prop · GS03101 · 2005-04-15 00:00:00 — Avskrivning av kapitaliserade räntor leder däremot inte till någon avräkning mot statsbud- geten utan balanseras av CSN:s myndighetska- pital. beviljar CSN lån för inköp av hem- utrustning till flyktingar enligt särskild förord- ning. Lånen får vara på högst och förfaller till återbetalning med en återbetalningstid varierande . Den utestående lånestocken var fördelad på 56 400 lån med 81 300 låntagare. Av skulden bedöms som osäker. Även hemutrustningslånen finansieras genom att CSN tar upp lån i RGK. I likhet med studie- lånen fastställer regeringen CSN:s upplå- ningsränta i RGK baserad på den ovägda genom- snittsräntan för emission av statsskuldsväxlar och statsobligationer . Den låneränta som CSN betalar till RGK belas- tar anslaget 10:4 Hemutrustningslån på stats- budgeten. Den ränta som låntagarna återbetalar till CSN avräknas detta anslag. Regeringen fast- ställer den ränta som låntagarna skall betala till CSN. Den motsvarar CSN:s upplåningsränta hos RGK plus ett risktillägg på . Obetalda räntor samt avskrivningar hanteras på samma sätt som studielånen. Skr 2004/05:101 För vissa infrastrukturprojekt har beslutat om lån till statliga eller privata bolag. Det gäller byggandet av och samt de svenska landanslutningarna till . Vid slutet av 2004 var den totala lånevolymen till dessa projekt . Återbetalningen av lånet till de svenska landanslutningarna liksom bro- konsortiets egna lån skall finansieras med inkomster från . I fallet Botnia- banan skall lånen betalas tillbaka med hjälp av av- gifter som betalar, vilka i sin tur skall täckas med anslag genom beställningsbemyndi- gande. I samband med bolagiseringen av affärsverket beslöt att de nybil- dade bolagen skall få låna i RGK. har också beslutat att RGK skall ställa ut ett lån till för delfi- nansiering av utvecklingskostnaderna för ving- balkar till den nya superjumbon . uppgick dessa lån tillsammans till . Med utgångspunkt från det regelverk som gäller för garantier har kredit- riskavgifter tagits ut på lånen till och bolagen som kommer från . Lånen till och landanslutningar kom till innan budgetlagen trädde i kraft och några kreditriskavgifter tas inte ut. På grund av förväntade kreditförluster har värdet på dessa lån skrivits ned med . Övrig utlåning sker i huvudsak via anslag på statsbudgeten. Samtliga nedanstående lån har fi- nansierats genom anslag. Framtida kreditförlus- ter är därmed redan finansierade. Låntagarnas betalningar av räntor och amorteringar redovisas Sidas utlåning på består av biståndskrediter () och villkorslån (). Biståndskre- diter lämnas till stater för finansiering av infra- struktur och villkorslånen ges inom två program för näringsutveckling och kapitalmarknadsut- veckling. I beloppet för villkorslånen ovan ingår osäkra fordringar med . utlåning var och bestod främst av lokaliseringslån på , varav betraktas som osäkra fordringar. s.k. såddfinansiering (lån med villkorad återbetal- ningsskyldighet baserad på riskdelning i teknik- baserade affärsutvecklingsprojekt) fördes till . Utlåningen, som till bestod av osäkra fordringar, uppgick då till . utlåning uppgick till , varav be- döms som osäkra fordringar. har lånat ut till olika projekt i för att mot- verka utsläpp av klimatpåverkande gaser genom investeringar i effektivisering av produktion och distribution av energi, företrädesvis baserad på förnybara energikällor för uppvärmning. De osäkra fordringarna bedöms till 32 miljoner kro- nor. Vidare har ställt ut vill- korslån inom energisektorn med som i sin helhet bedöms som osäkra fordringar. Länsstyrelserna har tidigare lånat ut till jord- bruk enligt låneprogram som är stängda för nyutlåning. Kvarstående lånestock är på 64 mil- joner kronor, varav bedöms som osäkra fordringar. Kammarkollegiet har en utestående lånestock på från tidigare öppna pro- gram eller enligt särskilda beslut. Endast en mycket liten del av beloppet bedöms som osäkra fordringar. Avgifter till och bidrag från EU 8 Avgifter till