prop · GS031d9 · 2005-01-01 00:00:00 — Därutöver lämnas ersättning för faktiska kostnader för försörjningsstöd och vissa andra kostnader för äldre, varaktigt sjuka, barn utan vårdnadshavare och för personer med funktionshinder. Omfattningen av kommunmottagandet styrs i grunden av händelser utanför och stora variationer kan förekomma mellan åren av antalet mottagna personer i kommunerna. Beräkningarna av anslaget utgår från redan mottagna flyktingar samt prognoser om asylsökande, antal beslut i asylärenden, invandringen av anhöriga till flyktingar samt s.k. kvotflyktingar som har tagits emot i och som kan väntas få tillstånd att bosätta sig här. Med utgångspunkt från tidigare faktiskt kommunmottagande och prognoserna (se tabell avsnitt 3.6.2.) förväntas utgifterna minska kraftigt i förhållande till vad som beräknades i budgetpropositionen 2004. görs en motsvarande minskning av anslagsnivån. Inom denna anslagsram bör få använda högst för ersättning till kommunerna för extraordinära kostnader samt för att ekonomiskt kompensera kommuner som tar emot flyktingar som ursprungligen togs emot i storstäderna eller en förortskommun med liknande situation. 1 874 975 000 2006 och 2007 bör 1 823 093 000 respektive 1 798 903 000 Tabell 3.12 Härledning av anslagsnivån 2005-2007, för anslaget 10:3 Kommunersättningar vid flyktingmottagande Förändring till följd av: Förslag/beräknat anslag 1 Statsbudget enligt beslut , (bet. 2003/04:FiU10). Beloppet är således exklusive beslut på tilläggsbudget under innevarande år. 1 Inklusive av beslutade anslag på tilläggsbudget och förslag på tilläggsbudget i samband med BP 2005. kan flyktingar och vissa andra utlänningar få statliga lån till hemutrustning när de skall etablera hushåll i . Villkoren för lånen, som administreras av (), regleras i förordningen (1990:1361) om lån till hemutrustning för flyktingar och vissa andra utlänningar. Lånen tas upp i (). Upplåningen uppgick till . Underskottet i verksamheten i huvudsak låneeftergifter och bristande inbetalningar av räntor och amorteringar täcks via anslaget. Omfattningen av låneverksamheten bestäms främst av antalet kommunmottagna flyktingar och i vilken utsträckning de väljer att ta lån. (Antalet flyktingar som tagits emot i kommunerna och som omfattas av låneförordningen 1990:1361 framgår av tabellen i avsnitt 3.6.2). 2004/05:1 UTGIFTSOMRÅDE 8 Tabell 3.14 Härledning av anslagsnivån 2005-2007, för 10:4 Hemutrustningslån Förändring till följd av: Förslag/beräknat anslag 1 Statsbudget enligt beslut , (bet. 2003/04:FiU10). 3.8.510:5 Ombudsmannen mot etnisk diskriminering 1Inklusive av beslutade anslag på tilläggsbudget och förslag på tilläggsbudget i samband med BP 2005. 2Motsvarar 24 416 tkr prisnivå. 3Motsvarar 24 416 tkr prisnivå. Från anslaget finansieras Ombudsmannen mot etnisk diskriminering (DO) samt . Även finns det låntagare från de stora mottagningsåren 1993 och 1994 som haft anstånd med återbetalning av lånen under . För några av dessa kan låneeftergifter bli aktuella. Anslagsbehovet 2007 är därför svårbedömt. Utfallet och prognosen för anslaget tyder på att nuvarande anslagsnivå bör ligga fast för . beräknas kostnaderna minska betydligt jämfört med nuvarande anslagsnivå. Regeringen föreslår att ett anslag på anvisas . bör anslaget beräknas till . Kraven på DO:s verksamhet har ökat väsentligt genom ny lagstiftning, nya befogenheter och ett ökande antal anmälningar vilket också lett till att ett större antal ärenden kan bli föremål för en domstolsprövning . DO:s tillsyn av hur arbetsgivare uppfyller lagens krav på aktiva åtgärder och arbete med romer visar på behovet av fortsatt omfattande insatser. För att DO skall kunna uppfylla de krav som ställs på myndigheten och bedriva ett effektivt arbete krävs en förstärkning av DO. DO:s anslag tillförs därför varav genom en överföring av medel från anslaget 10:1 . 