prop · GS031d22 · 2005-01-01 00:00:00 — REACH kommer att kräva testning och registrering av kemikalier och samma krav skall gälla för nya ämnen och sådana som redan finns på marknaden. För att nå delmålet om kunskap om kemiska ämnens hälso- och miljöegenskaper krävs insatser för att förstärka förslaget avseende datakraven för nya ämnen som tillverkas eller importeras i volymer under , eftersom datakraven för dessa ämnen föreslås sänkas drastiskt jämfört med nu gällande regler. REACH omfattar inte oavsiktligt bildade ämnen och för dessa blir delmålet svårt att nå genom beslutade åtgärder. 2004/05:1 UTGIFTSOMRÅDE 20 REACH-förslaget kräver i sin nuvarande utformning endast information om ämnen i kemiska produkter. Varken EU-reglerna eller de frivilliga systemen ger heltäckande och tillfredställande information. För att nå delmålet om miljö- och hälsoinformation i varor kommer ytterligare åtgärder att krävas. Kemikalieinspektionen (KemI) har regeringens uppdrag att utreda ett system för information om kemikalier i varor och skall redovisa detta . Enligt REACH föreslås ett tillståndsgivningssystem för ämnen med egenskaper som är särskilt farliga ur miljö- och hälsosynpunkt, med kriterier som ligger i linje med delmålet om utfasning av särskilt farliga ämnen. Det finns dock risk för att omfattande undantag kan urholka tillståndssystemet och den slutliga utformningen och tillämpningen av lagstiftningen blir därför avgörande för i vilken grad delmålet kommer att nås. När det gäller farliga ämnen i nyproducerade varor är det ibland svårt att bedöma om utfasningen kan ske till angivna årtal. Vidare finns exempel på farliga ämnen som redan godkänts för en tioårsperiod under EU:s växtskyddsmedelsdirektiv, vilket begränsar möjligheterna till nationella förbud i . När det gäller delmålet om fortlöpande minskning av hälso- och miljörisker med kemikalier innebär REACH-förslaget att tillverkare, importörer och användare får ett ökat ansvar för att ta fram dataunderlag för riskbedömningar. Detta ger bättre förutsättningar för riskminskning i hela produktkedjan genom ökad tillgång till information och därmed bättre produktval. Datakraven för ämnen som tillverkas eller importeras i volymer lägre än är dock otillräckliga i förslaget och måste förstärkas för att målet skall kunna uppnås. Det finns också exempel på bekämpningsmedel som är godkända inom EU som de står i konflikt med delmålet. REACH-förslaget innebär krav på industrin att ta fram data för tusentals ämnen som i sin tur kan utgöra underlag för riktvärden för att nå delmålet om riktvärden för miljökvalitet för kemiska ämnen. Regeringen anser att betydande insatser behövs för att utveckla och förstärka REACH-för- slaget i EU:s förhandlingsprocess så att delmålen kan nås. Förhandlingarna om förslaget inom EU kommer troligen att pågå och lagstiftningen beräknas träda i kraft . behövs insatser i förhand- lingsarbetet, rådsarbetsgrupper och i tekniska arbetsgrupper, parallellt medarbete med fördjupade analyser och konsekvensbeskrivningar. Ar- betet kommer främst att engagera KemI och , men insatser behövs även från andra berörda myndigheter. När det gäller produktgrupper som regleras genom andra EG-regler anser regeringen att skyddsnivån bör vara minst densamma som den inom REACH. Exempel på att en sådan skyddsnivå inte uppnås finns bl.a. på bekämpningsmedelsområdet där flera verksamma substanser med från svensk synpunkt oacceptabla egenskaper har godkänts för EU-marknaden . En slutsats av detta är att stora insatser behövs i samband med revideringen av växtskyddsmedelsdirektivet (91/414/EEG) och förhandlingen av en tematisk strategi för bekämpningsmedel som inleds 2004. Regeringen avser att fortsätta arbeta för samordning mellan de båda förslagen och har genom KemI presenterat synpunkter och förslag till kommissionen under processen. krävs ett kontinuerligt arbete i den pågående omregistrerings- och godkännandeproceduren för växtskyddsmedel respektive biocider. För att belastningen i