prop · GS03125 · 2005-05-25 00:00:00 — Det övergripande resonemanget i utvärde- ringen är att kunskap och långsiktighet är viktiga faktorer i arbetet med dessa problemområden och detta måste utgöra grunden i sådant arbete. I samband med utvärderingen trycktes skriften Utmana ! som beskriver några av projekten och erfarenheterna av dem. Skriften ger tips och idéer till föreningar som vill starta projekt för att arbeta med dessa frågor. En erfarenhetsbank med föreningarnas egna beskrivningar över hur projekten genomförts och föreningarnas egna slutsatser återfinns på . Denna erfarenhetsbank uppdateras fortlöpande vart- efter projekten slutredovisas. har slutrapporterat två särskilda satsningar . Utveckling av projekt som syftar till att stärka flickors villkor (perioden 20012003) Regeringen har avsatt sammanlagt , ur Allmänna arvsfonden, till förfogande för stöd till projekt som syftar till att stärka flickors villkor. Satsningen syftade till att stödja projekt som försöker utveckla metoder som dels ökar flickors del- aktighet, dels uppmärksammar de skilda villkor som flickor i patriarkala familjer kan ha och projekt som syftar till att vidareutveckla metoder för att nå flickor som vanligtvis inte deltar aktivt i organiserade kultur- och fritidsaktiviteter. Projekt som uppmärksammade situationen för homo- och bisexuella flickor skulle också kunna få stöd. fick totalt 160 ansökningar om stöd varav 42 ansökningar beviljades stöd med sammanlagt . Bland de beviljade projekten finns stor varia- tion av metoder, aktiviteter och arbetssätt. I huvudsak har projekten rört utbildning och metodutveckling för att stärka jämställdhetsarbete inom organisationerna, utveckling av metoder och arbetssätt inom öppen verk- samhet samt forum för debatt om könsroller och jämställdhet. Insatser har även gjorts för att stärka flickor i särskilt utsatta situationer. Huvud- delen av projekten har skett i någon storstadsregion. Inom ramen för satsningen har publikationen Genvägar till jämställdhet producerats. Skriften belyser metoder för jämställdhet inom ungdomsverksamheter och erfarenheter från några av de projekt som bedrivits. En generell erfa- renhet från utvecklingsarbete är att det råder en låg medvetenhet om jämställdhet, exempelvis om hur flickor missgynnas av offentliga satsningar, bland tjänstemän, politiker och andra aktiva inom ungdomsområdet. En annan erfarenhet är att utvecklingsarbete kring jämställdhet ofta betraktas som en fråga för kvinnor och inte som en demokratifråga som angår både kvinnor och män utifrån ett rättviseper- spektiv. Enligt utvärderingen finns inget uttalat motstånd mot jämställd- het, men det är få män som engagerar sig. Jämställdhetsprojekt inom ungdomsområdet drivs i huvudsak av kvinnor. Jämställdhet tycks ofta ha en alldeles för låg prioritering för att kunna genomsyra en hel verksamhet och ses oftast som något som skall skötas vid sidan om, t.ex. genom enstaka temadagar, personaldagar eller i särskilda tjej- och killgrupper. bedömning är att jämställdhetsarbetet och frågor om flickors villkor kräver ett långsiktigt utvecklingsarbete. Relevanta meto- der, informationsmaterial, erfarenhetsutbyte och verktyg för att samla kunskap är viktiga förutsättningar för detta. Ungdomars arbete med generationsövergripande frågor (perioden 20012003) Regeringen har avsatt totalt att fördelas av Ungdoms- styrelsen för ungdomars arbete med generationsövergripande frågor. Projekt som syftat till dialog över generationsgränserna, om värdegrunds- frågor eller som utvecklat samverkansformer mellan ungdoms- och vuxenorganisationer skulle prioriteras vid stödfördelningen. Totalt fick 65 ansökningar varav 18 ansökningar beviljades stöd med sammanlagt . Inom ramen för satsningen har Ungdoms- styrelsen gjort en utvärdering Villkorad självständighet, ungdomsorgani- sationernas självständighet gentemot sina moderorganisationer. 