prop · GS031d24 · 2005-01-01 00:00:00 — kontor i egen regi eller i partnerregi, samt genom lantbrevbäring. Detta sker i normalfallet , till alla fasta hushåll, företag och organisationer. Omkring 5 400 hushåll runt om i landet fick sin kassaservice via postväska. Av dessa hade 1 187 hushåll servicen begränsad till två till . Det totala antalet kassatransaktioner har minskat kraftigt och fortsätter att sjunka med . Den dominerande orsaken till detta är att hushåll och företag väljer andra, billigare och bekvämare former för sina transaktioner. Antalet kassatransaktioner som utförs via lantbrevbärare har sjunkit med två tredjedelar . Antalet kassatransaktioner per avlämningsställe skiftar över landet. I glest befolkade områden görs det fler transaktioner per avlämningsställe än i mer tätbefolkade regioner. uppskattade PTS antalet kassatransaktioner i lantbrevbäringen till färre än fyra miljoner . Med anledning av underskottet i verksamheten fattade Posten ett beslut om att vidta åtgärder för att uppnå ett nollresultat i kassaserviceverksamheten 2005. De åtgärder som vidtas är bl.a. stängningar av kontor, personalneddragningar, prishöjningar och omförhandlade avtal om höjd ersättning från banker. Dessa åtgärder är enligt Posten endast en kortsiktig lösning och underskottet kommer trots allt att växa på grund av minskande intäkter i ett längre perspektiv. De förändringar som har genomförts i servicenätet torde enligt PTS inte ha påverkat rikstäckningen av kassaservicen. En indragning eller flyttning av ett kontor påverkar visserligen tillgängligheten till kassaservicen för de närmast berörda med åtföljande olägenheter. PTS gör emellertid bedömningen att de alternativa serviceställen som invånarna i städerna hänvisas till finns inom ett sådant avstånd att kassaservicen betraktas som tillgänglig. På landsbygden ersätts indragna serviceställen med lantbrevbäring vilket betraktas som en förbättring från servicesynpunkt för flertalet berörda. PTS har låtit göra en telefonenkät för att närmare undersöka allmänhetens vanor när det gäller att utföra sina kassatjänster. Enkäten genomfördes och omfattade ett riksrepresentativt urval av 1 007 svenskar i åldern och uppåt. Undersökningen visar att av de tillfrågade går till eller Posten åtminstone en gång för att uträtta ett kassaärende medan svarar att de aldrig går till Posten eller av denna anledning. kan det konstateras en klar ökning av antalet tillfrågade som aldrig går till eller Posten för att uträtta kassaärenden. 10.7.2 Analys och slutsatser Informationsteknik (IT) Tillgänglighet, tillit och kompetens ger tillsammans goda förutsättningar för en bred användning av informationsteknik i samhället. Inom alla dessa områden har insatser pågått vilket lagt grunden till ställning som en ledande IT-nation. Målet att som första land skall bli ett informationssamhälle för alla uttalades av . Som regeringen redovisade i budgetpropositionen är på god väg att uppnå detta mål med avseende på möjligheten för den enskilde att på ett relativt enkelt sätt utnyttja Internet via telefonnätet. Mer kvalificerade användningar av informationssamhällets tjänster, vilka kräver särskild utbildning och utrustning, är dock ännu inte allmänt tillgängliga för den enskilde. Regeringens bedömning är dock att det ännu är för tidigt att med säkerhet säga att de statliga åtgärder som vidtagits bidragit till att målet ett informationssamhälle för alla är på väg att uppnås. De utvärderingar, den mer systematiska statistiksammanställning och den forskningsbevakning som inletts avses dock efter hand kunna ge underlag för en sådan bedömning. ITPS har på regeringens uppdrag analyserat IT-politiken och bl.a. dragit slutsatser om hur väl lyckats i sin strävan att bli ett informationssamhälle för alla före alla andra länder. ITPS menar att även om inte är bäst inom alla IT-politiska områden så är det mycket som tyder på att i relation till andra IT-mogna länder lyckats tämligen väl med att få en brett förankrad IT-utveckling. ligger fortfarande bland de allra bästa länderna inom de flesta områden. ITPS rekommenderar att regeringen bör ta ökad hänsyn till de grupper som riskerar att permanent hamna utanför informationssamhället. Regeringens bedömning är alltjämt att de åtgärder som vidtas inom