prop · GS03137 · 2005-03-31 00:00:00 — Regeringens proposition 2004/05:137 Assisterad befruktning och föräldraskap Regeringen överlämnar denna proposition till . I propositionen föreslår regeringen att assisterad befruktning med donerade spermier enligt lagen (1984:1140) om insemination och lagen (1988:711) om befruktning utanför kroppen skall få utföras också beträffande en kvinna som är partner eller sambo med en annan kvinna. Partnern eller sambon skall tillsammans med den befruktade kvinnan anses som förälder till det barn som föds, förutsatt att hon har samtyckt till behandlingen och att det är sannolikt att barnet har avlats genom den. Föräldraskapet skall fastställas genom bekräftelse eller dom. Föräldraskapet skall inte gälla barn som kommer till genom assisterad befruktning utanför tillämpningen av 1984 och lagar, t.ex. genom insemination i egen regi eller utomlands. I dessa fall skall alltså liksom faderskapet fastställas. Om det är till fördel för barnet och övriga förutsättningar finns, kan ett gemensamt föräldraskap för det lesbiska paret då åstadkommas genom adoption. I propositionen föreslås vidare att bestämmelserna om fastställande av faderskap genom dom anpassas till DNA-tekniken. Faderskapet för en man skall kunna fastställas av domstol om det genom en genetisk undersökning är utrett att han är barnets far. Det skall alltså inte behöva bevisas att han har haft samlag med barnets mor. Faderskapet skall dock inte kunna fastställas för män som är spermagivare enligt 1984 och lagar. Slutligen föreslås att det i vissa bestämmelser om sambor i föräldra- balken, och jordabalken tydliggörs att även sambor av samma kön omfattas. Ändringarna föreslås träda i kraft . Förslag till riksdagsbeslut.................................................................. Förslag till lag om ändring i Förslag till lag om ändring i Förslag till lag om ändring i jordabalken Förslag till lag om ändring i Förslag till lag om ändring i 2.6Förslag till lag om ändring i lagen (1962:381) om Förslag till lag om ändring i lagen (1969:620) om ersättning i vissa fall för utgivna underhållsbidrag........... 2.8Förslag till lag om ändring i lagen (1979:1001) om erkännande av nordiska faderskapsavgöranden................ Förslag till lag om ändring i namnlagen (1982:670) ........ 2.10Förslag till lag om ändring i lagen (1984:1140) om 2.11Förslag till lag om ändring i lagen (1985:367) om 2.12Förslag till lag om ändring i lagen (1988:711) om befruktning utanför kroppen ............................................. 2.13Förslag till lag om ändring i folkbokföringslagen (1991:481)......................................................................... 2.14Förslag till lag om ändring i lagen (1994:1117) om 2.15Förslag till lag om ändring i lagen (1996:1030) om Förslag till lag om ändring i vallagen (1997:157) ............ 2.17Förslag till lag om ändring i lagen (1998:674) om 2.18Förslag till lag om ändring i lagen (2001:82) om 2.19Förslag till lag om ändring i socialtjänstlagen (2001:453)......................................................................... 2.20Förslag till lag om ändring i lagen (2003:307) om förbud mot diskriminering ................................................ Förslag till lag om ändring i sambolagen (2003:376)....... Ärendet och dess beredning............................................................. Assisterad befruktning för partner och homosexuella sambor........ Gemensamt föräldraskap för partner och homosexuella sambor .... 5.1Föräldraskap för den befruktade kvinnans partner eller 5.2Socialnämndens utredning och rättegången i mål om Fastställande av faderskap genom dom........................................... Ikraftträdande och övergångsreglering............................................ Förslaget till lag om ändring i ................... Förslaget till lag om ändring i ...................... Förslaget till lag om ändring i jordabalken....................... Förslaget till lag om ändring i ...................... Förslaget till lag om ändring i ............... 