2004/05:125 projekt som beviljats stöd kan delas upp i fyra olika projektkategorier; självständighetssträvan inom befintliga strukturer, att driva sakfrågor inom sin moderorganisation, att motverka patriarkala värderingar och normer i samhället samt att motverka ålderssegregation i samhället eller driva aktuella sakfrågor. Några av de slutsatser som framkommit som sats- ningen pågått är att varje organisations situation är unik vilket även inne- bär att förändringsbehoven varit mycket varierande. I vissa fall har orga- nisationerna önskat hitta former för att förändra det interna samtalskli- matet och i andra fall har utvecklingsarbetet fokuserat på en total struk- turförändring av hela organisationen. Målet för Arvsfondsdelegationens arbete med erfarenhetsspridning är att sprida resultaten till i första hand organisationer som bedriver ideell verksamhet och till bl.a. kommuner och landsting för att de skall kunna ta till sig och börja använda nya metoder och modeller som utvecklats med stöd ur Allmänna arvsfonden. Även de projekt som inte helt lyckas uppnå sina mål kan ge viktig kunskap för att undvika att upprepa samma misstag. Att sprida kunskaper och erfarenheter från projekten är i första hand en uppgift för de organisationer som erhåller projektstöd. I anvisningarna för ansökan understryks därför att projektansökan bör innehålla en plan för dokumentation och erfarenhetsspridning. Erfarenheter från avslutade projekt sprids även till berörda handläggare inom . Arvsfondsdelegationen bidrar till att främja erfarenhetsspridning genom hemsidan . På hemsidans projektdatabas redovisas projekt utifrån projektområde, län, målgrupp och möjlighet finns till fri textsökning. Därigenom kan kontakter knytas mellan pågående projekt på olika platser i landet och tips och idéer kan erhållas genom att kontakt tas med avslutade projekt som också finns med i databasen. För att stimulera erfarenhetsutbyte mellan organisationer, forskare, kommuner och myndigheter anordnar Arvsfondsdelegationen Arvs- fondsdagar. har tre Arvsfondsdagar genomförts på olika platser, , och . Regeringens prioriterade områden avseende stöd ur Allmänna arvsfonden har legat till grund för temainriktningen. Samtliga har arrangerats i samarbete med det lokala föreningslivet. Regeringen bedömning: Arvsfondsdelegationens organisation har utvecklats i enlighet med förslagen i propositionen Allmänna arvs- fonden och Arvsfondsdelegationens organisation m.m. 2003/03:136, bet. 2003/04:SoU3, rskr 2003/04:68). tionen har fördelat stöd på ett väl genomfört sätt och i enlighet med innehåller bland annat redogörelser för hur delegationen arbetar med information och erfarenhetsspridning samt uppföljning Verksamhetsberättelsen anger även inriktning angående dessa områden för . Med de förslag om ökade insatser som planeras bör områdena information och erfarenhets- spridning samt uppföljning och utvärdering komma att fortsätta Skälen för regeringens bedömning: I Arvsfondsdelegationens verksamhetsberättelse ges exempel på projekt som beviljats stöd inom ramen för regeringens prioriterade områden. är det dock utifrån redovisningen svårt att se vilken betydelse de årliga prioriteringarna har för stödgivningen. Eftersom det är av särskilt intresse att se de varaktiga effekterna efter det att stödgivningen upphört avser regeringen i fortsättningen hämta in en mer uttömmande redovisning av vilka projekt som svarat mot respektive prioriterat område. också en redovisning av effekterna av de verksamheter som har fått stöd som sträcker sig utanför rena projektbeskrivningar. erfarenhesspridning kunna vara en del som tydligt framgår av redo- En mer uttömmande redovisning skulle kunna fylla en viktig funktion inom barn-, ungdoms- och handikappområdet genom att generera ny kunskap och nya erfarenheter. Regeringen bedömer att det även är värdefullt om de prioriterade områdena omfattas av t.ex. gemensamma informationsstrategier och att arbetet med utvärderings- och erfarenhetsspridningar tydligt innefattar de områden som regeringen anser som prioriterade. Enligt regeringens bedömning kan det ta tid från