prop · GS03100 · 2005-04-14 00:00:00 — Regeringens bedömning: Befrielse bör ges från energi- och koldioxidskatt för diesel som för- brukas i skogsbruksverksamhet i för att underlätta omhändertagandet av storm- fälld skog. Skälen för regeringens bedömning: Regeringen har presenterat ett antal åtgärder för att stödja skogsnäringen i med anledning av de skador på skogs- beståndet som uppstått i samband med den svåra stormen . En av dessa åtgärder är att den diesel som används i arbetsmaskiner för hantering av den stormfällda skogen skall skatte- befrias. En skattebefrielse för sådan diesel skall fungera som drivkraft för att öka antalet verk- samma arbetsmaskiner i de drabbade områdena och därmed öka avverkningen. omfatta perioden till och med utgången av 2006. Regeringen återkommer med förslag på befrielsens närmare utformning. En skattebefrielse fordrar kommis- sionens godkännande från statsstödssynpunkt. Kommissionen kommer att behandla ärendet med förtur eftersom det är fråga om en natur- katastrof. Skattebortfallet beräknas för hela perioden uppgå till . Skattereduktion för stormskadad skog Regeringens bedömning: En skattereduktion bör införas för stormdrabbade skogsägare. Skatte- reduktionen skall baseras på mängden virke som forslas ut ur stormskadad skog. Skälen för regeringens bedömning: Ytterligare en åtgärd för att stödja skogsnäringen med anledning av stormen är en skattereduktion . Reduktion bör vara per kubikmeter fast mått under bark för storm- skadat virke som forslas ut ur den stormskadade skogen. Reduktionen kommer den enskilde till godo vid taxeringen , dvs. vid 2006, 2007 och beträffande juridiska personer i vissa fall vid taxering. Regeringen återkommer med ett förslag på reduktionens närmare utformning. Reduktionen fordrar kommissionens godkän- nande från statsstödssynpunkt. Kommissionen kommer att behandla den med förtur eftersom det är fråga om en naturkatastrof. Skatte- bortfallet beräknas till . Regeringens bedömning: Stiftelsen skall vara skattskyldig bara för in- komster på grund av innehav av fastigheter. Skälen för regeringens bedömning: Enligt regeringens mening är stiftelsens ändamål och verksamhet så höggradigt allmännyttig och ut- gör en så central nationell angelägenhet att dess medel inte bör beskattas. I detta unika fall är det Tabell 5.6 Regeländringar 19992007, bruttoeffekter i förhållande till föregående år -8,7 -11,4 -15,7 -21,9 -11,2 -0,7 -2,4 -1,7 -0,1 -1,4 Begränsat avdrag för allmän pensionsavgift -2,0 -1,8 -7,3 -3,7 -0,3 -0,1 -0,2 -0,2 -5,7 -0,8 -2,4 -1,3 Sänkt skatt från på inkomster upp till övre skiktgräns -4,2 -1,3 -0,8 -1,9 -1,1 -0,4 -0,2 -0,2 -0,1 -0,1 Höjt tak för allmän pensionsavgift från 7,5 till 8,06 prisbasbelopp Höjd allmän pensionsavgift från 6,95 till -3,2 -15,8 -16,9 -22,4 -2,0 -9,9 Skattereduktion för låg- och medelinkomsttagare () -3,2 -0,3 -1,6 Skattereduktion för allmän pensionsavgift -15,8 -16,6 -17,3 -9,4 Skattereduktion för fackföreningsavgift, (2004) -3,5 -0,6 Skattereduktion 200 kronan, skatteväxling -1,4 -1,6 -0,3 -1,2 -1,1 -1,5 -1,2 Sänkta socialavgifter från 33,06 till 32,92 till 32,82 och till -1,2 -0,9 -1,2 Nedsättning stödområde A (2002) reducerad nedsättning (2005) -0,4 -0,2 -1,1 -4,5 -7,1 -1,8 -0,4 -1,4 -2,2 -2,5 -3,1 -0,8 fond från 5 till (1999), avsättning (2001) -2,5 -2,5 Återföring från per. fond (2000, 2001), räntebeläggning (2005) Återföring från skatteutjämningsreserv upphör -2,1 