prop · GS031d25 · 2005-01-01 00:00:00 — DVO skall i samarbete med bl.a. den av lantbruksnäringen organiserade hälsokontrollverksamheten medverka vid förebyggande åtgärder, delta i kontroll och bekämpningsprogram samt utföra officiella veterinäruppgifter. DVO finansieras till största delen av uppdragsgivarna, dvs. i första hand djurägarna och i 2004/05:1 UTGIFTSOMRÅDE 23 övrigt av anslag över statsbudgeten. Anslaget belastas av kostnader för löner, varav kostnaderna för jourverksamhet utgör en betydande del, samt för utbildning och gemensam administration för organisationen. Under anslaget anvisas även medel för att minska avlägset boende djurägares veterinärkostnader för vård av jord- och skogsbrukets djur. Dessa medel får disponeras till veterinär inom DVO eller annan veterinär som arbetar under liknande former. Enligt förordningen (1994:1313) om avgifter vid veterinär yrkesutövning meddelar föreskrifter om avgifter vid sådan veterinär yrkesutövning som står under verkets tillsyn och som avser arbetsuppgifter som utförs av en distriktsveterinär eller av annan veterinär på grund av en föreskrift eller ett myndighetsförordnande. Budget för avgiftsbelagd verksamhet Tabell 5.7 Offentligrättslig verksamhet 1 Viss verksamhet har övertagits av . 1 Myndighetsuppdrag samt intäkter från anslag 42:2 Bidrag till distriktsveterinärorganisationen ingår. Av tabellerna framgår storleken på DVO-orga- nisationens avgiftsbelagda verksamhet, vilken finansierar större delen av DVO. Angående de offentligrättsliga avgifterna som redovisas inom DVO, se närmare under Revisionens iakttagelser i kapitlet om Livsmedelspolitik. Mot bakgrund av ovanstående föreslår regeringen att anvisas under anslaget 42:2 Bidrag till distriktsveterinärorganisationen . beräknas anslaget till respektive . Tabell 5.9 Härledning av anslagsnivån 20052007, för 42:2 Bidrag till distriktsveterinärorganisationen Förändring till följd av: Pris- och löneomräkning 2 Överföring till/från andra Förslag/beräknat anslag 1Statsbudget enligt beslut (bet. 2003/04:FiU10). Beloppet är således exklusive beslut på tilläggsbudget under innevarande år. 2Pris- och löneomräkningen baseras på anvisade medel statsbudget. Övriga förändringskomponenter redovisas i löpande priser och inkluderar därmed en pris- och löneomräkning. 1 Inklusive tilläggsbudget i samband med ekonomiska vårproposition (bet. 2003/04:FiU21) och förslag på tilläggsbudget i samband med budgetpropositionen . Under anslaget som disponeras av anvisas medel för djurhälsovård i form av förebyggande hälsokontroll och till djursjukdatasystem. Insatser skall begränsa skadeverkningarna av djursjukdomar och förebygga spridning av smittsamma djursjukdomar som kan överföras till både djur och människor. 2004/05:1 UTGIFTSOMRÅDE 23 Beställningsbemyndigande om ekonomiska åtaganden Det av EU till hälften medfinansierade stödet till biodlingen som i i huvudsak utnyttjas för bekämpande av bisjukdomar, totalt omfattande , beviljas i taget och löper i enlighet med EU:s budgetår till . Detta innebär att staten behöver åta sig framtida förpliktelser som inte ryms inom ramen för redan beviljade anslag. Av denna anledning föreslås att regeringen bemyndigas att , i fråga om förevarande anslag, fatta beslut som inklusive tidigare åtaganden innebär utgifter på högst . Tabell 5.11 Beställningsbemyndigande om ekonomiska åtaganden Utestående åtaganden vid årets början Erhållet/föreslaget bemyndigande 2004/05:1 UTGIFTSOMRÅDE 23 Medel från detta anslag bör fortsatt i huvudsak gå till djurhälsovård i samarbete med näringens djurhälsoorganisationer. Även stöd till biodling samt djursjukdata finansieras här. Primärproduktionens olika led, däribland djurhållningen och dess påverkan på djurhälsan har betydelse för att uppnå uppsatta folkhälsomål. Detta perspektiv är centralt vid användningen av anslaget. Mot bakgrund av ovanstående föreslår regeringen att anvisas under anslaget 42:3 Djurhälsovård . beräknas anslaget till oförändrat belopp. Tabell 5.12 Härledning