prop · GS03101 · 2005-04-15 00:00:00 — Skatt på arbete ......................................................................................................... 5.9 Utveckling av underlag för skatt på arbete 2004 .................................................. Skatt på kapital...................................................................................................... Skatt på konsumtion och insatsvaror .................................................................. Fördelning av energi- och koldioxidskatt ........................................................... Statens periodiserade skatter och statsbudgetens inkomster............................. Övriga inkomster, sammanfattning..................................................................... Inkomster av statens verksamhet, översikt......................................................... Inkomster av försåld egendom ............................................................................ Återbetalning av lån.............................................................................................. 5.25 Bidrag m.m. från EU ............................................................................................ Skillnaden mellan utfall och beräknade utgifter i statsbudgeten 2004 .............. Makroekonomiska förutsättningar för utgifterna .............................................. Statsbudgetens utgifter m.m. 2004 ...................................................................... Utgiftsbegränsande åtgärder 2004....................................................................... Statsbudgetens utgifter fördelade på politikområden ............................... Fortsättning på 5.33 Statsbudgetens utgifter fördelade på politikområden.............. Realekonomisk fördelning av statsbudgeten ...................................................... Fortsättning på 5.34 Realekonomisk fördelning av statsbudgeten............................ Statsbudgetens utgiftsområden realekonomiskt fördelade 2004....................... UO 2 Samhällsekonomi och finansförvaltning .................................................. UO 3 Skatt, tull och exekution............................................................................ UO 4 Rättsväsendet ............................................................................................. UO 5 Internationell samverkan........................................................................... UO 6 Försvar samt beredskap mot sårbarhet..................................................... UO 7 Internationellt bistånd............................................................................... Utfall för bistånd 19972004 ............................................................................... UO 8 Invandrare och flyktingar.......................................................................... UO 9 Hälsovård, sjukvård och social omsorg.................................................... 5.46 UO 10 Ekonomisk trygghet vid sjukdom och handikapp................................. 5.47 UO 11 Ekonomisk trygghet vid ålderdom ......................................................... UO 12 Ekonomisk trygghet för familjer och barn ............................................ 5.49 UO 13 Arbetsmarknad......................................................................................... UO 14 Arbetsliv ................................................................................................... UO 15 Studiestöd................................................................................................. UO 16 Utbildning och universitetsforskning .................................................... UO 17 Kultur, medier, trossamfund och fritid................................................... UO 18 Samhällsplanering, bostadsförsörjning och byggande........................... UO 19 Regional utveckling ................................................................................. UO 20 Allmän miljö- och naturvård................................................................... 5.57 UO 21 Energi........................................................................................................ 5.58 UO 22 Kommunikationer .................................................................................... UO 23 Jord- och skogsbruk, fiske med anslutande näringar............................. UO 24 Näringsliv.................................................................................................. UO 25 Allmänna bidrag till kommuner .............................................................. UO 26 Statsskuldsräntor m.m. ............................................................................ Räntor på statsskulden.......................................................................................... Räntor och valutakurser 20002004 årsgenomsnitt............................................ UO 27 Avgiften till Europeiska gemenskapen.................................................... Minskning av anslagsbehållningar 20041 .............................................................. Specifikation av anslag med anslagsbehållning över Utgående reservation och ramöverföringsbelopp 2003 och ingående reservation och ramöverföringsbelopp 2004.............................. Ålderspensionssystemet vid sidan av statsbudgeten........................................... Jämförelse mellan resultaträkningen och statsbudgeten....................................... Samband mellan resultaträkningens under-/överskott och statsbudgetens saldo .................................................................................... Beräkning av skatter enligt resultaträkningen med utgångspunkt från skatterna i statsbudgeten ............................................................................ Statliga garantiåtaganden och utfästelser ........................................... Avsättningar för framtida garantiförluster ......................................... Värdepappersinnehav och andra placeringar, räntekonton hos RGK, likvida medel samt regressfordringar ........................... Garantiengagemang, avsättningar för förväntade kostnader, tillgångar i garantiverksamheten samt nuvärdet av framtida avgifter ............. Anslag vars ändamål 2004 omfattade garantiverksamhet ..................................... Avgifter, infrianden, återvinningar samt Statens utlåning med kreditrisk före och efter avdrag för Periodiserat utfall (bidrag till EU)....................................................... Avgifter till och återflöde från EU (kassamässigt)................................................ Anslag finansierade med EU-medel....................................................................... Den statliga sektorns samlade tillgångar, skulder och kapital .............................. Elimineringar avseende myndigheternas aktieinnehav (andelar i dotter- och intresseföretag)............................................................... Eliminering avseende AP-fondernas, PPM:s och innehav av statspapper samt PPM:s övriga tillgångar och skulder gentemot AP-fondernas tillgångar och skulder 2004 (marknadsvärde) ............................... Inkomst- och premiepension, resultaträkning ...................................................... Inkomst- och premiepension, balansräkning ........................................................ Produktion inom statens olika verksamhetsområden 19932004...................... Sjukskrivningsvolym i relation till arbetskraftens storlek 19652004................... Antal nybeviljade sjuk- och aktivitetsersättningar 19712004 .............................. Reguljär sysselsättningsgrad1 19932004................................................................. Andelen invånare (helårsekvivalenter) i åldern som är i arbetslöshet, sjukskrivning, aktivitets- och sjukersättning respektive uppbär ekonomiskt Nettoförmögenhet och statsskulden 20002004................................................... Transfereringar per sektor 20002004 ..................................................................... 3.10 Bistånd, internationella bidrag, migration och integration 20002004 ............... Utbildning och studiestöd 20002004 .................................................................. Statens egen verksamhet......................................................................................... Transfereringar per mottagande sektor ................................................................... Faktiskt och underliggande saldo .......................................................................... Mervärdesskatt uppdelad efter användning 2004.................................................. Privatinförsel av sprit 20002004........................................................................... Procentuell fördelning av utgifterna inom statsbudgetens utgiftsområden realekonomiskt fördelade............................................... Statsbudgetens transfereringar fördelade efter mottagarkategorier 2004........... Återvinningar, statliga subventioner, avgifter, infrianden och administrationskostnader samt saldot för betalningsflödet 2000 2004 ....... Statens utlåning med kreditrisk efter avdrag för osäkra Produktion och förädlingsvärde i staten samt BNP-utveckling , Produktion av statliga tjänster fördelade på verksamhetsområden .......... Produktion av statliga utbildningstjänster och grundforskning 1993-2004, volymförändringar .......................................................................... Produktion inom försvaret 1993-2004, volymförändringar............................... Produktion, förbrukning och löner inom försvaret 1993-2004......................... Produktion av statliga näringslivstjänster 1993-2004, volymförändringar ....... Produktion av allmänna statliga förvaltningstjänster 1993-2004, 10.8 Produktion av tjänster vid , och länsstyrelser 1993-2004, volymförändringar ..................................................... 