det att prioriteringarna fastslagits till dess att ansökningarna kommer in. Detta förhållande kan tala för att vissa prioriteringar bör återkomma i syfte att få igång en rimlig stödgivning. Arvsfondsdelegationen avser att avsätta sär- skilda resurser för att höja kvalitén på utvärdering och uppföljning ytter- Det omfattar såväl större antal utvärderingar av enskilda projekt som rekrytering av utvärderingskompetens till Arvsfondsdelegationens Detta kommer förhoppningsvis även att ha en positiv effekt på erfarenhetsspridningen av projektresultat och ökat medvetande om All- Regeringen anser att arbetet med uppföljning och utvärdering av beviljade projekt kan vidareutvecklas i vissa avseenden. Avslutade projekt bör följas för att kunna se hur verksamheten fortlever efter det att stöd ur fonden inte längre beviljas samt i vilken form en eventuell fortsättning av verksamheten bedrivs eller av vilken anledning verksamheten har upphört. En sådan uppföljning kan ge värdefull Skr. 2004/05:125 information dels för pågående projekt, dels för beredningen av ärenden 7.1Analys av fördelning av stöd avseende verksamhet till förmån för barn har fördelats till målgruppen barn i åldrarna . Av dessa medel beslutade regeringen och Arvsfonds- delegationen om fördelning av till projekt initierade av ideella organisationer. Övriga fördelade Arvsfondsdelegationen som stöd genom särskilda satsningar. Regeringen kan konstatera att projektmedel har beviljats inom samtliga prioriterade områden som regeringen lyfte fram för barn i åldrarna för . Arvsfondens redovisning ger dock inte någon total överblick över hur många projekt som beviljats stöd till ett visst prioriterat område. Såvitt regeringen kan bedöma har arvsfonden i stort gjort en väl avvägd prioritering av projekt inom dessa angivna områden utifrån de ansökningar som förevarit. Regeringen angav i skrivelsen 2003/2004:125 Redovisning av fördel- ningen av medel från Allmänna arvsfonden under att det var viktigt att fortsätta med det påbörjade utvecklingsarbetet för att integrera och synliggöra barnperspektivet i frågor som rör barn och unga, att öka och stärka varje barns möjlighet till inflytande och delaktighet i kultur- och samhällslivet och inom den fysiska planeringen. Likaså behövdes fortsatt utvecklingsarbete när det gäller att finna framgångsrika arbetssätt för att genomföra intentioner på lokal nivå. I många fall ingår dessa frågor, enligt vad regeringen erfarit, som en allmän värdegrund för projekt som beviljats medel från Allmänna arvs- fonden . Ett skäl till detta är bl.a. en satsning som gjordes där avsattes för projekt med inriktning på att uppmärksamma i kommuner och landsting. Ytterligare ett skäl är den satsning som skedde med stöd av bidrag från arvsfonden genom projektet för . I många ansökningar hänvisas till principer om barnets bästa och barns och ungas rätt till delaktighet och inflytande. Regeringen anser att det är angeläget att ideella organisationers arbete med barnkon- ventionen ges möjlighet att fortsätta och att organisationerna tydligare redovisar hur konventionens intentioner har uppfyllts i dessa projekt. I arvsfondens verksamhetsberättelse ges en redovisning av olika teman som avser stöd för särskilda satsningar. Ett förhållandevis stort antal projekt har inspirerats av . Totalt har 35 sådana projekt som riktar sig till barn och ungdomar fått arvsfondsmedel, varav ett tju- gotal projekt . Sammanlagt har fördelats till dessa projekt. Regeringen finner att detta initiativ har bidra- git till många och lovvärda projekt för att stärka flickors självbild. Inom området insatser mot rasism, främlingsfientlighet, homofobi och diskriminering avsatte regeringen för en treårsperiod 30 miljo- ner kronor för projekt riktade till barn och personer med funktionshin- Sedan starten har 16 barnprojekt beviljats stöd och har fördelats på fyra projekt. Denna satsning kom- Skr. 2004/05:125 mer att utvärderas i sin helhet. Regeringen finner att frågan fortfarande är aktuell och att det är angeläget att organisationer och samhällsinstitutio- ner håller kvar sitt engagemang även efter det att satsningen avslutas. Sammanfattningsvis bedömer regeringen att samtliga områden som prioriterades av regeringen för barn i skrivelse till 2003/04:125 Redovisning av fördelningen av medel från Allmänna arvsfonden under , har lyfts fram genom den fördelning av medel som gjorts . Regeringen finner att det har skett i sådan utsträckning att det har bidragit till ett omfattande nyskapande och till en god utveckling inom respektive område. 