prop · GS031d22 · 2005-01-01 00:00:00 — Byggnader och anläggningar skall lokaliseras och utformas på ett miljöanpassat sätt och så att en långsiktigt god hushållning med mark, vatten och andra resurser främjas. Tio delmål anger inriktning och tidsperspektiv i det fortsatta miljöarbetet för att nå miljökvalitetsmålet. Delmålen gäller planeringsunderlag, kulturhistoriskt värdefull bebyggelse, buller, uttag av naturgrus, mängden deponerat avfall, avfallsdeponier, energianvändning m.m. i byggnader, inomhusmiljön samt återvinning av matavfall m.m. Resultatbedömning beträffande samhällsplanering och byggande redovisas närmare under utgiftsområde 18 Bostadspolitik. Resultatbedömning beträffande kulturhistoriskt värdefull bebyggelse redovisas närmare under utgiftsområde 17 Kulturpolitik. Här ges en översiktlig redovisning av viktigare insatser. 2004/05:1 UTGIFTSOMRÅDE 20 Enligt anger ca en tredjedel av kommunerna att de arbetar med program eller strategier för miljöfrågorna i delmålet om planeringsunderlag. För att nå delmålet om kulturhistoriskt värdefull bebyggelse krävs enligt rådet att kommunerna aktivt arbetar med att skydda såväl hela bebyggelsemiljöer som enskilda byggnader. Av 290 kommuner har knappt två tredjedelar skyddat någon byggnad genom rivningsförbud. Flertalet kommuner har skyddat endast någon enstaka byggnad, och av kommunerna har utnyttjat möjligheten något mera frekvent. Regeringen har tillsatt en särskild utredare, som skall se över vissa frågor som rör bebyggelseskydd och skyddet för lösöre(dir 2002:96). I detta ingår bl.a. att utreda och lämna förslag till regler som innebär ett förbättrat skydd för kulturhistoriskt värdefull bebyggelse. Utredaren skall slutredovisa sitt uppdrag . Den dominerande källan till trafikbuller är vägtrafiken, såväl den på det statliga vägnätet som den på det kommunala. Enligt beräknas trafikverken ha åtgärdat de mest bullerutsatta bostäderna . Många kommuner saknar dock nödvändiga handlingsprogram för åtgärder i det kommunala vägnätet. Genom de olika utredningar som pågår om buller m.m. och vägledning från centrala myndigheter bedöms underlag för att vidta effektiva åtgärder även inom kommuner komma fram. var uttaget av naturgrus . Det kan jämföras med , och . Enligt rådet fortsätter naturgrusets andel av de totala ballastuttagen att minska, och minskningen är något större än året innan. Delmålet om mängden deponerat avfall omfattar olika typer av avfall. När det gäller hushållsavfallet ökar enligt den totala mängden avfall som andelen som deponeras minskar. Kommunerna samlar in en allt större andel av hushållens farliga avfall för vidare behandling. Särskilt insamlingen och återvinningen av elektronikavfall har totalt sett ökat kraftigt . Till lämnade deponiägarna in anpassnings- eller avslutningsplaner om hur de avser att följa deponiförordningen. digheterna arbetar nu med att utvärdera om åtgärderna som beskrivs i planerna uppfyller förordningens krav. uppskattar att omkring hälften av landets deponier som var i drift kommer att avslutas . bedömer att det är möjligt att nå delmålet om minskad miljöbelastning från energianvändning i bostäder och lokaler så att den är lägre än trots att vissa bedömningar tyder på att energianvändningen kan komma att öka. Bebyggelsen står för av totala energianvändning och av koldioxidutsläppen när man ser till byggnadsverkens hela livscykel. Småskalig vedeldning kan innebära miljöbelastning, särskilt lokalt i tätorter, och utvecklingen behöver därför följas. Genom att bl.a. fortsätta byta fossila bränslen mot förnyelsebara m.m. bedömer regeringen att målet kan nås. Enligt medförde ändringen av förordningen om radonbidrag att antalet ansökningar om bidrag ökade kraftigt . Någon uppföljning av de nya delmålen om återvinning av matavfall har ännu inte hunnit göras. konstaterar dock att det pågår en kraftig utbyggnad för återvinning av källsorterat matavfall från hushåll och restauranger genom biologisk behandling. 