naturen av ämnen som sprids via långväga luftföroreningar, t.ex. DDT och kvicksilver, skall kunna minska, krävs omfattande globala åtgärder. I det fortsatta arbetet med och CLRTAP avser regeringen arbeta för tillägg av ytterligare POP-ämnen och stöd till utvecklingsländer. Re- geringen anser att det finns ett behov av att öka KemI:s deltagande i biståndsinsatser. Detta är av stor vikt inte minst för att skall uppfylla sina åtaganden i internationella miljökonventioner enligt vad som anges i den proposition om politik för global utveckling som antagit (prop. 2002/03:122, bet. 2003/04:UU03, rskr. 2003/04:112). Sanering och efterbehandling av förorenade områden är ett långsiktigt arbete där kontinuitet, men även kunskap och kommunikation, är viktigt. En stor del av arbete har syftat till att sprida kunskap och att få ingång projekt på de allra mest förorenade platserna. Samtliga län genomför nu i större omfattning inventeringar och undersökningar av förorenade områden. har i uppdrag av regeringen att tillsammans med länsstyrelserna verka för att arbetet med att sanera och återställa sådana områden ökar i såväl offentlig som privat regi. Regeringens mål är att de områden som utgör mycket stor eller stor risk för människors hälsa och miljön skall vara åtgärdade inom en generation (prop. 2000/01:130, bet. 2001/02:MJU02, rskr. 2001/02:36). Inventeringen av förorenade områden är snart fullbordad och problembilden har klarnat. Det har visat sig att både mängden områden och saneringskostnaderna är betydligt större än vad som varit känt. Fortsatt arbete med sanering av dessa områden är nödvändig för att åtgärda spridning i miljön av långlivade farliga ämnen och därmed uppnå miljökvalitetsmålet. Regeringen anser att det är viktigt att det långsiktiga arbetet med att åtgärda förorenade områden fortsätter med oförminskad styrka. Med en insats på varav drygt hälften statliga medel kommer huvuddelen av miljöbelastningen från förorenade områden att kunna åtgärdas till omkring genom att samtliga 1 500 objekt i den högsta riskklassen åtgärdats. Regeringen avser att återkomma med förslag till nya delmål för efterbehandling av förorenade områden för åren 20052010 i samband med regeringens redovisning till av den fördjupade utvärderingen av miljömålen. Miljökvalitetsmålet är att ozonskiktet skall utvecklas så att det långsiktigt ger skydd mot skadlig UV-strålning. Ett delmål anger inriktning och tidsperspektiv i det fortsatta miljöarbetet för att nå miljökvalitetsmålet. Delmålet gäller minskning av utsläpp av ozonnedbrytande ämnen. Enligt har den negativa inverkan på ozonskiktet av ozonnedbrytande ämnen minskat till följd av åtgärder i och andra länder. Totalkoncentrationen av CFC (klorfluorkarboner) i troposfären avtar. Koncentrationen av HCFC (klorfluorkolväten) ökar dock fortfarande, och i motsats till tidigare antaganden ökar också koncentrationen av brom till följd av ökade koncentrationer av halon. 2004/05:1 UTGIFTSOMRÅDE 20 Enligt rapporten har de svenska utsläppen av ozonnedbrytande ämnen minskat kraftigt . Utsläppen av CFC bedömdes ligga på ca jämfört med närmare . Utsläppen av andra ämnen (främst HCFC) bedöms som marginella jämfört med utsläppen av CFC. 3.7.5.2 Analys och slutsatser Internationella forskare gör bedömningen att man tidigast kommer att kunna se ozonskiktet återhämta sig, förutsatt att alla länderna följer ingångna överenskommelser. Om alla länder följer överenskommelserna enligt Montrealprotokollet kommer det att ta 50 till innan ozonskiktet är återställt. partsmöte under Montrealprotokollet visade att viljan att följa överenskommelserna har minskat för vissa industrialiserade länder vilket bidrar till en osäkerhet om målet kommer att kunna uppnås. Vid mötet framförde flera länder önskemål om betydande undantag från en ingången överenskommelse om att fasa ut användningen av metylbromid, ett ämne som vanligen används inom jordbruket för att bekämpa skadedjur och som enligt protokollet skall vara utfasat . Regeringen anser