prop · GS03112 · 2005-03-31 00:00:00 — Regeringens proposition 2004/05:112 Ändrade regler för bostadsbidrag Regeringen överlämnar denna proposition till . I propositionen lämnas förslag till ändrade regler för bostadsbidrag. Förslagen innebär i första hand en förstärkning av bostadsbidraget till Det särskilda bidraget för hemmavarande barn skall höjas och ett umgängesbidrag skall införas. Den del av bostadsbidraget som lämnas för bostadskostnaden föreslås bli ändrad, från nuvarande två er- sättningsnivåer till en ersättningsnivå. Sambor bör likställas med makar, även om de varken har eller har haft gemensamt barn eller har gemensam folkbokföringsadress. Vidare införs en särskild regel om bevisbördan angående samboförhållanden, vilken förtydligar att de bidragssökande i vissa fall skall likställas med sambor, om de inte visar att de inte är sambor. Vidare införs en fast tidsfrist för att ta upp frågan om nytt slutligt beslut om bostadsbidrag med anledning av ändrad taxering. De nya bestämmelserna föreslås träda i kraft men skall i huvudsak tillämpas på bostadsbidrag som avser tiden . Förslag till riksdagsbeslut.................................................................. Förslag till lag om ändring i lagen (1993:737) om Ärendet och dess beredning............................................................... Förslag till ändrade bestämmelser................................................... 5.1Höjning av det särskilda bidraget för 5.2En ersättningsnivå för bidraget till bostadskostnader 5.4Ungdomars möjlighet till bostadsbidrag vid 5.5En fast tidsfrist för nytt slutligt bostadsbidrag vid ändrad taxering ........................................................... Bedömning av samboförhållande ..................................... EG-rättsliga konsekvenser av förslagen .......................................... Ikraftträdande- och övergångsbestämmelser................................... Konsekvenser av förslagen.............................................................. Förslagets effekter för olika hushållstyper........................ Ekonomiska konsekvenser för administrationen .............. 9.1Förslaget till lag om ändring i lagen (1993:737) om Lagförslag i promemorian Reformerat bostadsbidrag (S2004/9161/SF) .................................................................... Förteckning över remissinstanserna ....................................... Exempelsamling över förslagens ekonomiska konsekvenser för hushållen .................................................... Utdrag ur protokoll vid regeringssammanträde ......... 1 Förslag till riksdagsbeslut antar regeringens förslag till lag om ändring i lagen (1993:737) om bostadsbidrag. Nuvarande lydelseBostadsbidrag lämnas av all- männa medel dels i form av bidrag till kostnader för den bostad där sökanden är bosatt och folkbok- förd, dels i form av särskilt bidrag för hemmavarande barn. Om det finns särskilda skäl, får bidrag dock lämnas till kostnaderna för en bostad där sökanden inte är folkbokförd. Förslag till lag om ändring i lagen (1993:737) Prop. Härigenom föreskrivs att 1, 3, 12, 14, 15 och 29 a §§ lagen (1993:737) om bostadsbidrag skall ha följande lydelse. Bostadsbidrag lämnas av all- männa medel i form av bidrag till kostnader för den bostad där sökanden är bosatt och folkbokförd, särskilt bidrag för hemmava- rande barn samt umgängesbidrag till den som på grund av vårdnad eller um- gänge har barn boende i sitt hem. Om det finns särskilda skäl, får bidrag dock lämnas till kostna- derna för en bostad där sökanden inte är folkbokförd. I socialförsäkringslagen (1999:799) finns bestämmelser om vem som omfattas av denna lag. Socialförsäkringslagen innehåller också bestäm- melser om förmåner vid utlandsvistelse och anmälan m.m. Vid tillämpningen av denna lag skall en man och en kvinna som är gifta med varandra anses bo tillsammans om inte den som ansöker om bostadsbidrag eller den som bidrag betalas ut till visar annat. Sambor skall