7.2Analys av fördelning av stöd avseende verksamhet till förmån för ungdomar 1225 år Fördelning av stöd till målgruppen ungdomar uppgår till . Av dessa medel beslutade regeringen och Arvsfondsdelegationen om fördelning av till projekt initierade av ideella organisationer. Till Arvsfondsdelegationens fördelning av stöd genom särskilda satsningar avsattes och till fördelning av stöd genom särskilda satsningar avsattes . Såväl organisationernas egna initiativ som av regeringen beslutade särskilda satsningar ingår således. I Arvsfondsdelegationens verksamhetsberättelse uppges att ett minskat antal projektansökningar riktade till målgruppen ungdomar inkommit . Andelen bifall av ansökningar riktade till mål- gruppen ungdomar har också minskat markant , liksom beviljade medel. Regeringen är oroad över utvecklingen vad gäller antalet inkomna och beviljade ansökningar med ändamål att främja verk- samhet till förmån för ungdomar. Arvsfondsdelegationen bör analysera vad denna nedgång beror på. Eventuellt bör speciellt riktade informa- tionsinsatser utarbetas i syfte att öka antalet projektansökningar med högre kvalitet i syfte att främja verksamhet för ungdomar. Regeringen finner det positivt att det i Arvsfondsdelegationens verk- samhetsberättelse och projektkatalog för redovisas exempel på beviljade stöd kopplade till regeringens prioriterade områden. I verksam- hetsberättelsen och projektkatalogen borde det kunna tydliggöras ytter- ligare i vilket avseende verksamheten i projekten är nyskapande och/eller utvecklande. Regeringen kan konstatera att samtliga prioriterade områden som regeringen i skrivelse 2003/04:125 Redovisning av fördelningen av medel från Allmänna arvsfonden under , angivit såsom prioriterade avseende målgruppen ungdomar , har beviljats stöd . Sammanfattningsvis bedömer regeringen att de beviljade stöden avseende målgruppen ungdomar synes ligga väl i linje med vad fondens medel kan och bör stödja. De beviljade stöden har också medverkat till en nyskapade och utvecklande verksamhet. 7.3 Analys av fördelning av stöd avseende Skr. 2004/05:125 verksamhet till förmån för personer med har fördelats till målgruppen perso- ner med funktionshinder. Av dessa medel beslutade regeringen och Arvs- fondsdelegationen om fördelning av ca. till projekt initierade av ideella organisationer. Övriga förde- lade Arvsfondsdelegationen som stöd genom särskilda satsningar. Regeringen konstaterar att det kan vara svårt att kategorisera enskilda projekt till ett visst projektändamål. Vissa projekt kan bedömas tillhöra flera olika projektändamål som överlappar varandra. De prioriterade områden som regeringen angivit i skrivelse 2003/04:125 Redovisning av fördelningen av medel från Allmänna arvsfonden under , har inte dominerat stödgivningen. Endast enstaka projekt har rört det prioriterade området att uppmärksamma och förhindra våld mot barn, ungdomar, kvinnor och män. Regeringen bedömer ändå temat vara så viktigt att det bör behållas som prioritering även kommande år. Design för alla som leder till ett mer tillgängligt samhälle framträder inte heller så tydligt bland de projekt som beviljats medel. Troligen kommer att bidra till fler ansökningar på det temat . Regeringen konstaterar sammanfattningsvis att de beviljade stöden speglar en nyskapade och utvecklande verksamhet. Stöd har beviljats till projekt i överensstämmelse med den inriktning som regeringen angivit för verksamheten. De prioriterade