Skattereduktion för reparation och ombyggnad, -0,8 Återköp aktier, sänkt skatt investmentbolag, ändrade 3:12-regler -0,5 -2,0 -0,6 -3,3 -0,4 -0,3 Sänkt skattesats för hyreshus, bostadsdel 1989/90 från 1,2 till -0,2 Återinförd omräkning för hyreshus, bostadsdel och småhus Hyreshus, bostadsdel, skattesats från 1,5 till 1,3 till 1,2 till -0,8 -0,4 -4,0 Småhus, sänkt skattesats från 1,5 till -5,8 Begränsningsregel fastighetsskatt, nytt taxeringsförfarande -0,2 -0,4 -0,3 Skattesats, vattenkraft, från 2,21 till 0,5, till 1/7-2005 -1,2 Övriga skatter på kapital -0,7 -1,8 -0,3 -3,7 Höjd kapitalvinstskatt för privatbostäder från Höjda fribelopp för förmögenhetsskatt -2,2 -1,8 -1,1 Slopad arvsskatt mellan makar, slopad arvs- och gåvoskatt (2005) -0,3 -2,6 Skatt på konsumtion och insatsvaror -0,1 -0,8 -1,0 Övriga skatter på konsumtion och insatsvaror -1,1 -1,9 -0,1 -0,3 Sänkt skatt på vissa byggtjänster -0,1 -0,1 -0,6 -0,3 Sänkt mervärdesskattesats för personbefordran från -1,0 Sänkt mervärdesskattesats på böcker och tidskrifter från -1,3 Skatt på vägtrafik, m.m. -0,1 -0,1 Tobaksskatt, höjd skatt på lågpriscigaretter Sänkt skatt på vin -0,6 -13,2 -7,2 -20,7 -23,8 -10,3 -13,2 -7,2 -20,7 -23,8 -10,3 därför motiverat att föreslå att Stiftelsen skall vara skattskyldig endast på grund av innehav av fastigheter. Ett sådant förslag förbereds i Finans- departementet och en proposition kommer att överlämnas till . Reglerna tillämpas första gången vid taxering. De offentligfinansiella effekterna är försumbara. 5.2.3Sammanfattning av ändrade skatteregler 19992007 Utvecklingen för de olika skatteslagen beror dels på de underliggande skattebasernas förändring, dels på beslutade eller föreslagna regeländringar. För en sammanställning av bruttoeffekterna av de storleksmässigt viktigaste regeländringarna under 19992007, se tabell 5.6. Beloppen visar den årligt tillkommande in- täktsförändringen till följd av ändrade skatte- regler. Det är viktigt att understryka att de redo- visade beloppen avser beräknad periodiserade bruttoeffekter, dvs. storleken på den initiala skatteändringen. Nettoeffekter beaktar även in- direkta effekter på offentliga utgifter och andra skattebaser, bland annat via förändringar i löner, priser och bolagsvinster. Effekterna på de kassa- mässiga inkomsterna är i regel lägre under in- förandeåret eftersom t.ex. uppbördsförskjut- ningar och jämkningar påverkar inbetalningen av skatten. I budgetpropositionen föreslog rege- ringen en skatteväxling med en höjning av ener- giskatten och en motsvarande sänkning av skatt på arbete. Enligt överenskommelse mellan rege- ringen och samarbetspartierna har den gröna skatteväxlingen utökats och skall utökas med ytterligare 2006. Något beslut om hur den utökade skatteväxlingen skall utformas finns ännu inte. har växlingen därför beräkningstekniskt lagts in med samma profil som skatteväxlingen 2004. Bruttoeffekten gällande räntebeläggningen av periodiseringsfonderna från på avser införandeårets effekt enligt prop. 2004/05:38. Den varaktiga effekten beräknades till . Till följd av låga korträntenivåer i förhållande till statslåneräntan valde vissa bolag att lösa upp hela eller delar av sina periodiseringsfonder. Effekten av detta har beaktats i bolagsskatteprognosen men framgår inte i tabellen över bruttoeffekter av ändrade skatteregler. 