prop · GS03171 · 2005-05-31 00:00:00 — Remissinstanserna: efterlyser en närmare diskussion i fråga om mer kostnadseffektiva arbetssätt i bland annat uppläggningen av lägenhetsregistret. är angelägen om att göra uppgiftsinsamlingen och registerhanteringen så smidigt och billigt som möjligt men anser att när besparingsivern går ut över den grundläggande kvaliteten och användbarheten är den inte genomtänkt. Skälen för regeringens förslag: Införandet av lägenhetsregistret kan delas in i tre faser, som består av adressättningen, upprättandet och ajourföringen. Frågan om adressättning behandlas i avsnitt 6.8 och frågan om uppdatering av registret behandlas i avsnitt 6.14. Upprättandet av lägenhetsregistret förutsätter att en stor mängd uppgifter samlas in. Detta kräver särskilda bestämmelser. Uppgifterna i lägenhetsregistret kommer att hämtas från fastighetsregistret och fastighetsägarna. Det gäller t.ex. vem som skall ansvara för upprättandet och hur uppgifter skall få behandlas under upprättandet. Bestämmelserna är att betrakta som verkställighetsföreskrifter och torde kunna meddelas i förordning. Upprättandet innebär dock ett betungande uppgiftslämnande för fastighetsägarna och bestämmelserna bör därför framgå direkt av övergångsbestämmelserna till lagen. skall föra lägenhetsregistret och vara personuppgiftsansvarigt för det. Det är därför naturligt att verket också får ansvaret för att upprätta registret. Under upprättandefasen behöver kunna behandla andra uppgifter i lägenhetsregistret än de som sedermera skall ingå. Verket behöver t.ex. kunna behandla uppgifter om fastighetsägarna för att möjliggöra inhämtandet av uppgifter från dem. Sådana direkta personuppgifter skall dock inte ingå i registret utan skall gallras så fort de inte längre behövs. En förutsättning för upprättandet av lägenhetsregistret är att får tillgång till de uppgifter som fastighetsägaren annars skall lämna till kommunen. Under upprättandefasen bör därför sådana uppgifter i stället lämnas till . Fastighetsägaren bör därför åläggas en skyldighet att på begäran av lämna uppgifterna till verket. Skyldigheten skall dock inte vara mer omfattande än den som gäller i förhållande till kommunen. De uppgifter som har samlats in i provområdena i i och i kommun skiljer sig delvis från de uppgifter som föreslås ingå i registret. Lägenhetsnumreringen är inte enhetlig och ajourhållningen har brister. När lägenhetsregistret nu skall upprättas för hela landet bör därför även provområdena omfattas av uppgiftsinsamlingen. Några undantag för fastighetsägarna i dessa områden föreslås därför inte. Eftersom ansvarar för upprättandet av lägenhetsregistret och därmed får tillgång till de uppgifter som fastighetsägaren lämnar är det mest ändamålsenligt att verket också fastställer lägenhetsnumret under upprättandefasen. blir då ansvarigt för att fastighetsägaren underrättas om beslutet om lägenhetsnummer. planerades en strikt kommunvis riksuppläggning av lägenhetsregistret. Styrande för detta var den hårt pressade tidplanen för adressarbetet. Det senare bedömdes endast kunna ske kommunvis för att säkerställa att tillräckligt många kommuner färdigställdes Prop. 2004/05:171 inför upprättandet av lägenhetsregistret. En uppläggning på detta sätt medför dock problem för stora fastighetsägare och förvaltare som då skulle behöva lämna uppgifter för varje kommun, alltså . Eftersom tidpunkten för när hushålls- och bostadsstatistiken skall tas fram har senarelagts är förutsättningarna för upprättandet av registret nu bättre. Tidplanen medger att belägenhetsadresserna i större utsträckning kan fastställas innan upprättandet av lägenhetsregistret påbörjas. En betydande del av adressättningen är redan klar. Det är viktigt att olägenheterna för fastighetsägarna blir så små som möjligt vid uppgiftsinsamlingen. För att underlätta fastighetsägarnas uppgiftslämning är det avsikt att det skall finnas olika vägar att lämna lägenhetsuppgifter på blankett, via webbformulär och via datafil. har uppgett