ex. snatteri. Pojkar begår oftare brott än flickor. Utsatthet för stöldbrott är vanligare än utsatthet för våldsbrottslighet. Påföljdssystemet för unga lagöverträdare När ungdomar begår brott, måste samhället reagera snabbt och tydligt med insatser för att minska riskerna för fortsatt brottslighet. Det ställer särskilda krav på hur påföljdssystemet för unga lagöverträdare skall vara utformat. Det är viktigt att påföljdssystemet för unga är tydligt och peda- gogiskt så att ungdomar inte stöts bort och deras framtida möjligheter i samhället därmed försämras. För att se över denna fråga tillsatte regeringen en utredning, (Ju 2002:14), som redovisade sitt uppdrag i betänkandet Ingripanden mot unga lagöverträdare (SOU 2004:122). Betänkandet bereds i . Medling mellan brottsoffer och unga lagöverträdare finns lagen om medling (2002:445) som sker i kom- munal eller statlig regi. Medlingen kan äga rum i alla stadier av rätts- processen och är frivillig. Syftet med medling är främst att gärnings- mannen skall få ökad insikt om brottet och dess konsekvenser och att brottsoffret ges möjlighet att bearbeta sina upplevelser av brottet. Med- lingen kan också leda till någon form av avtal mellan parterna, som exempelvis reglerar ersättning till brottsoffret. Regeringens målsättning är att medling skall finnas i hela landet. På regeringens uppdrag arbetar därför för att stimulera medlingsverksamheten, dels genom ekonomiskt stöd, dels genom utbildning och metodut- veckling. 8.2.3Insatser för barn och unga som brottsoffer En betydande del av brottsligheten drabbar försvarslösa eller annars ut- satta personer. Dit hör bl.a. våld mot barn. Barn och unga är i många fall utsatta, inte bara som direkta brottsoffer, utan också genom att de blir vittnen till att deras mödrar utsätts för våld. Därför är insatser för utsatta kvinnor också ett sätt att ge barn och unga det stöd som de behöver. Om- kring hälften av polismyndigheterna har fortsatt att utbilda eller infor- mera personalen om vad som särskilt gäller för händelser där barn är in- blandade. En annan åtgärd är att ha enheter och särskilt utbildad personal som handlägger ärenden där barn direkt eller indirekt finns med. I denna typ av ärenden krävs särskild sakkunskap. Polisen och Åklagarmyndig- heten har därför genomfört satsningar på särskilda samarbetsprojekt och familjevåldsenheter. Detta har ökat kunskapen hos polis och åklagare om barnets rättigheter och behov. Det bedrivs ett aktivt arbete för att bekämpa våld mot barn. Såväl inom polisens brottsförebyggande arbete som inom den brottsutredande verk- samheten har det skett en positiv utveckling när det gäller bl.a. kompetens och arbetsmetoder. dock för få brott upp. Polisen och måste därför ytterligare in- tensifiera sina satsningar inom dessa brottstyper. Polisens insatser när det gäller våld mot barn Inom området våld mot barn har polisens förmåga utvecklats att för- hindra upprepad utsatthet för t.ex. de kvinnor som är offer för våld av en närstående. När det gäller våld mot barn är det dock angeläget att sam- verkan med utvecklas ytterligare så att det finns kännedom och inarbetade rutiner för t.ex. anmälan till hos den perso- nal som först anländer till en brottsplats där barn är närvarande. Antalet anmälda fall av misshandel mot barn har fortsatt att öka. var ökningen för barn och för barn . I genomsnitt för barn under och var ökningen . Resursinsatsen för arbetet inom områdena har utgjort och kostnaden uppgår till nästan . Beträffande brottstypen våld mot barn har antalet ärenden hos polisen ökat och med jämfört med . Det finns dock stora skillnader mellan polismyndigheterna, allt från en minskning till en ökning jämfört med . Däremot har andelen ärenden rörande våld mot barn av det totala antalet våldsbrottsärenden inte ökat mer än marginellt. Medel- genomströmningstiderna varierade mellan myndigheterna mellan och variationerna i mediangenomströmningstider var 24 . har inte redovisat några förklaringar till de stora skillnaderna. Åklagarväsendets insatser när det gäller våld mot barn Riksåklagaren ställde för krav på att åklagarmyndigheterna skulle beakta barnperspektivet i