9.6Förslaget till lag om ändring i lagen (1962:381) om 9.7Förslaget till lag om ändring i lagen (1969:620) om ersättning i vissa fall för utgivna underhållsbidrag........... 9.8Förslaget till lag om ändring i lagen (1979:1001) om erkännande av nordiska faderskapsavgöranden................ Förslaget till lag om ändring i namnlagen (1982:670)...... 9.10Förslaget till lag om ändring i lagen (1984:1140) om 9.11Förslaget till lag om ändring i lagen (1985:367) om 9.12Förslaget till lag om ändring i lagen (1988:711) om befruktning utanför kroppen ............................................. 9.13Förslaget till lag om ändring i folkbokföringslagen (1991:481)......................................................................... 9.14Förslaget till lag om ändring i lagen (1994:1117) om 9.15Förslaget till lag om ändring i lagen (1996:1030) om Förslaget till lag om ändring i vallagen (1997:157).......... 9.17Förslaget till lag om ändring i lagen (1998:674) om 9.18Förslaget till lag om ändring i lagen (2001:82) om 9.19Förslaget till lag om ändring i socialtjänstlagen (2001:453)......................................................................... 9.20Förslaget till lag om ändring i lagen (2003:307) om förbud mot diskriminering ................................................ 9.21 Förslaget till lag om ändring i sambolagen (2003:376).... Bilaga 1 Sammanfattning av betänkandet (SOU 2001:10).................. Bilaga 2 Betänkandets lagförslag (SOU 2001:10)............................... Bilaga 3 Förteckning över remissinstanserna (SOU 2001:10) .......... Bilaga 4 Promemorians huvudsakliga innehåll (Ds 2004:19) ........... Promemorians lagförslag (Ds 2004:19)............................... Förteckning över remissinstanserna (Ds 2004:19).............. Utdrag ur protokoll vid regeringssammanträde ....... Regeringen föreslår att antar regeringens förslag till 1.lag om ändring i , 2.lag om ändring i , 3.lag om ändring i jordabalken, 4.lag om ändring i , 5.lag om ändring i , 6.lag om ändring i lagen (1962:381) om allmän försäkring, 7.lag om ändring i lagen (1969:620) om ersättning i vissa fall för utgivna underhållsbidrag, 8.lag om ändring i lagen (1979:1001) om erkännande av nordiska faderskapsavgöranden, 9.lag om ändring i namnlagen (1982:670), 10.lag om ändring i lagen (1984:1140) om insemination, 11.lag om ändring i lagen (1985:367) om internationella faderskaps- frågor, 12.lag om ändring i lagen (1988:711) om befruktning utanför kroppen, 13.lag om ändring i folkbokföringslagen (1991:481), 14.lag om ändring i lagen (1994:1117) om registrerat partnerskap, 15.lag om ändring i lagen (1996:1030) om underhållsstöd, 16.lag om ändring i vallagen (1997:157), 17.lag om ändring i lagen (1998:674) om inkomstgrundad ålders- pension, 18.lag om ändring i lagen (2001:82) om svenskt medborgarskap, 19.lag om ändring i socialtjänstlagen (2001:453), 20.lag om ändring i lagen (2003:307) om förbud mot diskriminering, 21.lag om ändring i sambolagen (2003:376). Regeringen har följande förslag till lagtext. 2.1Förslag till lag om ändring i Härigenom föreskrivs i fråga om föräldrabalken1 dels att 1 kap. 3, 5, 6 och 8 §§, 2 kap. 9 §, 6 kap. 4 och 10 a §§ samt 20 kap. 1 §, skall ha följande lydelse, dels att det i balken skall införas fyra nya paragrafer, 1 kap. 9 §, 2 kap. 8 a §, 3 kap. 14 § och 7 kap. 20 §, av följande lydelse, dels att det närmast före 3 kap. 14 § skall införas en ny rubrik av följande lydelse. Föreligger ej fall som avses i 1 § eller har rätten meddelat förklaring enligt 2 § första stycket, fastställs faderskapet genom bekräftelse eller dom. Föreligger inte fall som avses i 1 § eller har rätten meddelat för- enligt 2 § första stycket, fastställs faderskapet genom be- kräftelse eller dom. I fall som av- ses i 9 § fastställs i stället för- äldraskapet för en kvinna. Skall faderskap fastställas ge- nom dom, skall rätten förklara en man vara fader, om det är utrett att han har haft