att verket avser att träffa överenskommelser med stora fastighetsägare om uppgiftsleveranser. Större fastighetsägare avses ha en möjlighet att lämna uppgifter för hela lägenhetsbestånd i ett sammanhang. Även fastighetsförvaltare avses att på ägarnas uppdrag kunna lämna uppgifter. Insamlingen planeras ske kommunvis genom att varje berörd fastighetsägare i kommunen får ett brev med en begäran om att lämna in lägenhetsuppgifter . Flera kommuner avses ingå i samma uppmaningsomgång. För att avgöra vilka fastighetsägare som är berörda planerar att använda dels den typkod som fastställs av för olika typer av taxeringsenheter, dels uppgifter om det finns folkbokförda personer på en fastighet eller inte. Initialt vid varje uppmaningsomgång avses uppgifterna om småhusen hämtas maskinellt i de aktuella kommunerna från taxeringsuppgiftsdelen i fastighetsregistret. De tvångsmedel som står till kommunernas förfogande för att få in uppgifterna från fastighetsägarna bör under upprättandefasen kunna användas av . Det innebär att verket skall kunna förelägga en fastighetsägare att inkomma med uppgifter. Föreläggandet skall också kunna förenas med vite. För att inte alla mål om utdömande av vite skall hamna i Länsrätten i , där finns, utan i den domstol där målet skulle ha prövats om kommunen hade fattat beslutet bör det särskilt föreskrivas att det är den länsrätt inom vars domkrets uppgiftsskyldigheten skall fullgöras som är behörig att fatta beslut. bör såsom myndigheterna har föreslagit tas i bruk successivt efter hand som registreringen sker. Det är inte möjligt att på förhand bestämma när och i vilken omfattning detta kan ske. Både fastighetsägarnas skyldigheter gentemot kommunen och kommunens skyldighet att ajourhålla registret är beroende av när lägenhetsregistret är upprättat. Denna tidpunkt bör därför vara tydlig. Myndigheterna har i sin rapport föreslagit att register skall överlämnas till kommunen områdesvis för löpande ändringar och kompletteringar. Regeringens bedömning är dock att begreppet område är för oprecist. För att det skall vara tydligt när fastighetsägarnas och kommunernas skyldigheter inträder bör den tidpunkten föreskrivas av regeringen. Regeringen föreslår därför att meddelar när registret såvitt avser en viss kommun är färdigt att tas i bruk och att regeringen därefter genom förordning Prop. 2004/05:171 förskriver att registret såvitt avser den kommunen skall anses upprättat. Regeringens förslag: Kommunens skyldigheter lägenhetsnummer och underrätta fastighetsägaren inträder när registret är upprättat för kommunen. Fastighetsägarens skyldigheter gentemot kommunen inträder när registret är upprättat. Fastighetsägaren skall dock inom efter det att registret är upprättat lämna uppgifter till kommunen om de förändringar som föranleder ändringar eller kompletteringar av lägenhetsregistret som har skett efter det fastighetsägaren lämnade uppgifter till men innan registret var upprättat. Rapportens förslag överensstämmer i huvudsak med regeringens Remissinstanserna: kommun anser att kommunerna måste garanteras en viss kvalitet i lägenhetsregistret innan det överlämnas till Skälen för regeringens förslag: Ett särskilt problem uppkommer när ansvaret för upprättandet av lägenhetsregistret ligger hos medan ansvaret för fortlöpande uppdatering av registeruppgifterna ligger hos kommunerna. diskuterades i Statistikregelgruppen är att den fortlöpande uppdateringen under uppbyggnadsskedet också skulle ligga hos verket. har dock uppenbara nackdelar och skulle få negativa konsekvenser för Vid upprättandet begär in uppgifter om den bostadsbebyggelse som då är känd genom fastighetsregistret. Den bebyggelse som tillkommer efter verkets begäran om uppgifter från fastighetsägaren, eller de ombyggnader som sker efter uppläggningen i lägenhetsregistret, saknar kännedom om. ett särskilt aviseringssystem för dessa fall framstår inte heller som Samordningen av upprättandefasen bör som har angetts i avsnitt 6.13 i stället göras så att meddelar