prop · GS031d24 · 2005-01-01 00:00:00 — Resultat: har kunnat fastställa orsaken till samtliga de olyckor som undersökts och har i de flesta fall kunnat lämna rekommendationer till tillsynsmyndigheterna. har därmed bidragit till det långsiktiga målet om en säker trafik. Måluppfyllelsen i förhållande till uppställda verksamhetsmål bedömer regeringen vara tillfredsställande vad gäller utförda prestationer. har inte kunnat uppfylla målet för handläggningstider . Myndigheten anger stor personalomsättning som orsak till detta. har med sin verksamhet bl.a. ökat kunskapen om infrastruktur och tillväxt genom en analys av infrastrukturens betydelse för tillväxt, regional utveckling och regionförstoring. Myndigheten har fått ökade krav gällande kollektivtrafikstatistik. VTI har utvecklat sin verksamhet för att bättre svara mot krav på framtida marknad och har tagit viktiga steg för att ytterligare utveckla sin position på den internationella arenan. har med sin verksamhet främst bidragit till delmålet om en säker trafik. Myndigheten har gjort detta genom att lämna synpunkter och rekommendationer till tillsynsmyndigheterna. Myndigheterna har i de flesta fall hörsammat rekommendationer. , och bedöms generellt sett ha gjort värdefulla insatser inom området. Eftersom dessa verks uppdrag är bredare saknas grund för en separat analys av måluppfyllelse rörande transportrelaterad FUD. Det kan dock konstateras att de tre verken har fullgjort de specifika uppdrag de givits gällande transportrelaterad FUD. har granskat årsredovisningarna för , och . Revisionsberättelserna innehåller inga invändningar. 9.7.136:13 Viss internationell verksamhet 1 Inklusive tilläggsbudget i samband med ekonomiska vårproposition (bet. 2003/04:FiU21) och förslag på tilläggsbudget i samband med budgetpropositionen . Anslaget disponeras av för kostnader för bl.a. medlemsavgifter om ca och resor förenade med deltagande i internationella organisationer m.m. Detta gäller främst internationella luftfartsförhandlingar, FN:s ekonomiska kommission för (ECE), internationella järnvägsfördragen (COTIF, OCTI m.m.), internationellt samarbete vad gäller sjöfarten (IMO m.m.), luftfarten (m.m.) samt EU. Regeringen föreslår att anvisas under anslaget . beräknas anslaget till respektive . VTI:s anslag skall bl.a. täcka kostnaderna för kompetensutveckling, lokaler, särskild utrustning och administration. Anslaget får också användas till forskning och medfinansiering av VTI:s deltagande i EU-projekt. Anslagsutvecklingen för verksamheten följer enligt nedanstående tabell. 2004/05:1 UTGIFTSOMRÅDE 22 1Inklusive tilläggsbudget i samband med ekonomiska vårproposition (bet. 2003/04:FiU21) och förslag på tilläggsbudget i samband med budgetpropositionen . 2Motsvarar 34 600 tkr prisnivå. 3Motsvarar 34 600 tkr prisnivå. Regeringen föreslår att anvisas under anslaget . beräknas anslaget till respektive . Tabell 9.4 Härledning av anslagsnivån 20052007, för anslag 36:14 Förändring till följd av: Överföring till/från andra anslag Förslag/beräknat anslag 1Statsbudget enligt beslut (bet. 2003/04:FiU10). Beloppet är således exklusive beslut på tilläggsbudget under innevarande år. 2Pris- och löneomräkningen baseras på anvisade medel statsbudget. Övriga förändringskomponenter redovisas i löpande priser och inkluderar därmed en pris- och löneomräkning. 2004/05:1 UTGIFTSOMRÅDE 22 1Inklusive tilläggsbudget i samband med ekonomiska vårproposition (bet. 2003/04:FiU21) och förslag på tilläggsbudget i samband med budgetpropositionen . 2Motsvarar 53 173 tkr prisnivå. 