samlag med barnets moder under tid då barnet kan vara avlat och det med hänsyn till samt- liga omständigheter är sannolikt att barnet har avlats av honom. Skall faderskap fastställas ge- nom dom, skall rätten förklara en man vara far, om det genom en genetisk undersökning är utrett att han är barnets far. Rätten skall också förklara en man vara far, om det är utrett att han har haft samlag med barnets mor eller att en insemination eller befruktning utanför moderns kropp har skett med hans spermier då barnet kan vara avlat och det med hänsyn till samtliga omstän- digheter är sannolikt att barnet har avlats av honom. Faderskapet kan inte fastställas genom dom för en man som är spermagivare enligt lagen (1984:1140) om insemination eller 1 Balken omtryckt 1995:974. Har insemination utförts på modern med samtycke av hennes make eller av annan man som bodde tillsammans med henne un- der äktenskapsliknande förhållan- den och är det med hänsyn till samtliga omständigheter sannolikt att barnet har avlats genom inse- minationen, skall vid tillämpning av 25 §§ den som har lämnat samtycket anses som barnets fader. lagen (1988:711) om befruktning utanför kroppen. Har insemination utförts på modern med samtycke av en man som var hennes make eller sambo och är det med hänsyn till samtliga omständigheter sannolikt att bar- net har avlats genom insemina- tionen, skall vid tillämpning av 2 5 §§ den som har lämnat sam- tycket anses som barnets far. Har befruktning av moderns ägg utförts utanför hennes kropp med samtycke av hennes make eller sambo och är det med hänsyn till samtliga omständigheter sannolikt att barnet har avlats genom be- fruktningen, skall vid tillämpning- en av 25 §§ den som har lämnat samtycket anses som barnets fader. Detsamma skall gälla när befruktning utanför en kvinnas kropp har skett av ett ägg som kommer från en annan kvinna. Har befruktning av moderns ägg utförts utanför hennes kropp med samtycke av en man som var hennes make eller sambo och är det med hänsyn till samtliga om- ständigheter sannolikt att barnet har avlats genom befruktningen, skall vid tillämpningen av 25 §§ den som har lämnat samtycket anses som barnets far. Detsamma skall gälla när befruktning utanför en kvinnas kropp har skett av ett ägg som kommer från en annan kvinna. Har insemination utförts på modern enligt lagen (1984:1140) om insemination eller har befrukt- ning av moderns ägg utförts enligt lagen (1988:711) om befruktning utanför kroppen med samtycke av en kvinna som var moderns regist- rerade partner eller sambo och är det med hänsyn till samtliga om- ständigheter sannolikt att barnet har avlats genom inseminationen eller befruktningen, skall den som har lämnat samtycket anses som barnets förälder. Ett föräldraskap enligt första 2 Senaste lydelse 2002:251. stycket fastställs genom bekräftel- se eller dom. Det som sägs i 4 § om bekräftelse av faderskap tillämpas också i fråga om bekräf- telse av ett sådant föräldraskap. Om det kan antas att en kvinna skall anses som förälder enligt 1 kap. 9 § till ett barn som står under någons vårdnad och som har hemvist i , är social- nämnden skyldig att försöka ut- reda om sådant föräldraskap före- ligger och, om så är fallet, se till att detta fastställs i stället för faderskapet. Det som sägs i 25, 7 och 8 §§ om utredning av faderskap tilläm- pas också i fråga om föräldra- skapet för en kvinna. Skall en viss man enligt 1 kap. 1 § anses som far till ett barn som står under någons vårdnad och har barnet hemvist i , skall socialnämnden, om vårdnadshava- ren eller någon av vårdnadshavar- na eller mannen begär det och det är lämpligt, utreda om någon annan man kan vara far till barnet. I fråga om utredningen tillämpas 26 och 8 §§. Utredningen får läggas ned, om det finns skäl som anges i 7 § första stycket 1 eller 4 eller om det annars är lämpligt. Skall en viss man enligt 1 kap. 1 § anses som far till ett barn som står under någons vårdnad och har barnet hemvist i , skall socialnämnden, om