ramen för IT-politiken och utbyggnaden av IT-infrastruktur med hög överföringskapacitet kommer att medverka till att informationsteknikens möjligheter utnyttjas på ett aktivt sätt. De problem som regeringen tidigare pekat på när det gäller nedgången i investeringstakten kvarstår delvis fortfarande, eftersom IT-politiken bygger på samverkan med marknadskrafterna. I är tillgängligheten till informationstekniken hög. Den, vid sidan om utbildningssektorns insatser och personaldatorreformen, ekonomiskt mest omfattande insatsen inom IT- politiken är stödet till IT-infrastruktur med hög överföringskapacitet. Den sista förordningen i detta stödprogram beslutades av regeringen och syftar till att stödja etablering av sådana nät på orter och i områden som är eftersatta vad gäller tillgång på bredbandsnät. Effekten av detta stödprogram, som riktas till kommunerna, är det ännu för tidigt att kunna säkert utvärdera. Man kan dock se en positiv trend avseende antalet upphandlingar och användandet av stöden till kommuner. Detsamma gäller antalet ansökningar om skattereduktion för höga anslutningskostnader. Beträffande skattereduktionen för höga anslutningskostnader finns det ett samband mellan utbyggnadsläget i kommunen och antalet ansökningar. Vartefter IT-infrastrukturen byggs ut i kommunerna bedömer regeringen att antalet ansökningar om skattereduktion kommer att öka. SCB:s undersökningar om privatpersoner och företags säkerhetsåtgärder redovisar bara en del av frågeställningarna inom informationssäkerhetsområdet, främst ur ett tekniskt perspektiv. Arbetet med standarder, regler och andra informationssäkerhetsåtgärder framkommer inte. Många säkerhetsproblem har sitt ursprung i systemens komplexitet, samt i misstag och olyckor. Eftersom undersökningen inte heller visar något om t.ex. drift- och produktionsavbrott så är det svårt att ge en helhetsbild av informationssäkerheten. Detta är viktigt att ta hänsyn till i den fortsatta utformningen av informationssäkerhetspolitiken. 2004/05:1 UTGIFTSOMRÅDE 22 (Sitic) vid PTS arbetar främst med att värdera, filtrera och publicera information om sårbarheter i IT-system. Regeringens bedömning är att Sitic har kommit på god väg med sitt arbete och att centrumet har gjort en lämplig avvägning i förhållande till det uppdrag och de resurser som centrumet förfogar över. Det är särskilt angeläget för små och medelstora organisationer som inte själva har IT- avdelningar utan ofta bara använder information från Sitic. Det är enligt regeringen angeläget att Sitics roll förtydligas. Enligt regeringens mening kompletterar Sitics material det som kommer från andra organisationer på flera sätt. Det ger en möjlighet för intressenterna att få en oberoende källa. Viss information härrör direkt från det internationella CERT-samarbetet (Computer Emergency Response Teams) och är inte tillgänglig från de kommersiella aktörerna. Det är också en fördel att informationen presenteras på svenska. Slutligen tar Sitic även fram ny information om sårbarheter. Regeringen anser dock att det finns möjligheter att förfina och utveckla både innehållet och möjligheterna att ta del av informationen. Regeringen anser att det internationella samarbetet är viktigt för Sitic och bör utvecklas vidare. Även i samarbetet med näringslivet är det internationella arbetet en tillgång. Informationen om nya sårbarheter sprids på ett strukturerat sätt för att förhindra att informationen hamnar hos dem som skriver nya sabotageprogram. Där är samspelet mellan CERT-organisationer, leverantörer och användare avgörande för att förbättra informationssäkerheten. Det finns en efterfrågan på utbildning och processtöd inom Sitics område. Regeringen anser att det förebyggande arbetet är avgörande för en hög informationssäkerhet. Det är dock viktigt att finna rätt former och ansvarsfördelning för detta då flera myndigheter har ett ansvar inom området. På det internationella området är deltagande i Europeiska nät- och informationssäkerhetsbyrån () och ICANN två instrument för att föra arbetet framåt. I det europeiska arbetet är det viktigt att bidrar till arbete, främst genom att svenska intressenter (t.ex. myndigheter) deltar i byråns arbete. bör också bevaka att arbetet ligger i linje med de svenska prioritering- 2004/05:1 