verksamheten utifrån FN:s barn- konventions bestämmelser och intentioner. Information och utbildning i innehåll har skett vid myndigheter och kammare, i flera fall tillsammans med polisen. har angett att barnperspektivet har beaktats bl.a. genom att ärenden med barn eller ungdomar handlagts skyndsamt, att man vid förhör använt de rättsliga möjligheter som finns för barnets bästa och att man tillsett att särskild företrädare förordnats inför domstolsförhandling. har gjort stora ansträngningar för att förbättra den brottutredande verksamheten vid brott där barn är målsägande. Som tidigare angetts har polis och åklagare på flera håll i landet fördjupat sitt samarbete och inrättat familjvåldsenheter. Vid dessa enheter handläggs enbart vålds- och sexualbrott inom nära relationer. Detta har lett till en ökad specialisering och kompetens hos åklagarna samt en bättre samverkan med bl.a. . Antalet inkomna brottsmisstankar till åklagarorganisationen avseende brottstypen våld mot barn ökade , från cirka 4 2003 till cirka 4 300. Lagföringsandelen avseende samtliga avslutade brottsmisstankar om våld mot barn var och den genomsnittliga genomströmningstiden var . Vad gäller brottstypen sexualbrott mot barn var lagföringsandelen oförändrad i förhållande till 2003, dvs. har åklagarorganisationen fortsatt den satsning som inleddes i syfte att förbättra kvaliteten i dessa utredningar och öka lagföringen. har Riksåklagaren bl.a. anordnat specialistseminarier på området. Åklagarmyndigheternas tillsynsarbete har i stor utsträckning inriktats på handläggningen av ärenden rörande sexualbrott mot barn. /05 genomgick åklagarväsendet en organisations- förändring. Denna innebar att den tidigare centrala förvaltningsmyndig- heten Riksåklagaren och de sex regionala åklagarmyndigheterna inom åklagarorganisationen slogs samman till en myndighet heten. I samband med reformen har fyra utvecklingscenter för särskilda brottstyper inrättats. Ett av dessa har ansvar för bl.a. vålds- och sexual- brott. Denna reform kommer att möjliggöra ännu större kraftsamlingar på området. Förstärkta åtgärder för barn som brottsoffer I departementspromemorian Barnen i brottets skugga (Ds 2004:56) pre- senteras en rad olika åtgärder för att öka skyddet för barn som drabbas av brott och för att förebygga att barn och ungdomar dras in i kriminalitet. I promemorian föreslås bl.a. att barn som bevittnar våld i hemmet skall ges rätt till brottsskadeersättning från staten. Det föreslås också att ansvar för dessa barn skall tydliggöras och att barnen skall betraktas som offer för brott. Dessa lagändringar föreslås träda i kraft . Regeringen har gett , , Rätts- medicinalverket och i uppdrag att tillsammans medverka till etablering av försöksverksamheter med samverkan under gemensamt tak vid utredningar kring barn som misstänks vara utsatta för allvarliga brott som t.ex. sexuella övergrepp och misshandel (Ju 2005/1181/). har , i enlighet med regeringens förslag i propositionen En ny sexualbrottslagstiftning (prop. 2004/05:45), beslutat om en reformerad sexualbrottslagstiftning. Förslagen syftar bl.a. till att lyfta fram och ytterligare förstärka skyddet för barn och ungdomar mot att utsättas för sexuella kränkningar. För att särskilt markera allvaret i sexualbrott som riktar sig mot barn införs det särskilda straffbestäm- melser om bl.a. våldtäkt mot barn och sexuellt övergrepp mot barn. Lagändringarna träder i kraft . Förbättrat skydd för barn genom besöksförbud Regeringen har givit i uppdrag att genomföra en utvärdering av tillämpningen av besöksför- budslagstiftningen där lagändringar trädde i kraft . I uppdraget ingår bl.a. att belysa hur barnets skydd och säkerhet beaktas vid tillämpningen och i vilken utsträckning besöksförbud utfärdas för att skydda barn från hot eller våld. 8.3Övriga insatser till skydd för barnet Insatser mot hedersrelaterat våld (Utgiftsområde 8, Integrationspolitik, Utgiftsområde 4, Rättsväsendet) Hedersrelaterat våld är sådant våld som av förövaren motiveras med att familjens eller släktens heder har kränkts och måste återupprättas och att detta hederstänkande är en del av familjens kultur eller