regeringen när lägenhetsregistret för viss kommun är färdigt att tas i bruk. föreskriver sedan att registret är upprättat. Kommunen ansvarar från den tidpunkten för den fortlöpande uppdateringen. uppdateras fortlöpande och nya lägenheter registreras senast när dessa är färdiga för inflyttning. kommer bl.a. att användas för folkbokföring. viktigt att de uppgifter som behövs för folkbokföringen finns när flyttningsanmälan kommer in till . Fastighetsägaren skall ha en fortlöpande uppgiftsskyldighet beträffande vissa av de uppgifter i registret som kommunerna skall Upprättandet av lägenhetsregistret kommer att pågå under en relativt i varje kommun. Det betyder att det redan när upprättandet startat i en kommun kommer att uppstå ett behov av att övervaka förändringar i bebyggelsen, dvs. Under upprättandet begär in uppgifter om den Prop. 2004/05:171 bostadsbebyggelse som är känd. Den bebyggelse som kommer till stånd efter begäran av uppgifter (nyproduktion) och de ändringar som sker efter det att en uppgift registreras i lägenhetsregistret (ombyggnad) måste tas in via kommunens fortlöpande uppdatering. För detta ändamål behöver kommunen ha uppgifter från fastighetsägaren. Ägare av flerbostadshus kommer att få en förfrågan från . De uppgifter som fastighetsägaren lämnar med anledning av förfrågan tillsammans med de uppgifter som kan inhämtas från fastighetsregistret är grunden för lägenhetsregistret. När har gjort förfrågan kommer myndigheten inte att ha möjlighet att inhämta kompletterande uppgifter som skall lämnas av fastighetsägaren. För att de nya uppgifterna skall komma med i registret skall fastighetsägaren inom en månad från det att registret är upprättat lämna kompletterande uppgifter till kommunen om förändringar som har skett sedan uppgifter lämnades till . 7 Folkbokföring på lägenhet Vid upprättandet av lägenhetsregistret och folkbokföring på lägenhet i försöksområdena, dvs. i kommun och i , användes en metod med gemensam insamling av uppgifter för fastigheter med mer än en bostad. och dåvarande tillsammans tog in uppgifter från fastighetsägare om både lägenheterna och De folkbokfördas adresser kompletterades av med lägenhetsnummer genom en samkörning av uppgifter om kontraktshavare och folkbokföringsregistret. I de fall som kontraktshavaren fanns i folkbokföringsregistret på samma adress som fastighetsägaren hade lämnat, folkbokfördes kontraktshavaren på På samma lägenhet folkbokfördes även kontraktshavarens familjemedlemmar om de var folkbokförda på samma adress. De som folkbokfördes på lägenhet underrättades och hade därmed möjlighet att komma med synpunkter innan den slutliga registreringen De personer som inte direkt kunde folkbokföras på lägenhet med hjälp av uppgifterna från fastighetsägaren fick en direkt förfrågan från När provet genomfördes fick av befolkningen en sådan förfrågan. krav att av de personer som var bosatta i flerbostadshus skulle vara folkbokförda på lägenhet. av de folkbokförda i kommun och av de folkbokförda i knytas till en lägenhet. Från flera företrädare för fastighetsägare har kritik framförts mot förslaget att uppgifter om kontraktsinnehavare skall samlas in via fastighetsägare. De anser att det från principiell synpunkt är lämpligare att uppgifterna samlas in direkt från de boende. Metoden som användes under provverksamheten och som innebär att upprättandet av lägenhetsregistret och folkbokföring på lägenhet i stort sett sker parallellt, är dessutom störningskänslig. Den förutsätter ett nära och ganska komplicerat samarbete mellan framförallt fastighetsägarna, och . Förseningar i någon del av kedjan kan snabbt skapa bekymmer för de andra parterna. Skälen till att denna metod valdes var dels den korta insamlingstiden som stod till buds, dels att det var avsevärt billigare att hantera underrättelser istället för förfrågningar. De tekniska förutsättningarna har emellertid ändrats sedan den nuvarande metoden ursprungligen utformades. Det går att skapa rutiner för att maskinellt ta hand om svar