prop · GT0320 · 2005-11-30 00:00:00 — Regeringens proposition 2005/06:20 Delat barnbidrag vid växelvis boende, m.m. Regeringen överlämnar denna proposition till . I propositionen föreslås att vid gemensam vårdnad om ett barn skall det allmänna barnbidraget betalas ut till den förälder som av föräldrarna ge- mensamt anmäls till som mottagare av barnbidraget. Om det inte görs någon anmälan skall bidraget utbetalas till modern. För särlevande föräldrar med gemensam vårdnad om ett barn som har växelvis boende hos föräldrarna införs en möjlighet att dela barnbidraget så att hälften utbetalas till vardera föräldern. Gör endast en av föräldrarna anmälan om delat barnbidrag får bidraget delas om det finns en laga- kraftvunnen dom eller ett av socialnämnden godkänt avtal om växelvis boende, såvida inte den andra föräldern visar att sådant boende inte före- ligger. Bidraget får också delas på anmälan av en förälder om underhålls- stöd lämnas till barnet enligt 3 § andra stycket lagen (1996:1030) om underhållsstöd. För särlevande föräldrar som delar på barnbidraget delas flerbarnstillägget proportionerligt i förhållande till antalet barnbidrag som föräldrarna uppbär. Vidare föreslås i propositionen att en möjlighet att dela rätten till vård- bidrag införs när båda föräldrarna ansöker om detta. Om endast en av föräldrarna ansöker om delad rätt till vårdbidrag får bidraget delas enligt samma kriterier som gäller för delat barnbidrag. Förslag till riksdagsbeslut.................................................................. Förslag till lag om ändring i lagen (1947:529) om 2.2Förslag till lag om ändring i lagen (1998:703) om handikappersättning och vårdbidrag................................... Ärendet och dess beredning............................................................... Ändrade regler för rätten att uppbära allmänt barnbidrag och Delad rätt till vårdbidrag ................................................................. Ikraftträdande- och övergångsbestämmelser................................... Förslaget till lag om ändring i lagen (1947:529) om 7.2Förslaget till lag om ändring i lagen (1998:703) om handikappersättning och vårdbidrag................................. förslag till lag om ändring i lagen (1947:529) om allmänna barnbidrag ..................................... Förteckning över remissinstanserna ...................................... förslag till lag om ändring i lagen (1998:703) om handikappersättning och vårdbidrag............. Förteckning över remissinstanserna ...................................... Utdrag ur protokoll vid regeringssammanträde Regeringen föreslår att antar regeringens förslag till 1.lag om ändring i lagen (1947:529) om allmänna barnbidrag, 2.lag om ändring i lagen (1998:703) om handikappersättning och vårdbidrag. 2.1Förslag till lag om ändring i lagen (1947:529) om allmänna barnbidrag Härigenom föreskrivs att 4 och 4 a §§ lagen (1947:529) om allmänna barnbidrag skall ha följande lydelse. En förälder som ensam har vårdnaden om ett barn har rätt att uppbära allmänt barnbidrag för barnet. Vid gemensam vårdnad gäller följande. Rätt att uppbära allmänt barnbidrag har barnets moder eller, om föräldrarna gör anmälan om det till Försäkrings- kassan, barnets fader. Är den nu avsedde föräldern till följd av frånvaro, sjukdom eller annan or- sak förhindrad att delta i vårdnaden, övergår rätten att uppbära bidraget till den andre föräldern. Bor barnet varaktigt tillsammans med endast en av för- äldrarna, har efter anmälan den föräldern rätt att uppbära bidraget. Har barnet två särskilt förordnade vårdnadshavare, skall vad som sagts om barnets moder och fader i stället gälla den kvinnliga res- pektive den manlige vårdnads- havaren. Är barnets föräldrar eller för barnet särskilt förordnade vårdnadshavare av samma kön, skall vad som sagts om barnets moder i stället gälla den äldre av kvinnorna eller männen eller, om de gör anmälan om det, den yngre av dem. En förälder som ensam har vårdnaden om ett