10.9 Produktion av samhällsskydd och rättskipningstjänster 1993-2004, 10.10 Produktion av vård och socialt skydd 1993-2004, volymförändringar ............ Specifikation av statsbudgetens inkomster Specifikation av statsbudgetens utgifter Årsredovisning för staten 2004 1 Årsredovisning för staten 2004 Årsredovisning utifrån budgetlagens krav Enligt lagen (1996:1059) om statsbudgeten (budgetlagen) skall regeringen , senast efter budgetårets utgång, lämna en årsredovisning för staten till . Efter önskemål från lämnas årsredovisningen i anslutning till den ekono- miska vårpropositionen. Årsredovisningen skall enligt 38 § budget- lagen innehålla resultaträkning, balansräkning och finansieringsanalys samt det slutliga utfallet på statsbudgetens inkomsttitlar och anslag. I 44 § budgetlagen anges vidare att regeringen är redovisningsskyldig inför för statens medel och övriga tillgångar som står till regeringens disposition. Redovisningsskyldigheten omfattar även den verksamhet som bedrivs av staten samt statens skulder och övriga ekonomiska förpliktelser. Regeringen beslutar om avgränsningen av staten och former för uppställning av resultat- och balansräkningarna samt finansieringsanalys. Detta skedde (dnr Fi2004/6478). Den konsoliderade redovisningen i årsredo- visningen omfattar myndigheterna, inklusive affärsverken, under och regeringen med undantag för , och . Dessutom ingår de allmänna försäkringskassorna, som fram till och med inte var statliga myndigheter, samt de fonder som redovisas av myndigheter inklusive . Redovisningen omfattar all verksamhet i de ingående organisationerna oavsett finansiering och baseras på information som de statliga myndigheterna och affärsverken lämnar till statsredovisningen och information som presenteras i myndigheternas årsredovisningar. Redovisningen utgår från vedertagna redo- visnings- och värderingsprinciper som i så stor utsträckning som möjligt hålls oförändrade över tiden. En utveckling av den statliga redovisningen sker dock fortlöpande. Under de som en årsredovisning för staten tagits fram har redovisningsprinciperna i ökad grad tydliggjorts, bl.a. genom att tillgångar i större utsträckning invärderats och redovisats samt att redovisning enligt bokföringsmässiga grunder vidareutvecklats. Gällande principer och förutsättningar beskrivs i avsnitt 4.5 Redovisningsprinciper och tilläggs- upplysningar. Resultaträkningen ger underlag för bedöm- ning av statens samlade resursförbrukning. Värdet av statens samlade tillgångar och skulder per redovisas i balans- räkningen. Finansieringsanalysen visar statens betalningsflöden. I skrivelsen jämförs utfallet i resultat- och balansräkningarna samt finansieringsanalysen med utfallet . Statsbudgeten omfattar inkomster och utgifter som påverkar statens lånebehov. I skrivelsen jämförs och kommenteras statsbud- getens utfall dels med de budgeterade inkomsterna och utgifterna i budgetpro- positionen , dels med utfallet . , , och har lämnat underlag till denna skrivelse (dnr Fi2005/1695). En samlad bild av statens ekonomi Den årliga skrivelsen Årsredovisningen för staten syftar till att ge en samlad bild av hur statens finansiella resultat och ekonomiska ställ- ning har utvecklats. Utöver den redovisning som följer av budgetlagens krav redovisar regeringen därför fler aspekter av det ekonomiska utfallet . De budgetpolitiska målen följs upp och en översiktlig redovisning av utvecklingen av statens ekonomi lämnas för den senaste femårs- perioden tillsammans med en uppföljning av några viktiga mål för statens verksamhet. Här återfinns även viss könsuppdelad statistik. Vidare lämnas en redovisning av samlade tillgångar och skulder i verksamheter där staten har ett väsentligt inflytande, statliga garantier, utveck- lingen av statlig produktion samt en fördjupad redovisning av EU-medel. Skrivelsen innehåller även iakttagelser i revisionsberättelser över myndig- heternas årsredovisningar avseende 2004 samt en redogörelse för revisionen av EU-medel. Avslutningsvis lämnas en redovisning avseende utvecklingen av den ekonomiska styrningen i staten där bl.a. frågor om förbättrad resultatredovisning till och vissa bestämmelsers placering i budgetlagen eller riksdagsordningen kommenteras. ger även ut en publikation med ett sammandrag av skrivelsens innehåll. Förändringar i årets skrivelse Enligt lagen (2002:1022) om revision av statlig