prop · GS031d6 · 2005-01-01 00:00:00 — Få internationella organisationer är så väl lämpade som att såväl gripa sig an sektorsöverskridande problem med kvalificerad ekonomisk analys, som att engageras i en aktiv globaliseringspolitik. Det pågående reformarbetet i har inneburit viktiga steg för att förbättra den finansiella styrningen och effektiviteten i organisationen. genomfördes den första systematiska utvärderingen av verksamhetsresultat. Utvärderingen visar att medlemsländerna bedömer såväl kvalitet som genomslag högt för verksamhet. statistiska databaser som möjliggör jämförelser mellan medlemsstater värderas särskilt högt. Utvärderingen visar även att av verksamhetsmål inte har slutförts , vilket dock huvudsakligen är ett problem för verksamheter som finansierats med frivilliga bidrag utanför ordinarie budget. medverkan i denna omfattande utvärderingsprocess är också en viktig byggsten för att få till stånd tydligare svenska prioriteringar i OECD-samarbetet med utgångspunkt från mervärde och potentiella bidrag till den inhemska dagordningen och arbetet i andra fora, inte minst EU. Målet för svenskt deltagande i freds- och säkerhetsfrämjande insatser är att på ett konkret sätt bidra till att säkerställa en fredlig utveckling i det aktuella området. Att mäta resultatet av internationellt agerande är komplicerat eftersom en mängd interna och externa faktorer på olika sätt påverkar utvecklingen i berörda regioner. Ut- vecklingen har varit positiv i ett flertal länder där FN, Nato, , EU och andra organisationer bedriver fredsfrämjande verksamhet trots att enskilda bakslag också inträffat. I bl.a. Bosnien- , , , , , , och har de fredsfrämjande insatserna på ett konkret sätt bidragit till en ökad stabilitet och säkerhet. Blotta närvaron av internationella militär- och/eller polisobservatörer har haft en stabiliserande inverkan som svårligen kunde ha uppnåtts på annat sätt. är närvaron av en fredsfrämjande insats ett villkor för att en positiv utveckling alls skall bli möjlig. FN:s ökade ansvar för fredsfrämjande verksamhet har inneburit att kopplingen mellan krishantering och långsiktig utveckling har underlättats. stödjer denna utveckling. Efterfrågan på svensk personal i multifunktio- nella insatser är stor, då ofta anses kunna bidra med värdefull kompetens eller i övrigt bidrar till en helhetssyn på säkerhet och utveckling. Det nordiska samarbetet har utvecklats och fördjupats. Det svenska ordförandeprogrammet för det nordiska regeringssamarbetet har fått ett bra genomslag och skapat ett nytt engagemang i det nordiska integrationsarbetet. Konkreta resultat och uppställda mål har uppnåtts när det gäller huvudprioriteringarna, avveckling av gränshinder mellan de nordiska länderna och utvecklingen av det nordisk-baltiska samarbetet. Samarbetet med har utvecklats väl och varit av betydelse när det gällt genomförande av olika projekt under det svenska ordförandeskapet. Genom avtal med har fortsatt att driva informationsverksamheten i Fokus i . Verksamheten har utvecklats väl och bidragit till att göra det nordiska samarbetet mer känt. Under det svenska ordförandeskapet i det nordiska regeringssamarbetet hade en viktig roll som samarbetspartner och medorganisatör av olika initiativ i form av seminariet och konferenser. I samband med att den nya lagen om konsulärt ekonomiskt bistånd trädde i kraft gjordes en särskild satsning i syfte att göra lagen känd för allmänheten och informera om vad UD och utlandsmyndigheterna kan och inte kan hjälpa till med. Satsningen gjordes i form av särskilda informationsträffar med journalister och representanter för resebranschen, tryckning av en informationsfolder samt vykort, annonser i dagspressen och resebranschens tidningar liksom i radio och TV, en kostnadsmässigt liten insats med bra genomslagskraft. får flera tusen svenskar hjälp av när de råkat i nöd utomlands. Ytterligare ett stort antal får hjälp direkt av utlandsmyndigheterna utan att departementet blandas in. Ett mål har även varit