av anslagsnivån 20052007, för 42:3 Djurhälsovård Förändring till följd av: Överföring till/från andra Förslag/beräknat anslag 1 Statsbudget enligt beslut (bet. 2003/04:FiU10). Beloppet är således exklusive beslut på tilläggsbudget under innevarande år. 5.8.442:4 Bekämpande av smittsamma husdjurssjukdomar 1 Inklusive tilläggsbudget i samband med ekonomiska vårproposition (bet. 2003/04:FiU21) och förslag på tilläggsbudget i samband med budgetpropositionen . Anslaget som disponeras av används för bekämpande av och beredskap mot smittsamma husdjurssjukdomar, varvid ersättning lämnas enligt epizootilagen (1999:657), zoonoslagen (1999:658) och lagen om provtagning på djur m.m. (1992:1638) eller med stöd av lagarna meddelade föreskrifter. Vidare används anslaget för bidrag till obduktionsverksamhet samt för utveckling och genomförande av sjukdomskontroller. Beställningsbemyndigande om ekonomiska åtaganden Regeringen bör bemyndigas att ingå ekonomiska åtaganden som inklusive tidigare gjorda åtaganden innebär utgifter på högst . Tabell 5.14 Beställningsbemyndigande om ekonomiska åtaganden Utestående åtaganden vid årets början Erhållet/föreslaget bemyndigande har ett unikt gott djurhälsoläge vilket i sin tur har positiv betydelse för folkhälsan. Detta har i stor utsträckning uppnåtts genom kontroll- och bekämpningsprogram som i genomsnitt finansieras till hälften av näringen och till hälften av staten. Inför reducerades den statliga finansieringen av kontroll- och bekämpningsprogrammen från till . Av de var finansierade genom återföring av handelsgödselskatt. tillskjuts för att nå upp till det beräknade resursbehovet på . Åtgärderna är angelägna för att skall klara sina skyldigheter gentemot EU vad gäller sjukdomsövervakningen. Programmens djurhälsofrämjande och förebyggande insatser möjliggör snabba ingripanden och en kontinuerlig övervakning. Denna utgör en förutsättning för att bibehålla befintliga och skapa förutsättningar för ytterligare tilläggsgarantier i EG, liksom att bibehålla sjukdomsfrihetsstatus, vilket har betydelse bl.a. i handelssammanhang. Anslaget används även för nationell medfinansiering av TSE-kontroller. är enligt EU:s krav skyldigt att för BSE stickprovskontrollera 10 000 djur samt i tillägg testa alla självdöda och avlivade djur. När det gäller scrapie hos får skall 6 050 tester också genomföras för att uppfylla kraven. Kontrollerna finansieras delvis av näringen. Kostnaden för TSE-provtagningen har ökat per eftersom EU-finansie- ringen sänkts från till /test vilket medför ett ökat behov av statlig finansiering med . Mot bakgrund av ovanstående föreslår regeringen att anvisas under anslaget 42:4 Bekämpande av smittsamma husdjurssjukdomar . beräknas anslaget till oförändrat belopp. 2004/05:1 UTGIFTSOMRÅDE 23 Tabell 5.15 Härledning av anslagsnivån 20052007, för 42:4 Bekämpande av smittsamma husdjurssjukdomar Förändring till följd av: Överföring till/från andra Förslag/beräknat anslag 1 Statsbudget enligt beslut (bet. 2003/04:FiU10). Beloppet är således exklusive beslut på tilläggsbudget under innevarande år. 5.8.542:5 Ersättningar för viltskador m.m. 1 Inklusive tilläggsbudget i samband med ekonomiska vårproposition (bet. 2003/04:FiU21) och förslag på tilläggsbudget i samband med budgetpropositionen . De utgifter som belastar anslaget avser bidrag till åtgärder för att förebygga skada av vilt och ersättning för sådan skada. Rätten till ersättning regleras i viltskadeförordningen (2001:724). Årets inventeringar av järv, lo och varg visar att antalet lodjur minskat något i renskötselområdet i förhållande till föregående år. I övrigt är rovdjursantalet i stort sett oförändrat. Det är mycket viktigt att en strategisk satsning görs för att introducera rovdjursstängsel i rovdjurens naturliga utbredningsområde, så att den konflikt som annars kan bli mellan rovdjursetablering och betesdrift undviks. Därför kommer en omfördelning att ske inom ramen för anslaget för att stärka insatserna utanför renbetesområdet då det gäller att förebygga skador på tamdjur. Den som jagar är enligt 49 § jaktförordningen (1987:905) skyldig att betala en viltvårdsavgift på per jaktår till Viltvårdsfonden. 