likställas med ma- Sambor skall likställas med ma- 1. har eller har haft gemensamt Kommer det fram omständighe- ter som gör det sannolikt att två 2. är folkbokförda på samma personer är sambor, skall dessa likställas med sambor, om inte den som ansöker om bostadsbidrag eller som sådant bidrag betalas ut till visar att de inte är sambor. Senaste lydelse 2004:828. Senaste lydelse 2003:384. Rätt till bostadsbidrag har den som 1.har fyllt men inte och 2.bor i en bostad som han eller hon äger eller innehar med hyres- eller bostadsrätt. Bostadsbidrag enligt första stycket lämnas inte om sökanden eller dennes make 1.har barn som berättigar till bostadsbidrag till barnfamiljer eller 2.får bostadstillägg enligt lagen (2001:761) om bostadstillägg till pen- sionärer m.fl. eller på grund av bestämmelserna om inkomstprövning inte får sådant tillägg. Har sökandens make fyllt lämnas inte bostadsbidrag enligt första stycket. första stycket har också den som på grund av vårdnad eller um- gänge har barn boende i sitt hem även om hinder mot bostads- bidrag enligt 10 § första stycket 3 föreligger på grund av att bosta- den omfattar mindre än två rum utöver kök eller kokvrå eller har 1. särskilt bidrag med 1. särskilt bidrag med för ett barn, för ett barn, för två barn och för två barn och för tre eller flera för tre eller flera 2. bidrag till kostnader för bo- 2. bidrag till kostnader för bo- stad av den del av stad av den del av ett barn överstiger 2 000 kro- nor men inte , två barn överstiger 2 000 kro- nor men inte , tre eller flera barn överstiger 3. umgängesbidrag med för ett barn, för två barn, och Senaste lydelse 2001:765. Senaste lydelse 1997:1134. Om sökandens taxering ändras efter det att slutligt bostadsbidrag bestämts och ändringen innebär att bostadsbidraget skulle ha varit högre eller lägre, skall ett nytt slutligt bostadsbidrag bestämmas, om sökanden begär det eller om tar upp frågan. Om bostadskostnaden överstiger de belopp som anges i första stycket 2, lämnas bidrag av den överskjutande bostadskostnaden upp till för familjer med ett barn, för familjer med två barn, för familjer med tre eller flera barn. Högre bostadskostnad än som anges i andra stycket får beaktas, om sökanden eller någon medlem av familjen är funktionshindrad. för tre eller flera Prop. 2004/05:112 barn. Om det i hushållet finns såväl hemmavarande barn som sådana barn som avses i 1 § första stycket tredje strecksatsen lämnas um- gängesbidrag med för varje barn som berät- tigar till umgängesbidrag. Bostadsbidrag får inte lämnas för fler än tre barn. Högre bostadskostnad än som anges i första stycket 2 får beak- tas, om sökanden eller någon medlem av familjen är funktions- hindrad. Rätt till särskilt bidrag enligt 14 § första stycket 1 har endast familjer med barn som avses i 10 § första stycket 1 och 2 samt andra och tredje styckena. Är föräldern under och får denne inte bidrag enligt första stycket, skall bidrag enligt 14 § första stycket 2 beräknas på den del av bostads- kostnaden som överstiger . Bidrag enligt 14 § första stycket Bidrag enligt 14 § första stycket 2 och andra stycket får lämnas 2 och 3 får lämnas endast till den endast till den som bor i en bostad som bor i en bostad som han eller som han eller hon äger eller inne- hon äger eller innehar med hyres- har med hyres- eller bostadsrätt. Om sökandens taxering ändras efter det att slutligt bostadsbidrag bestämts och ändringen innebär att bostadsbidraget skulle ha varit högre eller lägre, skall ett nytt slutligt bostadsbidrag bestämmas, om sökanden begär det från det att beslutet om taxerings- ändring meddelades eller om tar upp frågan . Senaste lydelse 1995:473. Senaste lydelse 2004:828. En fråga om nytt slutligt bo- stadsbidrag enligt denna paragraf får inte tas upp har förflutit från det slutliga bostadsbidraget bestäm- des, om inte taxeringsändringen motsvarar en väsentlig höjning eller sänkning av bostadsbidraget. om nytt slutligt bo- får inte tas upp efter utgången av femte året efter taxeringsåret. 