tradition. Våldet är ofta sanktionerat av familjen, släkten eller det omgivande samhället. Det drabbar inte bara flickor och unga kvinnor, även pojkar och unga män kan vara utsatta på grund av sin sexuella läggning. beviljade regeringen länsstyrelserna till fortsatta insatser för bl.a. skyddat boende, utbildning, attitydpå- verkande arbete, samordning och utarbetande av handlingsplaner. styrelsen skall lämna en samlad lägesrapport om länsstyrelsernas insatser Skr. 2004/05:93 till regeringen . Likaså har haft regeringens uppdrag att utreda hur ett nationellt konsultativt stöd kan utformas till dem som kommer i kontakt med hotade ungdomar. anordnade regeringen en internationell konferens med titeln against Women Focusing on Violence in the Name of Honour. I konferensen deltog såväl före- trädare för olika stater som internationella organ, myndigheter och fri- villiga organisationer. Avsikten med konferensen var att tjäna som ett forum för dialog, erfarenhetsutbyte och inspiration för fortsatta initiativ mot våld mot kvinnor. har regeringen avsatt för fort- satta insatser för skyddat boende, attitydpåverkande arbete m.m. för ung- domar som hotas av sina anhöriga av hedersrelaterade orsaker. Hela sats- ningen omfattar för perioden 20032007. 9 Asylsökande barns rätt till skydd Enligt artikel 22 i FN:s konvention om barnets rättigheter (barnkon- ventionen) skall staten vidta lämpliga åtgärder för att säkerställa att ett barn som söker flyktingstatus eller anses som flykting i enlighet med internationell eller nationell rätt erhåller lämpligt skydd och humanitärt bistånd vid åtnjutande av de tillämpliga rättigheter som anges i barn- konventionen och i andra internationella instrument rörande mänskliga rättigheter eller humanitär rätt. Staten skall också skydda och bistå flyktingbarn och spåra föräldrar eller andra familjemedlemmar så att de kan återförenas med sin familj. Om föräldrar eller andra familjemed- lemmar inte kan påträffas, skall barnet ges samma skydd som varje annat barn som varaktigt eller tillfälligt berövats sin familjemiljö av något skäl. sökte 23 161 personer asyl i . Antalet familjer med barn var drygt 2 500. Av de asylsökande var 8 345 barn () och av dessa var 388 barn som kommit till utan medföljande legal vårdnadshavare eller som efter ankomsten lämnats utan sådan företrädare, s.k. ensamkommande barn. I följande avsnitt redovisas insatser för asylsökande barn inom ramen för migrationspolitiken (utgiftsområde 8) och integrationspolitiken (utgiftsområde 8). Insatser för asylsökande barn Insatser för ett ökat barnperspektiv i asylprocessen Inom migrationspolitiken skall särskild hänsyn tas till barn i asyl- Enligt utlänningslagen (1989:529) skall i fall som rör ett barn särskilt beaktas vad hänsynen till barnets hälsa och utveckling samt barnets bästa i övrigt kräver. Vidare skall vid frågor om tillstånd enligt denna lag, om det inte är olämpligt, klarläggas vad barn som berörs av ett beslut i ärendet har att anföra och det skall tas den hänsyn till det anförda som barnets ålder och mognad motiverar. I regeringens strävan att få till stånd en så effektiv och rättssäker handläggning som möjligt hos , framför allt av asyl- ärenden, fick verket i uppdrag att utveckla arbetet inom ett antal områden. Det gäller t.ex. arbetssättet vid asylutredningar, utredningar av barns asylskäl och länderinformation. I uppdraget anges också att den utbildning i barnfrågor som pågick skall fortsätta så att särskild barnkompetens skall finnas på samtliga enheter som utreder barns asylärenden. skall också vidta åtgärder för att säkerställa att barn kommer till tals och att deras situation redovisas i ärendena. Efter ett medgivande från vårdnadshavaren skall alla barn ges möjlighet att komma till tals i utredningen. Enligt regleringsbrev för skall verket redo- visa hur arbetet med barnkonsekvensanalyser fortskrider. Verket skall vidare redovisa hur ovannämnda utbildning har genomförts och vilka effekter den samtalsguide som utarbetats har fått för asylsökande barns möjlighet att komma till tals. I interna utbildnings- program ingår en grundläggande utbildning om som är obligatorisk för