och bidrag från EU är en av de största nettobetalarna i EU till den Europeiska gemenskapens budget (EU- budgeten). Det innebär att betalar be- tydligt mer i avgift till EU-budgeten än vad lan- det får tillbaka i återflöde från EU. I detta avsnitt redovisas den svenska EU-avgiften och återflö- det från EU. 8.1Avgiften till EU:s budget EU:s budget upprättas med stöd av artikel 268 i fördraget om Europeiska unionen. Finansie- ringen av budgeten med s.k. egna medel, dvs. av- gifter från medlemsstaterna, fastställs i fördra- gets artikel 269 och i rådets beslut om gemenskapernas egna medel (2000/597/EG, Eu- ratom). Övriga inkomster som bidrar till finansi- eringen är diverse gemenskapsskatter, räntor, EES-ländernas bidrag m.m. Den årliga budgeten är resultatet dels av de ramar som sätts av beslu- tet om egna medel och det finansiella perspekti- vet, dels av den årliga budgetberedningen inom rådet och . Det finansiella perspektivet är en budgetplan som anger högsta tillåtna utgifter totalt och per utgiftskategori för vart och ett av de år planen omfattar. Inneva- rande finansiella perspektiv löper . Den totala avgiftens olika beståndsdelar kommenteras kortfattat nedan. Handelstullar tas ut enligt den gemensamma tulltaxan vid handel med länder utanför EU. Dessa inkomster tillfaller gemenskapsbudgeten. Medlemsländerna får dock behålla en andel av intäkterna för att finansiera administrations- kostnader. höjdes andelen från 10 pro- cent till . Särskilda jordbrukstullar och sockeravgifter Det tas också ut särskilda jordbrukstullar och en produktionsavgift för socker inom ramen för den gemensamma jordbrukspolitiken. Dessa in- komster tillfaller också gemenskapsbudgeten, med avdrag för finansiering av administrativa kostnader enligt samma procentsatser som för tullavgifter. Denna del av avgiften beräknas som en procen- tuell andel av den s.k. mervärdesskattebasen. Med mervärdesskattebas avses värdet på den samlade konsumtionen av varor och tjänster un- der . Den nationella skattebasen korrigeras så att en enhetlig skattebas erhålls för alla med- lemsländer. Avgiften baseras på en prognos på landets mervärdesskattebas för aktuellt budgetår. I efterhand revideras avgiften med hänsyn till utfallet för denna bas. görs dessutom en justering av innevarande års avgift enligt en uppdaterad prognos för avgiftsbasen. reducerades det högsta tillåtna uttaget av momsavgiften från till maximalt av medvärdesskattebasen och reducerades uttaget till maximalt 0,5 pro- cent. Avgift som baseras på BNI Denna del av avgiften beräknas som en procen- tuell andel av medlemslandets bruttonationalin- komst (BNI) beräknad till marknadspriser. BNI uttrycker värdet av de samlade inkomsterna i ett land. Uttaget beräknas som en procentuell andel av gemenskapens samlade BNI mot bakgrund av återstående finansieringsbehov sedan övriga avgifter beräknats. BNI-avgiften korrigeras i efterhand då den prognostiserade avgiftsbasen ersätts med utfall. görs dessutom en justering av innevarande års avgift enligt en uppdaterad prognos för avgiftsbasen. har beviljats en ned- sättning av sin avgift (budgetreduktion) som fi- nansieras gemensamt av övriga medlemsländer. Beslutet om reduktionen togs med hänsyn till det brittiska nettobidraget. reducerades finansieringsansvar, enligt det senaste beslutet om egna medel, till av den tidigare andelen. De medel erhåller som återflöde från EU-budgeten kommer huvudsakligen från och strukturfonderna. Medel från forsknings- och utvecklingsprogram erhålls också. Nedan redogörs kortfattat för de olika fonderna. En stor del av återflödet går via statsbudgeten, medan en del går direkt till olika myndigheters verksamhet och en del inte alls redovisas av sta- ten. Utöver de anslag som helt eller delvis finansie- ras av EU-bidrag, måste hänsyn tas till att det fö- rekommer utgifter föranledda av den medfinan- siering som staten står för. Medfinansieringen är en förutsättning för att medel från bl. a. struk- turfonderna skall kunna utbetalas. Kostnaderna