5.2.4Osäkerhetskällor som påverkar skatteprognoserna Skatteprognosernas osäkerhet kan hänföras till två faktorer; dels bedömningen av den under- liggande skattebasens storlek, dels bedömningen av dess utvecklingstakt. Till följd av avdrag, gränsvärden, etc. skiljer sig skattebaser ofta från det i ekonomisk mening relevanta underlaget. Förmögenhetsskattepliktiga tillgångar tas exem- pelvis upp till olika andelar av marknadsvärdet. Skatternas utvecklingstakt skall bl.a. bedömas i förhållande till den ekonomiska utvecklingen. Således kommer tillförlitligheten i skatteprog- nosen att påverkas både av noggrannheten i utgångsläget och av möjligheten att bedöma skatternas samvariation med makroekonomin. På kort sikt ligger osäkerheten i prognosen främst i bedömningen av bolagsskatter och av hushållens skatt på kapitalvinster. På är det främst prognosen avseende skatt på arbete som svarar för osäkerheten, vilket förklaras av dess stora andel av de totala skatterna. När det gäller prognosen för skatt på arbete är det utvecklingen av antalet arbetade timmar och timlönen som orsakar osäkerheten. En ökning av lönesumman ökar skatteunder- laget med ca och skatterna på arbete (inkomstskatt och arbetsgivaravgifter) med . För konsumtions- baserade skatter gäller som tumregel att om hushållens konsumtionsutgifter förändras leder det till förändrade momsintäkter med . Därutöver påverkas skatteintäkterna av konsumtionens sammansätt- ning eftersom uttaget av indirekta skatter skiljer sig åt för olika varugrupper. I tabell 5.7 redovisas de totala skatteintäkterna för perioden 20002007. Skatteintäkterna har en direkt koppling till det aktuella årets skatteregler och makroekonomiska förutsättningar som t.ex. timlön, sysselsättning och inflation. Tabell 5.7 Totala skatteintäkter 20002007 -18,9 -36,4 -59,4 -56,6 -60,3 -71,7 -72,5 -74,7 -5,9 -6,3 -8,1 -8,4 -8,1 -7,9 -8,1 -8,3 Skatt på avkastning och vinster Skatt på kapital, hushåll Skatt på konsumtion och insatsvaror Skatt på vin m.m. Övrig skatter på energi och miljö Restförda skatter, nedsättningar m.m. -5,0 -5,2 -7,3 -5,9 -5,9 -6,4 -6,6 -6,9 Skatt på arbete utgör av de totala skatteintäkterna 2004 och andelen beräknas vara tämligen . Åren 20042007 beräknas intäkterna öka med i genomsnitt . Tabell 5.8 Skatt på arbete 20032007 Miljarder kronor och procentuell utvecklingstakt -56,6 -60,3 -71,7 -72,5 -74,7 -8,4 -8,1 -7,9 -8,1 -8,3 -2,1 -5,7 -9,5 -4,7 -3,6 -1,0 -3,5 -4,9 -1,9 -0,8 -1,2 -2,3 -4,6 -2,7 -2,8 Anm.: Beloppen är avrundade och summerar därför . Jämfört med budgetpropositionen har intäkterna reviderats ned samtliga år. Revideringen 2004 förklaras av att lönesumman beräknas ha ökat i stället för som tidigare prog- noserat . Även 2005 har intäkterna reviderats ned till följd av att arbetsmarknaden utvecklats svagare än vad som antogs i bud- getpropositionen . Underlag för skatt på arbete Löner och andra ersättningar för arbete är skattebas både för direkta och indirekta skatter medan transfereringsinkomster, som sjuk-, arbetslöshets- och föräldraersättning samt pen- sioner endast är underlag för direkt beskattning. För utvecklingen av de totala skatteintäkterna är lönerna mest avgörande. Lönernas andel av hushållens förvärvsinkom- ster framgår av diagram 5.1. Löneandelen var som högst 2001 när den uppgick till . Därefter har andelen minskat främst till följd av att antalet arbetade timmar har minskat. Diagram 5.1 Löneandel av hushållens förvärvsinkomster Procent av totala förvärvsinkomster Anm.: Andelen är korrigerad för omläggningen 