prop · GS0380 · 2005-03-22 00:00:00 — Fem områden har av kommissionen pekats ut inom vilka projekt kan genomföras: övervakning av säkerhetsläget, optimera säkerhet och skydd i nätverksbaserade system, skydd mot terrorism, inklusive bioterrorism, förbättrad krishantering, inter- operabilitet och integrerade system för information och kommunikation. Inom ramen för förberedande satsning på forskning inom säkerhet, Preparatory Action för (), medverkar till exempel och närings- livet inom ett antal projekt och aktiviteter. På nationell nivå har regeringen framfört i Innovativa en strategi för tillväxt genom förnyelse (Ds 2004:36) att skall utnyttja den industriella och teknologiska potentialen inom försvars- och säkerhetsområdet för civil tillämpning och att detta bör göras så att det stärker befintliga branscher och företag och främjar framväxten av nya branscher och företag. Mot denna bakgrund har fått i uppdrag att, med utgångspunkt från kommissionens program, tillsammans med Försvarsmakten, (), () och () ta fram en svensk strategi för säkerhetsforskning. Förslaget redovisades och bereds för närvarade i Regeringkansliet. För att understödja en svensk utveckling inom säkerhetsområdet bör ett program etableras som bl.a. kan understödja ett svenskt deltagande i EU:s program för säkerhetsforskning. Det svenska programmet bör ta tillvara den kunskap som byggts upp genom tidigare satsningar på civil och militär forskning. Sådan kompetens finns inom såväl försvars- myndigheter som näringsliv, institut och universitet och programmet bör understödja en aktiv samverkan mellan dessa olika aktörer. Parter i ett sådant program bör vara de myndigheter som utarbetat den svenska säkerhetsforskningsstrategin, Luftfartsstyrelsen, och relevanta industriföretag, bl.a. försvars- och transportindustrin. Forsknings- och utvecklingsinsatser inom arbetslivsområdet skall bland annat bidra till en förbättrad arbetsmiljö med minskad risk för ohälsa och olycksfall i arbetet och effektivare former för arbetsorganisation där individens förutsättningar för utveckling tas tillvara jämsides med utveckling av verksamheten. FoU inom arbetslivsområdet bedrivs i huvudsak vid universitet och högskolor samt vid . Olika statistikunderlag från bl.a. SCB och som belyser utvecklingen för åren 19882003, visar att som den fysiska arbetsmiljön generellt sett blivit bättre, har ohälsa relaterad till psykiska och sociala faktorer i arbetslivet ökat. Arbetsmarknaden står inför utmaningen att genom ett breddat arbetskraftsutbud kompensera för den stora andel av arbetskraften som snart kommer att gå i pension. EU-medlemsskapet och en allt öppnare ekonomi med ökad global konkurrens medför stora förändringar med ökade krav både på företagens och individens förmåga till utveckling och flexibilitet. Arbetslivs- forskningen skall bidra till kunskap om hur dessa och andra förändringar samspelar och vilken betydelse de har för utvecklingen. Det är viktigt att effekter av åtgärder som vidtagits för förbättringar t.ex. arbetstids- förkortning och försök med friår så långt som möjligt utvärderas. Metoder för utvärdering och analys behöver därför utvecklas för att mäta långsiktiga effekter. Arbetslivsfrågorna spänner över ett brett område. För att forskningen skall kunna bidra med användbara analyser krävs mångvetenskapligt angreppssätt samt en samverkan mellan myndigheter på området. Det är också helt avgörande att kunskaper inom området förmedlas och kommer till praktisk tillämpning på arbetsplatserna. Förutom kunskap om forskningsrön, finns det behov av stöd i det direkta arbetsplatsanknutna utvecklingsarbetet då forskning skall omsättas till praktisk tillämpning. Statens stöd till interventionsforskning och utvecklingsprojekt är betydelsefull för att stimulera och stödja en positiv utveckling i svenskt arbetsliv. () är en sektorsforskningsmyndighet med uppdrag är att bedriva forskning och utveckling samt vara ett kunskapscenter inom arbetslivsområdet. Institutet