att fortsatta svenska insatser inom EU och Montrealprotokollet är nödvändiga. Regeringen arbetar bl.a. för att få fler länder att underteckna och ratificera protokollet och dess tillägg, att få till en förenklad och snabbare procedur för tillägg av nya ämnen i protokollet och att skärpa avvecklingsplanen för konsumtion av HCFC i . På nationell nivå kommer många produkter som innehåller ozonnedbrytande ämnen att försvinna då de bedöms ha uppnått sin tekniska livslängd till 2010. Enligt bedömning finns det goda möjligheter att närma sig delmålet om att utsläpp av ozonnedbrytande ämnen till största delen skall ha upphört till 2010. Miljökvalitetsmålet är att människors hälsa och den biologiska mångfalden skall skyddas mot skadliga effekter av strålning i den yttre miljön. Tre delmål anger inriktning och tidsperspektiv i det fortsatta miljöarbetet för att nå miljökvali- 2004/05:1 UTGIFTSOMRÅDE 20 Delmålen gäller utsläpp av radioaktiva ämnen, hudcancer orsakad av solen samt risker med elektromagnetiska fält. Enligt har de svenska kärntekniska anläggningarna uppfyllt delmålet om utsläpp av radioaktiva ämnen, men det finns osäkerheter när det gäller andra verksamheter. Det är inte klarlagt om några pågående verksamheter enskilt orsakar doser som är högre än delmålets 0,01 mSv/år. Enligt rapporten har 1 4001 900 fall av malignt melanom upptäckts . Trenden är fortfarande att antalet fall ökar. Skivepitelcancer i huden är en annan cancerform vilken sällan leder till döden men antalet nya fall ökar snabbare än malignt melanom (2 934 nya fall ). Det stora antalet cancerfall medför ett betydande vårdbehov. Enligt kan strålmiljön med avseende på elektromagnetiska fält (EMF) anses vara god i den meningen att de referensvärden som finns i allmänhet inte överskrids. Emellertid innebär samhällsutvecklingen en ökad användning av utrustning som genererar EMF. är kunskapen om effekterna vid lägre strålnivåer enligt rådet varken fullständig eller entydig. 3.7.6.2 Analys och slutsatser Förutsättningar finns enligt för att nå miljökvalitetsmålet inom tidsramen men det krävs fortlöpande insatser för att lyckas. Rå- det pekar på att den strålning i miljön som beräknas ha störst effekt på människors hälsa är UV-strålningen och att det är av stor vikt att ändra attityden till solande. En stor utmaning är att hitta ett system för att på ett säkert sätt hantera, behandla och vid behov slutförvara radioaktivt avfall från icke-kärnteknisk verksamhet. En satsning på grundläggande strålskyddsforskning för att upprätthålla kompetens inom området är enligt rådet en förutsättning för att miljökvalitetsmålet skall kunna nås. Fortsatt forskning kring biologiska effekter av elektromagnetiska fält behöver stimuleras. Med anledning av de senaste årens terrorhandlingar och den ökade medvetenheten om risker för radiologiska hot har bl.a. ett arbete med att ta fram nya föreskrifter om fysiskt skydd och beredskap vid kärntekniska anläggningar påbörjats. Kärnkraftsverkens tålighet mot flygplanskrascher har granskats med anledning av terroristangreppen i . Denna granskning visar att anläggningarna bedöms kunna klara en påflygning med de vanligast förekommande typerna av trafikflygplan över svenskt luftrum, utan större utsläpp av radioaktiva ämnen till omgivningen. har särskilda tillsynsinsatser riktats mot kärnkraftverken i och efter händelserna i samband med det stora strömavbrottet . Regeringens bedömning är att händelserna inte utgjorde något hot mot omgivningens säkerhet, men att säkerhetsmarginalerna påverkats negativt genom att delar av djupförsvaret varit försvagat. Innan reaktorerna fick återstarta krävde myndigheterna noggranna säkerhetsanalyser och kontroller för att säkerställa att barriärerna och säkerhetsmarginalerna var återställda. Gjorda insatser visar att säkerhets- och strålskyddsläget är fortsatt gott vid de svenska kärnkraftverken. Väsentliga åtgärder för att förbättra strålskyddsförhållandena vid de svenska kärnkraftverken har gjorts . Även i övriga