områdena har dock inte helt slagit ige- nom i projekten. Regeringens bedömning är att det behövs mer information. Inriktning och prioriterade områden för stöd ur Allmänna arvsfonden för den kommande Regeringens bedömning: Det stöd som ges ur Allmänna arvsfonden bör medverka till att stärka barns, ungdomars och funktionshindrades rättigheter, inflytande och jämställdhet, öka målgruppens livskvalitet och hälsa samt bidra till såväl social som etnisk och kulturell integration och därmed stärka deras ställning i samhället. regeringens mening bör pågående och kommande satsningar, liksom prioriterade områden, bidra till att generera ny kunskap och nya erfarenheter inom områdena barn, ungdom och handikapp. Myndigheters särskilda kunskaper om målgruppernas villkor kan ge positiva effekter när det gäller att utveckla och skapa nya verk- samheter för aktuella målgrupper. Regeringen avser att uppmärksamt följa pågående och eventuellt nya satsningar för att se vilken ny kunskap eller vilka nya metoder som framkommit och hur dessa kan påverka politikområdena barn, ungdom och handikapp. Skälen för regeringens beslut: Medel som fördelas ur Allmänna arvsfonden skall stimulera till verksamhet som innebär utveckling och att nya idéer prövas. Verksamheten skall ha ideell karaktär vilket innebär att stödet i första hand skall ges till organisationer som bedriver ideell Verksamheten skall vidare vara till förmån för barn, ungdomar och personer med funktionshinder som är arvsfondens I enlighet med regeringens jämställdhetspolitik omfattar dessa målgrupper flickor och pojkar, unga kvinnor och unga män samt personer med funktionshinder av båda könen och i alla åldrar. som utförs av ideella organisationer och andra frivilliga sammanslut- ningar är viktigt för att utveckla verksamhet på de berörda målgrupper- nas egna villkor. I detta ligger att målgruppernas upplevelse och erfaren- heter av vad som är utvecklande och nyskapande har stor betydelse. sådant arbete kan också vara ett komplement till vad det allmänna Det stöd som ges ur Allmänna arvsfonden bör generellt sett medverka till att stärka och utveckla välfärd, livskvalitet, delaktighet, jämlikhet, jämställdhet och hälsa samt bidra till såväl social som etnisk och kulturell integration för fondens målgrupper för att därmed stärka deras ställning i I enlighet med propositionen Allmänna arvsfonden och Arvsfondsde- legationens organisation m.m. (prop. 2002/03:136, bet. 2003/04:SoU3, 2003/04:68) skall Arvsfondsdelegationen kunna besluta om sär- skilda satsningar inom områden som är angelägna att utveckla. propositionen, som ställde sig bakom, bör andelen medel som avsätts ur Allmänna arvsfonden till särskilda satsningar inte öka jämfört med de närmast föregående åren. Om det finns särskilda skäl får regeringen efter förslag från Arvsfondsdelegationen besluta att annan myndighet skall fördela stöd. Beslutet skall då avse en bestämd Regeringen vill i detta sammanhang understryka att myndigheters särskilda kunskaper om målgruppernas villkor kan ge posi- tiva effekter när det gäller att utveckla och skapa nya verksamheter för aktuella målgrupper. Regeringen kommer att uppmärksamt följa pågående och eventuella nya satsningar för att se vilken ny kunskap eller vilka nya metoder som framkommit och hur dessa kan påverka politikområdena barn, ungdom och handikapp. Utöver nedan angivna områden bör medel liksom tidigare kunna ges till utvecklingsprojekt inom områden som inte kan förutses. Det är angeläget att ge utrymme för organisationernas egna initiativ till utveck- lingsprojekt inom nya områden. Arvsfondsdelegationen skall enligt lagen (1994:243) om Allmänna arvsfonden fördela medel till verksamhet till förmån för barn , ungdomar mellan samt personer med funktionshinder. Projekten kan ha sammansatta syften och omfatta flera av fondens målgrupper. Den nationella barnpolitiken utgår från målet att barn och unga skall respekteras och ges möjlighet till utveckling och trygghet samt delaktig- het och