UTGIFTSOMRÅDE 22 arna på området, t.ex. att fokusera på det förebyggande arbetet. Regeringen bedömer att de åtgärder som vidtagits inom området har bidragit till ett mer robust Internet i , främst genom ett ökat medvetande om robusthetsfrågor hos användare av Internet. kan inte på egen hand säkerställa en tillförlitlig drift av Internet. Politiken syftar därför till att tillsammans med Internetintressenter såväl inom landet som utomlands skapa underlag för de åtgärder som är möjliga att vidta i . De utredningar och åtgärder PTS vidtagit på regeringens uppdrag som rör Internets säkerhet och tillförlitlighet har även en kunskapshöjande funktion för Internetanvändare. Den särskilda webbplats för information om Internetsäkerhet som myndigheten driver har fått gott genomslag. I är användningen av datorer och Internet i vardags- och arbetslivet utbredd, vilket tyder på att befolkningens grundläggande IT- kompetens är hög. Att bibehålla denna tätposition bedöms vara av stor vikt för att främja näringslivets konkurrenskraft och den offentliga sektorns utveckling. Inom näringslivet är bristande IT-kompetens fortfarande ett hinder för användningen av IT och e-affärer. Det gäller särskilt för mindre företag. Det är därmed viktigt att främja de mindre företagens strategiska IT- kompetens. Regeringen bedömer att den utveckling som skett under föregående år och de åtgärder som PTS vidtagit medverkat till att uppfylla de politiska målen. Många insatser syftar till att främja konkurrensen på de olika delmarknaderna vilket är ett viktigt medel för att uppnå målen. Genom den nya lagen om elektronisk kommunikation som trädde i kraft har ett framtidsanpassat ramverk etablerats. Regeringen bedömer att denna nya reglering kommer att ytterligare bidra till en positiv utveckling på marknaden för elektronisk kommunikation, till gagn för såväl näringsliv som konsumenter. Regleringens genomslag på marknaden kan förväntas tillta i takt med att PTS arbete med marknadsanalyser mynnar ut i färdiga beslut om särskilda skyldigheter för aktörer med betydande marknadsinflytande. På den svenska marknaden finns ett mycket stort antal operatörer som erbjuder tjänster och TeliaSoneras marknadsandelar fortsätter att minska. Antalet förvalskunder är högt och visar att de svenska privatkunderna inte bara är medvetna om att de har möjlighet att välja och välja bort en operatör, utan att de även aktivt gör det. På marknaden för abonnemang för fast telefoni har det i praktiken inte existerat någon konkurrens. En försiktig början till förändring av konkurrenssituationen noteras i och med att ett antal operatörer, främst Bredbandsbolaget, har börjat sälja abonnemang för fast telefoni till sina kunder i egna bredbandsnät eller via DSL- access. Regeringen förväntar sig att konkurrensen på marknaden för abonnemang för fast telefoni ökar genom tillämpningen av den nya lagen och PTS fortsatta tillsyn på området. PTS bedriver ett arbete med att fatta beslut om skyldigheter för operatörer med betydande marknadsinflytande på marknaden för tillträde till det allmänna telefonnätet via en fast anslutningspunkt, för att därigenom förbättra villkoren för alternativa operatörer att få tillträde till TeliaSoneras fasta accessnät och därmed kunna erbjuda abonnemang för fast telefoni. PTS har tidigare konstaterat att de fortsatt höga priserna på SMS pekar på brister i marknadens funktionssätt och att det finns utrymme för en ökad priskonkurrens. Regeringen anser att detta är en giltig slutsats. Regeringen anser att det är viktigt att 3G- operatörerna lever upp till gjorda utfästelser, inte minst vad gäller befolkningstäckning. Att så många som möjligt får del av möjligheterna med ny informationsteknik är viktigt för att uppnå målet om ett informationssamhälle för alla. PTS tilldelning av ytterligare frekvensutrymme till GSM-operatörerna har bidragit till att möta behovet av en ökad trafikvolym och ett mer effektivt utnyttjande av radiofrekvenser. Regeringen bedömer att de åtgärder som vidtagits av PTS med syfte att skapa tillgänglighet för personer med funktionshinder till elektroniska kommunikationstjänster bidragit till att underlätta för dessa personer att utnyttja olika teletjänster. Regeringens bedömning är att de åtgärder som vidtagits på postområdet har