skall samverka med andra myndigheter, vetenskapliga institutioner, universitet och högskolor inom och utom landet. disponerade för förvaltning, forskning och utveckling. Institutets mångvetenskapliga inriktning möjliggör en bred ansats att beskriva, analysera och förklara samband inom arbetslivsområdet. regionalt placerade verksamheter möjliggör förändringsinriktade insatser på en mängd områden i arbetslivet genom direkt och nära kommunikation mellan institutet och arbetsplatser. I och med den nya organisationen för forskningsfinansieringen (prop. 1999/2000:81) avvecklades och ansvaret för den statliga forskningsfinansieringen på området delades mellan Verket för innovationssystem () och för arbetsliv och socialvetenskap (FAS). Myndigheterna skall samarbeta aktivt för att komplettera varandras stöd samt gemensamt överblicka kunskapsutvecklingen för att fortlöpande fånga upp nya kunskapsbehov och nya forskningsfält. Myndigheterna gavs i regleringsbreven i uppdrag att se över på vilket sätt de kan fördjupa sitt samarbete inom arbetslivsområdet. FAS:s stöd till arbetslivsforskningen uppgick till ca och till ca under . En internationell utvärdering av svensk folkhälsoforskning har genomförts på uppdrag av FAS. Forskning om arbetsmiljö och hälsa utgör väsentliga delar av denna forskning. svensk arbetsmiljöforsknings goda internationella renommé och den betydelse som de stora satsningarna inom området har spelat för att göra till ett föregångsland inom området. emellertid på behov av ett antal åtgärder när det gäller forsknings- finansiering och utveckling av nya forskningsområden. Som tidigare redovisats i avsnitt 4.4.1. avser regeringen att följa upp de genomförda förändringarna avseende organisationen för I översynen kommer områden med förändrad ansvarsfördelning såsom arbetslivsforskningen att ses över. Trots stora förbättringar kvarstår arbetsmiljöproblem när det gäller exempelvis kemiska risker, buller och belastningsrisker. Som en följd av regeringens överväganden om inriktning i budgetpropositionen (prop. 2001/2002:1) och i propositionen Forskning för framtiden en ny organisation för forskningsfinansiering 1999/2000:81) har en omstrukturering och omorganisation av bland annat inneburit att viss arbetsmiljöforskning har överförts till forskningsmiljöer inom universitet och högskola. Det gäller bland annat forskning kring kemiska hälsorisker och belastningsskador. forskning är av stor betydelse för att säkerställa en trygg och säker arbetsmiljö och det är angeläget att forskningen långsiktigt kan fortsätta att utvecklas i de nya miljöerna. Regeringen kommer därför att noga följa utvecklingen vad det gäller den traditionella arbetsmiljöforskningen. Svenska transportforskningsmiljöer med internationell slagkraft är av stor betydelse för svenskt näringsliv och svensk samhällsutveckling. att skapa bättre förutsättningar för sådana miljöer krävs förändringar både på utförarsidan och bland de myndigheter som finansierar För att starka FoU-miljöer skall etableras och utvecklas bör FoU-finansiärer utveckla mer resurseffektiva och målinriktade Det är också viktigt att finansierande myndigheter samverkar bättre och att ansvaret för skilda områden tydligare klarläggs. TRANSAM, myndigheternas organ för samordning av transport- forskning, har här en viktig uppgift. Effektiva transporter kräver trafikslagsövergripande lösningar. såväl som godstransportsystems samverkan med varandra och med angränsande sektorer bör kontinuerligt analyseras. prioriterat område där varit ledande. internationell hotbild gör att frågor om transportsektorns sårbarhet och trygghet framstår som strategiskt viktiga. miljöpåverkan är en viktig del i det transportpolitiska målet och det är också ett svenskt profilområde. Det krävs vidare forsknings- och utvecklingsinsatser beträffande alternativa drivmedel, fordonens bränsle- effektivitet, effektiva energiomvandlare och emissioner. transportområdet behövs för att åstadkomma ett mer jämställt