vårdnadshava- ren eller någon av vårdnadshavar- na eller mannen begär det och det är lämpligt, utreda om någon annan man kan vara far till barnet eller om en kvinna skall anses som barnets förälder enligt 1 kap. 9 §. I fråga om utredningen tillämpas 26 och 8 §§. Utredningen får läggas ned, om det finns skäl som anges i 7 § första stycket 1 eller 4 eller om det annars är lämpligt. Vid utredning av en kvinnas för- äldraskap tillämpas dock inte 6 §. beslut att inte påbörja en utredning enligt denna paragraf eller att lägga ned en påbörjad utredning får överklagas hos . beslut får överklagas hos allmän förvalt- ningsdomstol. Prövningstillstånd krävs vid överklagande till kammar- rätten. 1. till socialnämnden i samband med att nämnden skall godkänna en faderskapsbekräftelse eller en bekräftelse av föräldraskap enligt Mål om föräldraskap enligt 1 kap. 9 § Talan om att en bekräftelse av föräldraskap enligt 1 kap. 9 § sak- nar verkan mot den som har läm- nat bekräftelsen får väckas vid rätten i den ort där barnet har sitt hemvist eller, om barnet har av- lidit, vid den rätt som skall ta upp en tvist om arv efter barnet. Finns det inte någon annan behörig domstol, skall målet tas upp av . Talan om fastställande av för- äldraskap enligt 1 kap. 9 § väcks av barnet. I fall som avses i 2 kap. 8 a § förs barnets talan av social- nämnden. Har modern vårdnaden om barnet, får hon alltid föra bar- nets talan, även om hon inte har uppnått myndig ålder. Talan får vidare alltid föras av en särskilt förordnad vårdnadshavare för barnet. Det som sägs i 613 §§ om fastställande av faderskap tilläm- pas också i fråga om fastställande av föräldraskap. Står barnet under vårdnad av endast en av föräldrarna och vill föräldrarna gemensamt utöva vårdnaden, skall rätten på talan av dem båda förordna i enlighet med deras begäran, om inte gemensam vårdnad är uppenbart oförenlig med barnets bästa. Om barnet är folkbokfört här i landet kan föräldrarna få gemensam vårdnad också genom registrering hos efter anmälan av dem båda 1. till socialnämnden i samband med att nämnden skall godkänna en faderskapsbekräftelse, eller 9 §, eller 2.till under förutsättning att förordnande om vårdnaden inte har meddelats tidigare och att föräldrarna och barnet är svenska medborgare. 3 Senaste lydelse 2003:645. Om vårdnadshavare skall förordnas särskilt, utses någon som är lämpad att ge barnet omvårdnad, trygghet och en god fostran. Den som är underårig får inte förordnas till vårdnadshavare. Två personer kan utses att Två personer kan utses att gemensamt utöva vårdnaden, om gemensamt utöva vårdnaden, om de är gifta med varandra eller bor de är gifta med varandra eller är För syskon skall samma person utses till vårdnadshavare, om inte särskilda skäl talar mot det. Om vårdnadshavare skall förordnas efter föräldrarnas död och föräld- rarna eller en av dem har gett till känna vem de önskar till vårdnads- havare, skall denna person förordnas, om det inte är olämpligt. Det som sägs i 12, 15 och 16 §§ om fastställande av faderskap gäl- ler även fastställande av föräldra- skap enligt 1 kap. 9 §. Det som sägs i 18 § om en man tillämpas också i fråga om en kvinna som skall anses som förälder enligt 1 kap. 9 §. I mål om faderskap, vårdnad, I mål om faderskap, föräldra- boende, umgänge och underhåll skap enligt 1 kap. 9 §, vårdnad, tillämpas 14 kap. 17 och 18 §§ boende, umgänge och underhåll tillämpas 14 kap. 17 och 18 §§ Vid handläggning som sker enligt lagen (1996:242) om domstols- ärenden består tingsrätten av en lagfaren domare. Om det finns särskilda skäl med hänsyn till ärendets beskaffenhet, får tingsrätten dock bestå av en lagfaren domare och tre nämndemän. 1.Denna lag träder i kraft . 2.För barn som har avlats före ikraftträdandet gäller 1 kap. 5 § i sin äldre lydelse. 4 Senaste lydelse 1998:319. 