barn har rätt att uppbära allmänt barnbidrag för barnet. Vid gemensam vårdnad gäller följande. Rätt att uppbära allmänt barnbidrag har den föräl- der som anmäls som bidragsmot- tagare. Anmälan skall göras till av föräldrarna gemensamt. Om inte någon sådan anmälan görs har modern rätt att uppbära bidraget. Är den nu av- sedde föräldern till följd av från- varo, sjukdom eller annan orsak förhindrad att delta i vårdnaden, övergår rätten att upp- bära bidraget till den andre föräl- dern. Bor barnet varaktigt till- sammans med endast en av föräld- rarna, har efter anmälan den föräl- dern rätt att uppbära bidraget. Om föräldrarna inte bor tillsammans, men barnet är varaktigt bosatt hos båda föräldrarna (växelvis boen- de), får rätten att uppbära barn- bidraget efter anmälan av båda föräldrarna delas så att bidraget utbetalas med hälften till vardera föräldern. Bidraget får delas även efter anmälan av endast en föräl- der, om det finns en lagakraftvun- nen dom eller ett av socialnämn- den godkänt avtal om växelvis boende, såvida inte den andra för- äldern visar att sådant boende inte föreligger. Bidraget får också delas på anmälan av endast en förälder om underhållsstöd läm- 1 Senaste lydelse 2004:799. Skulle enligt första stycket två personer kunna uppbära flerbarns- tillägget, betalas detta till den per- son som anmäls som bidragsmot- tagare. Anmälan skall göras till av personerna gemensamt. Om inte någon sådan anmälan görs betalas flerbarns- tillägget till kvinnan eller, om personerna är av samma kön till den äldre av dem.Om barnbidraget delas enligt 4 § första stycket för ett eller flera barn skall flerbarnstillägget be- räknas enligt följande. nas till barnet enligt 3 § andra stycket lagen (1996:1030) om un- derhållsstöd. Har barnet två sär- skilt förordnade vårdnadshavare, skall vad som sagts om barnets föräldrar och moder i stället gälla barnets vårdnadshavare respektive den kvinnliga vårdnadshavaren. Är barnets föräldrar eller för bar- net särskilt förordnade vårdnads- havare av samma kön, skall vad som sagts om barnets moder i stället gälla den äldre av kvinnorna eller männen. I fråga om rätten att uppbära allmänt barnbidrag likställs med föräldrar de, som med socialnämndens tillstånd har tagit emot ett utländskt barn för vård och fostran i syfte att adoptera det. får på framställning av socialnämnd förordna att allmänt barnbidrag för barn, som genom socialnämndens försorg place- rats i enskilt hem, skall uppbäras av den som fostrar barnet. Har barnet placerats i enskilt hem av annan än socialnämnd, får sådant förordnande meddelas på framställning av den som enligt första stycket uppbär bidra- get. Allmänt barnbidrag lämnas endast om bidragsmottagaren är bosatt i . Rätten att uppbära flerbarnstillägget tillkommer den som uppbär all- mänt barnbidrag för de barn som flerbarnstillägget avser. Om barnbidrag har slutat utges för alla de barn som flerbarnstillägget avser, tillkommer rätten att uppbära flerbarnstillägget barnens vårdnadshavare. Om alla barn som berättigar till flerbarnstillägget är myndiga, eller om barnen saknar vårdnadshavare, tillkommer rätten den eller de föräldrar som bar- nen stadigvarande sammanbor med. Skulle enligt första stycket två personer kunna uppbära flerbarns- tillägget, betalas detta till kvinnan eller, om de gör anmälan om detta, till mannen. Är personerna av samma kön, betalas flerbarns- tillägget till den äldre av dem el- ler, om de gör anmälan om det, till den yngre. 2 Senaste lydelse 2002:606. för det antal barn som barnbidrag utges för divideras med samma antal barn. Denna kvot multiplice- ras med det antal barn för vilka det utges ett helt barnbidrag. Flerbarnstillägget för det antal barn som barnbidrag utges för divideras med samma antal barn. Denna kvot divideras med talet två och multipliceras därefter med det antal barn för vilka det utges ett halvt barnbi- drag. Det belopp respektive person får utgör summan av de belopp som erhålls vid beräkning enligt fjärde och femte styckena. 