alla anställda. har tagit fram en handlingsplan för hur återvändan- dearbetet skall utvecklas och effektiviseras och ett antal åtgärder har på- börjats. Åtgärderna syftar bl.a. till att ta fram enhetliga rutiner och säker- ställa uppföljning av återvändandeärenden. Utbildningar av personal som samtalar med den sökande om återvändande har genomförts. Barn- perspektivet i återvändandearbetet har uppmärksammats och det finns inom en samordningsgrupp för barnfrågor i åter- vändandet. Denna grupp har till uppgift är att ge stöd åt handläggarna i deras arbete med återvändande när barn är berörda. Handläggare utbildas i samtalsmetodik med inriktning mot utredning med barn. har regleringsbrev ålagts att redovisa hur arbetet med att integrera fortgår. Mottagande av asylsökande barn och deras familjer Flera av mottagningsenheter har utvecklat sitt stöd till föräldrar och barn. Exempelvis har arbetet med att identifiera barn med särskilt behov av stöd utvecklats liksom former för att stödja föräldrarna i sin roll familjen väntar på besked. När det gäller ensam- kommande barn har kvaliteten på arbetet hos barn- och ungdomsenheter förbättrats. har bl.a. förtydligat kraven på verksamhetens innehåll och infört föreskrifter om inspektioner av verksamheten. /05 fanns 14 barn- och ungdoms- enheter och kostnaden uppgick till . Samordnare för barn i asylprocessen med uppgivenhetssyndrom Regeringen bemyndigade migrationsministern att tillkalla en samordnare för barn som i asylprocessen uppvisar svåra stressreaktioner i form av stark uppgivenhet (UD 2004:06, dir. 2004:115). Samordnaren skall kartlägga och analysera förekomsten av asylsökande barn med svåra stressreaktioner som uppgivenhet, av- skärmning och regressiva symtom. Även internationella erfarenheter Skr. 2004/05:93 skall beaktas. Tillsammans med berörda aktörer inom hälso- och sjuk- vården, , skolan och den statliga myndigheten m.fl. skall samordnaren utveckla metoder för att uppmärksamma och möta barn i riskzonen och genom förebyggande insatser förhindra att barn utvecklar svåra stressreaktioner. I uppdraget ingår att i samspel med berörda aktörer stimulera till en utveckling av samarbetsformer och rutiner samt främja utbyte av kunskap och erfarenhet mellan aktörerna. Den natio- nella samordnaren skall fortlöpande informera regeringen om sitt arbete och kan därvid lyfta fram eventuella förslag på ytterligare åtgärder som bör vidtas inom asylprocessen. Samordnaren skall redovisa sitt uppdrag i en slutrapport . lämnade Statskontoret på regeringens uppdrag en rapport om asylsökande barns skolgång. Rapporten visar bl.a. att många kommuner erbjuder asylsökande barn för få utbildningstimmar och att innehållet i utbildningen har brister. Rapporten bereds i . I enlighet med en överenskommelse mellan staten och Landstingsför- bundet beslutade regeringen att barn som fått avslag på asylansökan och som hålls gömda inför verkställighet av avvisnings- eller utvisningsbeslut skall tillförsäkras hälso- och sjukvård enligt samma grunder som asylsökande barn. Statlig ersättning lämnas till landstingen för hälso- och sjukvård samt tandvård. Detta innebär att barnen får samma vård som barn bosatta i landet, vilket även inkluderar psykologisk och psykiatrisk vård. får behandling av förälder ingå i den ersätt- ningsberättigande vården, om det bedöms nödvändigt för det asylsökande barnets vård inom barn- och ungdomspsykiatrin. Insatser för asylsökande barn inom Europeiska flyktingfonden pågick sju projekt med inriktning på asylsökande barn och flyktingar inom ramen för den Europeiska flyktingfonden. Ett av de sex projekt som inleddes är projektet metodik för samtal med asylsökande barn som syftar till att sprida metodik och erfarenheter till kommuner i så att gemensam samtals- metodik tillämpas. Ett annat projekt som inleddes är Utbildning för gode män för ensamkommande barn. 9.2Insatser för ensamkommande asylsökande barn Regeringen fortsätter arbetet med att förbättra mottagandet av ensam- bor barnen främst i släktingars hem och i Migra- tionsverkets gruppboenden för barn. Kvaliteten på gruppboendena har Skr. 2004/05:93 förbättrats betydligt. Framför