1.Denna lag träder i kraft såvitt avser 1, 3, 12, 14 och 15 §§ den 1november 2005 och i övrigt . 2.Bestämmelserna i 1, 3, 12, 14 och 15 §§ skall tillämpas på bostads- bidrag som avser tid efter utgången av . 3.Äldre bestämmelser i 29 a § skall fortfarande gälla, om den sökande före utgången av hos har begärt omprövning av ett taxeringsbeslut eller om fråga rörande hans eller hennes taxering före samma tidpunkt har överklagats till länsrätt. Frågan om nytt slutligt bo- stadsbidrag får dock i sådana fall endast tas upp till prövning till och med utgången av det sjunde året efter taxeringsåret. Ärendet och dess beredning hemställde i betänkandet Den bostads- grundande inkomsten för m.m. (2000/01:BoU12) att skulle ge regeringen till känna vad utskottet anfört om bostadsbidragets Utskottet hade anfört att regeringen borde göra en översyn av bostadsbidragets roll och effekter för vissa särskilda grupper samt att den borde föreslå åtgärder för att uppnå en långsiktigt hållbar lösning på vissa problem när det gällde bostadsbidrag till studeranden. beslutade enligt utskottets hemställan (rskr. 2000/01:255). gjorde i betänkandet Ur fattigdomsfällan (SOU 2001:24) en översyn av de ekonomiska familjestöden. omfattade bostadsbidragens roll och effekter för särskilda grupper samt bidragens träffsäkerhet och marginaleffekter liksom barnfamiljernas Den Studiesociala utredningen behandlade i betänkandet Studerande och trygghetssystem (SOU 2003:130) bl.a. frågor rörande bostadsbidrag till studeranden. Frågor som hänger samman med ekonomiskt stöd till studerande be- handlar regeringen i en särskild proposition om barntillägg inom studie- stödssystemet, som regeringen har beslutat denna dag. Regeringen har ekonomiska vårproposition (prop. 2003/04:100), aviserat reformer för barn i ekonomiskt utsatta familjer. Regeringen har därvid angivit att man avser att föreslå att sammanlagt en miljard kronor avsätts för reformer inom bostadsbidraget och underhållsstödet samt genom införandet av ett barntillägg till stude- rande inom studiestödssystemet. När det gäller bostadsbidraget har re- geringen angivit att det särskilda bidraget för hemmavarande barn, som lämnas oberoende av bostadskostnad, skall höjas. Med anledning av tillkännagivande har det inom Socialde- partementet gjorts en analys av bostadsbidragets roll och effekter för sär- skilda grupper, som t.ex. socialbidragstagare och arbetslösa med varie- Arbetet utmynnade i rapporten av bostadsbidrag (dnr S2003/3579/SF). (numera ) och har på regeringens uppdrag avlämnat rapporter innehållande en redovisning av bostadsstandarden för barnfamiljer med eller utan bostadsbidrag, nettobostadskostnad för barnfamiljer med bostadsbidrag, jämförelser av barnfamiljernas disponibla inkomst i förhållande till bostadskostnad, jämförelser mellan olika typhushåll samt en belysning av utvecklingen (dnr S2004/7847/SF respektive dnr S2004/7827/SF). Utifrån regeringens uttalande i vårpropositionen om satsningen på eko- nomiskt utsatta barnfamiljer, har det inom utarbetats förslag till ändrade regler för bostadsbidrag. Förslagen har redovisats i promemorian Reformerat bostadsbidrag (dnr S2004/9161/SF) som finns I bilaga 1 finns promemorians Promemorian har remissbehandlats. (S2004/9161/SF). I bilaga 2 finns en förteckning över remissinstanserna. att öka den fördelningspolitiska träffsäker- heten, genom att ytterligare stödja de barnfamiljer som är de ekonomiskt Prop. 2004/05:112 mest utsatta. Regeringen har denna dag inom ramen för den aviserade reformen be- slutat även om en proposition om underhållsstöd. Den här propositionen bygger på en överenskommelse mellan den socialdemokratiska regeringen, och . Bostadsbidrag är en behovsprövad förmån som lämnas till barnfamiljer samt till ungdomar som fyllt 18 men inte och som inte har barn. Om bidrag skall lämnas bestäms huvudsakligen med ledning av hus- hållets sammansättning, hushållets bidragsgrundande inkomst, bostads- kostnaden