prop · GT031d16 · 2005-09-20 00:00:00 — Regeringen anser att den arbetsmarknadspolitiska verksamheten skall präglas av en enhetlig och därmed rättvis tillämpning av de regler som gäller i arbetsförmedlingens och arbetslöshetskassornas verksamhet. Uppföljningen av hur reglerna tillämpas bör bli effektivare. Rättssäkerheten är av grundläggande betydelse för den arbetslöse och för legitimiteten i försäkringen. Vidare upplever många arbetsförmedlare obehag då det kan bli frågan om att lämna rapport till arbetslöshetskassan då en arbetssökande avvisar ett arbete. Mot denna bakgrund kommer AMS att utarbeta och i några län pröva en ny modell där ansvaret för att ifrågasätta arbetslöshetsförsäkringen flyttas till en central funktion inom arbetsförmedlingen utifrån förslag (RiR 2004:3 och RiR 2005:3). Enligt regeringen bör detta bidra till en enhetligare tillämpning av regelverket och därmed öka rättssäkerheten för den enskilde. Regeringen avser att återkomma i budgetpropositionen med en redovisning av resultatet av de ökade kontrollinsatserna. Regeringens bedömning: En ny typ av anställningsstöd, benämnda Plusjobb, införs från för anställning inom stat, kommuner, kommunförbund, och av dessa organisationer anlitade entreprenörer. Målgruppen är arbetslösa som är inskrivna vid arbetsförmedlingen . Skälen för regeringens bedömning: Det finns önskvärda arbetsuppgifter inom gemensamt finansierad verksamhet som inte utförs eftersom kommunerna och offentliga arbetsgivare saknar medel att inrätta tjänster. Det kan handla om arbetsuppgifter som försvunnit vid tidigare besparingar inom offentlig sektor eller arbetsuppgifter som skulle öka eller förbättra servicen till allmänheten, antingen genom att nya uppgifter utförs eller genom att personaltätheten ökar inom befintlig verksamhet. väntas stora pensionsavgångar inom denna sektor och en ökad sysselsättning i takt med att kommunernas ekonomi förbättras. finns en uppenbar risk för en brist på lämplig arbetskraft. finns, inte minst inom aktivitetsgarantin, ett stort antal arbetslösa som skulle kunna utföra dessa arbetsuppgifter. Plusjobb har det dubbla syftet att både stärka de arbetslösas möjligheter att få ett stadigvarande arbete och att öka eller tidigarelägga en ökad servicenivå inom den offentligt finansierade verksamheten. De bör också kunna motverka en kommande bristsituation. Avsikten är att deltagare i Plusjobb skall övergå till en osubventionerad anställning efter Plusjobbet. För att förbättra förutsättningarna för detta ges förutom en lönesubvention även kompensation för merkostnader för anpassning och utveckling så att arbetsgivaren kan förbättra förutsättningarna för varaktiga anställningar. Plusjobb skall utgöra ett nettotillskott i befintlig verksamhet. De får inte omfatta nyinvesteringar i exempelvis anläggningstillgångar. An- visningstiden föreslås bli maximalt . i Plusjobb skall deltagare ha regelbunden kontakt med arbetsförmedlingen och söka osubventionerat arbete. Till Plusjobb får personer som varit inskrivna vid arbetsförmedlingen som arbetslösa eller i olika program anvisas. Inskrivningstiden kan dock ha brutits av en period med 2005/06:1 UTGIFTSOMRÅDE 13 Anställningar med andra arbetsmarknadspolitiska lönesubventioner får inte växlas mot Plusjobb. Inskrivna i aktivitetsgarantin avaktualiseras från aktivitetsgarantin. De ges dock rätt till återgång till aktivitetsgarantin om Plusjobbet avslutas utan egen förskyllan eller när tiden för Plusjobbet går ut och någon fortsatt anställning inte är aktuell. Plusjobb omfattas inte av lagen om anställningsskydd och arbete i Plusjobb kvalificerar inte för ersättning från arbetslöshetsförsäkringen. Anställning i Plusjobb utgör dock överhoppningsbar tid vid kvalificeringen till arbetslöshetsersättning. Personer som fyllt är i behov av kontinuitet i arbetsmarknadspolitiska satsningar. Efter att Plusjobb avvecklats kommer det särskilda anställningsstödet att vara tillgängligt med de regler för positiv särbehandling av äldre som gäller