2004/05:1 UTGIFTSOMRÅDE 23 len i Viltvårdsfonden används för att främja viltvården och andra liknande syften som är förenliga med syftet med jaktlagen, bl.a. finansieras viltforskning och lämnas bidrag till jägarorganisationernas arbete med jakt- och viltvård. Viltvårdsfonden förvaltas av Kammarkollegiet. Jaktåret omfattar tiden den 1 juliden . Huvuddelen av viltvårdsavgifterna betalas till fonden i början av jaktåret medan utgifterna är fördelade över kalenderåret. Kammarkollegiet bör mot denna bakgrund ha tillgång till en särskild kredit för Viltvårdsfonden i på högst . Mot bakgrund av ovanstående föreslår regeringen att anvisas under anslaget 42:5 Ersättningar för viltskador m.m. . beräknas anslaget till oförändrat belopp. Tabell 5.17 Härledning av anslagsnivån 20052007, för 42:5 Ersättningar för viltskador m.m. Förändring till följd av: Överföring till/från andra anslag Förslag/beräknat anslag 1 Statsbudget enligt beslut (bet. 2003/04:FiU10). Beloppet är således exklusive beslut på tilläggsbudget under innevarande år. 1Inklusive tilläggsbudget i samband med ekonomiska vårproposition (bet. 2003/04:FiU21) och förslag på tilläggsbudget i samband med budgetpropositionen . 2Motsvarar 86 674 tkr prisnivå. 3Motsvarar 86 674 tkr prisnivå. Anslaget disponeras för förvaltningskostnader, tillsynsvägledning, forskning och utveckling, registerhållning samt information och utbildning. Budget för avgiftsbelagd verksamhet Tabell 5.19 Offentligrättslig verksamhet uppbär offentligrättsliga avgifter i ärenden enligt djurskyddslagen (1988:534) och lagen (2000:537) om märkning och registrering av hundar. Avgiftsinkomsternas storlek beräknas till ca . Beställningsbemyndigande om ekonomiska åtaganden För att förbättra förutsättningarna att planera forskningsprojekt bör regeringen bemyndigas att i fråga om ramanslaget 42:6 ingå ekonomiska förpliktelser (i samband med forskningsprojekten) som inklusive tidigare gjorda åtaganden medför utgifter på högst . 2004/05:1 UTGIFTSOMRÅDE 23 Tabell 5.20 Beställningsbemyndigande om ekonomiska åtaganden Utestående åtaganden vid årets början Erhållet/föreslaget bemyndigande 1 Utestående åtagande avser . Forskning och utveckling beträffande djur och djurs behov är viktigt för att klarlägga hur djurskyddet kan främjas. Det behövs mer kunskap om djurs grundläggande beteenden och hur dessa är kopplade till de krav som kan ställas på djurmiljön för att denna skall kunna anses hålla en djurskyddsmässigt hög standard. Det ökade resursbehovet till bl.a. djurskyddsforskning, registerhållning och förstärkt tillsynsvägledning bedöms till sammanlagt . De djurförsöksetiska nämnderna är delvis mycket hårt arbetsbelastade, och för att garantera en grundlig prövning behöver utökade resurser avsättas. Den djurförsöksetiska prövningen har analyserats i betänkandena Etisk prövning av djurförsök (SOU 2002:86 och SOU 2003:107). I utredningen föreslås en rad åtgärder som syftar till att förbättra den djurförsöksetiska prövningen. Förslagen avses behandlas i en proposition till . Det totala resursbehovet med anledning av den kommande propositionen samt myndighetens kommande handlingsplan för att begränsa antalet djurförsök bedöms till sammanlagt . Vid bildandet av uttalades att den nya myndigheten skulle ta över uppgifter med avseende på djurskydd enligt djurskyddslagen samt enligt lagen om märkning och registrering av hundar. Regeringen disponerar avgiftsintäkterna från dessa verksamheter och har i sin tur bemyndigat att disponera dem. Regeringen har redovisat avgiftsintäkterna för . Regeringens förslag: Regeringen får disponera avgiftsintäkterna avseende djurskydd enligt djurskyddslagen samt märkning och registrering av hundar inom område för att täcka statens kostnader för dessa verksamheter. Skälen till regeringens förslag har i rapporten avgifter? Statens uttag av tvingande avgifter (RiR 2004:17) funnit det vara något oklart om uttryckligen bemyndigat regeringen att förfoga över avgiftsintäkterna från resultatområden Djur och Växt. Viss verksamhet inom dessa resultatområden har förts över till . För att inga oklarheter skall föreligga anser regeringen att det bör klargöras att regeringen får disponera avgiftsintäkterna från dessa verksamheter för att täcka statens kostnader för verksamheterna. Mot bakgrund av ovanstående föreslår regeringen att anvisas under anslaget 42:6 . beräknas anslaget till respektive . 