och bostadens storlek. Bestämmelser om bostadsbidrag finns främst i lagen (1993:737) om bostadsbidrag (BoL) och i bostadsbidrags- förordningen (1993:739). Bostadsbidrag till barnfamiljer lämnas till hushåll med barn som är , eller som får förlängt barnbidrag eller studiehjälp. Bidra- get består av två delar. Den ena delen är ett särskilt bidrag som lämnas till hushåll med hemmavarande barn, dvs. barn som bor varaktigt i hus- hållet. Dess storlek beräknas efter antal barn i familjen, och inte efter bostadskostnad. Det särskilda bidraget varierar med antalet barn i famil- jen: för ett barn, för två barn och för tre barn eller fler. Den andra delen är ett bidrag till kostnader för bostaden och är således beroende av vilken bostadskostnad hushållet har. Bostadskostnadsgrän- serna uppdelade på antal barn i hushållet framgår av tabell 1. Högre bo- stadskostnad än den översta gränsen, dvs. för en tvåbarnsfamilj, får beaktas om sökanden eller någon annan medlem av familjen är funktionshindrad. Bostadskostnadsgränser för hushåll med barn (kr/mån) 2 000 3 000 3 000 5 300 2 000 3 300 3 300 5 900 3 eller fler barn 2 000 3 600 3 600 6 600 Vissa begränsningar gäller för hur stor bostadsyta som får läggas till grund för bidraget. Begränsningen i bostadsyta varierar beroende på an- talet barn i hushållet. En större bostadsyta får dock beaktas om sökanden eller någon familjemedlem är funktionshindrad. Bostadsbidrag till föräldrar som på grund av vårdnad eller umgänge Prop. 2004/05:112 har sina barn boende hos sig lämnas för bostadskostnaden, under förutsättning att föräldern har barnet hos sig i en viss minsta omfattning. I dåvarande allmänna råd (RAR 2001:8) om bostadsbidrag till barnfamiljer och ungdomar, anges beträffande 10 § första stycket BoL att det bör anses vara boende med barnet om en förälder har barnet boende i sitt hem minst . Bostads- bidrag lämnas i dessa fall endast om bostaden har en viss minsta storlek, dvs. inte för bostäder som omfattar färre än två rum och kök eller kokvrå, eller vars bostadsyta understiger . Bostadsbidraget reduceras av den del av den bidrags- grundande inkomsten som överstiger för en ensamstående vuxen med barn eller för var och en av makar eller sambor med barn, dvs. marginaleffekten uppgår till i dessa inkomstlägen. Högsta möjliga bostadsbidrag uppgår efter avrundning till 2 500 kro- nor för en familj med ett barn, till för en tvåbarnsfamilj och till för en familj med tre eller fler barn. Preliminärt bostadsbidrag betalas ut löpande under bidragsåret. Bidra- get grundas på en av sökanden uppskattad årsinkomst. Slutligt bostads- bidrag bestäms i efterhand för varje kalenderår på grundval av bl.a. de inkomster som fastställer vid taxeringen. Om det slutliga bostadsbidraget bestäms till ett belopp som avviker med i förhållande till det preliminära bidraget skall mellan- skillnaden inte betalas ut eller betalas tillbaka. I såväl betänkande som i rapporten av bo- stadsbidrag framkommer att flerbarnsfamiljerna i bostadsbidragssystemet har den lägsta inkomststandarden1, se diagram 1. Här framgår att inkomststandarden är lägre ju fler barn hushållet består av. Vidare har sambohushåll med barn en lägre inkomststandard än hushåll som består av ensamstående med barn. 1 Med inkomststandard avses hushållets disponibla inkomster per konsumtionsenhet. Justeringar av inkomsten har då gjorts med hänsyn till att det finns stordriftsfördelar med flera vuxna i hushållet och att barn har ett annat konsumtionsbehov än vuxna. Inkomststandard för hushåll med bostadsbidrag uppdelad efter Prop. 2004/05:112 antalet barn, medianvärden E1: Ensamstående med 1 barn, E2: Ensamstående med 2 barn, E3+: Ensamstående med 3 barn eller fler, S1: Sambor/makar med 1 barn, S2: Sambor/makar med 2 barn, S3+: Sambor/makar med 3 barn eller fler. Källa: beräkningar (HEK)2 2002 Diagram 2 visar att ju fler barn hushållet består av, desto högre är ande- len hushåll som har ekonomiskt bistånd . Hushåll bestående av makar/sambor