för detta stöd. Personer i Plusjobb skall således utföra ordinarie arbeten varför ordinarie avtal och villkor skall gälla. För att säkerställa att Plusjobben verkligen innebär ett nettotillskott och en kvalitetshöjning i verksamheten skall anvisningarna bygga på lokala avtal mellan arbetsförmedlingen, det lokala facket samt arbetsgivaren. Arbetsmarknadsnämnderna bör kunna spela en roll i detta sammanhang. AMS bör få i uppdrag att utarbeta former för avtal samt att i samråd med berörda parter närmare definiera vad som kan betraktas som Plusjobb. Den som anställer en person på Plusjobb får en lönesubvention på av lön inklusive lönebikostnader upp till ett tak på per dag. Om överenskommelse om anpassning och utveckling görs ges ett bidrag för merkostnader på per dag till arbetsgivaren. För deltagare från aktivitetsgarantin ges dessutom alltid ett bidrag på per dag till arbetsgivaren. Denna ersättning kan användas till exempel för handledare på arbetsplatserna. Anvisning till Plusjobb får göras till . Ersättningen till arbetsgivaren för Plusjobb krediteras dennes skattekonto. Bidrag för merkostnader för anpassning och utveckling och den särskilda ersättningen för personer inskrivna i aktivitetsgarantin lämnas av arbetsförmedlingen som ett bidrag till arbetsgivaren och belastar därför budgetens utgiftssida. 2005/06:1 UTGIFTSOMRÅDE 13 Antalet personer i Plusjobb får inte överskrida 20 000. Den totala kostnaden beräknas bli förutsatt att volymen 20 000 personer i Plusjobb nås i mitten av året. Effekten på statsbudgetens inkomstsida i form av minskade skatteinkomster beräknas till . Utgifterna för merkostnadsersättning beräknas uppgå till under anslag 22:3 Köp av arbetsmarknadsutbildning och övriga kostnader. beräknas utgifterna minska med i form av minskade utgifter för arbetslöshetsersättning. Regeringens bedömning: En ny arbetsmarknadspolitisk insats bör införas i form av utbildningsvikariat som kan bidra till minskad arbetslöshet och stärkt kvalitet inom vård och omsorg. Regeringens förslag: Lagen (1999:591) om kreditering på skattekonto av vissa stöd beslutade av arbetsmarknadsmyndighet och ändras på så sätt att även stöd till utbildningsvikariat får tillgodoföras arbetsgivaren genom kreditering på sådant skattekonto som har upprättats för denne enligt 3 kap. 5 § skattebetalningslagen (1997:483). Ärendet och dess beredning: Synpunkter på lagförslaget har inhämtats från myndigheterna AMS och Kompetensstegen. Dessa har i huvudsak inte haft några invändningar mot förslaget. Skälen för regeringens bedömning och förslag Inom vård och omsorg ökar kraven på de anställdas utbildning, bland annat som en följd av den medicintekniska utvecklingen. Till stor del utförs vård- och omsorgsarbetet av vårdbiträden och undersköterskor och lämplig utbildning för dessa yrkeskategorier är företrädesvis omvårdnadsprogrammet som ges i den kommunala vuxenutbildningen eller av annan utbildningsentreprenör. har av de anställda i kommunernas vård och omsorg en sådan yrkesinriktad utbildning. Ett sätt att stärka basen för en god kvalitet inom vård och omsorg är att verka för att fler anställda i kommuner, landsting och hos vårdentreprenörer har nödvändig grundutbildning för omvårdnad, liksom att fler anställda har spe- cialiserade kunskaper för avancerade uppgifter inom omvårdnadsområdet. En sådan förstärkning av de anställdas möjligheter att utbilda sig i kombination med att ekonomiskt stöd tillgodoförs arbetsgivare som anställer en vikarie för den som utbildar sig, kan bidra till minskad arbetslöshet. Utbildningsvikariat har funnits tidigare som en arbetsmarknadspolitisk insats och utvärderats av IFAU. Resultaten visar att sannolikheten för att den arbetslöse efter avslutat vikariat får en reguljär anställning ökade med i genomsnitt . Enligt IFAU kan resultaten bero på att vikariaten gett deltagarna värdefull arbetserfarenhet och en möjlighet till värdefulla kontakter, vilket förbättrat deras chanser att få ett arbete när arbetsgivaren tillsätter en