verksamheter med strålning inom sjukvård, forskningsverksamhet och industri fungerar strålskyddet tillfredsställande. bedriver fördjupade undersökningar i och kommuner i syfte att finna en plats för slutförvaring av det använda kärnbränslet. Myndigheterna har fortsatt sin bevakning av företagets och kommunernas arbete. har arbete bedrivits när det gäller förutsättningarna för hantering, behandling och vid behov slutförvaring av radioaktivt avfall från icke-kärnteknisk verksamhet. Ett EG-direktiv (2003/122/Euratom) om starka slutna strålkällor (High Activity Sealed Sources, ) beslutades och ett direktiv (2002/96/EG) om avfall som utgörs av eller innehåller elektriska eller elektroniska produkter (WEEE) beslutades . Arbetet med att ta fram föreskrifter och allmänna råd om hantering av aska som är förorenad med cesium-137 är i stort sett avslutat. En- bart notifieringen till Europeiska kommissionen återstår. Regeringen anser att arbetet med att identifiera och åtgärda ytterligare verksamheter där stråldosbidragen överstiger ambitionsnivån i delmålet bör fortsätta. Enligt är det fortfarande möjligt att nå delmålet om hudcancer orsakad av solen om information till allmänheten intensifieras och bedrivs långsiktigt. De åtgärder som genomförts för att öka medvetenheten om riskerna med UV-strålning får inte genomslag i cancerstatistiken förrän tiotals år efteråt. Att antalet cancerfall fortfarande stiger behöver dock inte betyda att genomförda åtgärder varit meningslösa. Informationskampanjer för att få människor att ändra sina solvanor har varit ett viktigt inslag för att minska antalet framtida fall. En strategisk handlingsplan, Ultraviolett strålning och hudcancer, har utarbetats för att öka kunskapen och medvetenheten hos allmänheten om riskerna med UV-strålning. Informationskampanjer riktade till barn, bl.a. på mjölkpaket, är exempel på genomförda åtgärder som också väntas bidra till ett förändrat beteende. SSI:s vetenskapliga råd för frågor rörande elektromagnetiska fält (EMF) lämnade sin första rapport. I korthet anser expertgruppen att inga nya genomgripande resultat kommit fram som förändrar nuvarande riskbedömningar inom de områden som diskuteras. Slutsatserna från tidigare nationella och internationella rapporter kvarstår i allt väsentligt. Expertgruppens rapport ger stöd för att med enkla åtgärder sänka exponeringen vid användning av mobiltelefon. Regeringen anser det angeläget att forskningen bedrivs på bred front. Ett uppdrag har givits till att i samråd med berörda forskningsfinansiärer, myndigheter och branschföreträdare utarbeta en analys av forskningen inom området hälsoeffekter av elektromagnetiska fält samt värdera den nationella forskningens kvalitet och inriktning i ett internationellt perspektiv. Rådet skall också mot bakgrund av analysen bedöma behovet av nationell forskning inom området samt ge förslag till inriktning av den nationella forskningen. Uppdraget skall redovisas . I samband med kommande uppdragsredovisning kommer samråd att äga rum i frågan om nationella gränsvärden för strålning från mobiltelefoni. Regeringen avser att utreda möjligheterna och de rättsliga förutsättningarna för att staten i egen upphandling ska gå före och enbart inköpa lågstrålande telefoner. 2004/05:1 UTGIFTSOMRÅDE 20 lämnade sitt betänkande Kärnkraftverkens säkerhet och strålskydd (SOU 2003:100) och sitt betänkande Radioaktivt avfall i säkra händer (SOU 2003:122) till regeringen. Utredningarna kommer att ge underlag för det fortsatta arbetet med att nå miljökvalitetsmålet. Miljökvalitetsmålet är att halterna av gödande ämnen i mark och vatten inte skall ha någon negativ inverkan på människors hälsa, förutsättningarna för biologisk mångfald eller möjligheterna till allsidig användning av mark och vatten. Fem delmål anger inriktning och tidsperspektiv i det fortsatta miljöarbetet för att nå miljökvalitetsmålet. Delmålen gäller åtgärdsprogram för sjöar, vattendrag och kustvatten enligt ramdirektivet för vatten, minskning av