och barn får ekonomiskt bistånd i större utsträckning än ensamstående med barn. Andel hushåll med ekonomiskt bistånd uppdelat efter antalet barn Källa: beräkningar i bostadsbidragsregistret 2002 2 HEK=Hushållens ekonomi. Statistik från (2002) Diagram 3 visar att en större andel av hushållen med låga inkomster Prop. 2004/05:112 har en bostadskostnad understigande . procent av barnfamiljerna, eller drygt 12 500 hushåll, har en bostads- kostnad som understiger . Av dessa hushåll faller inom de som har lägst inkomststandard. Det om- vända gäller dvs. att en större andel av hushåll med högre inkomst bor i bostäder med en bostadskostnad överstigande . Det är således hushållen med lägst inkomst som har lägst bostadskostnad. Andel hushåll i olika inkomstklasser fördelat på olika bostadskostnader Källa: , årsstatistik 2004 5 Förslag till ändrade bestämmelser 5.1Höjning av det särskilda bidraget för hemmavarande barn Regeringens förslag: Det särskilda bidraget för hemmavarande barn skall höjas med till för ett barn, med till för två barn och med 550 kro- nor till för tre eller fler barn. Promemorians förslag stämmer överens med regeringens förslag. Remissinstanserna: Samtliga remissinstanser förutom är positiva till förslaget eller lämnar det utan invändningar. anser att det inte framgår i vilken omfattning och för vilka hushållsgrupper den fördelningspolitiska träffsäkerheten ökar. Statskontoret konstaterar att förslaget stärker de ekonomiskt mest utsatta barnfamiljerna men uttalar att det finns risk för att höjningen av bostadsbidraget minskar incitamenten för hushållen att skaffa sig ett arbete. Kontoret anser att genomskinligheten ökar om det särskilda bidraget för hemmavarande barn i stället benämns t.ex. kompletterande barnbidrag. är positiv till höjningen av bostadsbidraget men tar inte ställning till föreslagna nivåer eller proportioner mellan stödet till boendekostnad och det särskilda bidraget. välkomnar förslaget och menar att det bidrar till att öka överensstämmelsen mellan lagstiftning och artikel 27 i . () till- Prop. 2004/05:112 styrker förslaget men påpekar att en höjning av ett inkomstprövat bidrag, med hänsyn till marginaleffekten, riskerar att påverka arbetskraftsutbudet negativt. ESV anser att man kan fundera på om bidragets samband med nuvarande utgiftsområde Samhällsplanering, bostadsförsörjning och byggande är tillräckligt starkt, eller om kopplingen till Ekonomisk trygg- het för familjer och barn är starkare. ställer sig bakom förslaget om ett höjt bostadsbidrag men anser att det rör sig om marginella förbättringar. () välkom- nar regeringens initiativ om att tillföra mer resurser till barnfamiljer. SFS anser det positivt att förslaget uppmärksammar att det är hushåll med fler barn som har det sämst ställt. Studentkårers Central- organisation välkomnar reformeringen av bostadsbidraget och ambitio- nerna att öka den fördelningspolitiska träffsäkerheten. Skälen för regeringens förslag Bostadsbidraget har dels bostadspolitiska syften, dels familjepolitiska syften. Det bostadspolitiska målet är att alla skall ha förutsättningar att leva i goda bostäder till rimliga kostnader och i en stimulerande och trygg miljö inom långsiktigt hållbara ramar. Såsom ett ekonomiskt familjestöd har bostadsbidraget som mål att inom ramen för den gene- rella välfärden minska skillnaderna i de ekonomiska villkoren mellan familjer med respektive utan barn. Som ett led i regeringens satsning på barn i ekonomiskt utsatta familjer skall en del av regeringens aviserade satsning ekonomiska vårproposition avsättas till bostadsbidrag. Genom att höja bostadsbidra- get till barnfamiljer, i synnerhet de med fler barn, stärks den fördelnings- mässiga träffsäkerheten inom bostadsbidragssystemet. Den fördelningspolitiska träffsäkerheten stärks Målet med regeringens satsning är att värna om barn i de ekonomiskt mest utsatta familjerna. En ökad fördelningspolitisk träffsäkerhet nås om bidraget ökas till barnfamiljer med den