1.Denna lag träder i kraft . 2.Äldre bestämmelser gäller fortfarande i fråga om allmänt barnbidrag och flerbarnstillägg som avser tid före ikraftträdandet. 3.Äldre bestämmelser gäller fortfarande i de fall anmälan har gjorts före ikraftträdandet. Förslag till lag om ändring i lagen (1998:703) om Härigenom föreskrivs i fråga om lagen (1998:703) om dels att 18 § skall upphöra att gälla, dels att 21 § skall ha följande lydelse, dels att det i lagen skall införas en ny paragraf, 8 a §, av följande lydel- Rätten till vårdbidrag får på an- sökan av båda föräldrarna delas mellan dem så att bidraget betalas med hälften till vardera föräldern, om de har gemensam vårdnad om 15 §, hade gemensam vårdnad vid tiden för dödsfallet. Om föräldrarna har gemensam vårdnad om barnet eller, i fall som avses i 15 §, hade gemensam vårdnad vid tiden för dödsfallet får rätten till bidraget delas även på ansökan av ena föräldern, om det finns en lagakraftvunnen dom eller ett av socialnämnden godkänt avtal om växelvis boende, såvida inte den andra föräldern visar att Med växelvis boende avses att för- äldrarna inte bor tillsammans men barnet är varaktigt bosatt hos också delas på ansökan av en för- till barnet enligt 3 § andra stycket lagen (1996:1030) om underhålls- Har en förälder flera barn som berättigar till vårdbidrag skall vid delning enligt första eller andra hälften av den del av bidraget som kan anses belöpa på respektive barn som omfattas av delningen. rätt till vårdbidrag inte är upp- föreligger rätt till vårdbidrag, be- talas bidraget ut till den förälder som står för den huvudsakliga till- synen och vården av barnet. En socialförsäkringsnämnd skall avgöra ärenden om rätt till handi- kappersättning eller vårdbidrag. Vad som föreskrivs om socialför- säkringsnämnd i 18 kap. 6 § lagen (1962:381) om allmän försäkring skall då gälla. En socialförsäkringsnämnd skall avgöra ärenden om rätt till handi- kappersättning eller vårdbidrag. Vad som föreskrivs om socialför- säkringsnämnd i 18 kap. 6 § andra stycket lagen (1962:381) om all- män försäkring skall då gälla. Nämnden får dock överlämna till en tjänsteman vid Försäkrings- kassan att fatta beslut enligt 8 a § första och andra styckena. 1.Denna lag träder i kraft . 2.Äldre bestämmelser gäller fortfarande för beslut om delad utbetal- ning som har meddelats före ikraftträdandet. 1 Senaste lydelse 2004:841. Ärendet och dess beredning överlämnade () rapporten barnbidrag (2000:3) till regeringen. Bakgrunden till rapporten var att regeringen i regleringsbrevet för gav RFV i uppdrag att analysera förslag och verksamhet utifrån båda könens utgångspunkter, dvs. att anlägga ett genderperspektiv. gav regeringen () i uppdrag att analysera och pröva förutsättningarna för en mer könsneutral lagstiftning avseende det allmänna barnbidraget och flerbarnstillägget. över- lämnade rapporten om könsneutralt och delat barnbidrag (S2005/2375/SF). lagförslag finns i bilaga 1. Rapporten har remissbehandlats. En förteckning över remiss- instanserna finns i bilaga 2. En sammanställning av remissyttrandena finns tillgänglig i (S2005/2375/SF). överlämnade till regeringen ett förslag till lag om ändring i lagen om handikappersättning och vårdbidrag (S2005/5375/SF). förslag innebär att föräldrar med gemensam vårdnad skall få möjlighet att dela rätten till vårdbidrag. För- säkringskassans lagförslag finns i bilaga 3. Förslaget har remissbehand- lats. En förteckning över remissinstanserna finns i bilaga 4. En samman- ställning av remissyttrandena finns tillgänglig i (S2005/5375/SF). Propositionen bygger på en överenskommelse mellan den socialdemo- kratiska regeringen och . Ändrade regler för rätten att uppbära allmänt Prop. Regeringens förslag: Rätten att uppbära allmänt barnbidrag vid ge- mensam vårdnad om ett barn ändras så att det allmänna barnbidraget utbetalas till den förälder som av föräldrarna gemensamt anmäls som mottagare av barnbidraget. Om ingen anmälan görs har modern rätt att uppbära barnbidraget. För särlevande