bidragit till att upprätthålla en marknad med en fungerande postdistribution i landet som har medfört att alla har haft tillgång till postservice enligt de mål som uppställts i postlagen (1993:1684). Vidare anser regeringen att de åtgärder som vidtagits av PTS med syfte att skapa tillgänglighet till posttjänster för personer med funktionshinder har bidragit till att underlätta för dessa personer att utnyttja posttjänsterna och att kommunicera med omvärlden. Regeringen bedömer att Posten har uppfyllt de skyldigheter som bolaget har enligt lagen (2001:1276) om grundläggande kassaservice. Därigenom har en god grundläggande kassaservice upprätthållits i hela landet. Ersättningen om som har utgått till Posten har medfört att tillgången till denna kassaservice tryggats. Regeringens bedömning är att de åtgärder som PTS vidtagit i syfte att underlätta för personer med funktionshinder att utnyttja kassatjänster har bidragit till att upprätthålla tillgängligheten för dessa personer. har inte haft några invändningar i revisionsberättelsen avseende myndigheten inom politikområdet. 10.9.137:1 : Förvaltningskostnader för vissa myndighetsuppgifter 1Inklusive tilläggsbudget i samband med ekonomiska vårproposition (bet. 2003/04:FiU21) och förslag på tilläggsbudget i samband med budgetpropositionen . 2Motsvarar 14 662 tkr prisnivå. 3Motsvarar 14 662 tkr prisnivå. 2004/05:1 UTGIFTSOMRÅDE 22 Anslaget avser finansiering av Post- och () förvaltningskostnader i samband med upphandling av samt ersättning för tjänster till funktionshindrade samt åtgärder avseende civilt försvar och svåra påfrestningar rörande elektroniska kommunikationer m.m. De samhällsåtaganden som tillhandahålls för funktionshindrade och totalförsvar anslagsfinansieras. Anslaget skall vidare finansiera befarade kundförluster för PTS, vilka härrör från den anslagsfinansierade verksamheten , samt uppgiften att följa utvecklingen av kassaservicen och bevaka att denna motsvarar samhällets behov. Likaså finansieras PTS verksamhet vad gäller kvalificerade elektroniska signaturer i huvudsak från anslaget. Vidare finansieras viss verksamhet som syftar till att förverkliga delar av den IT-politiska inriktningen avseende tillit och delar av IT-propositionens handlingsprogram som beskrivs i regeringens proposition (1999/2000:86) Ett informationssamhälle för alla. Budget för avgiftsbelagd verksamhet Tabell 10.11 Offentligrättslig verksamhet PTS får fr.o.m. disponera de avgifter som myndigheten tar ut av operatörer inom sitt verksamhetsområde. Avgiftsinkomsterna beräknas öka med jämfört med . Anslaget minskades engångsvis med för att bidra till finansieringen av ett gemensamt radiokommunikationssystem för skydd och säkerhet. Mot bakgrund av ovanstående föreslår regeringen att anvisas under anslaget 37:1 : Förvaltningskostnader för vissa myndighetsuppgifter . beräknas anslaget till respektive . 2004/05:1 UTGIFTSOMRÅDE 22 Tabell 10.12 Härledning av anslagsnivån 20052007, för 37:1 : Förvaltningskostnader för vissa myndighetsuppgifter Förändring till följd av: Pris- och löneomräkning 2 Från anslaget finansieras ersättning för särskilda tjänster till funktionshindrade i syfte att trygga funktionshindrades behov av effektiva elektroniska kommunikationer, posttjänster samt grundläggande kassaservice. Dessutom finansieras viss utrednings- och uppföljningsverksamhet från anslaget. Överföring till/från andra Förslag/beräknat anslag 1Statsbudget enligt beslut (bet. 2003/04:FiU10). Beloppet är således exklusive beslut på tilläggsbudget under innevarande år. 2Pris- och löneomräkningen baseras på anvisade medel statsbudget. Övriga förändringskomponenter redovisas i löpande priser och inkluderar därmed en pris- och löneomräkning. 10.9.237:2 Ersättning för särskilda tjänster till funktionshindrade1 Bemyndiganden om ekonomiska åtaganden För att möjliggöra att det för verksamheten kan göras ekonomiska åtaganden som främst avser flerårigt avtalstecknande vid upphandling föreslår regeringen ett bemyndigande om ekonomiska åtaganden även . 1Anslaget föreslås byta namn från Upphandling av samhällsåtaganden för att tydliggöra vilka insatser som finansieras från anslaget. 