för medfinansieringen avräknas mot anslag. Å andra sidan erhålls vissa medel från EU, exem- pelvis forskningsstöd, som inte redovisas på statsbudgeten. Huvuddelen av bidragen är jordbruksstöd inom ramen för den gemensamma jordbrukspolitiken. Exempel är areal- och djurbidrag, trädesersätt- ning och exportbidrag. Dessa bidrag finansieras av jordbruksfondens så kallad garantisektion (EUGFJ-garanti). En del av jordbruksfonden finansierar också insatser under strukturfon- derna (EUGFJ-utveckling). Olika former av strukturstöd erhålls, t.ex. regio- nal- och arbetsmarknadsstöd. Strukturfonderna är ett samlingsbegrepp för fyra fonder, Europe- iska Socialfonden (ESF), Europeiska Regionala Utvecklingsfonden (ERUF), Fonden för Fiskets Utveckling (FFU), Utvecklingssektionen vid (EUGFJ-utveckling) samt de s.k. gemenskapsinitiativen. I resultaträkningen för staten redovisas avgiften till EU under posten Transfereringar (se vidare not 4 till resultaträkningen). Återflödet från EU redovisas under posten Intäkter av bidrag (se vi- dare not 3 till resultaträkningen). Redovisningen i resultaträkningen är periodiserad, dvs. intäkter och kostnader redovisas det år de är hänförliga till. Kostnaden för EU-avgiften redovisas det år avgiften avser. Intäkt av EU-bidrag redovisas det år som stödet betalas ut till bidragsmottagarna, vilket motsvarar det år kostnaden uppstår. I ta- bellen nedan redovisas kostnaden för EU-avgif- ten . En jämförelse görs med de totala intäkterna av bidrag från EU. Tabell 8.1 Periodiserat utfall (bidrag till EU) Summa bidrag från EU 1.Från 2001 har betalningar på avseende momsavgiften, avseende BNI-avgiften samt avseende Storbritannienavgiften förts till 2002. 2.Från 2002 har betalningar på avseende momsavgiften, avseende BNI-avgiften samt avseende Storbritannienavgiften förts till 2003. 3.Från 2004 har betalningar på avseende BNI-avgiften förts till 2003. kostnader för avgiften till EU minskade 2004 med . Det beror främst på att BNI-avgiften blev större än normalt på grund av en korrigering av tidigare års avgiftsbaser. Korrigeringen medförde en ex- tra inbetalning och kostnad för BNI-avgiften 2003 på . Minskningen av den momsbaserade avgiften beror framför allt på att det maximala uttaget av momsavgift sänkts till av momsbasen. Den minskade momsavgiften ersätts av en högre BNI-avgift. Nettoflödet till EU minskade 2004 med . Detta beror främst på de mins- kade kostnaderna men även på att bidragen från EU ökat med . Det är framför allt ersättningen från EU:s jordbruks- fond för djurbidrag som ökat . Till skillnad från redovisningen på statsbudgeten in- nefattar redovisningen av intäkter i ovanstående tabell även intäkter som disponeras av myndig- heterna, dvs. som inte redovisas mot inkomstti- tel. digheter, dvs. betalningar från EU- kommissionen redovisas mot inkomsttitel, me- dan de utbetalningar som myndigheterna gör på kommissionens vägnar redovisas mot anslag på statsbudgetens utgiftssida. Dessa anslag är spridda under flera olika utgiftsområden. Betalningar från Europeiska kommissionen redovisas samlat under inkomsttypen 6000 Bi- drag m.m. från EU och specificeras på separata inkomsttitlar. EU-avgiften redovisas under ut- giftsområde 27, anslaget 93:1 Avgiften till Euro- peiska gemenskapen. Redovisningen på statsbud- geten är i dessa delar kassamässig. mellanhavanden med EU skiljer sig mellan jordbruksfondens garantisektion och strukturfonderna. Jordbruksfondens garanti- sektion regleras den tredje vardagen i efter utbetalningsmånaden i . För strukturfonderna förskotteras medlems- länderna en viss del av bidragen och därefter överförs medel löpande . Slutlig reglering sker vid programperiodens slut. I följande tabell sammanfattas det kassamäs- siga flödet mellan EU och den svenska statsbud- geten . På den svenska statsbudgeten bruttoredovisas det återflöde som administreras av svenska myn- Tabell 8.2 Avgifter till och återflöde från EU (kassamässigt) Bidrag till trans.eur.nätv. Övriga bidrag från EG Nettoflöde från statsbudgeten till EU 1 Avräknat mot anslag 93:1 Avgiften till Europeiska gemenskapen. 