föräldrar med gemensam vårdnad om ett barn som har växelvis boende hos föräldrarna införs en möjlighet att dela barn- bidraget så att hälften utbetalas till vardera föräldern. Gör endast en av föräldrarna anmälan om delat barnbidrag får bidraget delas om det finns en lagakraftvunnen dom eller ett av socialnämnden godkänt av- tal om växelvis boende, såvida inte den andra föräldern visar att så- dant boende inte föreligger. Bidraget får också delas på anmälan av en förälder om underhållsstöd lämnas till barnet enligt 3 § andra stycket lagen (1996:1030) om underhållsstöd. För särlevande föräldrar som delar på barnbidraget delas flerbarns- tillägget proportionerligt i förhållande till antalet barnbidrag som för- äldrarna uppbär. förslag: Överensstämmer i huvudsak med regeringens förslag. förslag innebär att lagakraftvun- nen dom eller av socialnämnden godkänt avtal om växelvis boende kan läggas till grund för delning av bidraget även om växelvis boende inte föreligger. Remissinstanserna: Ett flertal remissinstanser tillstyrker Försäkrings- kassans förslag som helhet eller lämnar det utan erinran, däribland (), akademikers centralorganisation (), i (LO), Dom- stolsverket och Kammarrätten i . () och ställer sig tveksamma till förslaget som helhet. Några remissinstanser tillstyrker den del av förslaget som innebär att föräldrarna vid gemensam vårdnad får anmäla vem av dem som skall uppbära barnbidraget, däribland Rädda barnen som hänvisar till att jäm- ställdhet mellan könen är till gagn för barnets utveckling. ifrågasätter denna del av förslaget och pekar dels på den årliga kostnaden för handläggningen, dels på att den praktiska betydelsen för föräldrarna inte torde bli så stor eftersom de redan nu har möjlighet att anmäla att barnbidraget skall betalas ut till fadern. Flera andra remissinstanser fram- för liknande synpunkter. av- styrker förslaget med hänvisning till att förslaget medför onödiga kostna- der och komplicerar något som inte tycks ha vållat något problem. Ett flertal remissinstanser tillstyrker den del av förslaget som innebär att barnbidraget kan delas vid gemensam vårdnad med växelvis boende. Att båda föräldrarna ges lika förutsättningar vad gäller tillgång till barnbidrag och flerbarnstillägg får enligt Länsrätten i län anses utgöra ett viktigt led i att möjliggöra för barnet att ha en nära och god kontakt med båda föräldrarna. menar att förslaget kan innebära en förbättring för de fäder som tar stor del i vården av barnen, vilket i sin tur kan vara positivt för barnets försörjning. TCO är av den bestämda uppfattningen att föräldrar som faktiskt delar på omvårdnaden av barnen måste behandlas som fullvärdiga föräldrar och inte diskrimine- ras på grund av kön. och Jämställdhetsombuds- mannen tillstyrker under förutsättning att det införs en möjlighet att också dela upp de stora kostnaderna för ett barn, såsom barnomsorgs- kostnaderna. m.fl. stödjer tanken på att barnbidraget skall kunna delas vid växelvis boende, men anser inte att barnbidraget skall kunna delas i de fall där föräldrarna inte är överens om detta. Barnom- budsmannen m.fl. anser att det finns en risk för att möjligheten att dela barnbidraget kan utgöra grund för ytterligare konflikter i familjer. Flera remissinstanser, bl.a. , och Barnombuds- mannen menar att möjligheten att anmäla delning av barnbidrag vid växelvis boende kan ge incitament till att starta olika typer av domstols- processer. Juridiska fakultetsstyrelsen vid avstyrker förslaget och hänvisar bl.a. till att de flesta föräldrar som valt växelvis boende kan komma överens om hur barnets försörjning skall ordnas. En majoritet av de remissinstanser som berört den del av förslaget som innebär att flerbarnstillägget delas proportionerligt för särlevande föräld- rar som delar på barnbidraget tillstyrker eller lämnar denna del av försla- get utan erinran. avstyrker förslaget med hänvisning till att förslaget totalt sett innebär en sänkning av flerbarnstillägget. Det grundläggande stödet