2Inklusive tilläggsbudget i samband med ekonomiska vårproposition (bet. 2003/04:FiU21) och förslag på tilläggsbudget i samband med budgetpropositionen . Tabell 10.14 Bemyndigande om ekonomiska åtaganden Utestående åtaganden vid årets början Erhållet/föreslaget bemyndigande Regeringen bedömer att nuvarande inriktning på de tjänster som tillhandahålls inom ramen för anslaget täcker behovet för personer med funktionshinder. föreslås en minskning av anslaget med för att bidra till finansieringen av ett gemensamt radiokommunikationssystem för skydd och säkerhet. beräknas en neddragning med för samma ändamål. Mot bakgrund av ovanstående föreslår regeringen att anvisas under anslaget 37:2 Ersättning för särskilda tjänster till funktionshindrade . beräknas anslaget till respektive . Tabell 10.15 Härledning av anslagsnivån 20052007, för 37:2 Ersättning för särskilda tjänster till funktionshindrade Förändring till följd av: Överföring till/från andra Förslag/beräknat anslag 1 Statsbudget enligt beslut (bet. 2003/04:FiU10). Beloppet är således exklusive beslut på tilläggsbudget under innevarande år. 10.9.337:3 Ersättning till (publ) för grundläggande kassaservice 1 Inklusive tilläggsbudget i samband med ekonomiska vårproposition (bet. 2003/04:FiU21) och förslag på tilläggsbudget i samband med budgetpropositionen . För tillhandahållande av grundläggande kassaservice till den del alternativ saknas och det inte är kommersiellt motiverat att bedriva verksam- 2004/05:1 UTGIFTSOMRÅDE 22 het erhåller (publ) (Posten) en ersättning om . Staten ansvarar för att det skall finnas en grundläggande kassaservice i hela landet som innebär att alla har möjlighet att verkställa och ta emot betalningar till enhetliga priser. Statens ansvar för en grundläggande kassaservice regleras fr.o.m. i lagen (2001:1276) om grundläggande kassaservice. Regeringens bedömning är att statens ansvar för en grundläggande kassaservice säkerställs genom den verksamhet som Posten bedriver. Detta styrks också av att PTS, som har i uppdrag att bevaka att kassaservicen motsvarar samhällets behov, gör bedömningen att den grundläggande kassaservice som Posten tillhandahållit med god marginal tillgodoser kassaservicelagens krav. Detta gäller såväl avseende rikstäckning som servicenivå. Mot bakgrund av ovanstående föreslår regeringen att anvisas under anslaget 37:3 Ersättning till (publ) för grundläggande kassaservice . beräknas anslaget till respektive . 10.9.437:4 Ersättning till för alarmeringstjänst enligt avtal 1 Inklusive tilläggsbudget i samband med ekonomiska vårproposition (bet. 2003/04:FiU21) och förslag på tilläggsbudget i samband med budgetpropositionen . Regeringen har tecknat ett alarmeringsavtal med i syfte att säkerställa en effektiv SOS-tjänst och tillgodose behovet av alarmeringstjänster för den statliga räddningstjänsten. Ersättningen från staten till bolaget fastställs i och med beslut om statsbudgeten. 2004/05:1 UTGIFTSOMRÅDE 22 Övriga ägare är och vardera. Regeringen bedömer att har fullgjort sina skyldigheter enligt avtalet. Mot bakgrund av ovanstående föreslår regeringen att anvisas under anslaget 37:4 Ersättning till för alarmeringstjänst enligt avtal . beräknas anslaget till respektive . 10.9.537:5 Informationsteknik: Telekommunikation m.m. 1 Inklusive tilläggsbudget i samband med ekonomiska vårproposition (bet. 2003/04:FiU21) och förslag på tilläggsbudget i samband med budgetpropositionen . Från anslaget finansieras insatser bl.a. i form av projekt som bidrar till att förverkliga regeringens IT-politik, liksom olika utvärderingar av IT- Vidare finansieras den IT-politiska strategigrupp som tillsattes av regeringen från anslaget. Regeringen bedömer att de projekt och utvärderingar som genomförts bidragit till att förverkliga regeringens IT-politik. Anslaget minskades engångsvis med för att bidra till finansieringen av ett gemensamt radiokommunikationssystem för skydd och säkerhet. Mot bakgrund av ovanstående föreslår regeringen att anvisas under anslaget 37:5 Informationsteknik: Telekommunikation m.m. . beräknas anslaget till respektive . Tabell 10.19 Härledning av anslagsnivån 20052007, för 37:5 Informationsteknik: Telekommunikation m.m. Förändring till följd av: Överföring till/från andra Förslag/beräknat anslag 1 Statsbudget enligt beslut (bet. 2003/04:FiU10). Beloppet är således exklusive beslut på tilläggsbudget under innevarande år.