3.7.15.2 Analys och slutsatser Kommuner och länsstyrelser är viktiga aktörer i arbetet att nå målet God bebyggd miljö. För att målet skall kunna nås behövs mer resurser eller omprioriteringar på lokal och regional nivå. Kommunerna är de viktigaste aktörerna för att delmålet om planeringsunderlag skall uppnås, bl.a. eftersom de har ansvaret för fysisk planering. Arbetet med översiktlig fysisk planering enligt (PBL) varierar i landets kommuner. Nästan två tredjedelar av kommunerna har kommuntäckande översiktsplaner som antogs , men många kommuner har påbörjat arbetet med den andra omgången översiktsplaner eller arbetat med fördjupningar av översiktsplanerna. anger att låg planeringsaktivitet i kommunerna till stor del kan kopplas till resurs- och kompetensbrist och att flera länsstyrelser har bristande resurser i form av ekonomi och tid, vilket försvå- rar deras möjlighet att arbeta fram regionala underlag och stödja kommunerna i deras planering. Dessa faktorer gör att anser det osäkert om delmålet kan nås. Regeringen bedömer dock att delmålet kan nås med stöd, råd och vägledning från berörda centrala myndigheter. Det finns inte någon samlad kunskap om den kulturhistoriskt värdefulla bebyggelsen i . De flesta kommuner har dock någon form av kunskapsunderlag för att identifiera värdefulla bebyggelsemiljöer och byggnader. Arbetet med att bygga upp denna kunskap fortsätter att utvecklas och är en förutsättning för att uppnå delmålet. Utredningen om bebyggelseskydd och skyddet för lösöre (dir. 2002:96) skall slutredovisa sitt uppdrag . Utredningen är avsedd att ge underlag för det fortsatta arbetet med delmålet om kulturhistoriskt värdefull bebyggelse. Eftersom många kommuner saknar handlingsprogram för åtgärder som syftar till att minska bullerstörningar från det kommunala vägnätet och trafiken ökar blir det enligt rådets bedömning svårt att nå delmålet om buller. och rådets (direktiv /49/EG) om bedömning och hantering av omgivningsbuller har införts i svensk lagstiftning genom förordning (2004:675) om omgivningsbuller. Målet med direktivet är att fastställa en gemensam strategi som syftar till att undvika, förebygga eller minska de skadliga effekterna av buller i miljön. anger att trots att trafikbuller är ett stort problem, särskilt i större tätorter, görs allt oftare avsteg från riktvärdena för buller när nya bostäder byggs. Regeringen har givit i uppdrag att utarbeta fördjupat underlag för tillämpningen av de riktvärden för buller från väg- och järnvägstrafik som redovisas i regeringens proposition Infrastrukturinriktning för framtida transporter (prop. 1996/97:53, bet. 1996/97:TU07, rskr. 1996/97:174). Underlaget skall tjäna som vägledning vid planläggning för och byggande av bostäder, bl.a. vid komplettering av bebyggelse i städernas centrala delar. Uppdraget skall redovisas . Beträffande delmålet om uttag av naturgrus anser regeringen att kunskapen om hur stora volymer som återanvänds respektive kan återanvändas måste förbättras. Man måste också ta ställning till vilka material som är möjliga att återanvända i ett långsiktigt hållbart samhälle. 2004/05:1 UTGIFTSOMRÅDE 20 Ett uppdrag om detta genomförs f.n. av (). Dessutom bör miljölagstiftningen justeras så att återvinning av material kan samordnas med normal ballastproduktion. Den totala efterfrågan på ballastmaterial följer ungefär bygginvesteringarna i . Regeringen delar bedömning att det skall vara möjligt att nå målet om uttag på högst naturgrus . Hela delmålet om deponerat avfall blir svårt att nå inom tidsramen enligt regeringens bedömning. Det finns trender som missgynnar respektive gynnar delmålet. För att minska deponeringen har flera kraftfulla styrmedel införts, men dessa påverkar inte den totala mängden genererat avfall i någon högre grad enligt rådet. Det starkaste styrmedlet för att nå delmålet om avfallsdeponier är förordningen (2001:1078) om deponering av avfall. I många fall har de faktiska åtgärderna vid deponierna ännu inte kommit igång, och det saknas statistik på hur