transportsystem där skillnaderna mellan kvinnliga och manliga perspektiv på transportfrågor uppmärksammas. Kvinnor och mäns olika värderingar, behov, erfarenheter, vanor och fysiska egenskaper spelar en stor roll för exempelvis hur fordons inre säkerhetssystem konstrueras. Det är också viktigt att både manliga och kvinnliga perspektiv finns med när forskningsprojekt utformas och bedöms och att såväl manliga som kvinnliga erfarenheter och värderingar tas till vara inom transport- forskningen. och har ett s.k. sektorsansvar för FoU inom sina respektive områden. och har däremot inte givits motsvarande uppdrag. Erfarenheterna av och sektorsansvar är goda. På regeringens uppdrag (N2003/9100/ITFoU) har , i samverkan med , , , för miljö, areella näringar och samhällsbyggande (Formas), och tagit fram en nationell strategi för transportrelaterad FoU (VP2004:01). , , och har särskilt deklarerat att man står bakom föreslagen strategi. Utredningen betonar framför allt behovet av att använda resurseffektiva, målinriktade insatsformer, att satsa på starka forskningsmiljöer och öka långsiktigheten i insatserna, liksom att samverka och tydligare fördela ansvaret mellan statliga forsknings- finansiärer. Utredningen identifierar och grupperar viktiga insatsområden under rubrikerna miljö, säkerhet, sårbarhet och trygghet, infrastruktur, transportsystemet och transportpolitik samt policy och prioriteringar. På trafikutskottets uppdrag utfördes en studie, Transportforskning i en föränderlig värld, som en uppföljning av att ansvaret för finansiering av transportforskningen /2001 överfördes från Kommunikationsforskningsberedningen (KFB) till . Studien visar att de tekniskt-industriellt inriktade programmen, som ofta drivs i samarbete med fordonsindustrin, i huvudsak fått oförändrade eller ökade anslag medan samhälls- och beteendevetenskaplig forskning om vägtrafiksäkerhet minskade. har uppmärksammat detta och i strategidokumentet Nationell strategi för transportrelaterad FoU (VP2004:1) uttalas tydliga ambitioner att förbättra läget. Godstransportdelegationen 2002 lade i ett delbetänkande bl.a. fram förslag beträffande inriktningen av forskning om godstransporter (SOU 2003:39). Delegationen betonar vikten av bättre samverkan mellan forskningen och sektorns aktörer för att bidra till högre innovationstakt och effektivitet. Omvärldsfrågor, näringslivets effektivitet, struktur för logistik- och godsflöden, transportproduktionens teknik- och hjälpsystem samt analysverktyg pekas ut som viktiga forskningsområden. Regeringen ser detta område som viktigt för att åstadkomma effektivare system- lösningar då det gäller godstransporter. analyserar i sitt slutbetänkande (SOU 2003:67) sektorns behov av forskning och kunskapsutveckling. Betänkandet förordar ökade FoU-insatser om hur kollektivresandet kan ökas och om kollektivtrafiken som ett medel att uppnå andra samhällsmål. Kommittén förordar kraftsamling på ett begränsat antal forskningsmiljöer, liksom ökad samverkan mellan finansiärer, bransch- aktörer och forskare. Enligt betänkandet måste branschen i ökad utsträckning medverka i programutveckling och projekt. föreslår att regeringen bör ge i uppdrag att i samarbete med Prop. 2004/05:80 trafikverken, Rikstrafiken och branschen ta fram ett gemensamt program Den nationella strategin för transportrelaterad FoU som tagit fram tillsammans med andra myndigheter beskriver en forsknings- inriktning som prioriterar de forskningsområden som lyfts fram av Godstransportdelegationen 2002 respektive . Den innehåller också myndighetsgemensamma satsningar även inom kollektivtrafikområdet och möter därmed i huvudsak de förslag som lagts av inom området, vilket även är i linje med den nationella strategin gällande forskningens inriktning. Medel från EU:s interregprogram bör i den mån det är möjligt användas för att finna relevant inriktning på framtida forskning eller testa resultat från FoU- projekt som syftar till att utveckla transportsystemet