2004/05:1 UTGIFTSOMRÅDE 8 Från anslaget finansieras också . Nämndens verksamhet beräknas 2005 uppgå till en kostnad på . Regeringen föreslår att ett anslag på anvisas . Tabell 3.16 Härledning av anslagsnivån 2005-2007, för 10:5 Ombudsmannen mot etnisk diskriminering Förändring till följd av: Pris- och löneomräkning 2 till/från andra anslag 3) Förslag/beräknat anslag 1Statsbudget enligt beslut , (bet. 2003/04:FiU10). Beloppet är således exklusive beslut på tilläggsbudget under innevarande år. 2Pris- och löneomräkningen baseras på anvisade medel statsbudget. Övriga förändringskomponenter redovisas i löpande priser och inkluderar därmed en pris- och löneomräkning. 3Från anslag 10:1 inom UO8. 2004/05:1 UTGIFTSOMRÅDE 8 Storstadspolitiken omfattar frågor om hur en god utveckling kan främjas i storstädernas mest utsatta stadsdelar, hur förutsättningar för tillväxt skapas i storstadsregionerna och hur tillväxten kommer alla till del. Storstadspolitiken är i huvudsak tvärsektoriell och omfattar flera olika politikområden (bl.a. arbetsmarknads-, utbild- nings-, integrations-, kultur-, socialtjänst- och demokratipolitik). Utgifterna inom politikområdet styrs av takten i det lokala utvecklingsarbetet; kommuner med lokala utvecklingsavtal tilldelas medel i samband med att avtalen revideras. Medel rekvireras i efterhand mot redovisade kostnader. Utgiftsprognosen beräknas till . Politikområdet har inte tilldelats några medel . Tabell 4.1 Utgiftsutveckling inom politikområdet Anslag inom utgiftsområde 8 2004 08 11:1 Utvecklingsinsatser i storstads- regionerna (äldre anslag) Totalt för utgiftsområde 8 Anslag inom utgiftsområde 16 2002 16 11:1 Förstärkning av utbildning i storstads- regionerna (äldre anslag) Totalt för utgiftsområde 16 Totalt för politikområde Storstadspolitik Storstadspolitikens övergripande mål är följande: att ge storstadsregionerna goda förutsättningar för långsiktigt hållbar tillväxt och därmed kunna bidra till att nya arbetstillfällen skapas såväl inom storstadsregionerna som i övriga delar av landet (tillväxtmålet) samt att bryta den sociala, etniska och diskriminerande segregationen i storstadsregionerna och att verka för jämlika och jämställda levnadsvillkor för storstädernas invånare (segregationsmålet) (prop. 1997/98:165, bet. 1998/99: AU2, rskr. 1998/99:34). 2004/05:1 UTGIFTSOMRÅDE 8 Den nationella storstadspolitiken syftar till att stärka förutsättningarna för tillväxt och bryta segregation i storstäderna. Regeringen har som ett led i detta arbete tecknat lokala utvecklingsavtal med sju storstadskommuner om insatser i 24 stadsdelar. har regeringens uppdrag att utveckla och samordna den nationella storstadspolitiken. Det storstadspolitiska arbetet inriktades mot målet att bryta segregationen i storstäderna men har mer arbete ägnats tillväxtmålet. Målen för politikområdet är inte uppfyllda och fortsatta insatser krävs. Den utveckling som skett i de stadsdelar som omfattas av det storstadspolitiska arbetet är dock positiv utan att ännu vara stabil; sysselsättningsgraden ökar och andelen med långvarigt försörjningsstöd minskar. Ett förändrat lokalt utvecklingsarbete krävs för att denna utveckling inte skall avstanna eller vända när de statliga medel som reglerats av de lokala utvecklingsavtalen snart är förbrukade. Storstadsarbetet bygger på ett tvärsektoriellt syn- och arbetssätt. Detta synsätt karaktäriserar också den lagreglerade samverkan mellan statliga och kommunala myndigheter (Finsam och Socsam). Storstadspolitiken kan bidra till en fortsatt utveckling av statens tvärsektoriella arbete. Inom kommunerna tillämpar man ett tvärsektoriellt arbetssätt. Det storstadspolitiska arbetet kommer framöver att fokusera på tre huvuduppgifter; vidareutveckla de lokala utvecklingsavtalen, skapa och upprätthålla tvärsektoriella strukturer och organisationer som berörs av storstadsarbetet samt utveckla och definiera det storstadspolitiska tillväxtarbetet. De lokala utvecklingsavtalen behöver vidareutvecklas och deras funktion och innehåll ses över. Avtalen bör även framöver ha en inriktning mot att säkerställa att statens och kommunernas arbete uppnår