många deponier som uppfyller delmålet. Regeringen bedömer dock att delmålet skall kunna uppnås . Åtgärder för en effektivare energianvändning redovisas närmare under utgiftsområde 21 Energi. Arbete för en inomhusmiljö där byggnader och deras egenskaper inte påverkar hälsan negativt pågår. Två utredningar tar fram underlag som ett led i detta arbete. De har presenterat delar av sina uppdrag, nämligen förslag till byggnadsdeklarationer och ett nationellt register samt kunskapsmål beträffande fukt, mögel och buller. Re- geringen avser även att i processen med den fortsatta Bygga-bo-dialogen medverka till att utveckla och fastställa kriterier för miljöklassificering i samverkan med bygg- och fastighetssektorn. anger att brister i ventilationen kan vara en orsak till att delmålet inte uppfylls. Enligt förordningen om obligatorisk ventilationskontroll (OVK) skall fastighetsägarna kontrollera och vid behov åtgärda ventilationens funktion. Hur OVK fungerar utvärderas av . slog ändringen av förordningen om radonbidrag igenom, och antalet ansökningar om bidrag ökade kraftigt. Rå- det anger att det är något oklart hur många byggnader som behöver åtgärdas, men det finns 2004/05:1 UTGIFTSOMRÅDE 20 anledning att anta att verksamheten måste ökas avsevärt om delmålet skall nås. Kartläggningen av radon i skolor och förskolor pågår, och den del av målet som rör dessa bedöms kunna nås. Regeringen anser mot bakgrund av att det saknas uppgifter om hur det står till i olika avseenden i byggnadsbeståndet, att det är svårt att bedöma om delmålet för inomhusmiljön kan uppnås. I delmålet ingår tre krav om ventilation och radonhalter. Avsikten är att utöka delmålet med ytterligare aspekter av betydelse för inomhusmiljö utifrån det underlag som föreslår samt den efterföljande remissbehandlingen. Underlag tyder på att återvinningen av matavfall kommer att fortsätta öka i hög grad, åtminstone . Mot denna bakgrund bedömer regeringen att förutsättningarna att nå delmålet om återvinning av matavfall från hushåll m.m. inte är orealistiska, även om det krävs fortsatt utveckling och utbyggnad i hög takt. Eftersom delmålet om återvinning av matavfall från livsmedelsindustrier m.m. beslutades har ännu ingen direkt uppföljning gjorts. Mängden matavfall från livsmedelsindustrier som återvinns genom biologisk behandling ökar emellertid avsevärt . För detta avfall är underlaget om nuvarande hantering något sämre än för matavfall från hushåll och restauranger m.m. Eftersom detta delmål avser större materialflöden av mer ensartad kvalitet bedömer att återvinningen bör bli ekonomiskt konkurrenskraftig även på kortare sikt. Det finns indikationer på att återvinningen kommer att öka kraftigt, men regeringen har inte underlag för att bedöma förutsättningarna att nå delmålet till följd av brister i underlag . Regeringen avser att återkomma med slutsatser om miljökvalitetsmål och delmål i samband med regeringens redovisning till av den fördjupade utvärderingen av miljömålen. Omhändertagandet av använt kärnbränsle och kärnavfall som uppkommer i verksamheten vid de kärntekniska anläggningarna styrs enligt lagen (1984:3) om kärnteknisk verksamhet (kärntekniklagen). 10 § kärntekniklagen anger att den som har tillstånd att bedriva kärnteknisk verksamhet svarar för att det kärnavfall och det använda kärnbränsle som uppkommer i verksamheten hanteras och slutförvaras på ett säkert sätt, och att den anläggning i vilken verksamheten bedrivs avvecklas och rivs på ett säkert sätt sedan verksamheten upphört. I ansvaret ingår även att svara för kostnader för hanteringen. Enligt det system för finansiering av kostnaderna för att på ett säkert sätt ta hand om det använda kärnbränslet och för avveckling och rivning av kärnkraftverken som beslutade om , skall en avgift baserad på antalet producerade kilowattimmar vid anläggningen betalas av innehavaren av en kärnkraftsreaktor. Lagen (1992:1537) om finansiering av framtida utgifter för använt kärnbränsle m.m. anger att avgiften skall