verksamhet m.m. granskas årsredovisningen för staten av . Granskningen omfattar den del av årsredovisningen som regleras i 38 § budgetlagen, dvs. resultat- och balansräknin- garna, finansieringsanalysen och statsbudgetens utfall. redovisningen för staten 2003 var att redo- visningen i allt väsentligt var rättvisande (redogörelse /04:RRS12). I med enlighet rekommendationerna i revi- sionspromemoria (dnr Fi2004/2237) innehåller årets årsredovisning en samlad beskrivning av avvikelser från etablerade regler och/eller praxis avseende redovisningsprinciper. Skrivelsens innehåll har även vidareutvecklats utifrån önskemål i betänkandet över Årsredovisningen för staten 2003 (bet. 2003/04:FiU28, rskr. 2003/04:275). I årets skri- velse lämnas därför en samlad redovisning av ut- giftsbegränsande åtgärder och effekter av en- gångshändelser på årets resultat samt en redo- visning av utfallet på de anslag som under räkenskapsåret omfattat garantiverksamhet. Ytterligare än förändring är att skrivelsen innehåller en samlad redovisning av statlig utlåning med kreditrisk. En granskning av kvaliteten i årsredovisningen för staten sker främst genom årliga revision av myndigheterna och deras års- redovisningar som ligger till grund för bl.a. de delar av skrivelsen som regleras i budgetlagen, dvs. resultat- och balansräkningarna, finansie- ringsanalysen samt statsbudgetens utfall. En kvalitetskontroll sker även genom etable- rade kvalitetssäkringsrutiner i samband med konsolideringsarbete och genom arbete med att producera skrivelsen. Granskningen innefattar bl.a. att kontrollera att myndigheternas rappor- terade finansiella information överensstämmer med deras respektive årsredovisningar, formella kontroller, rimlighetskontroller samt analys av poster. Uppföljning av de budgetpolitiska målen 2 Uppföljning av de budgetpolitiska målen 2.1Den offentliga sektorns finansiella sparande Det finansiella sparandet för den offentliga sektorn är resultatet av samtliga transaktioner som påverkar den offentliga sektorns finansiella nettoförmögenhet. Finansiella transaktioner som köp och försäljning av aktier och andra finansiella tillgångar påverkar således inte det finansiella sparandet. Detsamma gäller värde- förändringar på tillgångar och skulder. Målet för det finansiella sparandet omfattar hela den offentliga sektorn som den definieras i nationalräkenskaperna, dvs. förutom staten även ålderspensionssystemet och den kommunala sektorn. Till ålderspensionssystemet räknas AP- fonderna och premiepensionssystemet. Den kommunala sektorn omfattar kommuner och landsting. Affärsverken ingår enligt national- räkenskapernas definition inte i den statliga sektorn utan räknas till företagssektorn. infördes ett mål för den offentliga sektorns finansiella sparande. fastlades målet till ett överskott motsvarande av bruttonational- produkten (BNP) i genomsnitt över en kon- junkturcykel. över- träffades målen med god marginal. I den därpå följande svaga ekonomiska utvecklingen kunde därför finanspolitiken ges en expansiv inriktning. uppstod mindre underskott i det finansiella sparandet men 2004 uppnåddes åter ett överskott. har överskottet i de offentliga finanserna varit i genomsnitt av BNP. Tabell 2.1 Den offentliga sektorns finansiella sparande i procent av BNP ekonomiska vårproposition angav regeringen att ett preciserat mål för överskottet bör föreslås för nästkommande budgetår. Regeringen anförde också att det preciserade målet skall bestämmas med hänsyn till såväl konjunkturläget som läget i förhållande till det övergripande överskottsmålet. I ett svagt konjunkturläge kan det finansiella sparandet tillåtas understiga av BNP så att de automatiska stabilisatorerna kan verka fullt ut. Vid utvärderingen av måluppfyllelsen skall even- tuella revideringar av konjunkturprognosen jäm- fört med beslutstillfället beaktas. fastställde målet för överskottet i de offentliga finanserna 2004 till av BNP. Överskottet bedömdes i budgetpropositionen bli av BNP och BNP bedömdes växa . Enligt preliminära national- räkenskaper blev överskottet av BNP, d.v.s. målet överskreds med 0,6 procent- enheter. Lägre utgifter för bland annat stats- skuldsräntor förklarar delvis det högre utfallet. Därutöver förklaras en del av förbättringen av ökade skatteintäkter p.g.a. att vissa bolag återfört hela eller delar av sin fondavsättning till beskattning. Skillnaden i tillväxt beror emellertid uteslutande av högre export och investeringar, vilket har små effekter på de offentliga inkomsterna. Hus- hållens konsumtionsutgifter, som utgör en viktig skattebas, utvecklades snarare något sämre än vad som antogs när målet beslutades. Högre produktivitet än väntat medför att syssel- sättningen och lönesumman utvecklas sämre. Den höga produktiviteten innebär också att arbetslösheten blev