vakans. Regeringen avser därför att införa en ny arbetsmarknadspolitisk insats i form av utbildningsvikariat. Den innebär att den som är inskriven som arbetssökande vid den offentliga arbetsförmedlingen och varit arbetslös i minst en månad erbjuds en vikariatsanställning hos en kommun, ett landsting eller en av dem anlitad vårdentreprenör som beviljat en anställd utbildning med lön. Främst avses yrkesinriktade kurser som ingår i omvårdnadsprogrammet. Utbildningar i övrigt som höjer kvaliteten inom vård och omsorg kan också komma i fråga om de vänder sig till personal med låg utbildningsnivå. Vikarien behöver inte ersätta en viss person utan kan placeras där han eller hon bedöms göra störst nytta i verksamheten. Arbetsgivaren svarar för nödvändig introduktion och erbjuder vikarien önskad sysselsättningsgrad. Arbetsgivaren ges stöd för den faktiska lönekostnaden som ligger till grund för utbildningsvikariat, dock med högst per dag. Stödet lämnas under längst . Ett utbildningsvikariat skall kunna komma i fråga oavsett vem som bekostar den utbildning som den anställde tar del av. I de fall där utbildningen bekostas av arbetsgivaren lämnas ett särskilt stöd för utbildningskostnaden till arbetsgivaren med hälften av utbildningskostnaden, dock högst och person som deltar i utbildningen. Utbildningen får vara högst 12 månader. För att nå god effektivitet i programmet är det angeläget att de kunskaper som den enskilde har tillägnat sig på annat sätt än genom betygsgivande former valideras. På så sätt kan utbildningstiden förkortas. Satsningen riktar sig i första hand till personal inom den äld- reomsorg kommunerna ansvarar för. Utbildningvikariaten får pågå . Ändring i lagen (1999:591) om kreditering på skattekonto av vissa stöd beslutade av arbetsmarknadsmyndighet och Kostnaden för den lönesubvention som lämnas till arbetsgivaren och ersättningen för utbildningskostnaden föreslås konstrueras som en skattekreditering som belastar statsbudgetens inkomstsida. Detta föranleder en ändring i lagen (1999:591) om kreditering på skattekonto av vissa stöd beslutade av arbetsmarknadsmyndighet och (se avsnitt 2.5). Lagförslaget är av så lagtekniskt enkel beskaffenhet att regeringen anser att Lagrådets hörande skulle sakna betydelse. Något yttrande från Lagrådet har därför inte inhämtats. Den nya regeln bör träda i kraft . Utifrån en beräknad omfattning på i genomsnitt 5 000 deltagare beräknas kostnaden som belastar statsbudgetens inkomstsida 2006 uppgå till för lönesubventionen samt för utbildningskostnaden. beräknas utgifterna under utgiftsområdet minska med i form av minskade utgifter för arbetslöshetsersättning. Regeringens bedömning: Regeringen avser att ge AMS i uppdrag att upprätta ett samarbete mellan arbetsförmedlingen och bemanningsföretag eller liknande. Skälen för regeringens bedömning: Ökad tillväxt kräver ofta kunskap. Högutbildade personer kan bidra med kunskap som behövs för att utveckla och förbättra verksamheten inom företag. Små och medelstora företag kan ha behov av att utveckla sin verksamhet som företagare drar sig för att anställa. Genom en ordning där arbetsförmedlingen via bemanningsföretag eller liknande placerar en arbetslös akademiker i ett mindre företag med en subvention utan att företaget behöver ta det fulla arbetsgivaransvaret ökar sannolikt småföretagens vilja att pröva en akademiker som förmedlingens möjlighet att erbjuda arbetslösa akademiker kontakt med arbetslivet breddas och ökar. 2005/06:1 UTGIFTSOMRÅDE 13 avser därför att ge AMS i uppdrag att pröva en sådan ordning . Insatsen förväntas innebära att i genomsnitt 4 000 arbetslösa akademiker kan erbjudas jobb . Regeringen beräknar för verksamheten under anslag 22:3 Köp av arbetsmarknadsutbildning och övriga kostnader. Riktad arbetsmarknadsutbildning mot kriminalvården AMS kommer att få i uppdrag att inom ramen för arbetsmarknadsutbildningen använda 500 platser för utbildning i behandlingsarbete med inriktning mot kriminalvård, behandlingshem och skola. Bakgrunden