att stödja forskning och öka kunskaperna hos allmänheten om säkerhetspolitiska frågor. Särskilda bidrag har lämnats till bl.a. arbetet med provstoppsavtalets verifikationsinstrument (under svensk ledning), arbetet för att främja och dess förpliktelser, projekt rörande lätta vapen och till arbetet för att främja kärnvapennedrust- Det särskilda stödet enligt förordningen 1993:983 om statligt stöd för information och studier om säkerhetspolitik och fredsfrämjande utveckling utgick till 17 organisationer och 70 projekt. För har beslut fattats om stöd till 17 organisationer och 73 projekt. Regeringen anser det väsentligt att stimulera kunskap, intresse och engagemang för frågor som rör global och europeisk säkerhet. Regeringen har vid internationella förhandlingar inom områdena kärnvapen, kemiska vapen och biologiska toxinvapen liksom i internationella arrangemang för exportkontroll starkt stöd av den särskilda sakkunskap som FOI besitter. Enligt ett särskilt avtal mellan UI och staten finansierar anslaget också forskningsprogrammet vid UI om bland annat forskning om europeisk säkerhet. Detta har lett till publicering av forskningsrapporter, doktorsavhandlingar, konferenser och seminarier. Sammantaget bidrar denna verksamhet till debatt och ökad information om europeisk säkerhetspolitik. Under budgetåret har bedrivit forskning inom flera områden: militärutgifter, rustningskontroll, ickespridning, arrangemang kring exportkontroll och regionala säkerhetspolitiska tendenser. har också fortsatt att sprida kunskap om destruktion av vapen och uppmärksammat frågan om illegal handel med lätta vapen. Medel har använts till fördjupade forskningsstudier om europeisk säkerhetspolitik i samarbete med svenska forskningsinstitutioner. pågår ett personutbyte med . Som en särskild åtgärd har använts för att stärka UI. Projektbidrag har också beviljats för säkerhetspolitiska seminarier. Regeringen fäster stor vikt vid och dess verksamhet. Det är angeläget att institutet är en självständig röst i landets utrikespolitiska debatt och sprider kunskap om, och stimulerar intresset för, internationell politik. Den svenska staten är den största enskilda finansiären av institutets verksamhet. Detta är ett rimligt förhållande, men det innebär också att regeringen ställer stora krav på institutet att kombinera verksamhet av hög kvalitet med en ekonomi som är i balans. Regeringens policy gentemot institutet har utretts inom departementet. Regeringen finner det angeläget att implementerar den strategi som utarbetats för hur in- 2004/05:1 UTGIFTSOMRÅDE 5 stitutets arbete skall bedrivas. skall under verksamhetsåret ha en fortsatt och fördjupad dialog med institutet om uppföljning och utvärdering av verksamheten. De statliga insatserna för information om i utlandet syftar till att ge ett gott anseende och att skapa förtroende som samarbetspartner och därmed främja svenska intressen och bidra till tillväxt och sysselsättning. () spelar därvid en viktig roll. Webbportalen the official gateway to , som startade och administreras av SI, har mottagits väl. Portalen har ca 8 500 besök vilket innebär 3,2 miljoner besökare varav från utlandet. Detta är en fördubbling jämfört med och överstiger motsvarande siffror för andra jämförbara länder. , lanserat som ett intranät för samtliga aktörer inom i utlandet, är ett värdefullt tillskott i främjandearbetet för ett fördjupat erfarenhetsutbyte, förstärkta nätverk, förbättrade möjligheter att utvärdera projekt och som en inspirationskälla. har på intranätet presenterats ett tusental främjandearrangemang. Den digitala bildbanken lanserades för utländska medier och utlandsmyndigheterna för att öka presstäckningen av det moderna i utlandet och effektivisera hanteringen av bildförfrågningar. Under bildbankens registrerades 900 användare bl.a. från världens ledande medier. En kontinuerlig utvärdering av informationsinsatserna sker i dialog med utlandsmyndigheterna och inom NSU, som är en väl fungerande samarbetsorganisation för