svenska vattenburna utsläpp av fosfor- och kväveföreningar samt minskning av utsläppen av ammoniak och kväveoxider till luft. Enligt visar miljötillståndet inga tydliga förbättringar vare sig av halterna av gödande ämnen i miljön eller effekterna av övergödning . Arbetet med att genomföra EG:s ramdirektiv för vatten redovisas under 3.6.2.1 Insatser inom politikområdet, Vatten. Utsläppen av fosforföreningar har enligt reviderade modellberäkningar minskat . Jordbruket beräknas stå för den största minskningen, . Denna beräkning är dock osäker, bl.a. på grund av bristande kunskap om effekterna av åtgärderna inom jordbruket. Övergödningsproblemen i syd- och mellansvenska kust- och havsvatten har föranlett skärpta krav på kväverening vid större reningsverk belägna vid och vid östkusten upp till . Detta gäller även för vissa större reningsverk i inlandet. Den genomsnittliga reningsgraden av det kommunala avloppsvatten som släpptes ut i haven söder om var . Detta är en förbättring jämfört med . 2004/05:1 UTGIFTSOMRÅDE 20 Inom det svenska Miljö- och Landsbygdsprogrammet (LBU) lämnas ersättning för odling av fånggrödor och senarelagd jordbearbetning. An- slutningen har blivit betydligt högre än väntat, och enligt modellberäkningar som avser 2001 leder åtgärderna till att kväveläckaget från jordbruket minskar med mellan 1 850 och . har anslutningen ökat ytterligare. Ännu en åtgärd inom ramen för LBU är anläggning av våtmarker. Åtgärden beräknas ha minskat kväveläckaget med ca . Även att spridningen av stallgödsel i ökad utsträckning sker i stället för bedöms bidra till att kväveläckaget minskar, liksom kunskaps- och rådgivningsprogrammet Greppa näringen. Sammantaget bedöms förlusterna från jordbruket minska åtminstone i den takt som angavs i förslaget till åtgärdsprogram. Sammanlagt beräknas ca ammoniak ha nått ut i luften från svenska källor . Beräkningarna av ammoniakutsläppen har reviderats och det är främst industrins utsläpp som skrivits upp. Jämfört med 1995 är detta en nedgång med . Jordbruket stod för av utsläppen . har avgången av ammoniak från jordbruket minskat med . Utsläppen 2002 av kväveoxider till luft var jämfört med 2001. Utsläppen har minskat från , dvs. 3.7.7.2 Analys och slutsatser bedömer att det kommer att bli svårt att nå det miljötillstånd som anges i miljökvalitetsmålet . Svårigheten beror bl.a. på att återhämtningstiden i de naturliga systemen är lång. För många avlastade men fortfarande övergödda sjöar kan dock restaureringsåtgärder förbättra situationen. Vidare påverkas kustområden i mycket av övergödningen i det öppna havet, där även de andra länderna runt påverkar tillståndet. Ut- vecklingen gällande de svenska utsläppen av kväveoxider och ammoniak till luft ser positiv ut medan närsaltsutsläppen till vatten inte visar en lika tydlig minskning. Enligt rådet behövs kraftfulla åtgärder både internationellt och nationellt för att målen skall nås. Regeringen avser att behandla frågorna i samband med regeringens redovisning till av den fördjupade utvärderingen av miljömålen Forskning kring förluster av närsalter har främst inriktats på förluster av kväve. Detta har lett till, i jämförelse, mindre kunskaper om fosforförluster från jordbruksmark vilket i förlängningen har betytt osäkerheter i beräkningar av fosforförluster. För att åtgärda detta föreslår bl.a. ett samordnat forskningsprogram för fosforförluster från jordbruksmark i sin rapport till vatten delmål, åtgärder och styrmedel (. har också föreslagit en precisering av delmålet om svenska vattenburna utsläpp av fosforföreningar. Förbättrade modellberäkningar av kväveutsläppen till vatten för visar på en betydligt högre belastning än tidigare beräkningar. Den tidigare utsläppssiffran på har reviderats till . Detta gör att de mål som satts upp gällande kväveutsläpp till vatten kommer att bli svårare att nå. Det absoluta minskningsbehovet ökar med de nya beräkningarna och medför enligt rådet att målen bör revideras. Frågor om revidering av delmål kommer att behandlas i samband med regeringens redovisning till av den fördjupade utvärderingen av miljömålen. Åtgärder för att minska utsläppen av kväveoxider till luft behandlas ovan under 3.6.3 Bara naturlig försurning. 