betalas så länge reaktorn är i drift samt att reaktorinnehavaren skall ställa säkerheter till staten för att säkerställa att medel finns tillgängliga för de kostnader som uppstår för hantering och slutförvaring av använt kärnbränsle och visst radioaktivt avfall, för forskning, avveckling och rivning av reaktoranläggningar. Ett liknande system för finansiering av hanteringen av visst radioaktivt avfall från forskningsreaktorn i Studsvik infördes . samlas de fonderade medlen i Kärnavfallsfonden och förvaltas av . Placeringsreglerna för Kärnavfallsfonden ändrades från . De nya reglerna innebär att styrelsen, utöver avistaplaceringar och kortfristiga placeringar hos , är hänvisad till placeringar på marknaden i främst nominella obligationer eller realränteobligationer utfärdade av . tillsatte regeringen en utredning (M 2003:01) om översyn av systemet för finansiering av framtida utgifter för använt kärnbränsle m.m. Utredningens betänkande väntas till . anger i förvaltningsberättelsen att fonden tillfördes avgiftsinbetalningar på ca (ca ). Ut- betalningarna uppgick till ca (ca ). Marknadsvärdet var ca . Regeringen har enligt bilskrotningslagen (1975:345) fått bemyndigande att meddela föreskrifter om skrotningsavgifter för bilar som registreras i bilregistret och skrotningsavgifter för bilar som lämnas till auktoriserade bilskrotare. Avgifterna fonderas i bilskrotningsfonden, som administreras av . Behållningen uppgick till . Enligt en förordningsändring kan auktorisation för bilskrotning meddelas på högst . För att få behålla sin auktorisation var alla bildemonterare tvungna att hos ansöka om auktorisation på nytt innan . Antalet bildemonterare med giltig auktorisation har därmed sjunkit från 527 till 365. Med omprövning av auktorisationen har förutsättningarna förbättrats för en verksamhet på lika villkor. Regeringen har enligt lagen (1990:1332) om avgifter för miljöfarliga batterier fått bemyndigande att meddela föreskrifter om avgifter som behövs för att täcka samhällets kostnader för att samla in och omhänderta förbrukade batterier. Avgifterna fonderas i batterifonden, som förvaltas av . Behållningen uppgick för blybatterier till och för småbatterier till . har inte haft några invändningar mot årsredovisningarna för , , , för miljö, areella näringar och samhällsbyggande samt kärnavfallsfondens styrelse. För granskning av årsredovisningarna för och Kemikalieinspektionen har däremot lämnat invändningar enligt följande. har granskat årsredovisning och har invänt mot att Na- turvårdsverket överskridit bemyndiganderamarna för anslaget 34:4 Sanering och återställning 2004/05:1 UTGIFTSOMRÅDE 20 av förorenade områden () med , anslaget 34:5 Miljöforskning () med och anslaget 34:14 Stöd till klimatinvesteringar () med . bedömer årsredovisningen i övrigt vara i allt väsentligt rättvisande. kommer att ta fram rutinbeskrivningar för uppföljning och bevakning av samtliga i regleringsbrevet upptagna villkor och bemyndiganden. Vidare kommer att säkerställa att de personer vars verksamhet är berörda av villkor eller bemyndiganden erhåller erforderlig kompetensutveckling. Regeringen avser följa upp att åtgärderna vidtas genom en nära dialog med . har granskat Kemikalieinspektionens årsredovisning och har invänt mot att Ke- mikalieinspektionen inte har gjort en nedskrivning av förbättringsutgift på annans fastighet. En korrekt nedskrivning hade inneburit att Kemikalieinspektionen överskridit sin anslagskredit med . Orsaken till överskridandet av anslaget är svårigheten att hantera de intäkter och kostnader för riskbedömning av bekämpningsmedel som uppkommer genom de uppdrag som ges av EU (SERP). Kemikalieinspektionen kommer att förbättra styrningen av medel och resurser för dessa uppdrag. Regeringen avser följa upp att åtgärderna vidtas genom en nära dialog med Kemikalieinspektionen. Regeringen har i Årsredovisning för staten 2002 redovisat sin bedömning av resultatet från granskning av miljö, rapport miljö bidrag till internationell granskning (RRV 2001:35). Åtgärder som syftar till att förbättra miljösituationen i vidtas kontinuerligt och har fortsatt hög prioritet. En närmare beskrivning av genomförda insatser redovisas under miljökvalitetsmålen Hav i balans samt levande kust och skärgård, Ingen övergödning och Giftfri miljö. (Se vidare i avsnitt 3.7.) 