2003 då SGA slopades som garantipensionen infördes och förtidspensionen anpassades. I diagram 5.2 visas den årliga utvecklingen av ut- betalda löner i den offentliga respektive privata sektorn. Utvecklingstakten i den privata sektorn uppgick till mellan för att 20022004 minska till mellan . steg utveck- lingstakten för löneutbetalningarna i den offent- liga sektorn för att därefter vara tämligen kon- stant på en högre nivå. En strikt tolkning av diagram 5.2 är svår att göra eftersom verksam- heter kan flyttas mellan den privata och den offentliga sektorn. Diagram 5.2 Löner i den privata och den offentliga sektorn Den privata sektorns löneandel var som högst 2001 då den uppgick till . I det preliminära utfallet är andelen oföränd- rad jämfört med och uppgår till . Lönesummans fördelning mellan olika sektorer har inte någon betydelse för de totala skatte- intäkterna men påverkar däremot den offentliga sektorns sparande. Utvecklingen av skatteintäkterna beror även på hur transfereringarna utvecklas. De totala skattepliktiga transfereringarna beräknas 2005 uppgå till , varav är pensioner. Utbetalda pensioner ökar med . ökade dock utbetalda pensioner med , men av ökningen förklaras av att det särskilda grundavdraget slopades som garantipensionen infördes och förtidspensionen anpassades. Ersättningar för arbetslöshet och sjukdom beräknas 2005 uppgå till . Dessa ersättningars utvecklingstakt varierar betydligt mer mellan åren jämfört med pensioner. Diagram 5.3 visar utvecklingen av sjukpenning och arbetslöshetsersättning. Diagram 5.3 Sjukpenning och arbetslöshetsersättning Utvecklingen av sjukpenning återspeglar även effekter av de regeländringar som har genom- förts . Till de större föränd- ringarna hör sänkt ersättningsnivå och arbets- givarinträde 1997, åter- gång till tvåveckorsinträde 1998 och införandet av treveckorsinträde 2003. Direkt skatt på arbete utgör av offentliga sektorns skatteintäkter. 2007 beräknas de direkta skatterna öka med eller . Den genomsnittliga utvecklingstakten är . I tabell 5.9 redovisas sammansättningen av de skattepliktiga inkomsterna under 20032007. Andelarna är relativt stabila . antas andelen löneersätt- ningar öka något medan utbetalningarna av transfereringar antas minska något till följd av utvecklingen på arbetsmarknaden. Tabell 5.9 Skattepliktiga inkomster 20032007 Miljarder kronor och procent Andel av totala inkomster Jämfört med budgetpropositionen har intäkterna från direkt skatt på arbete reviderats ned med 2007. Under 20042007 beräknas den kommunala skatten öka med eller . Den genomsnittliga utvecklings- takten är . I tabell 5.10 redovisas utvecklingstakten av kommunernas skatteunderlag för inkomståren 20032007. Tabell 5.10 Förändring av kommunernas skatteunderlag 20032007 Jämfört med beräkningen till budgetpropo- sitionen är utvecklingen något svagare , vilket framförallt förklaras av att ut- vecklingstakten för utbetalda löner beräknas bli lägre. Även transfereringarnas utveckling (inkl. pensioner) har betydelse för revideringen. Tabell 5.11 visar den underliggande utveck- lingen av kommunskatterna efter korrigering för regeländringar och utdebitering. Tabell 5.11 Faktisk och underliggande utveckling av skatt 20032007 Anm.: Beloppen är avrundade och summerar därför . Den årliga faktiska förändringen under prognos- perioden varierar . Både utdebiteringshöjningarna och 2004 samt pensionsomläggningen ökade kommunernas skatteintäkter. Den