3Motsvarar 53 173 tkr prisnivå. Anslaget används till analysverksamhet och statistik inom samhällsområdet transporter och kommunikationer samt till myndighetens förvaltningskostnader. För verksamhetsområdet räknar med att utvecklingen av ny officiell statistik om kollektivtrafik kommer att kräva en större andel av anslaget mot slutet av perioden 20052007. Mot bakgrund av ovanstående föreslår regeringen att anvisas under anslaget . beräknas anslaget till respektive . Tabell 9.6 Härledning av anslagsnivån 20052007, för anslag 36:15 Förändring till följd av: Överföring till/från andra anslag Förslag/beräknat anslag 1Statsbudget enligt beslut (bet. 2003/04:FiU10). Beloppet är således exklusive beslut på tilläggsbudget under innevarande år. 2Pris- och löneomräkningen baseras på anvisade medel statsbudget. Övriga förändringskomponenter redovisas i löpande priser och inkluderar därmed en pris- och löneomräkning. disponerar inget eget anslag. Regeringen beslutar om en ram för myndighetens förvaltningskostnader. begär i sitt budgetunderlag för 20052007 att ramen höjs till . Myndigheten anger att förvaltningskostnaderna kommer att öka till följd av ökade lönekostnader. Kostnaderna för utbildningssatsningar för personalen kommer också att öka. Förvaltningskostnaderna, liksom kostnaderna för enskilda undersökningar skall betalas av följande myndigheter: , , , och . Regeringen anser att förvaltningskostnaderna för bör få uppgå till högst . Fördelningen av förvaltningskostnaderna mellan de fem betalande myndigheterna avser regeringen fastställa regleringsbrev för . 2004/05:1 UTGIFTSOMRÅDE 22 10 Politikområde IT, elektronisk kommunikation och post Politikområdet omfattar elektronisk kommunikation, informationsteknik, post, grundläggande kassaservice samt alarmeringsfunktionen 112. De åtgärder som vidtas inom politikområdet syftar till att skapa en effektiv, säker och tillgänglig infrastruktur och därtill hörande samhällstjänster. () är sektors- och tillsynsmyndighet inom områdena elektronisk kommunikation och post. Myndighetens uppgift är bl.a. att meddela tillstånd och utöva tillsyn över operatörerna på marknaderna för elektronisk kommunikation och post samt att inom ramen för sitt sektorsansvar följa utvecklingen inom dessa områden. AB (publ) och är verksamma inom området. Politikområdet omfattar även den statliga satsningen på IT-infrastruktur med hög överföringskapacitet och övriga åtgärder som syftar till att som första land skall bli ett informationssamhälle för alla. Denna inriktning redovisades i propositionen Ett informationssamhälle för alla (prop. 1999/2000:86, bet. 1999/2000:TU9, rskr. 1999/2000:256), i fortsättningen benämnd IT-propositionen. Inom politikområdet återfinns även anslag för investering i ett gemensamt radiokommunikationssystem för skydd och säkerhet. I enlighet med regeringens förslag ekonomiska vårproposition (prop. 2003/04:100, bet. 2003/04:FiU20, rskr. 2003/04:284) överförs de ändamål och verksamheter som finansieras från anslaget 37:6 Gemensam radiokommunikation för skydd och säkerhet till utgiftsområde 6 Försvar samt beredskap mot sårbarhet . 2004/05:1 UTGIFTSOMRÅDE 22 Tabell 10.1 Utgiftsutveckling inom politikområdet 37:1 : Förvaltningskostnader för 37:2 Ersättning för särskilda tjänster till 37:3 Ersättning till (publ) för 37:4 Ersättning till för 37:5 Informationsteknik: Telekommunikation m.m. 37:6 IT-infrastruktur: Regionala transportnät m.m. 2004 22 37:6 Gemensam radiokommunikation för Totalt för politikområde IT, elektronisk kommunikation 1Inklusive tilläggsbudget i samband med ekonomiska vårproposition (bet. 2003/04:FiU21) och förslag på tilläggsbudget i samband med budgetpropositionen . 2Anslaget benämns Upphandling av samhällsåtaganden Utgifterna inom politikområdet beräknas vara som högst 2004, för att sedan avta . De förändrade utgifterna kan framför allt hänföras till den tidsbegränsade satsning som genomförs avseende statligt stöd till kommuner och länsstyrelser för anläggande av bl.a. ortssammanbindande telenät. Det förändrade marknadsläget inom området har tidigare bidragit till att beslutat att förlänga stödperioden med till utgången av 2006. Detta har även medfört att ett stort anslagssparande uppkommit på anslaget IT- infrastruktur: Regionala transportnät m.m. har dock utbetalningarna från anslaget ökat kraftigt jämfört med . Även beräknas betydande utgifter för ändamålet, medan lägre utgifter prognostiseras . Vidare innebär överföringen av anslaget 37:6 Gemensam radiokommunikation för skydd och säkerhet till utgiftsområde 6 Försvar samt beredskap mot sårbarhet minskade utgifter. som kan hänföras till politikområdet IT, elektronisk kommunikation och post. Tabell 10.2 Skatteavvikelser inom politikområdet IT, elektronisk kommunikation och post, netto Skattereduktion för anslutning till bredband Totalt för politikområde IT, elektronisk I de fall arbetstagaren hyr dator av arbetsgivaren enbart för privat bruk och hyran betalas i form av ett bruttolöneavdrag, utgår varken inkomstskatt eller särskild löneskatt. Dessa förmåner kan betraktas som ersättning för utfört arbete. Skatteavvikelsen avser därför inkomstskatt och särskild löneskatt. är det högsta tillåtna bruttolöneavdraget . Skatteavvikelserna inom utgiftsområde 22 Kommunikationer samt en definition av begreppet redovisas i avsnitt 2.3. Nedan följer en redovisning av de nettoberäknade skatteavvikelserna Skattereduktion för anslutning till bredband Skattereduktionen utgår för anslutning till bredband som tas i bruk . Regeringens förslag: Målet för politikområde IT, elektronisk kommunikation och post är att alla skall ha tillgång till en samhällsekonomiskt effektiv och långsiktigt hållbar infrastruktur och därtill hörande samhällstjänster. Skälen för regeringens förslag: Det övergripande målet för politikområdet formulerades i samband med att politikområden infördes i statsbudgeten . Målet underställdes dock inte för beslut, främst beroende på att det fanns mål beslutade av för de verksamheter som inryms inom politikområdet. Då övriga politikområdesmål under utgiftsområdet har underställts för beslut finns det dock skäl för att även detta mål blir föremål för riksdagsbehandling. har preciserat det övergripande målet i det IT-politiska målet, i målen för sektorn elektronisk kommunikation och i det postpolitiska målet. Därutöver skall det finnas en grundläggande kassaservice och nödalarmering i hela landet. skall som första land bli ett informationssamhälle för alla (prop. 1999/2000:86, bet. 1999/2000:TU9, rskr. 1999/2000:256). Målen för sektorn elektronisk kommunikation Enskilda och myndigheter skall få tillgång till effektiva och säkra elektroniska kommunikationer. De elektroniska kommunikationerna skall ge största möjliga utbyte när det gäller urvalet av överföringstjänster samt deras pris och kvalitet. skall i ett internationellt perspektiv ligga i framkant i dessa avseenden. De elektroniska kommunikationerna skall vara hållbara, användbara och tillgodose framtidens behov. De främsta medlen för att uppnå detta skall vara att skapa förutsättningar för en effektiv konkurrens utan snedvridningar och begränsningar samt att främja internationell harmonisering. Staten skall ha ett ansvar på områden där allmänna intressen inte enbart kan tillgodoses av marknaden (prop. 2002/03:110, bet. 2002/03:TU6, rskr. 2002/03:228). 2004/05:1 UTGIFTSOMRÅDE 22 Det skall finnas en posttjänst av god kvalitet i hela landet som innebär att alla kan ta emot brev och andra adresserade försändelser som väger högst tjugo kilogram. Det skall finnas en möjlighet för alla att få sådana försändelser befordrade till rimliga priser samt försäkrade och kvitterade av mottagaren. Dessutom skall enstaka försändelser befordras till enhetliga priser (prop. 1997/98:127, bet. 1997/98:TU13, rskr. 1997/98:304). Målet för den grundläggande kassaservicen Alla i hela landet skall ha möjlighet att verkställa och ta emot betalningar till enhetliga priser (prop. 2001/02:34, bet. 2001/02:TU01, rskr. 2001/02:125). Informationsteknik (IT) Regeringen har höga ambitioner för IT-politiken genom målet att som första land skall bli ett informationssamhälle för alla. Den bedömning som gjorts och som alltjämt gäller är att IT fortsatt kommer att ha avgörande betydelse för såväl den ekonomiska tillväxten som utvecklingen av samhället i stort. IT-utvecklingen är viktig för näringslivets utveckling och konkurrenskraft och för