på förfrågningar. Skillnaden i kostnaden för hantering av underrättelser respektive förfrågningar har därigenom blivit mindre markant. Möjligheten att tillgodose fastighetsägarnas önskemål om att inte behöva lämna uppgifter om kontraktsinnehavare har därmed blivit bättre. Dessutom skulle det vara en fördel ur integritetssynpunkt om man kunde undvika att gå via fastighetsägarna. Det finns alternativa metoder att åstadkomma folkbokföring på lägenhet. Grundtanken i de alternativa metoderna är att samlar in uppgifter om lägenheterna med hjälp av fastighetsägarna och bygger upp ett lägenhetsregister. Någon uppgift om kontraktsinnehavarna samlas däremot inte in från fastighetsägarna. Först efter det att lägenhetsregistret har färdigställts sker folkbokföring på lägenhet. Boende i flerbostadshus lämnar då själva uppgiften till om i vilken lägenhet de bor. Utifrån dessa tankar är två huvudalternativ för insamlingen av uppgifter till folkbokföring på lägenhet tänkbara, ett som i huvudsak bygger på förfrågningar till de boende om deras lägenhetsnummer och ett som bygger på att uppgift om de boendes lägenhetsnummer samlas in av i samband med flyttningsanmälan. Mer än hälften av befolkningen bor på fastigheter med endast en Denna del av befolkningen är i praktiken redan folkbokförd på Det är således endast den del av befolkningen som bor på fastigheter med mer än en bostad, ca 3,9 miljoner personer, som kommer att bli berörd av insamlingen av uppgifter om lägenhetsnummer. Förfrågningar till samtliga personer i flerbostadshus I detta alternativ är det tänkt att uppgifter om lägenhetsnummer initialt tas in via förfrågningar till alla personer boende i flerbostadshus under en i anslutning till att lägenhetsregistret har En förfrågan skulle kunna innehålla förtryckta uppgifter om de lägenhetsnummer som finns inom entrén. För de boende gäller det sedan att ange rätt lägenhetsnummer. Vid en liknande förfrågan i samband med försöksverksamheten var svarsfrekvensen . Ett rimligt antagande är att svarsfrekvensen vid ett riksgenomförande blir . Arbetet med förfrågningarna bör kunna av . I detta alternativ tas uppgifter om de boendes lägenhetsnummer in via flyttningsanmälningar. Antalet flyttningar uppgår till mer än en miljon. Under en viss angiven tidsperiod är det vissa personer som flyttar mer än en gång medan andra inte flyttar alls. En beräkning har gjorts för ett alternativ med flyttningsanmälningar innan en förfrågan skickas ut till dem för vilka man fortfarande inte har någon uppgift om lägenhet. Enligt den uppskattning som har gjort kommer knappt fyra miljoner personer att ha flyttat minst en gång . Av dessa flyttar till flerbostadshus. Av de flyttande antas lämna ett korrekt lägenhetsnummer. Med ledning av detta beräknar att knappt 1,7 miljoner personer, som flyttar till flerbostadshus, skall kunna registreras med lägenhetsnummer. Resterande del, 2,2 miljoner personer, skickar sedan en förfrågan till. av de personer, som är bosatta i flerbostadshus, skulle kunna folkbokföras på lägenhet efter en sådan förfrågan. För att kunna upprätthålla och förbättra kvaliteten i folkbokföring på lägenhet måste den initiala förfrågan kompletteras med löpande ajourhållning i samband med att personer flyttar. Denna ajourhållning är helt avgörande för att framtida återkommande statistikproduktion skall kunna genomföras och att statistiksammanställningar, som skulle kunna ersätta de framtida traditionella folk- och bostadsräkningarna, kan göras. Ajourhållning innebär även att komplettera och utreda flyttningsanmälningar som inte innehåller uppgift om lägenhetsnummer. En förfrågan skickas i sådana fall till den flyttande och, i förekommande fall, en påminnelse. Om något svar inte inkommer sker ett föreläggande. De personer som efter dessa åtgärder inte kunnat placeras i rätt lägenhet måste utredas. Det sker bl.a. genom att kontakt tas med fastighetsägaren. Myndigheternas bedömning är att de alternativa metoderna innebär fördelar för den enskilde från