Sverigefrämjandet. Regeringens webbplats för mänskliga rättigheter är en central informationskanal för regeringen i sin helhet i dess arbete för de mänskliga rättigheterna. Den skall löpande synliggöra relevant regeringsarbete och visa på dess kopplingar till de mänskliga rättigheterna. Den skall vidare utgöra en kunskapsbank om mänskliga rättigheter nationellt och internationellt. Webbplatsen har sedan starten utvecklats avseende upplägg och teknik. Kontinuerligt uppdateras och kompletteras webbplatsen med ytterligare material. UD:s årliga rapporter om mänskliga rättigheter i världens länder är mycket uppmärksammade och eftersökta. Webbplatsen, som har i genomsnitt 2004/05:1 UTGIFTSOMRÅDE 5 9 000 besökare , har marknadsförts på olika sätt bland annat via andra webbplatser liksom via annonser i tidningar och utgör en viktig kanal för information om de mänskliga rättigheterna. Anslaget Europainformation upphörde med utgången av 2003. Under anslaget beviljade regeringen åren 19982000, med stöd av förordning SFS 1998:173, bl.a. projektbidrag till svenska ideella organisationer och stiftelser för informations- och kunskapshöjande insatser om EU. 748 organisationer och stiftelser ansökte om bidrag. 240 bidrag beviljades om totalt , varav fem aldrig rekvirerade sina bidrag om sammantaget . Sex bidragsmottagare återbetalade hela eller delar av sina bidrag om sammantaget och ytterligare Sammanfattningsvis kan konstateras att såväl projektredovisningarna som de ekonomiska redovisningarna är av skiftande karaktär och generellt sett håller låg kvalité. Detta hindrar dock inte att syftet med projekten i många fall uppnåtts. har inte haft några invändningar inom utgiftsområdet. Anslaget finansierar obligatoriska avgifter som är folkrättsligt bundet att betala för sitt medlemskap och andel av kostnader för eventuell verksamhet i följande internationella organisationer. Anslaget finansierar de obligatoriska kostnaderna för andel till FN:s reguljära budget, till de två internationella krigsförbrytartribunalerna (för och för ) och till FN:s fredsbevarande insatser. bidragsandel av den reguljära budgeten, tribunalerna och budgetarna för fredsbevarande operationer framgår av s.k. bidragsskalor som fastläggs av generalförsamlingen och uppgår till knappt en procent i alla skalorna. Vidare betalas bidragsandel till den Haagbaserade organisationen för förbud mot kemiska vapen (Organization for the Prohibition of Chemical Weapons, OPCW) och till Förberedande kommissionen i för upprättandet av den internationella kontrollorgani sationen under fördraget om fullständigt förbud mot kärnsprängningar (, CTBTO). Vidare täcks obligatoriska kostnader till följd av bl.a. uppföljnings- och granskningskonferenser för internationella konventioner. Den obligatoriska grundavgiften samt medlemsbidrag för vissa s.k. partsavtal till betalas via anslaget. andel av budget uppgår till och beräknas med hjälp av en bidragsskala där bl.a. hänsyn tas till befolkningsmängd och BNP. En arbetsgrupp för översyn av den bidragsskala som gäller inrättades . Detta arbete fortgår. 3.8.15:1 Bidrag till vissa internationella Organisationen för säkerhet och samarbete i 1 Inklusive tilläggsbudget i samband med ekonomiska vårproposition (bet. 2003/04:FiU21) och förslag på tilläggsbudget i samband med budgetpropositionen . Från anslaget betalas obligatoriska kostnader för andel av integrerade budget, gemensamt beslutade särskilda tilläggsbudgetar samt vissa andra av organisationen debiterade gemensamma kostnader. Budgeten har tidigare finansierats genom två olika bidragsskalor. tillämpas endast den högre av bidragsskalorna. andel av den gemensamma budgeten uppgår till . Förhandlingar om en revidering av beräkningen av bidragsskalorna pågår. EU:s gemensamma utrikes- och säkerhetspolitik (GUSP). Anslaget används för att täcka obligatoriska kostnader för insatser i de fall där nationell finansiering av gemensamma insatser är påkallad. Detta gäller främst uttaxering avseende Satellitcentret