människors livskvalitet och delaktighet i samhället. Fortsatta och fördjupade insatser krävs dock för att åstadkomma ett informationssamhälle för alla. Under nästkommande år är det fattade beslut med anledning av den IT-politiska proposition som då överlämnades till . Mycket har hänt inom området och utvecklingen går dessutom mycket snabbt. har kommit en bra bit på väg för att uppnå målet. Det bedrivna arbetet har till stor del präglats av satsningar inom den tekniska infrastrukturen vilket är en viktig underliggande förutsättning för informationssamhällets utveckling. Det regeringen vill uppnå är dock att medborgare och företag fullt ut skall kunna ta del av tjänsterna och nyttan med IT. I regeringens fortsatta IT-politiska arbete kommer därför användnings- och nyttoperspektivet att hamna i förgrunden. Regeringen avser att särskilt följa den översyn av reglerna om skattefrihet för för- 2004/05:1 UTGIFTSOMRÅDE 22 mån av lånedator som Statskontoret fått i uppdrag att utföra. Det är också viktigt att säkra de tillväxteffekter som IT medför. I den innovationsstrategi, Innovativa en strategi för tillväxt genom förnyelse (Ds 2004:36), som redovisas under utgiftsområde 24 Näringsliv, framhålls att de stora IT-investeringar och IT- satsningar som staten genomfört bidragit till att skapa ett gynnsamt klimat för kunskapsbaserat nyföretagande. Det är viktigt att komma ihåg att utgångspunkten för IT-politiken är att det i första hand är marknaden som skall vara drivande. Den offentliga sektorns roll är i huvudsak att vara reglerare, avancerad upphandlare och ett gott föredöme. Offentliga medel kan komma ifråga om det finns ett samhällsintresse av att gripa in vilket t.ex. varit fallet när det gäller IT-infrastrukturutbyggnaden i lands- och glesbygd. Regeringen planerar att återkomma till med en IT-proposition med preciseringar avseende den fortsatta riktningen för IT-politiken. Den bedrivna politiken har, vilket också har efterfrågat, följts upp av (). En sammanfattande redovisning av uppföljningen ges i avsnitt 10.6.1. Regeringen har, för att driva på arbetet att befästa ställning som IT-nation och för att flytta fram positionerna ytterligare, skapat en ny struktur för det IT-politiska arbetet. En IT- politisk strategigrupp har inrättats inom med uppgift att verka rådgivande och pådrivande när det gäller IT- politiska frågor både internt inom och gentemot andra organisationer. Strategigruppens uppgifter är bl.a. att arbeta för ökad tillgänglighet till informationssamhällets teknik och tjänster, ökad tillit samt ökad kompetens. Strategigruppen har en bred sammansättning och uppdraget stäcker sig fram till . Vidare har en Delegation för offentliga e-tjänster (24-timmarsdelegationen) inrättats under . Delegationen har som övergripande mål för sitt arbete att vara pådrivande i utvecklingen och användandet av sådana elektroniska tjänster inom offentlig verksamhet som kan skapa mervärde för medborgare och företag. Som ytterligare ett led i regeringens satsningar för att stimulera utvecklingen inom detta område har en (e-nämnden) Nämnden har till uppgift att stödja utvecklingen av ett säkert och effektivt elektroniskt informationsutbyte mellan myndigheter respektive mellan myndigheter och enskilda. IT-politikens inriktning är att främja tillväxt, sysselsättning, regional utveckling, demokrati och rättvisa, livskvalitet, jämställdhet och mångfald, effektiv offentlig förvaltning samt ett hållbart samhälle. Därmed involveras de flesta politikområden. Ökad tillgänglighet till informationsteknik är ett av regeringens tre prioriterade områden, jämte tillit och kompetens. Den bedömning som regeringen har gjort är att hushåll och företag i alla delar av bör få tillgång till IT-infrastruktur med hög överföringskapacitet. Denna bedömning kvarstår och det fortsatta arbetet inriktas mot att fullfölja denna ambition. Utvecklingen på området innebär att många olika infrastrukturer kan bära samma typer av tjänster. Detta medför också att