2.2Förslag till lag om ändring i Härigenom föreskrivs att 2 kap. 2 och 3 §§, 3 kap. 2 och 7 §§, 6 kap. 2 § och 16 kap. 3 a § ärvdabalken1 skall ha följande lydelse. Finnas ej bröstarvingar, taga arvlåtarens fader och moder hälften var av arvet. Är fader eller moder död, dela arvlåtarens syskon faderns eller moderns lott. I avlidet syskons ställe träda dess avkomlingar, och skall var gren taga lika lott. Fin- nas ej syskon eller avkomlingar av dem, men lever endera av arv- låtarens föräldrar, skall denne taga hela arvet. Äro halvsyskon efter arvlåtaren, taga de med helsyskon eller deras avkomlingar del i lott, som skolat tillfalla deras fader eller moder. Finnas ej helsyskon, och äro båda föräldrarna döda, skola arvlåtarens halvsyskon taga hela arvet. I avlidet halvsyskons ställe träda dess avkomlingar. Leva ej arvlåtarens fader, moder, syskon eller syskons av- komlingar, taga farfader, far- moder, morfader och mormoder arvet. ärver lika lott. Är farfader, farmoder, morfader eller mormoder död, skola den dödes barn dela hans lott. Äro ej barn efter den döde, tager den andre av farföräldrarna eller mor- föräldrarna eller, om även han är död men efterlämnat barn, hans barn den dödes lott. Finnes ej arvinge å den sidan, skall hela Finns det inga bröstarvingar, tar arvlåtarens föräldrar hälften var av arvet. Är någon av föräldrarna död, delar arvlåtarens syskon den för- älderns lott. I ett avlidet syskons ställe träder dess avkomlingar, och varje gren tar lika lott. Finns det inga syskon eller avkomlingar till dem, men lever någon av arv- låtarens föräldrar, tar den för- äldern hela arvet. Finns det halvsyskon efter arv- låtaren, tar de tillsammans med helsyskon eller deras avkomlingar del i lott, som skulle ha tillfallit deras förälder. Finns det inga hel- syskon, och är båda föräldrarna döda, tar arvlåtarens halvsyskon hela arvet. I ett avlidet halv- syskons ställe träder dess avkom- lingar. Lever inte arvlåtarens föräldrar, syskon eller syskons avkomlingar, tar farföräldrar och morföräldrar arvet. Var och en ärver lika lott. Är en farförälder eller mor- förälder död, delar den dödes barn dennes lott. Finns det inga barn efter den döde, tar den andre av farföräldrarna eller morföräldrarna den dödes lott. Om även han eller hon är död men har efterlämnat barn, tar barnen den dödes lott. Finns det ingen arvinge på den 1 Balken omtryckt 1981:359. arvet gå till arvingarna å den sidan, går hela arvet till arvingarna på den andra sidan. Det som sägs i första och andra styckena om farföräldrar och mor- föräldrar gäller även föräldrar till en förälder enligt 1 kap. 9 § för- till den först avlidna maken eller till den först avlidna maken eller dennes fader, moder, syskon eller dennes föräldrar, syskon eller syskons avkomling, skall, om inte syskons avkomling, skall, om inte annat sägs i tredje stycket eller i annat sägs i tredje stycket eller i 35 §§, 6 § tredje stycket eller 7 § 35 §§, 6 § tredje stycket eller 7 § tredje stycket, hälften av den efter- tredje stycket, hälften av den efter- levande makens bo tillfalla dem levande makens bo tillfalla dem som då har den bästa arvsrätten som då har den bästa arvsrätten efter den först avlidna maken. efter den först avlidna maken. efterlevande maken får inte genom efterlevande maken får inte genom testamente bestämma över egen- testamente bestämma över egen- dom som skall tillfalla den först dom som skall tillfalla den först Har en bröstarvinge redan vid den först avlidna makens död helt eller delvis fått ut sitt arv efter denne, skall bröstarvingens andel i den efterlevande makens bo minskas i motsvarande mån. Om det som den efterlevande maken erhöll i arv av kvarlåtenskapen efter den först avlidne utgjorde annan andel än hälften av summan av detta arv och den efterlevandes egendom efter bodelningen, skall arvingarna efter den först avlidne ta samma andel i boet efter den sist avlidne. Om den efterlevande maken vid sin död efterlämnar en sambo och bodelning skall förrättas mellan samborna, skall den efter- levande makens behållna egendom delas enligt detta kapitel. Skall i den efterlevande makens livstid bodelning ske mellan den efterlevande maken och dennes sambo eller sambons arvingar, skall av den efterlevandes egendom före bodelningen tas ut egendom till ett värde som motsvarar vad som enligt 14 §§ skall tillkomma den först avlidna makens arvingar. Vad som föreskrivs i 4 § för det fall att egendom har tillfallit den efterlevande maken i arv, gåva eller testamente skall gälla, om den efter- levande maken genom bodelning med en sambo har erhållit egendom utöver vad maken förut hade. 2Senaste lydelse 1987:231. 