i , och i , , båda i syfte att stärka EU:s förmåga att uppfylla sina åtaganden på krishanteringsområdet. Andra exempel är medarbetare och experter kopplade till EU:s gemensamma insatser där nationell finansiering påkallas. Från anslagsposten betalas andel till Nordiska ministerrådets budget. Faktorer som styr utgifterna för är utvecklingen av organisationens budget, andel av budgeten samt valutakursförändringar. Som närmare redogjorts för i budgetpropositionen för sker en justering av kostnaderna för studentutbyte i de nordiska länderna över Nordiska ministerrådets budget. Vanligtvis erlägger därmed en lägre avgift. och utveckling (). Från anslaget betalas andel av budget samt andra med OECD-medlemskapet förknippade projekt. Faktorer som styr utgifterna under detta anslag är dels utvecklingen av organisationens budget, dels valutakursförändringar samt förändringar i andel av budget. beslutades om nya bidragsskalor, vilka innebar en mindre ökning av andel (från 1,till 1,). Målet för budgeten framöver är volymmässig nolltillväxt. En större ombyggnad av OECD-sekretaria- tets lokaler har visat sig nödvändig för att dels genomföra en asbestsanering och dels tillgodose behovet av fler och större lokaler till följd av en utökad medlemskrets. Projektet har igångsatts först och beräknas pågå under cirka sex till . Enligt nu föreliggande uppskattning uppgår kostnaderna för del till . Utöver den egna budgeten administrerar bidragen till vissa närstående internationella organ och aktiviteter. I anslaget inkluderas därför även bidrag till bl.a. det internationella energiprogrammet (; IEA), (), Europeiska transportministerkon- 2004/05:1 UTGIFTSOMRÅDE 5 ferensen (European Conference of Ministers of Transport; ECMT), Centret för Utbildningsforskning (; ), FATF (Financial Action Task Force) samt olika specialprogram. Övriga internationella organisationer. An- slagna medel för övriga internationella organisationer innefattar de obligatoriska bidragen till Permanenta Skiljedomstolen i , den s.k. Fact Finding Commission under första tilläggsprotokollet till , havsrättsdomstolen i , havsbottenmyndigheten i , , Antarktisfördraget och andel för kostnaderna för det fasta sekretariat att biträda fördragsparterna som har upprättats i , CCAMLR (Commission for the Conservation of ), del av regeringens bidrag till , sekretariatet för Östersjöstaternas råd, deltagande i Wassenaar-arrangemanget och andra internationella exportkontrollarrangemang samt eventuella kostnader för skattejustering av pensioner för svensk personal som arbetat i de s.k. koordinerade organisationerna. Hit hör också bidrag till Haagakademien för internationell rätt. Tabell 3.3 Intäkter till inkomsttitel (som inte får behållas) FN står för vissa kostnader för deltagande i FN:s fredsfrämjande insatser, exempelvis resor, transport av bagage, utrustning m.m. Medlemsstaten förskotterar dessa kostnader, som sedan återbetalas av FN. För del går återbetalningarna in på inkomsttitel Återbetalning av lön för Svenska FN-styrkor. Stödet till FN är en hörnsten i svensk utrikespolitik. fortsätter att bidra till arbetet för att stärka och effektivisera FN och dess kärnverksamheter. Generalsekreterarens rapport om reformer av FN utgör en del i hans fleråriga strävan att vitalisera världsorgani- 2004/05:1 UTGIFTSOMRÅDE 5 ställer sig positiv till många av dessa förslag. Generalsekreteraren har tillsatt en högnivåpanel med mandat att föreslå förbättringar av det multilaterala systemet, särskilt FN. har även i övrigt arbetat för en mer effektiv och modern förvaltning av FN, inklusive en övergång till mål- och resultatstyrning, förbättrad betalningsdisciplin och mer rättvisa bidragsskalor i syfte att trygga FN:s finanser och dess verksamhet på lång sikt. rapport om FN:s finansiella status beskrivs situation som stabil, men för den reguljära verksamheten är marginalerna små. Svensk medverkan i och finansiering av FN-beslutade fredsinsatser och fredsbyggande verksamhet är viktig. Säkerhetsrådsbeslut