integritetssynpunkt jämfört med den metod som användes i provområdena.. Myndigheterna anför bl.a. följande. Den enskilde får själv lämna uppgift om i vilken lägenhet han eller hon bor och får därigenom bättre kontroll över vilka uppgifter som ligger till grund för folkbokföringen. Med metoden som användes vid provverksamheten skulle grunden för uppgiften hämtas in från fastighetsägaren som anger vem som är kontraktsinnehavare. Nackdelarna med detta är att fastighetsägaren endast har uppgift om kontraktsinnehavaren samt att den uppgiften kan vara inaktuell. Den enskilde skulle vidare kunna uppfatta en underrättelse där information ges att personen i fråga blir folkbokförd i en viss lägenhet på grundval av uppgifter som fastighetsägaren lämnat som ett intrång i den personliga integriteten. Myndigheterna föreslår därför att uppgifter om de boendes lägenhetsnummer hämtas in direkt ifrån de boende. Myndigheterna anför vidare följande. I de båda alternativa metoderna är utgångspunkten att inte påbörjar arbetet med folkbokföringen förrän är färdigt med upprättandet av lägenhetsregistret. Genom att lägenhetsregistret är klart och det finns en stabil kvalitetskontroll minskar risken för fel när arbetet med folkbokföring av de boendes lägenheter påbörjas. Ett sådant förfaringssätt innebär också en fördel för fastighetsägaren genom att denne kan ges bättre tid att anslå lägenhetsnummer jämfört med nuvarande metod. Att uppgift om kontraktshavare slopas i samband med insamlingen av lägenhetsuppgifter från fastighetsägarna innebär förenklingar för . Det blir bättre med tid att granska och rätta de insamlade uppgifterna genom att kravet på en snabb överföring till av uppgifter om kontraktshavare upphör. Fastighetsägarna behöver inte lämna uppgifter om kontraktshavare vilket tillgodoser önskemål från fastighetsägare. av de boende i flerbostadshus bör kunna knytas till en lägenhet för att det skall vara möjligt att framställa detaljerad statistik av tillräckligt god kvalitet för hushåll och bostäder. Med förfrågningsmetoden torde det inte vara möjligt att , då arbetet med själva upprättandet avslutas, nå en sådan hög kvalitet för områden med i huvudsak flerbostadshus. Däremot kan det sannolikt vara möjligt att framställa statistik på nationell nivå och med viss regional nedbrytning. I försöksverksamheten var svarsfrekvensen på förfrågningarna låg. Den kommer troligen att bli avsevärt högre om man inför lägenhetsnummer i hela landet . Det skulle då vara möjligt att informera allmänheten i många typer av media. Det finns också nackdelar med att samla in uppgifter om de boende . Utskicket kommer att omfatta nästan hälften av befolkningen. Det kan inte uteslutas att utskicket kan komma att ge upphov till en debatt om integritet m.m. som i sin tur kan leda till att svarsfrekvensen sjunker. Den skulle också kunna leda till att det blir svårare att få in flyttningsanmälningar från allmänheten. Metoden med insamling i samband med flyttningsanmälan har den fördelen att uppbyggnaden av folkbokföring på lägenhet i huvudsak sker inom ramen för ordinarie rutiner. Genom att uppbyggnaden sker successivt hinner också allmänheten vänja sig vid att lägenhetsnumret utgör en naturlig del av adressen. Den debatt som ett stort utskick kan förorsaka undviks troligen också. Metoden med flyttningsanmälningar är också det billigaste alternativet. uppskattar att av befolkningen kommer att kunna knytas till rätt lägenhet utan särskilda utredningsinsatser . Med alternativet flyttningsanmälningar kommer det emellertid att dröja innan statistik kan framställas ens på nationell nivå. statistikanvändarnas synpunkt uppfattas en sådan förskjutning som Prop. 2004/05:171 oacceptabel. Regeringens förslag: Ordet lägenhetsbeteckning skall ersättas av ordet lägenhetsnummer i folkbokföringsförfattningarna. Regeringens bedömning: Folkbokföring på lägenhet bör avvakta upprättandet av lägenhetsregistret. Folkbokföring på lägenhet bör ske med ledning av den enskildes egna uppgifter. Rapportens