till satsningen är främst ett behov av att rekrytera vårdare inom kriminalvården med sådan utbildning men även anställningar på behandlingshem och skola kan komma i fråga. Regeringen beräknar för verksamheten under anslaget 22:3 Köp av arbetsmarknadsutbildning och övriga kostnader. Regeringens bedömning: Arbetsmarknadsutbildning i form av lärlingsplatser för arbetslösa ungdomar där arbetsplatsförlagd yrkesutbildning kombineras med studier i kärnämnen och yrkesanpassade ämnen bidrar till företagens behov av yrkeskompetens, minskad arbetslöshet och höjd utbildningsnivå hos ungdomar. Lärlingsplatserna bör rikta sig till arbetslösa . Lärlingsplatserna skall riktas mot den privata sektorn. Skälen för regeringens bedömning: Ett av de stora problemen på arbetsmarknaden nu är den höga ungdomsarbetslösheten. Ungdomar med låg utbildningsnivå har särskilda svårigheter att komma in på arbetsmarknaden. uppgick det totala antalet inskrivna arbetslösa ungdomar mellan med låg utbildningsnivå till i genomsnitt 11 300 personer, varav 4 600 var öppet arbetslösa. Med låg utbildningsnivå avses här ungdomar som inte har en fullföljd grundskola eller gymnasieutbildning. För att underlätta för lågutbildade ungdomar att få ett arbete avser regeringen att fr.o.m. bredda det arbetsmarknadspolitiska programmet arbetsmarknadsutbildning med särskild inriktning på kategorin arbetssökande 2005/06:1 UTGIFTSOMRÅDE 13 Lärlingsplatser i form av en kombination av i huvudsak arbetsplatsförlagd yrkesutbildning och studier i kärnämnen, yrkessvenska eller yrkesanpassade ämnen bör bidra till minskad arbetslöshet och höjd utbildningsnivå hos deltagarna. AMS tidigare erfarenheter av projekt med lärlingsplatser skall ligga till grund för modellen. Lärlingsplatserna skall utgå från behoven på den lokala arbetsmarknaden och utbildningen skall vara konkret och utarbetad i nära samarbete mellan arbetsförmedlingen, utbildningsanordnaren och företagen samt fackliga organisationer i regionen. Den arbetsplatsförlagda yrkesutbildningen skall svara mot det behov av yrkeskompetens som finns i näringslivet. Lärlingsplatserna skall riktas mot den privata sektorn. En annan komponent i lärlingsplatserna bör vara rotation mellan ett begränsat antal företag för att öka den arbetslöses kontaktyta med företagen på orten. Arbetsförmedlingens arbetsgivarkontakter är i detta sammanhang värdefulla för att få kvalitet i utbildningen. Inom ramen för lärlingsplatserna fastställs en särskild utbildningsplan som kan innehålla olika utbildnings- och arbetsmoment i syfte att säkerställa lärandet i arbetet. Efter en avslutad lärlingsplats skall den unge få ett intyg med en beskrivning av genomgångna utbildnings- och arbetsmoment i syfte att ge presumtiva arbetsgivare en tydlig information om vilka kunskaper och färdigheter som deltagaren har tillgodogjort sig . Lärlingsplatserna beräknas pågå , eller till dess målet med utbildningen uppnåtts Företagens behov av yrkeskompetens är i detta sammanhang viktigt att beakta. Som en del i den arbetsplatsförlagda yrkesutbildningen skall deltagarna ges möjlighet att studera i syfte att läsa kärnämnen och vid behov svenska språket. Möjlighet skall även finnas att genomföra utbildningsmoduler kopplade till de arbetsuppgifter lärlingen får hos arbetsgivaren. Utbildningsanordnaren kan också skräddarsy det yrkesspråk som kan komma att behövas på arbetsplatsen. Den utbildningsanordnare som används bör vara förtrogen med en pedagogik som är anpassad till den aktuella målgruppen och där varje person kan ges den individuella handledning som är nödvändig. Lärlingsplatserna liksom all programverksamhet skall ha ett tydligt könsperspektiv. Antalet deltagare i lärlingsplatserna beräknas uppgå till i genomsnitt 3 000 personer . Liksom i annan arbetsmarknadsutbildning lämnas aktivitetsstöd till deltagaren medan insatsen pågår. Utgifterna för verksamheten beräknas uppgå till 2006. Övriga förslag och bedömningar Allmänt anställningsstöd för ungdomar Regeringens förslag: Det