2004/05:1 UTGIFTSOMRÅDE 20 Tabell 3.5 Anslagsutveckling 34:1 1Inklusive av beslutade anslag på tilläggsbudget och förslag på tilläggsbudget i samband med BP 2Motsvarar 326 973 tkr prisnivå. 3Motsvarar 326 973 tkr prisnivå. Anslaget disponeras för förvaltningskostnader, inkl. verkets kostnader för att administrera den verksamhet som finansieras via sakanslagen. Budget för avgiftsbelagd verksamhet Intäkterna från offentligrättslig verksamhet beräknas till , varav inkomster om från dispensavgifter för CFC och halon som redovisas mot inkomsttitel Miljöskyddsavgifter, inkomster om från övriga offentligrättsliga avgifter som redovisas mot inkomsttitel Övrig offentligrättslig verksamhet samt inkomster om från EU som redovisas mot inkomsttitel Övriga bidrag från EU. Tabell 3.6 Offentligrättslig verksamhet 34:1 (som inte får disponeras) I uppdragsverksamheten ingår informations- och utbildningsinsatser, såsom utgivning av publikationer, arrangemang av kurser, konferenser och seminarier. I uppdragsverksamheten ingår även hantering av Nox, Batterifonden och Jägarexamens- och jaktkortsregistren. Tabell 3.7 Uppdragsverksamhet 34:1 Inform./utb Inform./utb Inform./utb På grund av omstrukturering och avveckling av vissa verksamheter har uppdragsverksamheten gått med underskott. På bör full kostnadstäckning uppnås. är central förvaltningsmyndighet på miljöområdet och skall vara pådrivande och samlande i miljöarbetet. Verkets arbete skall syfta till att främja hållbar utveckling med utgångspunkt i den ekologiska dimensionen. Därvid skall de av fastställda miljökvalitetsmålen och strategierna för att uppnå dessa vara vägledande. Regeringens bedömning är att uppfyller de mål som ställts och att arbetet med miljökvalitetsmålen fortskrider i positiv riktning. Förutsättningarna för att utöva sin roll som central förvaltningsmyndighet på miljöområdet har förändrats . Delmål för miljöarbetet har beslutats av och en ny struktur för arbete med miljömål har införts. 2002 (prop. 2001/02:1) anges en gemensam målbild för arbetet i ett mål- och resultatstyrningssystem med syfte att uppnå ett ekologiskt hållbart samhälle. Ekonomiska och rättsliga styrmedel med som central lagstiftning, marknadsbaserade styrmedel och frivilliga åtaganden bildar tillsammans med myndigheternas arbete utgångspunkten och en stomme för miljöarbetet i den nya strukturen. har sektorsansvaret för miljön och hållbar utveckling utvecklats. Därtill har arbetet inom EU liksom det globala miljöarbetet blivit allt viktigare för att genomföra den svenska miljöpolitiken. Regeringen har, mot denna bakgrund, för avsikt att genomföra en fördjupad prövning av verksamhet. Prövningen skall bl.a. avse behov av förändringar vad gäller mål och inriktning samt prioriteringar i myndighetens verksamhet. Regeringen avser därutöver att överföra arbetsuppgifter avseende emissioner av avgaser från bilar och avseende avgaser och buller från arbetsmaskiner och arbetsredskap från till . Med anledning av överföringen av verksamheten föreslås att överförs till utgiftsområde 22 anslag 36:2 Väghållning och statsbidrag. Regeringen föreslår därmed att anvisas under anslaget 34:1 . beräknas anslaget till och till . Anslaget har för perioden 20052007 beräknats enligt följande: Tabell 3.8 Härledning av anslagsnivån 20052007, för 34:1 Förändring till följd av: Pris & löneomräkning 2 Överföring till/från andra an- Förslag/beräknat anslag 1Statsbudget enligt beslut (bet. 2003/04:FiU10). Beloppet är således exklusive beslut på tilläggsbudget under innevarande år. 2Pris- och löneomräkningen baseras på anvisade medel statsbudget. Övriga förändringskomponenter redovisas i löpande priser och inkluderar därmed en pris- och löneomräkning. 