2004/05:1 UTGIFTSOMRÅDE 23 Tabell 5.21 Härledning av anslagsnivån 20052007, för 42:6 Förändring till följd av: Pris- och löneomräkning 2 Överföring till/från andra Förslag/beräknat anslag 1Statsbudget enligt beslut (bet. 2003/04:FiU10). Beloppet är således exklusive beslut på tilläggsbudget under innevarande år. 2Pris- och löneomräkningen baseras på anvisade medel statsbudget. Övriga förändringskomponenter redovisas i löpande priser och inkluderar därmed en pris- och löneomräkning. 2004/05:1 UTGIFTSOMRÅDE 23 Till politikområdet hör verksamheter som kan hänföras till EU:s gemensamma fiskeripolitik, verksamheter tillhörande området säkra livsmedel samt EU:s gemensamma jordbrukspolitik, med undantag för verksamhet som kan hänföras till förordningen (EG) nr 1257/99 och därmed sammanhängande verksamhet. Områdets utgifter bestäms i stor utsträckning av beslut inom EU men är också till vissa delar, främst vad gäller delar av området säkra livsmedel, baserade på nationella beslut. Verksamhetsområdena omfattar vegetabilie- och animalieproduktion, trädgårdsnäring, fiskerinäring, livsmedel, konsumentfrämjande åtgärder inom livsmedelsområdet, statistikproduktion på jordbruks- och livsmedelsområdet, jordbruksadministration, fiskeriadministration m.m. Centrala förvaltningsmyndigheter inom politikområdet är , och . Andra myndigheter inom politikområdet är Statens utsädeskontroll, samt . Offentligrättslig verksamhet bedrivs i första hand vid (livsmedelstillsyn, gränskontroll, köttbesiktning m.m.), och (växtinspektion, foderkontroll, distriktsveterinärorganisation m.m.). Uppdragsverksamhet bedrivs vid flera myndigheter. Vid är uppdragsverksamheten liksom miljöövervakning, forskning samt tjänsteexporten av betydande omfattning. är central förvaltningsmyndighet på det jordbruks- och livsmedelspolitiska området. har ett samlat sektorsansvar för jordbruks- och trädgårdsnäring, ren- näring samt är chefsmyndighet för landets distriktsveterinärer och ansvarig myndighet för livsmedelsberedskapen inom totalförsvarets civila del. Verksamheten är i hög grad inriktad på tillämpning av EU:s regleringar och stödsystem. är beslutande myndighet för åtgärder inom områdena intervention, exportbidrag, mjölkkvoter och bidragsrätter. Länsstyrelserna är beslutande myndigheter för direktstöden till jordbrukare, med undantag av djurbidragen för nötkreatur för vilka är beslutande myndighet. skall arbeta för ett rikt och varierat odlingslandskap med biologisk mångfald och verka för att miljöbelastningen från jordbruket blir så liten som möjligt. Andra uppgifter är att verka för ett gott hälsotillstånd bland husdjuren genom högt ställda djurhälsokrav och en rikstäckande djursjukvård genom distriktsveterinärorganisationen. är central myndighet för såväl förvaltning av fiskeresurserna som för främjandet av en livskraftig fiskerinäring. skall vidare bedriva forskning och utvecklingsverksamhet på fiskeområdet. På regional nivå har länsstyrelserna ansvaret för fiskefrågor, främst fiskevård och EG:s strukturstöd. är central förvaltningsmyndighet för livsmedelsfrågor. främsta uppgifter är att utarbeta regler inom livsmedelsområdet, utöva tillsyn enligt livsmedelslagen (1971:511) samt leda och samordna livsmedelstillsynen, hålla regeringen informerad om utvecklingen på livsmedelsområdet, bistå regeringen i och medverka i EU-arbetet och annat internationellt arbete på livsmedelsområdet. 