storstadspolitikens mål i de utsatta stadsdelarna och också fortsättningsvis tecknas mellan staten och kommunerna. Inom ramen för de lokala utvecklingsavtalen har några kommuner tecknat samverkansöverenskommelser med och arbetsförmedlingen. Dessa samverkansöverenskommelser bör vidareutvecklas och nya upprättas i syfte att ta vid när de särskilda medlen har förbrukats. Ett flertal myndigheter bör teckna nya samverkansöverenskommelser inom ramen för de lokala utvecklingsavtalen med avtalskommunerna. Vidare bör de insatser som varit framgångsrika införlivas i ordinarie statliga respektive kommunala strukturer. Tvärsektoriella strukturer och organisationer behöver skapas och upprätthållas. På kort sikt medför detta ett behov av att strategiskt koordinera konkreta insatser på lokal, regional och nationell nivå. Insatserna behöver inte röra enbart en myndighet utan kan beröra flera myndigheter eller andra samverkande parter. övervägs hur en ökad samverkan mellan de aktörer som bidrar till måluppfyllelsen avseende segregationsmålet kan ske. Även inom och mellan myndigheter behövs en bättre samordning. I ett europeiskt perspektiv bör möjligheterna till kunskapsutbyte om erfarenheter av storstadsarbetet tas tillvara. Diskussioner om hur ett sådant samarbete kan organiseras har pågått sedan svenska ordförandeskapet för EU och har bl.a. aktualiserats av inför ett ministermöte om städer som skall äga rum i . Utredningen om utvärdering av lokala utvecklingsavtal lämnade delbetänkandet Allt ljus på storstadspolitikens lokala utvecklingsavtal? Förslag till nationellt utvärderingsprogram (SOU 2004:79). Förslaget innebär att ett institut med en tvärpolitisk och tvärsektoriell inriktning på utvärdering av urban politik inrättas. Utredningen föreslår att institutet bör inrättas som ett separat och oberoende statligt institut i syfte att säkerställa en långsiktig struktur för utvärdering, tillvaratagande av erfarenheter och befrämjande av kunskapsuppbyggnad kring det politikområdet. Det storstadspolitiska tillväxtarbetet behöver utvecklas och definieras. Arbetet mot det storstadspolitiska tillväxtmålet kommer att intensifieras och diskussioner pågår om tillväxtarbetet inom ramen för storstadspolitiken och hur det skall förhålla sig till andra politikområden. Centrala utgångspunkter i arbetet är stadsdelsperspektivet och inomregionala skillnader. 2004/05:1 UTGIFTSOMRÅDE 8 Regeringen överlämnade skrivelsen Lokalt utvecklingsarbete i storstäderna (skr. 2003/04:49) till . I skrivelsen redovisas det arbete som genomförts inom ramen för storstadspolitiken sedan de första lokala utvecklingsavtalen slöts 1999. I skrivelsen redovisar regeringen en samlad syn på vad som gjorts inom storstadsarbetet och visar på delar av det kommande storstadsarbetet. Tillväxtmålet har ägnats mer tid. Som ett första steg träffades representanter för samverkansorgan, i storstadsregionerna och storstadskommuner för att diskutera hur sambandet mellan de lokala utvecklingsavtalen och de regionala tillväxtprogrammen kan förstärkas. skall beredningsgrupperna för storstadslänen redovisa hur erfarenheterna från det lokala utvecklingsarbetet kan implementeras i de regionala tillväxtprogrammen för storstadslänen. För att ge möjlighet att stärka det strategiska tillväxtrelaterade samarbetet på lokal och regional nivå planeras tre tillväxtkonferenser i storstadsregionerna. Konferenserna, som avses genomföras , skall bland annat bidra till att lyfta diskussionen kring stadsdelens roll i regionen samt hur de regionala tillväxtprogrammen kan bidra till att stärka förutsättningarna för ökad sysselsättning även lokalt. Insatser inom ramen för de lokala utvecklingsavtalen Regeringens instrument för att bryta segregationen i vissa socio-ekonomiskt utsatta stadsdelar är det lokala utvecklingsavtalet. Inom ramen för avtalen bedrivs insatser för att bl.a. sysselsättningsgraden ska höjas, socialbidragsberoendet ska minska och utbildningsnivån ska höjas. Några av de insatser som särskilt