om att etablera nya, stora fredsinsatser påverkar kraftigt kostnaderna. Detsamma gäller valutakursfluktuationer, framförallt i USA-dollar. insatser för FN har ökat mycket hastigt både i antal och i omfång i form av de nya multifunktionella missionerna. FN:s fredsbevarande verksamhet i har förstärkts, som neddragningen på inte går så fort som förutsett. Nya insatser har inletts i , och . Planering har påbörjats för nya insatser, bl.a. i . Ut- vecklingen i är osäker. Här kan FN komma att spela en växande roll i den framtida återuppbyggnadsfasen på grundval av säkerhetsrådets resolution . Sammantaget kan detta komma att innebära ökade bidrag från medlemsländerna. kommer fortsätta arbeta aktivt inom organisationen för förbud mot kemiska vapen (Organization for the Prohibition of Chemical Weapons, OPCW) och inom ramen för den förberedande kommissionen för upprättande av provstoppsavtalets organisation (CTBTO). Främjande av demokrati, respekt för mänskliga rättigheter samt rättsstatens principer är huvuduppgift. Verksamheten sträcker sig dock över ett vitt fält och omfattar även sociala frågor, kultur- och utbildningsfrågor etc. arbetar genom normbildning, samarbets- och biståndsprogram samt genom engagemang i och i konfliktområden som västra och delrepubliken , i syfte att främja en utveckling mot stabilitet och demokrati. är i det arbetet ett slagkraftigt instrument som verkar för stabilitet i . Det är viktigt att processen i med ett större engagemang i nya medlemsstater fortsätter. vill genom stödet till verksamhet bidra till organisationens fortsatta utveckling inom en oförändrad budgetram, som ett regionalt säkerhetsorgan för krishantering, konfliktförebyggande, främjande av säkerhet och stabilitet med utgångspunkt i det breda säkerhetsbegreppet och en förbättrad til? ?lämpning av de åtaganden som deltagarstaterna gjort på olika områden, såsom demokrati, rättsstatens principer, mänskliga rättigheter, ekonomi och miljö samt rustningskontroll och förtroendeskapande åtgärder. EU:s gemensamma utrikes- och säkerhetspolitik (GUSP). Genomförandet av EU:s gemensamma utrikes- och säkerhetspolitik sker bl.a. genom gemensamma åtgärder. Sådana åtgärder finansieras vanligtvis från den gemensamma EU-budge- ten, men även genom nationella bidrag. ambition är att fortsatt bidra till en snabb och effektiv GUSP. Gemenskapsfinansiering kommer även fortsättningsvis att vara huvudregeln för att finansiera gemensamma insatser med undantag för militära insatser. Rådet kan frångå huvudregeln om gemenskapsfinansiering genom ett enhälligt beslut. I sådana fall är den nationella finansieringen vanligtvis fördelad mellan medlemsstaterna antingen enligt en s.k. BNI-nyckel (dvs. betalning i proportion till respektive medlemsstats bruttonationalinkomst), eller som enskilda bidrag från medlemsstaterna. En utförlig redovisning av verksamhet och resultat av samarbetet inom har lämnats i regeringens skrivelse om det nordiska samarbetet (skr. 2003/04:90). Viktigt är att det nordiska arbetet med avveckling av gränshinder mellan länderna går vidare med hög prioritet. På det bilaterala planet finns ett fortsatt behov av insatser för att främja integrationen mellan de nordiska länderna, inte minst i . I det budgetförslag som ministerrådet utarbetat för uppgår budgeten till . Det är en oförändrad budgetram i förhållande . andel av budgeten är . tyngdpunkten ligger fortsatt på kultur, utbildning och forskning. Insatserna på närområdet blir i stort oförändrade. Nordiska ministerrådets budget kommer, efter behandling i , att fastställas . Då kommer också prisomräkning att ske. och utveckling (). Medlemskapet i och arbetet inom organisationen är av direkt politisk relevans för såväl den svenska ekonomiska politiken som många andra centrala politikområden. Organisationen står dock inför en utvidgning av medlemskretsen som kan komma att öka utgifterna samt ev. en revidering av principerna för bidragsandelar. Frivilliga medel från medlemsländerna har en allt viktigare