2004/05:1 UTGIFTSOMRÅDE 23 Vidare genomför utredningar och praktiska vetenskapliga undersökningar om livsmedel och matvanor samt utvecklar metoder för livsmedelstillsynen, informerar konsumenter och intressenter i livsmedelskedjan om gällande regelverk och om andra viktiga förhållanden på livsmedelsområdet. En viktig del av tillsynsverksamheten utgörs av köttbesiktning vid kontrollslakterier m.m. Det internationella arbetet inom politikområdet avser främst verksamheten inom WTO, jordbruks- och livsmedelsorganisation (FAO), (FAO:s och WHO:s gemensamma livsmedelsstandardiseringsorgan), , () samt regionala organ och nordiskt samarbete. De centrala förvaltningsmyndigheterna deltar aktivt i det internationella arbetet och bidrar med analyser och underlag på dessa områden samt för EU-arbetet. Tabell 6.1 Utgiftsutveckling inom politikområdet 43:4 Bekämpande av växtsjukdomar 43:5 Arealersättning och djurbidrag m.m. 43:6 Intervention och exportbidrag för 43:7 Räntekostnader för förskotterade 43:9 Strukturstöd till fisket m.m. 43:10 Från EG-budgeten finansierade strukturstöd till 43:15 Jordbruks- och livsmedelsstatistik finansierad 43:16 Åtgärder inom livsmedelsområdet 43:17 Bidrag till vissa internationella organisationer Totalt för politikområde Livsmedelspolitk 1 Inklusive tilläggsbudget i samband med ekonomiska vårproposition (bet. 2003/04:FiU21) och förslag på tilläggsbudget i samband med budgetpropositionen . Bränsleförbrukning inom växthus- och Elförbrukning inom växthus- och Generell nedsättning av koldioxidskatt för växthus- och jordbruksnäringen Enligt huvudregeln är uttag ur näringsverksamhet skattepliktigt. Uttag av bränsle för uppvärmning är dock undantaget från skatteplikt om fastigheten är taxerad som lantbruksenhet. Skatteavvikelsen avser inkomstskatt och särskild löneskatt. Yrkesfiskare som personligen har bedrivit fiske har rätt till avdrag för den ökning av levnadskostnaderna som han har haft på grund av att han vistats utom sin vanliga hemort. Rätt till avdrag föreligger dock endast om resan varit förenad med övernattning utom den vanliga hemorten. Avdrag medges med ett schablonbelopp som uppgår till per dag (utöver det generella avdraget om per dag för ökade levnadskostnader vid resor i näringsverksamhet). Skatteavvikelsen avser inkomstskatt och särskild löneskatt. Bränsleförbrukning inom växthus- och jordbruksnäringen Växthus- och jordbruksnäringen är skattebefriad från energiskatt för användning av fossila bränslen till uppvärmning. utgörs av full skattesats på dessa bränslen. Elförbrukningen inom jordbruks- och växthusnäringen Växthusnäringen är skattebefriad för all användning av elektrisk kraft. är även övriga delar av jordbruksnäringen skatte- 2004/05:1 UTGIFTSOMRÅDE 23 utgörs av normalskattesatsen för el. Generell nedsättning av koldioxidskatt för växthus- och jordbruksnäringen För bränslen som används inom växthus- och jordbruksnäringen medges en nedsättning på av koldioxidskattesatsen för all användning av fossila bränslen. utgörs av full skattesats på dessa bränslen. Regeringens förslag: Målet för livsmedelspolitiken är en ekologiskt, ekonomiskt och socialt hållbar livsmedelsproduktion som speglar konsumenternas efterfrågan. Skälen för regeringens förslag Målet för politikområdet har varit en ekologiskt, ekonomiskt och socialt hållbar livsmedelsproduktion. Regeringen anser att detta mål i praktiken enbart tar fasta på de förutsättningar som bör gälla för produktionen. För att bättre spegla de ambitioner som finns när det gäller nyttan även för konsumenterna anser regeringen att målet bör ändras till ett mål som tydligare sätter fokus även på konsumenten. Regeringen eftersträvar en jordbrukspolitik som främjar konkurrenskraftig produktion vilande på långsiktigt hållbara produktionsformer. Med hållbara produktionsformer avses resursbevarande, uthålliga, miljöanpassade och etiskt godtagbara produktionsformer på såväl små som stora gårdar. Det är därmed inte fråga om storleken på lantbruken utan om hur produktionen drivs. En utveckling av