förtjänar att lyftas fram beskrivs nedan. Arbets- och utvecklingscentren (AUC) i har en avgörande betydelse för arbetslösa socialbidragstagare, långtidsarbetslösa och de som löper risk att bli långtidsarbetslösa. Vid AUC samverkar kommunen, arbetsförmedlingen och i enlighet med den överenskommelse som slutits mellan myndigheterna. Insatserna grundas på en kartläggning av individens förutsättningar och behov och en individuell handlingsplan upprättas för var och en som har särskilda svårigheter att komma in på arbetsmarknaden. I Göteborgsförorten har barn och ungdomars möjligheter att klara förbättrats genom att skolan arbetar med väl genomtänkta rutiner, ändamålsenliga metoder och med ett förhållningssätt som uppmuntrar och bejakar elevernas flerspråkighet. En omfattande satsning har skett på språkutvecklingsprogram. Så gott som all pedagogisk personal i förskola och skola har genomgått utbildning. Resultaten av satsningen på kompetensutveckling är ökad kunskap och medvetenhet om att undervisa i flerspråkiga miljöer. Även föräldrasamverkan har utvecklats och föreningslivet tar ett stort ansvar för eftermiddags- och kvällsverksamheten inom ramen för Skolan mitt i byn. Kommunerna har förbrukat medlen i olika takt; förbrukade större delen av kvarvarande medel medan beräknas ha förbrukar sina medel först . Tabell 4.2 Medel inom de lokala utvecklingsavtalen genomfördes en dialogturné. Totalt deltog ca 250 företrädare för kommunerna, och andra myndigheter. Syftet med den årliga dialogturnén är att diskutera förutsättningarna för revideringen av avtalen , frågor om storstadspolitikens framtid, samverkan mellan 2004/05:1 UTGIFTSOMRÅDE 8 statliga myndigheter och kommunerna samt erfarenheterna av den lokala verksamheten. Regeringen beslutade kommittédirektiv till en särskild utredare med uppdrag är att utvärdera de insatser som genomförts inom ramen för de lokala utvecklingsavtalen. Genom uppdraget skall säkerställas att de erfarenheter som gjorts inom ramen för de lokala utvecklingsavtalen omvandlas till kunskap. Utredningen lämnade ett delbetänkande avseende ett förslag till ett fortsatt nationellt utvärderingsprogram av storstadspolitiken. Utredningen föreslår att ett institut med en tvärpolitisk och tvärsektoriell inriktning på utvärdering av urban politik inrättas. Utredningen skall lämna sitt slutbetänkande . En inventering av storstadsrelaterat internationellt erfarenhetsutbyte har genomförts av tillsammans med och kommun. Inventeringen visar att det finns ett stort antal organisationer och samarbetsorgan som främjar såväl mellanstatligt som mellankommunalt samarbete. Med utgångspunkt i inventeringen bereds lämpliga insatser för att stimulera till ett ökat internationellt erfarenhetsutbyte och en högre aktivitetsgrad i EU-arbetet. Bland annat har inför sitt kommande EU-ord- förandeskap aviserat ett storstadsministermöte i där man vill etablera ett mer långsiktigt mellanstatligt erfarenhetsutbytet om storstadsfrågor. Regeringen har uttalat stöd för sådana förslag som syftar till att uppnå de tvärsektoriella målen för storstadsregioner och vill särskilt bevaka frågor som specifikt berör insatserna i de svenska storstadsregionerna (se skr. 2003/04:49). Regeringen beviljade kommun medel för att leda en arbetsgrupp med uppgift att lämna förslag till metoder och instrument för ett nationellt erfarenhets- och kunskapsutbyte. Den s.k. Huddingegruppen lämnade i sin rapport flera förslag som bereds inom . kommun var värd för den nationella storstadskonferensen . Temat för konferensen var Storstadspolitik, massmedia och kommunikation. handlade om förorten i svenska medier och den andra om hur vi går från erfarenhet till kunskap. ferensen samlade nära 80 deltagare från kommuner, och andra myndigheter. genomfördes en jämförande studie inom ramen för EU:s samarbete mot fattigdom och social utestängning. Företrädare för åtta länder och samlades vid åtta tillfällen för presentationer av respektive lands goda exempel där de lokala