2 Redovisat mot inkomsttitel grupp 6 Bidrag från EU m.m. avgift och nettoflöde till EU ökade kas- samässigt med 7 241 re- spektive . Ökningen av avgiften 2004 beror på regering- ens beslut om att tidigare- och senarelägga delar av avgiften för 20039 och har med andra ord inte ökat till följd av beslut av EU: s budgetmyndig- het. Ökningen av nettoflödet till EU beror huvud- sakligen på regeringens beslut men även på att bidragen från EU minskat kassamässigt med . Den mervärdesskattebaserade avgiften har mins- kat med . Främst beror detta på att det procentuella uttaget av medlemsstaternas mervärdesskattebas minskat . BNI-avgiften ökade med . Detta beror i huvud- sak på att av BNI-avgiften tidigarelades till 2002 och 2 546 miljo- ner kronor senarelades till 2004. Bortsett från regeringens beslut ökade BNI- avgiften 2004 med , vilket beror på att det procentuella uttaget höjts. BNI- avgiften utgör en restfinansiering för att täcka behov sedan övriga avgifter fastställts. finansieringsansvar för Storbritanni- ens budgetreduktion har minskat med 60 miljo- ner kronor . Tull- och jordbruksavgifterna har minskat med 280 respektive 35 miljoner. Inkomsterna från EU minskade med 461 miljo- ner kronor . Framför allt är det bidragen från perioden 20002006 som minskat. Detta beror främst på att bidragen var högre än normalt då bidrag avseende 2002 betalades . 9 Här ingår också en dröjsmålsränta på med anledning av beslutet om senareläggning i vilken betalades till Europeiska Kommissionen . Övriga utgifter och bidrag kopplade till EU Uppgifterna i tabellerna ger ingen helhetsbild av alla effekter av EU-medlemskapet för statsbud- geten. tog statliga myndigheter, universitet och högskolor emot i bidrag från EU:s institutioner. Utgifter kopplade till medlemskapet förekommer natur- ligtvis även under myndigheters förvaltningsan- slag. Eftersom samarbetet inom EU är integrerat i den nationella verksamheten och utgifter för europeiskt samarbete förekom är dessa dock mycket svåra att särskilja. Dess- utom förekommer naturligtvis indirekta effek- ter, för såväl inkomster som utgifter, som inte går att beräkna exakt. 8.5Anslag finansierade med EU- medel Det finns olika anslag som helt eller delvis finan- sieras av EU. Anslag finansierade av EU-bidrag, som huvudsakligen utbetalas inom ramen för och jordbruksfonden, upp- går till (2004). Medel för att finansiera stöd från och strukturfonder redovisas mot inkomsttitel när medlen inflyter från EU och uppgår till (2004). Beroende på olika peri- odiseringseffekter och beslut skiljer sig utfallet på anslagen från vad som redovisats som bidrag från EU med . Bland annat har avseende bidrag från inbetalats från EU och redovi- sats som bidragsinkomst på statsbudgeten 2004, medan utbetalningarna från anslaget skett . Tabell 8.3 Anslag finansierade med EU-medel insatser för asylsökande och flyk- Europeiska socialfonden m.m. för Åtgärder för biologisk mångfald stöd till Transeuropeiska nätverk Intervention och exportbidrag för strukturstöd till fisket m.m. åtgärder för landsbygdens miljö Nedan redogörs för fyra betydande anslag knutna till och struktur- fonder. Anslag finansierade av . Anslaget 43:5 Arealersättning och djurbidrag m.m. Arealersättning utgör den största andelen av di- rektstöden till jordbruket. Arealersättning läm- nas i hela landet med vissa undantag och kan sö- kas av alla jordbrukare som uppfyller de i regelverken angivna kriterierna. Djurbidrag syf- tar till att kompensera jordbrukaren för sänkta köttpriser. Stöden är indelade i olika grupper be- roende på djurslag och beräknas på en viss foder- areal relaterad till antal djur i besättningen. Anslaget 43:6 Intervention och exportbidrag för jordbruksprodukter Från anslaget utbetalas stöd motsvarande EG:s finansiering av offentlig lagring, övrig interven- tion, exportbidrag och stöd till biodling m.m. Med intervention avses i detta sammanhang EG:s