relativt svaga underliggande utvecklingen och även 2004 är i stort hänförliga till den svaga arbetsmark- naden dessa år. De senaste årens ändrade skatteregler har haft stor inverkan på de kommunala skatteintäkterna. Det skall dock påpekas att regeländringarna inklusive pensionsomläggningen inte har på- verkat kommunernas finanser, då intäktsför- ändringen reglerats via det generella statsbidraget på statsbudgetens utgiftssida. Nivån på intäkterna är även beroende av den kommunala utdebiteringen. var medelutdebiteringen för kom- munerna och för landstingen, dvs. är medel- utdebiteringen . Den kommunala medelutdebiteringen uppgår därmed till , vilket innebär en ökning . antas medelutdebiteringen vara oförändrad. Jämfört med beräkningen till budgetpropo- sitionen blev skatteintäkterna lägre för . har intäkterna justerats ned med medan nedjusteringen är ca respektive 2007. Justeringen förklaras av den långsammare utvecklingen av lönesumman. Den statliga inkomstskatten uppgick till . beräk- nas skatteintäkterna ha utvecklats svagt, främst till följd av en låg timlöneutveckling. En hög reallöneutveckling och begränsad uppräkning av skiktgränserna 2005 medför att intäkterna ökar med mellan 20052007. Tabell 5.12 Statlig inkomstskatt 20032007 Anm.: Beloppen är avrundade och summerar därför . Fördelningen mellan grund- och tilläggsnivå är beräknad. Jämfört med beräkningen till budgetpropo- sitionen blev skatteintäkterna lägre för . har prognosen justerats ned med . Orsaken till justeringen är det låga utfallet samt en lägre utvecklingstakt för timlönerna. Prognosen är i stort sett oförändrad. I tabell 5.13 redovisas skattereduktionerna åren 20032007. De totala skattereduktionerna beräknas till , varav huvuddelen utgörs av reduktioner för allmän pensionsavgift. Reduktionerna beräknas öka med . Ökningen för- dels av den utökade reduktionen för den allmänna pensionsavgiften, dels av den aviserade reduktionen för stormskadad skog. Tabell 5.13 Skattereduktioner 20032007 Anm.: Beloppen är avrundade och summerar därför . Skattereduktionen för bredband uppgår till 0,010,. Indirekt skatt på arbete uppgår till av de totala skatterna. Av de indirekta skatterna utgör arbetsgivaravgifter , egenav- gifter och särskild löneskatt ca Premieskatt på grupplivförsäkringar utgör mindre än en halv procent. uppgick arbetsgivaravgifterna till . I frånvaro av avgifts- satsförändringar följer arbetsgivaravgifterna i huvudsak utvecklingen av utbetald lönesumma. betalar en arbetsgivare sjuklön mot tidigare . har ett betalningsansvar in- förts om av den totala sjukpenningen som betalas från och med tredje sjukveckan. För att kompensera för detta åtagande har arbets- givaravgiften sänkts till 2005. Den del av sjukpenningen som arbetsgivare skall betala, medfinansierings- avgiften, är enligt NR:s definition ingen skatt. Medfinansieringsavgiften som 2005 beräknas till redovisas på inkomsttitel på statsbudgeten. Jämfört med beräkningen till budgetpropo- sitionen har intäkterna 20042007 reviderats ned med mellan 0,7 och . Revideringen förklaras till största delen av den lägre lönesumman. Den beloppsmässigt största delen av särskild löneskatt är hänförlig till pensionskostnader. Under 19982003 var den genomsnittliga ökningstakten . Den höga ökningen förklaras av successivt införda nya tjänstepensionsavtal och av att särskild löneskatt betalats både på utbetalda pensioner och på avsättningar till