utvecklingsavtalen utgjorde bidrag. Utvecklad samverkan och underifrånperspektiv övervägs hur en ökad samverkan mellan de aktörer som bidrar till uppfyllelsen avseende segregationsmålet kan ske och om behov finns av ytterligare åtgärder för att uppnå detta. En av förutsättningarna för storstadspolitiken är att den bedrivs utifrån behoven som de boende i berörda stadsdelar har och att det finns möjligheter för dem som berörs att påverka. Regeringen har därför beviljat Mångkulturellt centrum medel för en studie om hur underifrånperspektivet har tillämpats i storstadsarbetet inom ramen för de lokala utvecklingsavtalen i samtliga berörda kommuner. Mångkulturellt centrum kommer även inventera behovet av stöd kring boendedialog på lokal och nationell nivå samt diskutera hur detta behov kan tillgodoses. Resultatet av studien skall redovisas i en rapport . Nedan redovisas de insatser inom andra politikområden som har betydelse för storstadspolitiken. Insatserna som redovisas är de som bedömts som mest relevanta; de redovisas summariskt. För en helhetsbild hänvisas till redovisningen av respektive politikområde. har särskilda medel för att stärka ställningen på arbetsmarknaden för personer med utländsk bakgrund i storstadsregionerna. De insatser medlen finansierat har bidragit till en utvecklad och förbättrad samverkan mellan berörda aktörer i respektive län och bidragit till en effektivisering av inträdet på arbetsmarknaden för de angivna målgrupperna. I de insatser där metodutveckling bedrivits kommer de positiva effekterna implementeras i reguljär verksamhet där det är nödvändigt med fortsatta riktade personalintensiva insatser. I syfte att diskutera hur erfarenheter från storstadsarbetet kan införlivas i egen organisation på nationell, regional och lokal nivå kommer tre konferenser, en i respektive storstadslän, genomföras . anordnar konferenserna i samverkan med de kommuner som tecknat lokala utvecklingsavtal. Regeringen beslutade att uppdra till ett antal centrala myndigheter att redovisa förslag till metoder för att stärka arbetet med regionala utvecklingsprogram. Verket för näringslivsutveckling () skall tillhandahålla processtöd och koordinera arbetet. godkände regeringen länens förslag till regionala tillväxtprogram. Samtliga län har i samband med beslutet fått i uppdrag att i ökad utsträckning ta hänsyn till de sociala hållbarhetsaspekterna integration och jämställdhet samt ekologisk hållbarhet i programarbetet. I besluten för , och betonar regeringen vikten av att kopplingen mellan lokala utvecklingsavtal och tillväxtprogram fördjupas och tydliggörs. har inlett forskning om ungdomar med utländsk bakgrund i mångetniska storstadsmiljöer, deras utbildningskarriärer och sysselsättning. Fokus är bland annat på betydelsen av ett växande antal korttidsanställningar, deltids- och projektanställningar. lämnade en redovisning av vilken det framkommer att polisen generellt prioriterar de geografiska områden som omfattas av lokala utvecklingsavtal. Några av de prioriteringar som gjorts är den särskilda gängsatsningen i i vilken 25 poliser arbetar. närpolisområde har en grupp som inriktar sin verksamhet mot ungdomar och i , främst , bedrivs ett arbete mot narkotikamissbruk bland ungdomar. Närpolisen i uppger att de har väl upparbetade samverkansgrupper med bl.a. fastighetsbolag, socialtjänst och skola. Polisens samarbete med kommun uppges ha ökat. Antalet lokala brottsförebyggande råd fortsatte att öka . 