3Senaste lydelse 1987:815. Vad som föreskrivs i denna balk om sambor gäller sådana sambo- förhållanden där en ogift kvinna och en ogift man bor tillsammans under äktenskapsliknande förhål- landen. Vad som föreskrivs i denna balk om sambor gäller endast sådana samboförhållanden där ingen av samborna är gift. Kostnader, som fader eller moder nedlagt å barns uppehälle och utbildning, skola ej avräknas å dess arv, såvitt den som vidkänts kostnaden därmed endast fullgjort honom åliggande underhållsskyl- dighet. Ej heller skall å bröstarvinges arv avräkning äga rum för sedvan- liga skänker, vilkas värde icke står i missförhållande till givarens vill- kor. Kostnader, som en förälder har lagt ned på ett barns uppehälle och utbildning, skall inte avräknas från barnets arv, om föräldern därmed endast fullgjort sin underhålls- skyldighet. Inte heller skall från bröst- arvinges arv avräknas sedvanliga gåvor, vilkas värde inte står i missförhållande till givarens vill- kor. Är vid någons död faderskapet till honom ej fastställt och är fadern ej heller på annat sätt känd för annan dödsbodelägare, bout- redningsman eller den som sitter i boet, skall den som vill grunda arvsrätt på faderskapet göra sin rätt gällande från dödsfallet eller, om boupp- teckningen förrättas senare, senast vid bouppteckningen. Är vid någons död faderskapet till honom eller henne inte fast- ställt och är fadern inte heller på annat sätt känd för annan döds- bodelägare, boutredningsman eller den som sitter i boet, skall den som vill grunda arvsrätt på fader- skapet göra sin rätt gällande från dödsfallet eller, om bouppteckningen förrättas se- nare, senast vid bouppteckningen. Första stycket tillämpas också i fråga om föräldraskap enligt 1 kap. 9 § . Denna lag träder i kraft . Förslag till lag om ändring i jordabalken Härigenom föreskrivs att 12 kap. 1 § jordabalken1 skall ha följande lydelse. Detta kapitel avser avtal, genom vilka hus eller delar av hus upplåts till nyttjande mot ersättning. Detta gäller även om lägenheten upplåtits genom tjänsteavtal eller avtal i anslutning till sådant avtal. Innefattar avtalet även upplåtelse av jord att nyttjas tillsammans med lägenheten, skall detta kapitel tillämpas på avtalet, om jorden skall användas för trädgårdsodling i mindre omfattning eller för annat ändamål än jordbruk. Förenas ett tjänsteavtal, som ej är av ringa betydelse, med upplåtelse av såväl lägenhet för bostadsändamål som jord, skall kapitlet tillämpas, om upplåtelsen av lägenheten är mera betydelsefull än upp- låtelsen av jorden. Med bostadslägenhet avses lägenhet som upplåtits för att helt eller till en inte oväsentlig del användas som bostad. Med lokal avses annan lägenhet än bostadslägenhet. Vad som föreskrivs i detta Det som föreskrivs i detta kapitel om sambor gäller sådana om sambor gäller endast kvinna och en ogift man bor till- ingen av samborna är gift. sammans under äktenskapsliknan- de förhållanden. Förbehåll som strider mot en bestämmelse i detta kapitel är utan verkan mot hyresgästen eller den som har rätt att träda i hans ställe, om ej annat anges. Omfattar hyresavtalet minst tre bostadslägenheter, som hyresgästen skall hyra ut i andra hand eller upplåta med kooperativ hyresrätt, får parterna avtala om förbehåll som strider mot vad som sägs i detta kapitel om sådana lägenheter, under förutsättning att förbehållet inte strider mot bestämmelserna om lokaler och inte heller avser rätten till förlängning av avtalet eller grunderna för fastställande av hyresvillkoren i samband med sådan förlängning.