framtida pensionsutbetalningar. Ökningstakten har avtagit och den årliga förändringen uppgår till . Jämfört med beräkningen till budgetpropo- sitionen har prognosen justerats ned med , vilket förklaras av att utfallet blev lägre än beräknat. Skatt på kapital delas in i skatt på avkastning och vinster samt skatt på egendom. Över tiden ut- vecklas skatt på avkastning och vinster mycket ojämnt. Skatt på egendom, där skattebasen baseras på värdet av tillgången, utvecklas däremot i frånvaro av ändrade skatteregler för- hållandevis jämnt. I tabell 5.14 redovisas skatteintäkterna för åren 20032007, samt skillnaden i förhållande till budgetpropositionen . Skatt på kapital beräknas öka med i genomsnitt 20042007. Jämfört med prognosen till budgetpropo- sitionen blev utfallet som förväntat. Tabell 5.14 Skatt på kapital 20032007 Miljarder kronor och procentuell utvecklingstakt Skatt på kapital, -0,1 -0,1 -14,5 Anm.: Beloppen är avrundade och summerar därför . Skatt på avkastning och vinster Skatt på kapital, hushåll Hushållens skatt på kapital utgörs av nettot av skatt på inkomsträntor, utdelningar och kapital- vinster m.m. samt skattereduktion för utgifts- räntor m.m. Jämfört med har ränte- nedgången medfört att hushållens intäkts- och skuldräntor i princip har halverats som andel av BNP. Även som andel av hushållens inkomster, löner och transfereringar, har ränteutgifterna halverats från till . Intäktsräntorna och utdelningarna som andel av hushållens inkomster har mer än halverats från till . Diagram 5.4 visar utvecklingen under 19912007 där uppgifter är prognoser. Diagram 5.4 Intäkts- och utgiftsräntor samt kapitalvinster som andel av BNP 19912007 Anm.: Till ränteintäkter räknas även utdelningar. Skatt på kapitalvinster utgör en stor del av hus- hållens kapitalskatt. Prognosen för kapitalvinster 20052007 förklaras av en anpassning till en långsiktig nivå om av BNP, vilket medför en upp- gång till av BNP. Kapitalvinsternas utveckling 19892007 redovisas i diagram 5.5. Diagram 5.5 Kapitalvinster 19892007 beräknas intäkterna från hushållens skatt på kapital ha ökat med till , beroende bland annat på högre kapitalvinster. Utvecklingen 2005 bedöms bli mycket stark beroende på utdel- ningar och en fortsatt ökning av kapitalvinster. En orsak till den förändrade utvecklingstakten och 2007 är att skatteavdragen för ränteut- gifter bedöms öka. blev utfallet för bolagens inkomstskatt , vilket var en uppgång från den mycket låga nivån 2002. Prognosen på bolagens inkomstskatt är , vilket är en uppgång eller varav förklaras av extraordinära återföringar av periodiseringsfonder. Prognosen återspeglar även den uppgång som redovisats i boksluten . För innevarande och kommande år bedöms den årliga ökningstakten bli i genomsnitt . Orsaken till den kraftiga prognosjusteringen i förhållande till prognosen i budget- propositionen är en ändrad beräkning av effekten av räntebeläggningen av periodi- seringsfonderna. Historiskt har företagen valt att återföra avsatta medel i linje med den tillåtna avsättningstiden, vilken är , dock tidigare i samband med negativt resultat. Räntebeläggningen har medfört att somliga bolag valt att återföra hela eller delar av sina periodiseringsfonder till beskattning. Framförallt är det bolag med tillgång på krediter till låg kostnad som återfört medel, t.ex. banker. Skatteeffekten av de tidigarelagda återföringarna bedöms till . Osäkerheten i bedömningen är mycket stor. En