allmänna anställningsstödets villkor på 12 månaders inskrivningstid sänks till 6 månaders inskrivningstid vid anställning av arbetslösa ungdomar mellan . Förslaget gäller anvisningar som görs mellan och . Skälen för regeringens förslag: sänktes det allmänna anställningsstödets villkor på 12 månaders inskrivningstid till 6 månaders inskrivningstid vid anställning av arbetslösa ungdomar mellan . Syftet var att ge arbetsförmedlare ett effektivt verktyg att få ut ungdomar i arbete . hade antalet ungdomar i anställning med allmänt anställningsstöd ökat jämfört med juni månad 2004. An- ställningsstöden har utvärderats av IFAU och resultatet tyder på att anställningsstödet har bidragit till en signifikant förkortad arbetslöshetstid för deltagarna, som i studien utgjorde alla åldersgrupper. Särregler för ungdomar har inte utvärderats i denna studie men tidigare svenska erfarenheter samt internationell forskning tyder på att ungdomar har hög andel övergångar till arbete vid anställning med anställningsstöd. An- ställningsstöd är dock förenat med undanträningseffekter och därför är det viktigt att de arbetslösa ungdomarna som får stödet står långt från arbetsmarknaden och har särskilda behov. Arbetslöshetsnivån bland ungdomar är fortfarande hög på grund av stora inflöden av nya ungdomar från utbildningssystemet och svagt efterfrågeläge på arbetsmarknaden. Regeringen bedömer därför att det finns ett fortsatt behov för AMV att även kunna använda det allmänna anställningsstödet redan från 6 månaders inskrivningstid för arbetslösa ungdomar mellan . Förslaget påverkar inte ramen för utgiftsområdet. Regeringens bedömning: Regeringen avser att tillfälligt förstärka resurserna för feriearbeten med . Skälen för regeringens bedömning: avsatte regeringen för att skapa feriearbeten för gymnasieungdomar. Målgruppen är ungdomar på gymnasiet som kan antas ha särskilda svårigheter att ordna feriearbeten på egen hand såsom ungdomar med utländsk bakgrund och ungdomar med funktionshinder. To- talt fick cirka 22 800 ungdomar feriearbete med hjälp av den statliga medfinansieringen . Feriearbeten liksom all programverksamhet skall ha ett tydligt jämställdhetsperspektiv. Ungdomar som har särskilt svårt att få ett feriearbete skall prioriteras. Könsfördelningen var flickor och pojkar. var ungdomar med funktionshinder. Ungdomar med invandrarbakgrund utgjorde . I syfte att öka antalet feriearbeten avser regeringen att tillfälligt förstärka resurserna för feriearbeten med under anslag 22:3 Köp av arbetsmarknadsutbildning och övriga kostnader. Interpraktikstipendier är stipendier för långtidsarbetslösa ungdomar för praktik på arbetsplatser utanför . avsatte regeringen avseende kostnader för interpraktikstipendiater samt för administration av stipendierna. Utfallet blev 554 stipendiater. utgjorde andelen kvinnor . Administrationen av interpraktikstipendierna överfördes från Internationella programkontoret för utbildningsområdet till AMS för att underlätta möjligheten att nå rätt målgrupp. Målgruppen är ungdomar mellan som är eller riskerar att bli långtidsarbetslösa. Ungdomar som saknar grundläggande utbildning och som har svårt att etablera sig på arbetsmarknaden skall särskilt beaktas. I första hand avses personer som saknar eftergymnasial utbildning utan större erfarenheter av vistelser, studier eller arbete utomlands, men en viss andel långtidsarbetslösa med akademisk bakgrund har beviljats stipendiet. Regeringen bedömer att flytten av administrationen av interpraktikstipendierna till AMS bör ha ökat förutsättning- 2005/06:1 UTGIFTSOMRÅDE 13 arna för att bättre kunna följa upp resultatet av insatsen. Syftet med stipendierna är att de skall höja den arbetslöses kompetens och möjligheter att etablera sig på den svenska arbetsmarknaden. Interpraktikstipendierna skall därför beviljas utifrån ett renodlat arbetsmarknadsperspektiv. Stipendierna bör således fortsättningsvis kunna omfatta alla länder, så länge praktiken ligger i linje med den arbetslöses handlingsplan och