förslag överensstämmer med regeringens förslag och bedömning. Remissinstanserna: Remissinstanserna är i huvudsak positiva till att lägenhetsnummer tas in via förfrågningar direkt till de boende bl.a. för att det är bättre ur integritetssynpunkt. Flera remissinstanser tar dock upp kvalitetsaspekter. rekommenderar att det blir en viktig fråga för myndigheterna att gemensamt följa upp utvecklingen av kvaliteten i registren och statistiken samt vid behov agera för att motverka eventuella risker för kvalitetsbrister. anser att frågan om bortfallsfrekvensen bör utredas i syfte att utarbeta en verksam strategi för att minska bortfallet. Statskontoret anser att en fråga som bör ingå i uppdraget till myndigheterna är att bedöma olika åtgärder för hur andelen personer som inte kan folkbokföras på lägenhet kan minska. anför att om inte 95-procentsnivån uppnås vid den initiala insamlingen kan inte statistik redovisas på låg regional nivå. anför att folkbokföringen på lägenhet måste ges sådana förutsättningar att kvaliteten kan garanteras. manar till försiktighet angående undertäckningen av populationen som förekommer i samband med att boende vägrar svara på enkäten. för arbetsliv och socialvetenskap anser att det kan vara angeläget att faktiskt utreda betydelsen av ofullständig registrering. för miljö, areella näringar och samhällsbyggande, Formas påtalar att det är angeläget att ansträngningar görs för att öka kvaliteten i data. uttalar farhågor för att inte kommer att lägga några större resurser på utredning av oklara familje- och/eller boendeförhållanden i anslutning till den förfrågan om lägenhetsnummer som skall genomföras under uppläggningsfasen och att detta kan komma att leda till såväl stora resursinsatser i kommunerna efter överlämnandet som till stora kvalitetsproblem i statistikredovisningen. anser att en genomlysning och uppföljning av dessa delar bör göras i den fortsatta beredningen av uppläggning och genomförande. anför att det måste satsas stora resurser för att få in korrekta uppgifter från hushållen för att inte kvaliteten skall bli så dålig att man inte kan använda hushållsstatistiken på delområdesnivå. anser att resonemanget i rapporten är motsägelsefullt vad gäller de fall den boende inte frivilligt lämnar uppgift om lägenhetsnumret till skattemyndigheten. Förbundet anför att skälet inte sällan torde vara intresset av att skydda sin integritet och om då fastighetsägaren skall medverka i utredningen uppstår just den situation man vill undvika dvs. fastighetsägarens uppgifter till skattemyndigheten som intrång i den personliga integriteten. och Planering betonar vikten av att erforderliga resurser ges till för att tillgodose att kvaliteten säkerställs så snabbt som möjligt. Skälen för regeringens förslag och bedömning: Skyldigheten för enskilda att lämna uppgifter om lägenhetsbeteckning till för folkbokföring på lägenhet regleras i folkbokföringslagen (1991:481). I 6 § folkbokföringslagen anges att en person som är bosatt på en fastighet som innehåller flera bostadslägenheter skall folkbokföras också på lägenhet. Enligt 28 § folkbokföringslagen skall anmälan om flyttning eller invandring innehålla uppgift om lägenhetsbeteckning om fastigheten innehåller flera bostadslägenheter. Enligt 31 § folkbokföringslagen får förelägga en person som kan antas vara skyldig att göra anmälan att skriftligen eller muntligen lämna de uppgifter som behövs för bedömningen av personens folkbokföring. får även i annat fall förelägga en person att lämna uppgifter som behövs för kontroll av bosättningen enligt denna lag. I föreläggandet skall anges vilka uppgifter som skall lämnas. får vidare enligt andra stycket förelägga en person att lämna uppgifter om lägenhetsbeteckning, även om skyldighet att göra anmälan enligt första stycket inte föreligger. I konsekvens med den föreslagna ändrade terminologin i den nya lagen om lägenhetsregister bör alla hänvisningar till lägenhetsbeteckning ändras till lägenhetsnummer i folkbokföringsförfattningarna.