väsentligt högre än vad som antogs i budgetpropositionen . Mot denna bakgrund bedöms överskottsmålet . Tabell 2.2 Den offentliga sektorns finansiella sparande -0,1 Siffrorna för BP 2004 anges med periodiserade skatter enligt de principer som nationalräkenskaperna numera använder i sin redovisning. Periodiseringseffekten beaktades när målet beslutades. Utgiftstaket för staten infördes och har därefter klarats samtliga år (se tabell 2.3). Syftet med utgiftstaket är framför allt att ge och regeringen förbättrad kontroll över anvisade medel och utgiftsutvecklingen, något som möjliggör en bättre finansiell styrning. Genom att beslutar om ett tak för utgifterna tydliggörs även behovet av prioriteringar mellan olika utgiftsområden. Vidare ger utgiftstaket budgetpolitiken en långsiktig inriktning med hög förutsägbarhet, vilket främjar trovärdigheten i den ekonomiska politiken. Utgiftstaket för staten underlättar därmed möjligheterna att uppnå målet för det finansiella sparandet för den offentliga sektorn. Tabell 2.3 Utgiftstak för staten De takbegränsade utgifterna omfattar 26 utgiftsområden (1-25 samt 27) samt utgifterna för ålderspensionssystemet vid sidan av stats- budgeten. Utgiftsområde 26 Statsskuldsräntor m.m. omfattas inte av de takbegränsade ut- gifterna eftersom och regeringen i mycket begränsad omfattning kan påverka dessa utgifter på kort sikt. De takbegränsade ut- gifterna utgörs av faktiskt förbrukade anslags- medel, vilket innebär att även myndigheternas utnyttjande av ingående reservationer, anslags- sparande och anslagskredit ingår i de takbeg- ränsade utgifterna. Skillnaden mellan det fastställda utgiftstaket och de takbegränsade utgifterna utgörs av budgeteringsmarginalen. Dess syfte är att utgöra en buffert mot såväl makroekonomisk osäkerhet som den osäkerhet som finns kring de finansiella konsekvenserna av fattade beslut. Om budge- teringsmarginalen tas i anspråk innebär det i regel att överskottet i de offentliga finanserna försämras. fastställde utgiftstaket för staten för till . Därefter har taket, i enlighet med riks- dagsbeslut om tekniska justeringar av utgifts- taket, reviderats vid ett antal tillfällen (se tabell 2.4). Utgiftstaket fastställdes slutligt av till . Tekniska justeringar av utgiftstaket motiveras av förändringar som inte har någon effekt på utgifterna för den offentliga sektorn som helhet, eller som inte påverkar den offentliga sektorns finansiella sparande, men som ändå påverkar storleken på de takbegränsade utgifterna. Flertalet tekniska justeringar av utgiftstaket har motiverats av inkomstskatteförslag som, för att vara neutrala för kommunsektorn, inneburit förändringar av statsbidragen för kommunerna. Förändringarna av statsbidragen påverkar storleken på de takbegränsade utgif- terna, men inte den offentliga sektorns konsoli- derade utgifter. Andra tekniska justeringar har motiverats av att högre utjämningsbidrag mot- svarats av en lika stor ökning av utjämnings- avgiften på statsbudgetens inkomstsida. I enlighet med tidigare praxis har utgiftstaket, efter respektive justering, avrundats till hela miljarder kronor. Tabell 2.4 Tekniska justeringar av utgiftstaket för staten 2004 Ursprungligt utgiftstak enligt beslut med anledning av förslag i VP 2001 (bet. 2000/01: FiU20) -1,6 Utgiftstak enligt beslut med anledning av förslag i BP2002 (bet. 2001/02:FiU1) -31,4 Utgiftstak enligt förslag i BP2003 Höjt statsbidrag till kommuner p.g.a. höjt grundavdrag1 Utgiftstak enligt beslut (bet. 2002/03:FiU1) Statligt utjämningsbidrag till kommuner Slutligt utgiftstak enligt beslut med anledning av förslag i VP 2003 (bet. 2002/03: FiU20) Summa justeringar i BP 2005 Retroaktiv justering av ålderspensionssystemet2 Slutligt utgiftstak enligt beslut (bet 2004/05:FiU11) Anm. VP= Ekonomisk vårproposition, BP= Budgetpropositionen 1I motion 2002/03:Fi230 (s, v, mp) föreslogs en ytterligare höjning av grundavdraget jämfört med BP2003, vilket föranledde finansutskottet (2002/03:FiU1) att föreslå motsvarande uppräkning av det generella statsbidraget och en teknisk justering av utgiftstaket. 2Teknisk justering av utgiftstaket på initiativ av finansutskottet (2004/05:FiU11). Enligt statsbudgetens utfall uppgick de utgifter som omfattas av utgiftstaket till . Därmed underskreds utgiftstaket med . Utgifterna exklusive statsskuldsräntorna blev 2,2 miljarder lägre än den av antagna statsbudgeten . Avvikelsen förklaras främst av lägre utgifter inom följande utgifts- områden: Försvar samt beredskap mot sårbarhet -1,5 Hälsovård, sjukvård och social omsorg -0,9 Ekonomisk trygghet vid sjukdom och handikapp -1,1 -1,1 Jord- och skogsbruk, fiske med anslutande -2,1 Allmänna bidrag till kommuner -3,9 Avvikelsen förklaras bl.a. av högre utgifter för främst följande utgiftsområden: Avgiften till Europeiska gemenskapen