antas förbättra den arbetslöses utsikter på den svenska arbetsmarknaden. AMS har i en skrivelse till regeringen inkommit med förslag till förvaltning av interpraktikstipendierna. Förslaget bereds inom . Politiska insatser för att minska arbetslösheten och öka sysselsättningen bland kvinnor och män med utländsk bakgrund är fortsatt mycket angelägna. Framtida insatser inom arbetsmarknadspolitiken måste inriktas såväl mot att tidigarelägga insatser för nyanlända invandrare som mot att uppnå en bättre prioritering och högre träffsäkerhet i insatser för dem som varit arbetslösa . Utvecklingen av arbetslöshetstider, programdeltagande och resultat för gruppen utrikes födda eller i förekommande fall utländska medborgare följer i stort den utveckling som gäller samtliga arbetslösa. Att skillnaden i arbetslöshetstid inte är större mellan utrikes födda och samtliga arbetslösa hänger sannolikt samman med en ökad prioritering av långtidsarbetslösa till program. Ett stort problem är den begränsade andel deltagare som sedan får ett arbete. Män och kvinnor med utländsk bakgrund skall vara en prioriterad grupp. En tydligare prioritering bör ske till alla arbetsmarknadspolitiska program. Vid dessa prioriteringar skall hänsyn tas till eventuella skillnader mellan kvinnors och mäns behov. De möjligheter arbetsplatsintroduktion ger bör utnyttjas fullt ut. Fortsatta ansträngningar inom arbetsmarknadspolitiken är angelägna för att åstadkomma en bättre integration på arbetsmarknaden. Re- geringens sysselsättningspaket kommer att innebära nya möjligheter för många arbetslösa. Regeringen har för avsikt att presentera en proposition om insatser för nyanlända invandrares etablering. Förslag kommer att läggas som ökar incitamenten för kommunerna att 2005/06:1 UTGIFTSOMRÅDE 13 se till att individen tidigt får ta del av arbetslivs- roll i detta sammanhang såväl när det gäller ar- inriktad introduktion samt även öka individens betsförmedlingarnas kontakter med arbetsgivare incitament att delta. och arbetssökande som i uppgiften att se till att också att föreslås att ansvarsfördelningen mellan kunskaper i diskrimineringsfrågor finns hos berörda aktörer tydliggörs. personal på alla nivåer inom organisationen. också att ge AMS ett tydligare ansvar för arbets- Regeringens målsättning är att behovet av sär- livsinriktade aktiviteter för nyanlända invandrare åtgärder för utrikes födda skall minska. som inom rimlig tid kan En förbättrad uppföljning och utvärdering av de bedömas få ett arbete. arbetsmarknadspolitiska insatserna är viktiga för bl.a. medverka till tidig kartläggning och be- att kunna åstadkomma detta. dömning av yrkesbakgrund och samverka med sättningsstrategi har ministerrådet 2004 gett re- Av särskilt intresse i samman- kommendationen till att noga följa upp hanget är möjligheten att kombinera utbild- resultaten av insatserna för att integrera invand- ningen i svenska med andra etableringsaktivite- rare i arbetskraften. Regeringen har i reglerings- brev avseende IFAU formulerat ett så- Regeringen avser vidare att ge länsstyrelserna i uppdrag att redovisa den samverkan som finns i regionen samt hur denna kan utvecklas och ef- Samverkan mellan olika offentliga aktörer, parterna på arbetsmarknaden och det privata med arbetsplatsintroduktion för vissa invandrare näringslivet är ett fortsatt viktigt utvecklingsom- (SIN) bör fortsätta . Liksom insatser inom en rad olika områ- bör följas upp och utvärderas. den; asylmottagande, Svenska för invandrare (Sfi), annan utbildning, boende, hälso- och sjuk- Skälen för regeringens bedömning: Den försöks- vård samt insatser för att motverka diskrimine- ring samt för att underlätta eget företagande. Arbetsförmedlingen är, för att lyckas med sitt flyktingar eller invandrare, som är eller riskerar uppdrag, starkt beroende av att övriga pusselbi- att bli långtidsinskrivna vid arbetsförmedlingen, tar i integrationskedjan fungerar effektivt. hade nått totalt 5 850 deltagare. nära samarbete mellan alla berörda aktörer är