inflytande. Till grund för regeringens politik inom området ligger strategin för att förverkliga FN:s konvention om barnets rättigheter som godkände (prop. 1997/98:182, bet. 1998/99:SoU6, rskr. 1998/99:171). omfattar barn och unga i åldrarna . Utifrån de grundläggande principerna i är inriktningen i barn- politiken att: barnets bästa skall vara vägledande vid allt beslutsfattande och vid alla åtgärder som berör barn och unga, inget barn får diskrimineras på grund av härkomst, kön, religion, funktionshinder eller andra liknande skäl, barn skall ges förutsättningar för en god hälsa, barn och unga skall tillåtas att utvecklas i sin egen takt och utifrån sina egna förutsättningar och barn och unga skall ges möjligheter att framföra och få respekt för sina åsikter i frågor som berör dem. Dessa principer är viktiga för barns och ungas uppväxtvillkor och bör även vara viktiga för fondens fördelning av medel. Det är angeläget med fortsatta insatser för att integrera och synliggöra barnperspektivet i olika frågor som rör barn och unga liksom varje barns inflytande och delaktighet i kultur- och samhällslivet och i den fysiska planeringen. är därvid en viktig utgångspunkt. Det är viktigt att medel från arvsfonden kan bidra till att finna former och vidareutveckla metoder och arbetssätt som ger varje barn möjlighet till självständighet, inflytande och delaktighet i frågor som berör honom eller henne. Den nationella ungdomspolitiken utgår från två mål, att alla ungdomar skall ha verklig tillgång till välfärd och att alla ungdomar skall ha verklig tillgång till makt. Dessa mål antogs av (prop. 2004/05:2, bet. 2004/05:KrU2, rskr. 2004/05:94). Dessa mål är centrala delar i arbetet med frågor som rör ungdomars levnadsvillkor och utgör en väsentlig grund i arbetet för fondens målgrupp ungdomar mellan . De nationella målen för handikappolitiken är en samhällsgemenskap med mångfald som grund, att samhället utformas så att människor med funktionshinder i alla åldrar blir fullt delaktiga i samhällslivet samt jämlikhet i levnadsvillkor för flickor och pojkar, kvinnor och män med funktionshinder. Dessa mål antogs av i enlighet med regeringens proposition Från patient till medborgare en nationell handlingsplan för handikappolitiken (prop.1999/2000:79, bet. 1999/2000:SoU14, rskr. 1999/2000:240). 8.1Gemensamma prioriteringar (barn, ungdomar och personer med funktionshinder) Projektansökningar till Allmänna arvsfonden bör kunna avse olika åldersgrupper inom gruppen . Det kan vara aktuellt när man vill kunna följa en grupp barn och ungdomar eller där insatserna gäller barn i en större åldersgrupp som omfattar barn såväl under som . Prioriteringarna som i det fallet är gemensamma för alla eller ett par målgrupper, hindrar inte att det går att ansöka om medel för de olika målgrupperna t.ex. enbart barn . I det följande anger regeringen prioriterade områden där ansökningar som omfattar mer än en målgrupp kan bli aktuella. -Förnyelse- och utvecklingsarbete riktat till barn och ungdomar i familjer med långvarigt socialbidragsberoende eller som lever i ekonomisk utsatthet på annat sätt för att ge dem samma förutsätt- ningar som andra barn och ungdomar. Ungdomar som befinner sig utanför arbetsmarknaden, dvs. inte arbetar eller är anmälda såsom arbetslösa och inte heller studerar, bör också innefattas i arbetet. Projekt som syftar till att ge stöd till ideella organisationers metod- och utvecklingsarbete för att stödja dessa barn och ungdomar så att de skall kunna påverka och forma både sina egna liv och samhälls- utvecklingen i stort bör särskilt uppmärksammas. -Stöd till barn och ungdomar som utsatts för eller bevittnat våld i hemmiljön. Det är angeläget med fortsatt stöd till projekt för att pröva olika arbetssätt och utveckla nya metoder för stöd till barn och unga som utsatts för våld eller bevittnat våld i hemmiljön och som kan bidra till hjälp och stöd till dessa barn och unga. -Stöd till barn och ungdomar med en förälder i häkte eller i fängelse.