2004/05:1 UTGIFTSOMRÅDE 20 3.10.2 34:2 Miljöövervakning m.m. Tabell 3.9 Anslagsutveckling 34:2 Miljöövervakning m.m. 1 Inklusive av beslutade anslag på tilläggsbudget och förslag på tilläggsbudget i samband med BP Anslaget disponeras för uppföljning och rapportering av miljökvalitetsmålen, för miljöövervakning, för bidrag till vissa ideella organisationer, för bidrag till projektet vid Water In- stitute () samt för Aktiebolaget arbete med miljökrav vid offentlig upphandling. disponeras anslaget för bilavgasverksamhet. Medel för denna verksamhet föreslås överföras till . Medlen till uppföljning och rapportering av miljökvalitetsmålen och till miljöövervakning fördelas av vid . Rådet fattar beslut om den nationella miljöövervakningens inriktning samt fördelar även medel till viss regional miljöövervakning. En del av anslaget används också för internationellt miljöövervakningsarbete och arbete med internationell rapportering som en följd av EG-direktiv och andra internationella åtaganden. Bemyndigande om ekonomiska åtaganden För att skapa goda förutsättningar för planering, upphandling och genomförande av miljöövervakningen föreslås regeringen bemyndigas att ingå ekonomiska förpliktelser, som inklusive tidigare åtaganden innebär utgifter på högst , högst och högst . 2004/05:1 UTGIFTSOMRÅDE 20 Tabell 3.10 Bemyndigande om ekonomiska åtaganden 34:2 Miljöövervakning m.m. Utestående åtaganden vid årets Erhållet/föreslaget bemyndigande Miljöövervakningen har en betydelsefull roll när det gäller att ta fram kunskap om miljön som kan användas som underlag för att driva miljöarbetet framåt. En ändamålsenlig miljöövervakning är också en förutsättning för en effektiv uppföljning av miljökvalitetsmålen. Regeringen bedömer att miljöövervakningen bör ges fortsatt hög prioritet. Fr.o.m. överförs verksamheten för hållbarhetskontroller för bilar från till . Regeringen föreslår därför att överförs till utgiftsområde 22 anslag 36:2 Väghållning och statsbidrag för att finansiera hållbarhetskontroller. Regeringen föreslår därmed att anvisas under anslaget 34:2 Miljöövervakning m.m. . beräknas anslaget till och till . Anslaget har för perioden 20052007 beräknats enligt följande: Tabell 3.11 Härledning av anslagsnivån för 20052007, för 34:2 Miljöövervakning m.m. Förändring till följd av: Överföring till/från andra an- Förslag/beräknat anslag 3.10.334:3 Åtgärder för biologisk mångfald Tabell 3.12 Anslagsutveckling 34:3 Åtgärder för biologisk mångfald 1 Inklusive av beslutade anslag på tilläggsbudget och förslag på tilläggsbudget i samband med BP Anslaget disponeras för insatser för bevarande och restaurering av värdefulla naturmiljöer och biologisk mångfald med särskild inriktning på frågor om områdesskydd, artbevarande, naturvårds- och fastighetsförvaltning, viltförvaltning samt kalkning av sjöar och vattendrag enligt bidragsbestämmelserna som regleras i förordningen (1982:840) om statsbidrag till kalkning av sjöar och vattendrag. -ersättningar enligt 31 kap. (1998:808) såvitt avser ansvarsområde, -kostnader för förvärv för statens räkning av värdefulla naturområden för biologisk mångfald och friluftsliv, -statsbidrag till kommuner och kommunala stiftelser för skydd och förvaltning av värdefulla naturområden, 1 Statsbudget enligt beslut (bet. 2003/04:FiU10). Beloppet är således exklusive beslut på tilläggsbudget under innevarande år. -kostnader för artbevarandeåtgärder och förvaltning av skyddade områden, 2004/05:1 UTGIFTSOMRÅDE 20 -kostnader för utredning, förhandling och värdering i samband med säkerställande av ur naturvårdssynpunkt värdefulla naturområden, samt -kostnader för arbete med EG:s ramdirektiv för vatten. Av anslaget får högst användas för markkalkning i enlighet med program. En stor del av anslagssparandet som fanns vid utgången av förklaras av den utgiftsbegränsning som lades på anslaget för att bidra till ett lägre utgiftstryck på statsbudgeten. Bemyndigande om ekonomiska åtaganden