jordbrukspolitiken förutsätter en övergång från marknadsprisstöd till riktade insatser på miljö- och landsbygdsområdet. Produktionen skall styras av konsumenternas efterfrågan. Svenskt jordbruk har goda förutsättningar för produktion av högkvalitativa 2004/05:1 UTGIFTSOMRÅDE 23 De svenska mervärdena, som skapats bl.a. genom nationella regelverk för miljö och djurskydd, är här av stor vikt. I en situation med en öppen marknad är det av avgörande betydelse att dessa mervärden tydliggörs så att den ökande medvetenheten om dessa värden kan komma till uttryck i såväl offentlig som privat konsumtion. För att uppnå målet för en ekologiskt, ekonomiskt och socialt hållbar livsmedelsproduktion kan det vara motiverat att gå in med stöd för att tillfredsställa samhällets krav och behov av kollektiva nyttigheter som marknaden inte förmår att tillfredsställa men som jordbruket kan bidra med. Regeringen eftersträvar även att sänka de samhällsekonomiska kostnaderna samt budgetkostnaderna. Utgångspunkten i regeringens arbete med EU:s gemensamma jordbrukspolitik är de principer som presenterades i propositionen Riktlinjer för arbete med jordbruks- och livsmedelspolitiken inom Europeiska unionen (prop. 1997/98:142). I propositionen föreslås tre övergripande mål för regeringens arbete med att förändra jordbruks- och livsmedelspolitiken inom EU: -Jordbruks- och livsmedelsföretagens produktion skall styras av konsumenternas efterfrågan. -Produktionen skall vara långsiktigt hållbar både från ekologiska och ekonomiska utgångspunkter. Vid i fattades beslut om att inleda en ny, bred förhandlingsomgång som gavs namnet Utvecklingsagendan från . Förmånsbehandling av skall utgöra en integrerad del av samtliga förhandlingsområden. De områden som berör jordbrukspolitiken är främst jordbruk, fiske, TRIPS (Trade Related Aspects of Intellectual Property Rights) och SPS (Sanitary and Phytosanitary Measures). I ministerdeklarationen från fastställdes ambitionerna för jordbruksförhandlingarna till betydande förbättringar i marknadstillträde, sänkning av, med målsättningen att fasa ut, alla former av exportstöd samt betydande neddragningar av handelsstörande stöd. Hänsyn skall dessutom tas till s.k. nontrade concerns (t.ex. livsmedelsförsörjningsfrågor, landsbygdsutveckling, miljöförbättrande åtgärder, djurskydd och säkra livsmedel). I fastslogs det att en ramöverenskommelse för jordbruksområdet skulle vara klar . Denna deadline kunde dock inte hållas på grund av alltför stora meningsskiljaktigheter. Efter misslyckandet också vid i att föra förhandlingarna framåt har stora ansträngningar gjorts för att enas om ett ramverk för bl.a. jordbruk. uppnåddes emellertid en överenskommelse i WTO. På jordbruksområdet har WTO-medlemmarna enats om att avskaffa -EU skall medverka till global livsmedelsalla former av handelsstörande exportsubventio- säkerhet, bl.a. genom att hävda frihandelns principer även på jordbruks- och livsmedelsområdet. Reformbehoven av den gemensamma jordbrukspolitiken har varit påtagliga då budgetkostnaderna är stora, överproduktionen är betydande, konsumentpriserna är höga och byråkratin är omfattande. De höga produktionsstöden har drivit upp intensiteten i jordbruksproduktionen, vilket har skapat ett ensidigt jordbruk där miljön och djuromsorgen har blivit lidande. träffade EU:s jordbruksministrar en politisk överenskommelse om en reform av den gemensamma jordbrukspolitiken och träffades en politisk överenskommelse om reform för bl.a. tobak och olivolja. Beslutet om den framtida jordbrukspolitiken har även inneburit att EU:s position i WTO- ner, minska handelsstörande interna stöd och gränsskydd på jordbruksprodukter där höga tullar skall sänkas mest med viss flexibilitet för känsliga produkter. Detta gynnar inte minst u- länderna. Den EU-reform som genomfördes har berett vägen för en långtgående liberalisering av jordbrukshandeln och EU har kunnat sätta tryck på övriga parter i WTO att reformera jordbrukspolitiken. och kommer förhandlingarna att fortsätta.