regleringar som påverkar utbudet av och efterfrågan på animalie- och vegetabilieprodukter samt frukt och grönt och där interventionsreg- lerna syftar till att stödja vissa prisnivåer. Inter- vention sker genom offentlig lagring (uppköp, lagring och försäljning av produkter för EG:s räkning), privat lagring, marknadsföringsstöd samt stöd och bidrag till produktion och kon- sumtion. Exportbidrag lämnas för att täcka skill- naden mellan gemenskapspris och världsmark- nadspris vid export till tredje land. Anslaget 22:6 Europeiska socialfonden m.m. för perioden 20002006 Europeiska socialfonden (ESF) har funnits och verkat i . Europeiska social- fonden är EU:s främsta verktyg för att förverk- liga den europeiska sysselsättningsstrategin. Anslaget ska finansiera projekt som är inriktade på åtgärder som underlättar möjligheterna att få arbete, skapar lika förutsättningar för arbets- kraften och medverkar till kompetensutveckling. Anslaget 33:5 Europeiska regionala utvecklingsfon- den perioden 20002006 Europeiska regionala utvecklingsfonden (ERUF) skapades 1975 och är det viktigaste in- strumentet för gemenskapens regionalpolitik. Målet med fonden och anslaget är att bidra till att avhjälpa regional obalans genom att delta i utvecklingen och strukturanpassningen av regio- ner som utvecklas långsammare och i omstruk- tureringen av industriregioner på tillbakagång. Sammanställning av verksamheter som staten har ett väsentligt inflytande över Skr 2004/05:101 9 Sammanställning av verksamheter som staten har ett väsentligt inflytande över De konsoliderade resultat- och balansräkning- arna samt finansieringsanalysen i årsredovis- ningen för staten omfattar i huvudsak de statliga myndigheterna inklusive affärsverken. Genom ägarintressen i bolag och genom att , och faller utanför den avgränsning (se avsnitt 4.5 Re- dovisningsprinciper och tilläggsupplysningar) som görs för statens konsoliderade balans- och resultaträkningar är den statliga sektorn i reali- teten större. De olika avgränsningsbegrepp som används för redovisningar av statens ekonomi beskrivs närmare i kapitlet 6 Skillnader mellan resultaträkningen och statsbudgeten. Sammanställningen i detta kapitel görs i syfte att ge en samlad och översiktlig bild över samt- liga verksamheter som staten har ett väsentligt inflytande över. När det gäller bolag, banker och finansinstitut har väsentligt inflytande definierats som att staten har en ägarandel på minst 20 pro- cent i de aktuella organisationerna. Definitionen överensstämmer med definitionen av intressefö- retag i årsredovisningslagen (1995:1554). Med denna definition bortfaller stiftelser, som är självägande. Sammanställningen av den statliga sektorn inkluderar därmed förutom myndighe- terna även statliga bolag och finansinstitut, Riks- banken, () och AP-fonderna. Även Allmänna arvsfonden redovisas här med hänsyn till det väsentliga in- flytande staten har i verksamheten utan att ha någon ekonomisk ägarandel. Sammanställningen, som bygger på de ingå- ende organisationernas officiella årsredovis- ningar, ger en uppfattning om den totala statliga bokförda förmögenheten. 9.1Den statliga sektorns förmögenhet Den statliga sektorns samlade tillgångar, skulder och kapital framgår av tabell 9.1. När det gäller de tillgångar och skulder som bara indirekt ägs av staten har statens andel medräknats med hän- syn tagen till ägarandelen om den uppgår till . Redovisningen av myndighe- ternas tillgångar avseende ägarandelar i företag som är utgörs endast av värdet enligt myndigheternas bokslut. används kalenderårsuppgifter avse- ende statliga bolag, banker och finansinstitut där statens ägarandel uppgår till . avser redovisningen uppgifter per . Någon fullständig eliminering av mellanha- vanden såsom fordringar och skulder samt in- täkter och kostnader har inte varit möjlig att göra eftersom underlag för detta oftast saknas och de olika organisationernas redovisningsprin- ciper skiljer sig åt. Dessutom verkar de under olika regelverk. De