genomgång av de större bolagens årsredovis- ningar indikerar att de extraordinära återföringarna ökar inkomstskatten med . Diagram 5.6 Inkomstskatt juridiska personer 19912007 Anm.: Den tillfälliga effekten 2000 uppkom tillföljd av återbetalade från försäkringsgivaren (f.d. SPP). Effekterna 2004 och framåt beror av ränte- beläggningen av juridiska personers periodiseringsfonder. I diagram 5.6 framgår den beräknade effekten av räntebeläggningen som den ljusgrå delen av staplarna under 20042007. bedöms effekten på skatten uppgå till , varav är i form av skatt på den schablonintäkt som följer av ränte- Åren 20062007 antas återförda medel minska som en direkt konsekvens av tidigarelagda återföringar. Då kostnaden för alternativa krediter beräknas stiga mer än kost- naden för periodiseringsfondsanvändning antas att somliga bolag återigen sätter av medel. Sam- mantaget med effekten av räntebeläggningen beräknas effekten på inkomstskatten uppgå till . beräknas bolagsskatten vara i princip oförändrad jämfört med , vilket förklaras av den tillfälliga effektens storlek 2004. Öknings- takten, frånsett periodiseringsfondssystemets in- verkan, beräknas bli , eller . prognoseras en ökningstakt på i genomsnitt . Mätt som andel av BNP ökar bolagens inkomstskatt från 2003 till i genomsnitt under 20052007. Genomsnittlig andel under 19942001 var av BNP. Diagram 5.7 visar utvecklingen av bolagens inkomstskatt som andel av BNP 19912007. I diagrammet visas även andelen efter justering för avsättningar till och återföringar från periodi- seringsfondssystemet samt för återbetalningen av av försäkringsgivaren . Ingen justering har emellertid gjorts för förändrade förlustavdrag till följd av periodiseringsfonds- systemet. Den samlade bilden är att inkomst- skatten som andel av BNP återhämtar sig . Diagram 5.7 Juridiska personers inkomstskatt som andel av Inkomstskatt exkl. PF & / BNP Anm.: PF betecknar periodiseringsfondssystemet, (f.d. SPP) avser åter- betalning av försäkringspremier. Jämfört med prognosen till budgetpropositionen har bolagens inkomstskatt justerats upp med 2003 och med 14 och respektive 2005. 2003 överensstämde utfallet på bolagens slutliga skatt, dvs. inkomstskatt, avkastningsskatt, särskild löneskatt m.m., med prognosen, men andelen inkomstskatt var för låg vilket kom att påverka prognosen framåt. Analogt var prog- nosen på särskild löneskatt och fastighetsskatt för hög vilket påverkade prognosen i omvänd riktning. Av återstående justering 2004 på är hän- förliga till förtida upplösning av periodiserings- fonder och till uppjustering av bolagens underliggande skatt. Bolagens halvårs- rapportering indikerade en uppgång av skatten medan rapporteringen för hel- året indikerade 18 procents uppgång. Justeringen av prognosen med 8 mil- jarder kronor förklaras till av justeringen 2003, uppskriven med den under- liggande utvecklingen, och till av den starkare utvecklingen . Resterande del förklaras till av högre återförda periodiseringsfondsmedel och till av en starkare underliggande utvecklingstakt. Avkastningsskatten bedöms minska till följd av en kombination av generellt sett lägre värdering av aktier och fallande räntor . Då statslåneräntan förväntas vara fortsatt låg förväntas en uppgång av avkastningsskatten ske först . Jämfört med prognosen till budgetpropo- sitionen har prognosen 2006 och 2007 justerats ned med 2,9 respektive till följd av nedreviderade räntenivåer.