2004/05:1 UTGIFTSOMRÅDE 8 bildandet av råd har det liksom varit möjligt för kommuner och stadsdelar att söka ekonomiskt stöd från BRÅ för att inrätta ett sådant. Av de befintliga 274 lokala brottsförebyggande råden drivs 235 råd på nivå, vilket innebär att det finns råd i av landets kommuner. Utöver dessa finns 39 lokala råd i de tre storstädernas 49 stadsdelar. BRÅ arbetar också med att ta fram statistik över anmälda brott per stadsdel för de tre storstadskommunerna. Myndigheten för skolutveckling har lämnat en första delredovisning av uppdraget om förbättrad förskole- och skolsituation i s.k. segregerade områden enligt regleringsbrevet . Redovisningen har fokus på vilka insatser som myndigheten har aktuella på området och vilka kommuner som kommer att ges stöd, bl.a. de som omfattas av lokala utvecklingsavtal. På förskoleområdet planeras en proposition om kvalité i förskolan. Ett område som kommer att ingå är den mångkulturella förskolan. Ungdomsföreningar i fem kommuner som omfattas av lokala utvecklingsavtal har tagit emot projektmedel från . Flertalet av dessa projekt verkar för en ökad jämställdhet och för ökad integration. För att möjliggöra en utveckling av introduktionen av flyktingar har slutit centrala överenskommelser med , , och . Överenskommelserna utgör en plattform för ett samordnat förändringsarbete och syftar till att stärka och effektivisera samarbetet mellan berörda aktörer som medverkar i introduktionen. omfattades 13 kommuner i storstadsregionerna av möjligheten att hjälpa personer att organiserat flytta till en annan kommun. Inflyttningskommunerna kompenserades ekonomiskt av utflyttningskommunerna och . flyttade totalt 200 personer från sju av dessa kommuner. fördelar medel för stöd till lokal verksamhet mot diskriminering, s.k. antidiskrimineringsbyråer. Sådana byråer finns nu etablerade i 13 kommuner. 2004/05:1 UTGIFTSOMRÅDE 8 Regeringen har beslutat om en satsning omfattande 60 miljoner på barn- och ungdomskultur för åren 2004 2006. Prioriterade projekt är bl.a. de som kan motverka etnisk och social segregation. Medlen kan komma att användas för fortsatt finansiering av projekt som drivs inom ramen för de lokala utvecklingsavtalen. () har anvisats för arbete kring det moderna samhällets kulturarv såsom det kommit till uttryck i t.ex. satsningarna på industrisamhällets kulturarv och inom ramen för storstadspolitiken. RAÄ har också i uppdrag att göra en omvärldsanalys om kulturarvet och mångfald. har inom ramen för sin ordinarie verksamhet lämnat bidrag till bl.a. lokala och regionala kulturinstitutioner, fria teater-, dans-, och musikgrupper som finns i storstäderna; t.ex. Cirkus Cirkör i , och Drömmarnas Hus i . I syfte att öka medborgarnas deltagande i den demokratiska processen beviljades de kommuner som tecknat lokala utvecklingsavtal med staten sammanlagt för insatser för att öka valdeltagandet i Europaparlamentsvalet . Utfallet blev att valdeltagandet ökade i tre av de sju kommunerna (, och ) men minskade i fyra (, , och ). För att höja kvaliteten på uppföljning och utvärdering inom folkhälsoområdet krävs att helt nya indikatorer som kan kopplas till hälsans bestämningsfaktorer utvecklas och införlivas i den reguljära statistiken och att sådan information kan redovisas kommunvis och för storstadsområdena kommundelsvis. har bidragit med kunskap för välfärdsutveckling och hälsa i utsatta bostadsområden i det s.k. som , kommun, , , och driver. har regeringens uppdrag att undersöka nya sociala rörelser. I uppdraget ingår bl.a. att undersöka vilken geografisk spridning dessa har, t.ex. inom storstäderna. Inom ramen för det s.k. Handslaget disponerar för fortsatta insatser till speciellt prioriterade områden; bl.a. för etablering av näridrottsplatser i storstadsområden. I den nationella strategin för hållbar utveckling lyfts behovet fram av en samlad politik för hållbart samhällsbyggande, bl.a. i ljuset av den fortgående urbaniseringen. presenterade ett utkast till tematisk strategi för stadsmiljö; den slutliga strategin skall vara klar . Att bekämpa segregationen i de svenska storstäderna är viktigt för att förhindra och motverka de negativa effekterna av ett polariserat samhälle. Också ur ett tillväxtperspektiv är det nödvändigt att utsatta stadsdelar blir en vital del av ett regionalt utvecklingsarbete eftersom det finns en betydande arbetskraftspotential i dessa stadsdelar. Inom storstadspolitiken kommer arbetet med tillväxtmålet att utvecklas. Storstadsregionerna fortsätter att vara centra för tillväxt och utveckling.