roll i finansieringen av organisationens verksamhet. Stegvis införs nu resultatstyrning av verksamheten genom en ny budgetprocess och förstärkt utvärderingsfunktion. Lönekostnaderna utgör av budgeten och omfattar även årliga avsättningar till en pensionsfond. har anslaget beräknats till 881 308 000kronor. Tabell 3.4 Härledning av anslagsnivån 20052007, för 5:1 Bidrag till vissa internationella organisationer Förändring till följd av: Förslag/beräknat anslag 1Statsbudget enligt beslut (bet. 2003/04:FiU10). Beloppet är således exklusive beslut på tilläggsbudget under innevarande år. 2004/05:1 UTGIFTSOMRÅDE 5 3.8.25:2 Freds- och säkerhetsfrämjande verksamhet 1Inklusive tilläggsbudget i samband med ekonomiska vårproposition (bet. 2003/04:FiU21) och förslag på tilläggsbudget i samband med budgetpropositionen . 2Motsvarar 130 451 tkr prisnivå. 3Motsvarar 130 451 tkr prisnivå. Anslaget finansierar deltagande med svensk personal militärobservatörer, civilpoliser och annan typ av personal - i freds- och säkerhetsfrämjande verksamhet inom det breda säkerhetsbegreppet, främst inom ramen för (), , (), Europeiska unionen (EU) och Nato/Partnerskap för fred (PFF). Anslaget används även för särskilda insatser såsom stöd till studier, seminarier, konferenser och andra projekt inom krishantering, fredsfrämjande, säkerhetsfrämjande och konfliktförebyggande verksamhet. Stöd ges vidare till såväl svenska som utländska enskilda organisationer och institutioner som verkar inom dessa områden liksom inom folkrätt och mänskliga rättigheter. Därutöver ges även stöd till rent bilaterala insatser för fredsprocesser. 2004/05:1 UTGIFTSOMRÅDE 5 Den ökade efterfrågan på svensk medverkan i internationella freds- och säkerhetsfrämjande insatser styrs till tid och omfång av faktorer som till största delen ligger utanför svensk kontroll. Anslagsförbrukningen är någorlunda förutsägbar vad gäller pågående uppdrag där redan medverkar. Däremot kan den variera kraftigt och vara mycket svårförutsägbar när det gäller nya insatser. Inom ramen för EU:s säkerhets- och försvarspolitik (ESFP) inleddes den operativa verksamheten . EU:s medlemsstater har hitintills fattat beslut om att genomföra fem civila och militära insatser, varav två är avslutade. Ytterligare insatser planeras. Däribland kommer EU påbörja en ny insats () i Bosnien- . Medlemsstaterna har hög politisk ambition att etablera EU som en aktör inom den fredsfrämjande verksamheten. Det är politiska ambition att, med erforderliga resurser, aktivt bidra till en bred geografiskt förankrad fredsfrämjande verksamhet. medverkan i internationella fredsfrämjande insatser och konfliktförebyggande verksamhet finansieras även genom anslag inom utgiftsområde 6 Försvar samt beredskap mot sårbarhet. Detta gäller i synnerhet de svenska bidragen med militär trupp till olika fredsfrämjande insatser. Inom utgiftsområde 7 Internationellt bistånd finansieras vissa insatser av civil karaktär i utvecklingsländer. Beställningsbemyndiganden om ekonomiska åtaganden Inom anslaget 5:2 finns följande bemyndiganderam. Bemyndigandet avser främst svenskt deltagande i fredsfrämjande insatser, men även andra insatser på freds- och säkerhetsområdet, som löper . För internationella fredsfrämjande insatser föreslås regeringen få ikläda staten förpliktelser, som tillsammans med tidigare gjorda utestående förpliktelser innebär utgifter på högst i enlighet med följande tabell. 2004/05:1 UTGIFTSOMRÅDE 5 Tabell 3.6 Bemyndigande om ekonomiska åtaganden Utestående åtaganden vid årets början Erhållet/föreslaget bemyndigande för att ställa en svensk till förfogande i en internationell mission. Anslaget skall göra det möjligt att med bred motsvarande årskostnad i genomsnitt 1,2 miljo- geografisk spridning stödja konkreta fredsfräm- jande insatser genom att på begäran av FN eller Konkreta insatser i form av resursstöd till enligt beslut av , EU eller annat bilateralt FN:s fredsbevarande verksamhet ger eller mellanstatligt organ, ställa militärobserva-