förutsättningarna för att uppnå tillgänglighet till IT-infrastruktur med hög överföringskapacitet förbättras. Vartefter utbyggnaden av IT-infrastruktur fortskrider har frågan om öppenhet i näten fått ökad aktualitet. Regeringen avser att återkomma i denna fråga i den planerade IT-propositionen. Tillit till den nya tekniken är viktig för att människors användning av IT skall öka. Regeringens insatser på informationssäkerhetsområdet inriktas på att öka förtroendet för den nya tekniken genom att bidra till bättre generella förutsättningar för informationssäkerhetsarbetet. Många frågor inom tillitsområdet är beroende av den internationella utvecklingen och internationellt samarbete, varför tar aktiv del i detta. Regeringen agerar för att främja och utveckla användningen av Internet och prioriterar särskilt frågan om ett säkrare Internet. Internet har kommit att bli en betydelsefull bärare av många viktiga tjänster såsom e-post, Internetbanker och e-förvaltning. Internet används också i flera samhällsviktiga system. E-handelns utveckling som ett effektivt affärsverktyg är beroende av en stabil infrastruktur. Det är därför viktigt att Internet organiseras och förvaltas på ett väl fungerande och tillförlitligt sätt och att ansvarsfördelningen är tydlig. Den politiska inriktningen är att bedriva en Internetpolitik för innovation, tillit och tillväxt. Inom det europeiska samarbetet finns handlingsplanen e-Europa 2005 som syftar till att driva på utvecklingen mot ett informationssamhälle för alla inom EU. Handlingsplanen omfattar e-förvaltning, e-lärande, e-hälsovård, en dynamisk miljö för e-företag, en säker informationsinfrastruktur och bredband. En översyn av planen har genomförts och kommissionen presenterade ett meddelande om uppdatering av handlingsplanen. En rådgivande grupp för e-Europa (tidigare benämnd styrgrupp) bestående av representanter från medlemsländerna och externa experter har inrättats. Den rådgivande gruppen fungerar bl.a. som ett forum för strategisk diskussion och erfarenhetsutbyte samt som rådgivande organ till hur genomförandet av handlingsplanen kan förbättras. antogs och rådets beslut nr 2256/2003/EG om antagande av ett flerårigt program (2003 2005) för övervakning av handlingsplanen e- 2005, spridning av goda rutiner och förbättrad nät- och informationssäkerhet (Modinis). hölls första fasen av FN- toppmötet om informationssamhället (WSIS) i . Då antogs en deklaration och en handlingsplan. I handlingsplanen uppmanas bl.a. FN:s generalsekreterare att bilda en arbetsgrupp för att särskilt utreda Internetfrågor. antog rådsslutsatser om uppföljning av den första fasen och om förberedelserna inför den andra fasen av toppmötet, som äger rum i . beslutade om lag om elektronisk kommunikation (prop. 2002/03:110, bet. 2002/03:TU6, rskr. 2002/03:228). Lagen utgår ifrån EG-reglering vars övergripande målsättning är att åstadkomma ett harmoniserat regelverk för elektroniska kommunikationsnät och elektroniska kommunikationstjänster samt tillhörande installationer och tjänster. Bakgrunden till regleringen är utvecklingen inom området som innebär att olika infrastrukturer och tekniker för överföring av kommunikation smälter samman. Detta har skapat behov av en samordnad och teknikneutral lagstiftning. Marknadens utveckling har också medfört en önskan om en mer flexibel reglering. En bärande tanke bakom regelverket är att konkurrensfrämjande särlag- 2004/05:1 UTGIFTSOMRÅDE 22 stiftning endast ska användas om behov föreligger. Regeringen avser att nära följa tillämpningen av det nya regelverket och dess effekter. En avstämning och analys av hur den nya ordningen, inklusive myndighetsorganisationen, har fungerat kommer att ske . Utbyggnaden av UMTS, eller i dagligt tal, är ett av de största svenska infrastrukturprojekten genom tiderna. Etableringen är en betydelsefull del i strävan att vara ett informationssamhälle för alla. För att nå detta mål är det viktigt att en så stor del av som möjligt får ta del av möjligheterna