lägsta inkomststandarden. I såväl betänkande (SOU 2001:24) som i Socialdeparte- mentets rapport av bostadsbidrag (dnr S2003/3579/SF) fram- kommer att flerbarnsfamiljerna i bostadsbidragssystemet har den lägsta inkomststandarden. En bättre träffsäkerhet nås därför om hushåll med fler barn får ett relativt sett högre bostadsbidrag än hushåll med färre barn. Detta uppnås genom att det särskilda bidraget höjs. Under avsnitt 8.2 beskrivs de ekonomiska konsekvenserna för hushållen av de före- slagna förändringarna av bostadsbidraget. För vidare analys av för- delningseffekterna se bilaga 4. Mot bakgrund av det anförda anser regeringen att det särskilda bidra- get för hemmavarande barn skall höjas för ett barn, för två barn och för tre eller flera barn. 5.2En ersättningsnivå för bidraget till bostadskostnader till barnfamiljer Regeringens förslag: För bidraget till barnfamiljers bostadskostnader skall de nuvarande ersättningsnivåerna om av bostadskostnaderna ändras till en ersättningsnivå om . Beloppsgränserna för den lägsta respektive högsta bostadskostnad som enligt nuvarande regler berättigar till bidraget ändras inte. Promemorians förslag stämmer överens med regeringens förslag. Remissinstanserna: Av de remissinstanser som yttrat sig har Kam- marrätten i , Länsrätten i , , Barn- ombudsmannen, , , Konsument- verket, samt Fastighetsägarna i lämnat promemorians förslag utan invändning. ifrågasätter om det bostadsanknutna bidraget måste minska när det särskilda bidraget höjs. anser att ett sätt att underlätta för personer att flytta till orter där det finns arbete, men också dyrare bostäder, är att ha ett stöd för bostadskostnaderna. menar att stora barnfamiljer i storstadsområden med högre bostadskostnader än vad föreslagna ersättningsnivåer kompenserar för, riskerar att bli ännu mer ekonomiskt utsatta. anser att förslaget innebär att enbarnsfamiljer som bor i yngre och dyrare fastighetsbestånd inte får något särskilt stöd för höga bostadskostnader. Bostadsbidraget borde därför enligt föreningen vara mer kopplat till bostadskostnaderna än vad det är . befarar att minskningen av bostadsbidragets anknytning till bostadskostnaden inte stimulerar hushållen till att ta sig ur en situa- tion med trångboddhet. Bostadskostnadsintervallen bör enligt hållas oförändrade, för att ge en mer påtaglig effekt av det höjda särskilda bidraget. Skälen för regeringens förslag: Syftet med de ändrade bestämmel- serna för bostadsbidraget är att värna om de ekonomiskt mest utsatta barnfamiljerna. För att förbättra den fördelningspolitiska träffsäkerheten skall ytterligare stöd ges till framför allt familjer med tre eller fler barn eftersom dessa är de ekonomiskt mest utsatta. Regeringen anser att bostadsbidrag även i fortsättningen bör lämnas med en andel av de bidragsgrundande bostadskostnaderna med en övre och en nedre beloppsgräns för dessa. Vid bidragsberäkningen bör dock tillämpas en ersättningsnivå som bör uppgå till av bostads- kostnaderna inom de två nuvarande bostadskostnadsintervallen, som således sammanläggs till ett intervall (se nuvarande nivåer i tabell 1). Detta medför förenklade regler jämfört med gällande bostadsbidrags- system. Förslaget innebär att bidraget till bostadskostnader minskar, som bl.a. det särskilda bidraget för hemmavarande barn ökar. Detta inne- bär sammantaget en nettoförbättring för majoriteten av hushållen efter- som det särskilda bidraget ökar mer än vad bostadskostnadsdelen minskar. Inte något hushåll får till följd av förslagen ett lägre bostads- bidrag. Familjer med fler barn får en större höjning än familjer med färre barn. I den begränsade förändring som föreslås lämnas ingen särskild kom- Prop. 2004/05:112 pensation för höga bostadskostnader, vilket och Hyresgäst- föreningen anser vara önskvärt. För hushåll där föräldern på grund av vårdnad eller umgänge har sina barn boende hos sig föreslås en kompensation för minskningen i bostadskostnadsbidraget, som en extra satsning görs (se avsnitt 5.3).