till barnfamiljerna, det allmänna barnbidraget, infördes genom lagen (1947:529) om allmänna barnbidrag. Dess grund- läggande uppgift är att kompensera för den ökade försörjningsbörda som tillskott av barn medför för en familj. Allmänt barnbidrag betalas ut för barn som är bosatta i från och med månaden efter den då barnet är fött eller rätt till bidrag annars uppkommit. Barnbidraget utbetalas i första hand till barnets mor. hade i regel männen hela ansvaret för familjens ekonomi eftersom kvinnornas arbete var obetalt när de var hemma och tog hand om barn och hem. I det perspektivet var det radikalt att ge hela barnbidraget till mödrarna. Under de som gått sedan barnbidraget infördes har det hänt mycket i det svenska samhället som fått konsekvenser för familjestrukturen. förvärvsarbetar kvinnor med barn i mycket högre grad och pappor tar del i omvårdnaden om bar- net på ett annat sätt än . Enligt 4 § lagen om allmänna barnbidrag har en förälder som har ensam vårdnad om ett barn rätt att uppbära barnbidraget för barnet. Det före- skrivs också att när ett barn står under föräldrarnas gemensamma vård- nad betalas barnbidraget ut till barnets mor eller om föräldrarna gjort anmälan om det, till barnets far. Bor barnet varaktigt tillsammans med endast en av föräldrarna, har efter anmälan den föräldern rätt att uppbära Enligt nuvarande regler kan barnbidraget inte delas mellan föräldrarna. Flerbarnstillägg är knutet till det allmänna barnbidraget. De regler som gäller för barnbidrag har därför så långt som möjligt gällt även för flerbarnstillägget. Fler- barnstillägg skiljer sig från barnbidrag främst genom att det är en förmån för hela familjen för samtliga barn som berättigar till sådant tillägg. Barnbidrag däremot avser ett bestämt barn. Enligt 2 kap. 33 § första stycket studiestödsförordningen (2000:655) betalas studiehjälp ut till den studerandes föräldrar eller någon annan vårdnadshavare enligt samma grunder som tillämpas vid utbetalning av allmänt barnbidrag. Om den studerande är myndig, skall dock studiehjäl- pen betalas ut till honom eller henne själv. Vårdnad är ett rättsligt begrepp. Med vårdnad avses det juridiska ansva- ret för barnets person; rätten och skyldigheten att sörja för barnets per- son, att bestämma i frågor som rör barnets personliga angelägenheter och att företräda barnet utåt i sådana angelägenheter. Om barnet står under vårdnad av två vårdnadshavare, skall de utöva sina rättigheter och skyl- digheter gentemot barnet tillsammans. Utgångspunkten är alltså att vård- nadshavarna skall enas i frågor som rör barnet. ändrades regler om vårdnad om barn. De nya reglerna har tillkommit utifrån barnets perspektiv, inte utifrån rättviseskäl mellan föräldrarna. Reglerna bygger på uppfattningen att ett barn har behov av nära och goda relationer med båda sina föräldrar, även om för- äldrarna bor isär. Ett syfte med vårdnadsreformen var att betona samför- ståndslösningar mellan föräldrarna och underlätta för föräldrarna att enas i frågor om hur vårdnad, boende och umgänge skall lösas. Genom att ge domstolarna möjlighet att besluta om gemensam vårdnad mot en föräl- ders vilja, när detta bedöms vara det bästa för barnet, beredde man vidare vägen för en ökad användning av gemensam vårdnad. I finns nästan två miljoner barn i åldrarna . Cirka 1 416 000 barn bor med båda sina föräldrar och cirka 511 000 har separe- rade föräldrar (SCB, Register över totalbefolkningen 2003 presenterat i Demografiska rapporter 2004:3). Enligt SCB bor av barn till separerade föräldrar växelvis (Undersökningar av levnadsförhållanden, 20012002). Det innebär att cirka 92 000 barn bor växelvis hos båda sina föräldrar. Skälen för regeringens förslag Förändrade vårdnads- och boendeförhållanden De flesta föräldrar har gemensam vårdnad om sina barn. Är barnets för- äldrar gifta med varandra står barnet från födelsen under föräldrarnas gemensamma vårdnad. Är föräldrarna sambor är vårdnaden gemensam för cirka nio barn av tio. Även efter en separation