med moderna mobila elektroniska tjänster baserade på såväl som andra tekniska plattformar. Regeringen följer utvecklingen och arbetar för att lämpliga långsiktiga förutsättningar skall finnas på marknaden. Regeringens insatser på postområdet är inriktade på att skapa förutsättningar för en väl fungerande postmarknad med effektiva posttjänster, tillgängliga för alla till en servicenivå som motsvarar användarnas behov. tillkallade regeringen en särskild utredare (dir. 2003:117) med uppdrag att se över hur postverksamhet bör regleras. Utredaren skall bl.a. analysera effekterna av liberaliseringen och utvärdera nuvarande lagstiftning i förhållande till postmarknadens utveckling. Utredaren skall redovisa sitt slutbetänkande . En proposition planeras till 2006. Regeringens insatser på kassaserviceområdet syftar till att säkerställa att alla i hela landet kan verkställa och ta emot betalningar till enhetliga priser. Med anledning av den minskade efterfrågan på kassaservicetransaktioner och de ökade kostnaderna som en följd av detta, tillsatte regeringen en särskild utredare (dir. 2003:117) med uppdrag att se över regleringen av den grundläggande kassaservicen. Utredaren skulle bl.a. bedöma samhällets behov av en grundläggande kassaservice och ta ställning till om staten borde fortsätta att ha nuvarande ansvar för servicen. Utredningen överlämnade sitt delbetänkande Samhällets behov av betaltjänster (SOU 2004:52). Betänkandet har remitterats. Regeringen avser att återkomma med en proposition . 2004/05:1 UTGIFTSOMRÅDE 22 10.6.1 Insatser inom politikområdet Informationsteknik (IT) Inför beslut om propositionen 1999/2000:86 Ett informationssamhälle för alla framhöll trafikutskottet (bet. 1999/2000:TU9) nödvändigheten av att regeringen lämnar information som möjliggör för utskottet att bedriva ett effektivt uppföljningsarbete. Regeringen beslutade att () skulle få i uppdrag att utvärdera IT-politiken. Utvärderingen skulle delas upp i fyra olika teman: ett informationssamhälle för alla, de IT-politiska instrumenten, politik och användningsområden samt IT- politiken. Utvärderingen skulle syfta till att ge underlag för en diskussion om omfattningen och inriktningen av det statliga åtagandet inom IT- politiken, både vad gäller nuvarande och framtida IT-politik. Utredningen skulle även ge underlag för en diskussion om roll- och ansvarsfördelning mellan regeringen, och myndigheterna samt regeringens roll och ansvar vad gäller styrning, uppföljning och utvärdering samt kontroll och revision. ITPS inkom med en slutrapport till regeringen . I rapporten beskrivs situationen inom en rad olika politikområden, till exempel IT och kultur, IT och ekonomisk tillväxt samt IT i vård och omsorg. ITPS ger en rad rekommendationer och föreslår även en ny fas i IT-politiken. Rapporten har remitterats. Utvärderingen av IT-politiken samt resultatet av remissbehandlingen kommer att behandlas i den planerade IT-politiska propositionen . Den IT-politiska strategigruppen, som påbörjade sitt arbete , har startat arbetsgrupper för IT i vård och omsorg, IT i skolan, infrastruktur och bredband samt IT och telekommunikation. Det bedrivna arbetet och kommande insatser har redovisats i en delrapport. Parallellt med strategigruppens arbete har också delegationen för utveckling av offentliga e-tjänster, den s.k. 24-timmars- delegationen startat sitt arbete. Enligt delbetänkandet e-tjänster för alla (SOU 2004:56) är delegationens utgångspunkt att förenkla vardagen för individen och att e-tjänster för olika livssituationer samlas så att det blir lätt för den enskilde och företagaren att nå den offentliga sektorn. e-nämnden, har fastställt vägledningar för 24-timmarswebplatsen, e- legitimationer och underskrifter samt för användargränssnitt och legala krav. Regeringen har gett Statskontoret i uppdrag att göra en översyn av reglerna om skattefrihet för förmån av lånedator och vissa närliggande frågor, i enlighet med vad som aviserades i budgetpropositionen .