för att bättre svara upp mot regionala behov och förbättra förutsättningar för transporter över nationsgränser. har staten avsatt särskilda medel för ett sjösäkerhets- program i regi. Det har omfattat en samlad statlig program- insats på . Medfinansiering från näringslivet och organisationer gör att de samlade forskningsinsatserna motsvarar . Programmet har varit framgångsrikt och uppskattat av sjöfartssektorn och andra berörda intressenter. Regeringen har beslutat att tillföra ytterligare för att förlänga programmet. Programmet finansieras med medel som återbetalades till staten från konsortiet för övertäckning. FoU inom experimentell teknik och mätteknik styr inriktningen på FoU området experimentell teknik, vilken i proposition Forskning och förnyelse (prop. 2000/01:3) benämndes som provningsteknik. Det övergripande målet för verksamheten inom experimentell teknik inriktas mot områden som stärker landets tekniska utveckling, konkurrenskraft/kvalitet, utveckling av små och medelstora företag, säkerhet, hälsa, energi och hållbar utveckling. Med experimentell teknik menas kunskapen om att systematiskt undersöka och beskriva egenskaper hos material, processer och produkter genom påverkan och genom att studera resultaten av påverkan. Experimentell teknik används inom hela det naturveten- skapliga fältet för att garantera väl fungerande, säkra, resurssnåla och miljöriktiga material, processer och produkter. ansvarar för huvuddelen av den fysikaliska mättekniken, viss kemisk mätteknik samt relaterad FoU. Det övergripande målet för verksamheten är att upprätthålla en hög standard med normaler av tillräcklig omfattning och relevans. Skogs- och skogsindustriell forskning För att upprätthålla den svenska skogsnäringens konkurrenskraft krävs god kunskapsförsörjning och gott innovationsklimat. forskning är viktiga underlag för att skogspolitiska mål för produktion och miljö samt sociala dimension skall kunna förenas effektivt och långsiktigt. Forskningen måste hantera omvärlds- förändringar i ett långsiktigt perspektiv, inte minst klimatfrågan som förändrat förutsättningar och möjligheter för skogsnäringen. har en god ställning inom skogs- och skogsindustriell forskning. Det nationella skogs- och skogsindustriella klustret och innovationssystemet används ofta som exempel som har lett till en rad framgångsrika, internationellt konkurrenskraftiga företag genom hela förädlings- och leverantörskedjan. Det framtida innovationssystemet och möjligheterna att utveckla nya produkter beror i hög utsträckning på god grundläggande forskning, inte minst inom naturvetenskaperna och teknik. utgår mycket betydande forskning ifrån förutsättningarna i de svenska skogsekosystemen och de marknadskrav som ställs specifikt på skogsprodukter och tjänster. Finansiering av skogsrelaterad forskning finns genom bl.a. Formas, (Mistra), , och EU. Formas har ett uppdrag att utveckla ett samlat nationellt program för skog, som också skall innebära en förbättrad samordning av forskningen inom förädlingskedjan. Grundläggande skogsvetenskaplig forskning har sin tyngdpunkt vid () medan grundläggande skogsindustriell forskning huvudsakligen bedrivs vid tekniska universitet och högskolor. Skogsnäringen har dessutom egen forskning samt finansierar tillsammans med staten forskning vid branschforsknings- instituten med inriktning mot skogsbruk, (SkogForsk), institut med inriktning mot träbearbetningsindustri (SP- Trätek, bildat efter sammanslagningen av , och , SP) samt institut med inriktning mot pappers- och massaindustrin, STFI-Packforsk (bildat efter sammanslagning av Skogsindustrins tekniska forskningsinstitut, STFI och distribution, Packforsk). Samhällets ekonomiska beroende av förnybara råvaror från skogs- bruket parallellt med sektorns ansvar för miljöarbetet, gör det angeläget att satsa målmedvetet på kunskapsuppbyggnad. Skogsbeståndet i har ökat , men har efterfrågan på skogsråvara närmat sig utbudet och med efterfrågan på förnybara material