3.7.8Levande sjöar och vattendrag Miljökvalitetsmålet är att sjöar och vattendrag skall vara ekologiskt hållbara och att deras variationsrika livsmiljöer skall bevaras. Naturlig produktionsförmåga, biologisk mångfald, kulturmiljövärden samt landskapets ekologiska och vattenhushållande funktion skall bevaras som förutsättningar för friluftsliv värnas. Sex delmål anger inriktning och tidsperspektiv i det fortsatta miljöarbetet för att nå miljökvalitetsmålet. Delmålen gäller åtgärdsprogram för och skydd av värdefulla natur- och kulturmiljöer, åtgärdsprogram för restaurering av vattendrag, vattenförsörjningsplaner, utsättning av djur och växter, åtgärdsprogram för hotade arter och fiskstammar samt åtgärdsprogram enligt ramdirektivet för vatten. Enligt har underlag om särskilt värdefulla sötvattensmiljöer med avseende på naturmiljö, kulturmiljö och fiske börjat sammanställas inom arbetet med ett nationellt åtgärdsprogram. Inom arbetet tas också fram gemensamma kriterier för att prioritera bland de vattendrag som har behov av restaurering. Un- derlaget skall kompletteras med regional kunskap om värdefulla natur- och kulturmiljöer i och i anslutning till sjöar och vattendrag. har färdigställt en vägledning för bevarande av värdefulla naturmiljöer som bl.a. beskriver hur sötvattensmiljöer kan avgränsas och värdefulla områden kan skyddas. Skyddet av vattenområden genom inköp omfattade till en kostnad av . har inköpts för . Särskild uppmärksamhet har ägnats , där en omfattande restaurering påbörjats. föreslogs ca 70 nya Natura 2000- områden med någon av de limniska naturtyperna. Nätverket omfattar tidigare ca 770 sådana områden. Vägledningar för bevarandeåtgärder har publicerats, och länsstyrelserna arbetar med bevarandeplaner för områdena. presenterade en vattenförsörjningsplan för regionen. Enligt har utsättning av fisk pågått , och en tredjedel av landets sjöar bedöms vara berörda. redovisade en analys av de ekologiska konsekvenserna av utsättning av fisk. Förbud mot import av levande sötvattenskräftor infördes för att minska risken för spridning av främmande kräftarter och av sjukdomar och parasiter som kan finnas på kräftor. ArtDatabanken har utrett vilka hotade arter som är i störst behov av åtgärder, hur de kan sammanföras i gemensamma åtgärdsprogram och hur arbetet kan fördelas på de olika länen. Här nämns ca 50 hotade sötvattensarter som är i behov av insatser som särskilt motiverar åtgärdsprogram. skall flera av dessa fastställas eller revideras. har föreslagit fångstförbud för vissa sötvattensarter. Arbetet med att genomföra EG:s ramdirektiv för vatten redovisas under 3.6.2.1 Insatser inom politikområdet, Vatten. 2004/05:1 UTGIFTSOMRÅDE 20 3.7.8.2 Analys och slutsatser konstaterar att genomförandet av skydd i form av naturreservat och biotopskydd i akvatisk miljö går långsamt och att tempot i bevarandearbetet bör öka. Tillsammans med arbetar med att ta fram ett nationellt åtgärdsprogram för särskilt värdefulla sötvattensmiljöer. Avsikten är att kvantifiera behovet av bevarandeåtgärder och ringa in de största kunskapsbristerna. Enligt behöver kunskapen om kulturhistoriskt intressanta anläggningars värde och belägenhet öka. Finansieringen av åtgärder för vård och underhåll av vattenanknutna anläggningar bör enligt rådet fördelas på fler samhällssektorer än naturvård och fiske. Enligt rådet finns det risk att inte tillräcklig hänsyn tas till vattenmiljöerna när behovet av skogsråvara ökar eller efterfrågan på vattenkraft växer. Behovet av att mildra de mycket stora negativa effekterna av den historiska vattenkraftsutbygganden kvarstår, särskilt i fjällområdet. Åt- gärderna mot utsläpp av kväve och fosfor behöver ytterligare skärpas från tätorter men framförallt från enskilda fastigheter och från skogs- och jordbruk.