fortsätter de flesta för- äldrar att ha gemensam vårdnad om barnen (och deras famil- jer 2003 presenterat i Demografiska rapporter 2004:3). har växelvis boende, dvs. när ett barn vars föräldrar inte bor tillsammans är varaktigt bosatt hos båda föräldrarna, ökat . Med dagens bestämmelser utbetalas barnbidraget endast till en av för- äldrarna. Detta gäller även i de fall föräldrarna har separerat men har fortsatt gemensamt ekonomiskt ansvar för barnets försörjning och barnet bor varaktigt hos båda föräldrarna. Mot bakgrund av den ovannämnda samhällsutvecklingen finns det behov av att ändra bestämmelserna om vem som skall vara bidragsmottagare. Regeringen föreslår därför att reglerna för rätten att uppbära allmänt barnbidrag och flerbarnstillägg ändras för föräldrar med gemensam vårdnad. Regeringen föreslår dels att det allmänna barnbidraget skall utbetalas till den förälder som av föräld- rarna gemensamt anmäls som mottagare av barnbidraget, dels att det införs en möjlighet för särlevande föräldrar med växelvis boende barn att dela på barnbidraget. För särlevande föräldrar som delar på barnbidraget föreslår regeringen att flerbarnstillägget delas proportionerligt i förhål- lande till antalet barnbidrag som föräldrarna uppbär. Regeringen avser att pröva om motsvarande förändring avseende ut- betalning av barnbidrag är möjlig även för studiehjälp som betalas ut på samma sätt som barnbidraget. Barn har behov av nära och goda relationer med båda sina föräldrar, även när föräldrarna bor isär. För barnets skull är det viktigt att båda föräld- rarna tar ett gemensamt ansvar för barnet. Denna princip kommer till uttryck i FN:s konvention om barnets rättigheter (), artikel 18. Av artikeln framgår att staten skall göra sitt bästa för att säker- ställa erkännandet av principen att båda föräldrarna har ett gemensamt ansvar för barnets uppfostran och utveckling samt att barnets bästa för dem skall komma i främsta rummet. I detta ingår att staten skall ge lämpligt bistånd till föräldrarna. Principen om föräldrarnas gemensamma ansvar för sitt barn ligger också till grund för bestämmel- ser om vårdnad, boende och umgänge. I fastslås att barn är självständiga individer med egna rättigheter. Enligt artikel 27 skall konventionsstaterna erkänna rät- ten för varje barn till den levnadsstandard som krävs för barnets fysiska, psykiska, andliga, moraliska och sociala utveckling. Av artikeln framgår vidare att föräldrar eller andra som är ansvariga för barnet, inom ramen för sin förmåga och sina ekonomiska resurser, har huvudansvaret för att säkerställa de levnadsvillkor som är nödvändiga för barnets utveckling. Staten skall vidta lämpliga åtgärder för att bistå föräldrar och andra som är ansvariga för barnet att tillgodose denna rätt och skall vid behov till- handahålla bl.a. materiellt bistånd. Föräldrarnas gemensamma ansvar för sitt barn och statens ansvar för att understödja detta måste också kunna säkerställas när barnets föräldrar bor isär. Enligt regeringens uppfattning underlättar de föreslagna reglerna för föräldrarna att ta ett gemensamt ansvar för barnets försörjning, även när föräldrarna bor isär. De ger också en tydlig signal om att båda föräld- rarna har ett gemensamt ansvar för barnet, bl.a. när det gäller försörj- ningen. Det övergripande målet för jämställdhetspolitiken innebär att kvinnor och män skall ha lika rättigheter, skyldigheter och möjligheter inom alla väsentliga områden i livet. Ett av de mer konkreta delmålen innebär att kvinnor och män skall dela på ansvaret för hem och barn (prop. 1993/94:147 Jämställdhetspolitiken: Delad makt delat ansvar). Det är regeringens uppfattning att de föreslagna reglerna bättre än nuvarande regler svarar mot samhällets övriga jämställdhetssträvanden. Reglerna för utbetalning av allmänt barnbidrag och flerbarnstillägg kan dock inte i alla sammanhang göras könsneutrala. Anledningen till detta är att ett nyfött barn står under moderns ensamma vårdnad om föräldrarna inte är gifta med varandra.