elimineringar som gjorts för att undvika dubbelräkning framgår av tabellerna 9.2 och 9.3. Ålderspensionsreformen har medfört bety- dande förändringar i betalningsflödena mellan statsbudgeten, AP-fonderna och premiepen- sionssystemet. skall AP- fonderna enbart finansiera inkomstrelaterad ål- derspension inom det reformerade systemets s.k. fördelningsdel. Finansierings- och betalningsan- svaret för förtids- och efterlevandepension flyt- tades därför från AP-fonderna till statsbudgeten. För att delvis motverka den ökade belastningen på statsbudgeten har medel överförts successivt under från AP-fonderna till statsbud- geten i enlighet med beslut med an- ledning av propositionen AP-fonden i det refor- merade pensionssystemet (prop. 1999/2000:46, bet. 1999/2000:FiU19 rskr 1999/2000:181). överförda belopp uppgår till . överfördes inga medel utifrån ovan nämnda beslut Frågan om ytter- ligare överföringar hänsköts till en kontroll- station 2004 med avsikten att det skulle ske en slutlig reglering . enades de fem partierna bakom reformen om att det då inte fanns förutsättningar för att besluta om en överföring av ytterligare medel från AP- fonden. konstaterades att det kvarstår en icke kompenserad kostnadsökning till statsbudgeten och att frågan om en slutreglering av denna får aktualiseras . De som återfördes från AP-fonderna till staten är inte kopplat till ovan nämna beslut utan är en justering av bokföringen av retroaktiva utbetalningar av pensioner , se avsnitt 4.5.12 Överföringar till och från pensionssystemet. Tabell 9.1 Den statliga sektorns samlade tillgångar, skulder och kapital Statliga bolag, banker och finansinstitut Den statliga sektorn totalt Vid utgången av 2004 var den statliga sektorns samlade tillgångar efter elimineringar av inomstatliga mellanhavanden. Sammantaget ökade tillgångarna med 112 miljar- der kronor. De samlade skulderna uppgick till 2004, vilket motsvarar en ökning med . Till följd av en gynnsam utveckling på aktie- marknaden ökade AP-fondernas tillgångar med och AP-fondernas egna ka- pital med . AP-fondernas egna kapital uppgick vid utgången av 2004 till . PPM:s tillgångar och egna kapital ökade med och det egna kapitalet uppgick därmed till . Statens ägande avseende andelar i de statliga bolagens tillgångar uppgick till , en ökning med . Motsvarande skulder minskade med till sammanlagt . Skr 2004/05:101 Den största förändringen är hänförlig till , där tillgångar och skulder öka- de med till följd av ökat innehav av obligationer och värdepapper. minskade sina skulder genom amortering av lån. Sammantaget uppgick den statliga sektorns samlade nettoförmögenhet, dvs. skillnaden mel- lan tillgångar och skulder (motsvarande eget ka- pital) efter elimineringar, till . Ökningen med jämfört med , då den negativa nettoförmögenheten upp- gick till -, beror främst på att AP-fonderna ökade det egna kapitalet. Minsk- ningen av myndigheternas nettoförmögenhet är i första hand hänförbar till årets underskott på i statens resultaträkning. Bland bolagen ökade det egna kapitalet med 9,8 miljarder och med . Förändringarnas effekter på statens resultat- och balansräkningar beskrivs närmare i kapitel 4, resultaträkning, balansräkning och fi- nansieringsanalys. Tabell 9.2 Elimineringar avseende myndigheternas aktie- innehav (andelar i dotter- och intresseföretag) Elimineringar avseende myndigheternas aktieinnehav Av bilaga 2 Statliga myndigheter m.m. framgår vilka myndigheter som ingår i redovisningen över den statliga sektorns samlade tillgångar, skulder och kapital. Statens innehav av aktier i de statliga bolagen redovisas främst av (not 25 till balansräkningen, andelar i dotter- och intresseföretag). Affärsverkens innehav av aktier i dotterbolag ingår, liksom , redovisas under andelar i dotter- och intresseföretag. För att undvika dubbel redovisning elimineras nämnda innehav enligt tabell 9.2 mot summa tillgångar och nettoförmögenhet för den statliga sektorn. () redovisar tillgångar och skulder gentemot Riksgäldskonto- ret.