allt har personaltätheten ökat och boendet är separat beläget från prövningsverksamheten. En arbetsgrupp inom har berett frågan om mottagandet av ensamkommande barn med syfte att förbättra mottagandet. I departementspromemorian (Ds 2004:54) Mottagande av barn från annat land som kommer till utan medföljande legal vårdnadshavare (s.k. ensamkommande barn), föreslår arbetsgruppen att mottagandet förändras så att Migrations- verket har ett övergripande ansvar för barnens boende men att avtals- kommuner huvudsakligen anordnar och ansvarar för boendet. sökte 58 barn utan medföljande legal vårdnadshavare om uppehållstillstånd på andra grunder än asyl. Totalt ansökte 2 430 barn om att få flytta till antingen till någon eller bägge föräldrarna eller till någon annan än en förälder. Sammanlagt 28 föräldrar ansökte om att få återförenas med sina barn bosatta i . Regeringen införde ett mål för handläggnings- tiden hos avseende ensamkommande barn. ansökte 388 barn utan legal vårdnadshavare asyl i . Årsskiftet 2004/05 hade 119 öppna ärenden varav 39 ärenden var äldre än . Vid utgången av var 102 ärenden äldre än . Vid utgången av var motsvarande siffra 14. Migra- tionsverket bedömer att verket kommer att uppnå mål- sättningen att inga ärenden skall vara äldre än . Vid utgången av var 360 ensamkommande barn inskrivna i Migrations- verkets mottagandesystem, varav 26 med uppehållstillstånd. Beslut om avvisning eller utvisning av ensamkommande barn När det gäller avvisning eller utvisning av ensamkommande barn är målet att beslut skall fattas . Vid ingången av hade 349 öppna ärenden avseende ensamkommande barn och inkom 170 nya ärenden, en ökning med 59 ärenden () jämfört med året innan. handlägger dessa ärenden med förtur. avgjorde 143 ärenden, varav 19 ärenden bifölls. I 83 ärenden () har beslut fattats . God man för ensamkommande flyktingbarn Utredningen om förmyndare, gode män och förvaltare har lämnat ett delbetänkande, God man för ensamkommande flyktingbarn (SOU 2003:51). I betänkandet föreslås bl.a. att det genom särskild lag- stiftning skapas möjlighet för överförmyndaren att förordna god man med utökade befogenheter jämfört med nuvarande lagstiftning. Be- tänkandet har remissbehandlats. Regeringen har för avsikt att lämna en Europeiska unionens råd antog direktiv /83/EG om miniminormer för när medborgare i tredje land och statslösa personer skall betraktas som flyktingar, eller som av andra skäl behöver interna- tionellt skydd (EUT L 304, 30.9.2004, s. 12). I det s.k. skyddsgrunds- direktivet, som skall vara genomfört i , tas bl.a. upp att medlemsstaterna skall spåra ensamkommande barns föräldrar så snabbt som möjligt. I den utredning (UD 2004:05, dir. 2004:114) som tillsatts med uppdrag att ta ställning till hur direktivet skall genomföras i svensk rätt uppmärksammas bl.a. att myndigheternas ansvar för sådan efterforskning synes behöva förtydligas. Med anledning av det s.k. mottagandedirektivet (2003/9/EG) har i Förordning (1994:361) om mottagande av asylsökande m.fl. införts bestämmelser om att ensamkommande asylsökande barn m.fl. skall erbjudas boende som är lämpligt för barn och att byte av boen- de skall ske så sällan som möjligt. Vidare har införts en bestämmelse om att skall efterspåra barnets familje- medlemmar. bosatte sig 18 900 personer i landets kommuner inom ramen för det kommunala flyktingmottagandet. Detta är cirka 3 200 per- soner färre jämfört med . Av dem som togs emot i kommunerna var barn . Utredningen om flyktingmottagande och introduktion överlämnade sitt betänkande Etablering i (SOU 2003:75). Betänkandet har remissbehandlats. Sammantaget visar uppföljningarna att introduktionen brister i måluppfyllelse och att kommunernas kostna- der för försörjningsstödet ökar. Resultaten visar vidare på att kvinnor, barn och ungdomar får en sämre introduktion än män. Barns och ungdomars villkor och hälsotillstånd behöver i högre grad än uppmärksammas under introduktionen. På initiativ av Integra- tionsverket och har en överenskommelse träffats mellan flera centrala myndigheter (, , , Myndigheten för skolut- veckling, , samt ) om en nationell samsyn kring hälsa och den i .