till exempel biobränsle ökar också behovet av forskning kring skogseko- systemens produktionsförmåga. Regeringen har på uppmaning utsett en särskild förhandlare att utarbeta en strategi för att främja träanvändningen i byggandet. Betänkandet Mer trä i byggandet, underlag för en nationell strategi att främja användning av trä i byggande (Ds 2002:1), överlämnades till regeringen . För att utveckla till en ledande nation inom området träbyggande föreslås i strategin ett åtgärdsprogram för forskning inriktat mot utveckling av träbyggsystem och trä i samverkan med andra material. Strategin inriktas på områden där trä har stor innovationspotential, framförallt i större och högre byggnadsverk, och där forskning kom igång på allvar först när byggreglerna ändrades 1995. Träbyggande är att betrakta som en industriell produktionsprocess, och faller därför delvis under insatsområdet Trämanufaktur som utarbetat en strategi för, 2004:01, Nya material och produkter från förnyelsebara råvaror. Forskning om skogsbruk behandlas Prop. 2004/05:80 även i avsnitt 9.9. Geovetenskaplig forskning och utveckling geologiska undersökning (SGU) utvecklar, producerar och marknadsför kvalificerat geovetenskapligt beslutsunderlag om berg, jord och grundvatten. SGU är en kunskapsintensiv organisation och har uppgiften att vara sektorsorgan för stöd till tillämpad geovetenskaplig forskning och riktad grundforskning. SGU lämnar stöd till geovetenskaplig forskning vid universitet och högskolor. Nya vetenskapliga problem uppstår ständigt inom det geologiska undersökningsarbetet. För problemlösning krävs kontakt med grundforskning, riktad grundforskning, tillämpad forskning och utveck- lingsarbete inom det geovetenskapliga ämnesområdet. Både nationell och internationell kunskapsförsörjning är av stor betydelse för att bibehålla och utveckla kunskapsstandarden. har den tredje internationella utvärderingen av detta stöd genomförts. Utvärderingen visar att utan ett sådant stöd skulle flera, för samhället viktiga forskningsområden, ha svårt att finna finansiering. Samarbetet mellan universitet och högskolor både nationellt och nordiskt har utvecklats och även givit synergieffekter genom att SGU:s databaser utnyttjats bättre. Kunskapen om vetenskapliga arbetssätt har ökat genom arbetet med att lösa praktiska problem. Nya visioner, nya undersöknings- och tolkningsmetoder har skapats genom kontakt mellan olika vetenskapsgrenar. Studier av samhällsutvecklingen nationellt och internationellt visar att behovet av kunskaper och färdigheter inom den geovetenskapliga sektorn kommer att styras av en ökad efterfrågan på naturresurser i samverkan med ett ökat behov av skydd och vård av naturen. Undermarksbyggande används i ökande utsträckning som ett sätt att minska miljöpåverkan främst i miljöer. Utveckling av geovetenskaperna behövs således som underlag för väl avvägda beslut som leder till långsiktigt hållbar utveckling av mark, jord och vatten. Tillgång till kompetent personal samt FoU är avgörande för att verksamheten inom gruv- och mineralsektorerna fortsättningsvis skall ha en god position i den globala konkurrensen och bidra till hållbar utveckling. För detta krävs satsningar mot dessa basindustrier genom stöd till långsiktiga utvecklingsinsatser för forskning, utveckling och utbildning. Utifrån bland annat uppföljning och utvärdering av de satsningar som genomförts kommer behovet av fortsatta riktade satsningar att bedömas. Forskning på malm och mineraler Den svenska välfärden bygger till stora delar på användningen av olika naturresurser, såsom trä, malm och . För att kunna använda ändliga naturresurser såsom malm och i ett hållbart samhällsperspektiv krävs omfattande forsknings- och utvecklingsarbete. Avseende malm och behövs långsiktig prospektering och FoU om hur tillgångarna kan brytas på ett miljömässigt och långsiktigt FoU inom malm- och mineralforskning pågår på en rad universitet och högskolor i likväl som vid Geologiska Undersökning (SGU). Grundläggande malm- och mineralforskning sker främst vid Tekniska högskola, , Universitet samt vid . utvecklingsarbete sker också på olika forskningsinstitut, ofta i nära samarbete med industrin. Finansiering av mineralrelaterad forskning sker Formas, och , medel tillförs även Genom energipolitiska beslut tillskapades ett långsiktigt program för utveckling av teknik för framtidens energisystem. detta program görs en målmedveten satsning på forskning, utveckling och demonstration. Insatserna utgör basen i den långsiktiga strategin för ett ekologiskt och ekonomiskt uthålligt Genom utredningen (N 2002:07) om det långsiktiga energipolitiska programmet har verksamheten inom 1997 års långsiktiga energipolitiska program i sin helhet granskats och utvärderats. betänkandet EFUD en del i omställningen i energisystemet (SOU Behovet av förändringar har analyserats och förslag till riktlinjer för fortsatta insatser kring forskning, utveckling och demonstration på energiområdet har presenterats. Utredaren finner att programmet fungerat tämligen väl avseende inriktning, kvalitet och relevans och att programmets mål till stor del Utredaren finner dock att programmets resultat inte i tillräckligt stor omfattning kunnat omsättas i kommersiella produkter och tjänster på marknaden för el- och värmeproduktionen från förnybara energikällor och för energieffektivisering. Utredaren menar att satsningar på forskning, utveckling och demonstration bör kompletteras med andra styrmedel och alternativ på Utredaren ser andra styrmedel såsom skatter och allmänna ramvillkor för företagande som väsentliga för att insatserna skall kunna vara av någon större betydelse för omställningen av energisystemet under Forskning, utveckling och demonstration på energiområdet är således enligt regeringens bedömning en nödvändig men inte tillräcklig förutsättning för att möjliggöra en långsiktig omställning av har på regeringens förslag i budgetpropositionen 2004/05:1, 2004/05 NU3, rskr 2004/05:120) beslutat om ett nytt långsiktigt program inriktat mot forskning, utveckling och demonstration för utveckling av teknik och processer för omställningen till ett hållbart Regeringen har i budgetpropositionen beräknat resursbehovet till , eller totalt för en sjuårsperiod med början , vilket innebär en väsentlig minskning av resurserna jämfört med innevarande programperiod. Regeringen avser återkomma om den närmare utformningen av de Prop. 2004/05:80 fortsatta långsiktiga insatserna . Ambitionen skall ökas när det gäller insatser för att omsätta resultaten från forsknings- och utvecklingsinsatser på energiområdet i kommersiella produkter, vilka kan bidra till såväl omställningen till ett hållbart energisystem som till ekonomiska tillväxt. En samverkan mellan forsknings- och utvecklingsinsatser och andra styrmedel på området såsom energiskatter, elcertifikat m.m. skall eftersträvas. Den skarpare prioriteringen och den ökade ambition när det gäller kommersialisering av resultaten, samverkan med näringslivet och harmoniseringen med andra styrmedel fordrar enligt regeringens bedömning ökade insatser kring analys och strategiarbete och fördjupade kunskaper om energisystemets funktion. Förutom finansiering av forskning och utveckling inom energiområdet får anslaget enligt Förordningen (1998:654) om energi- och teknikbidrag även användas till bidrag för främjande av utveckling av teknik som baseras på förnybara energislag och effektiv energianvändning i industriella processer i försöks- eller fullskaleanläggningar. Utredaren av det långsiktiga energipolitiska programmet anser att utflödet av programmet skulle bli större om det för administrationen av insatserna skapas en samlad arena, dit relevant sektorskunskap och analytisk förmåga koncentreras. Att ge en myndighet hela ansvaret bör skapa bäst förutsättningar för att prioritera mellan olika områden. Utredaren föreslår därför att görs till ensamt ansvarig för hela det långsiktiga energipolitiska programmet.