prop · GS0380 · 2005-03-22 00:00:00 — Handel och handelspolitik är ett relativt litet område vid svenska lärosäten, både vad gäller undervisning och forskning. nätverk finns knutet till . I detta skiljer sig från många andra EU-länder, och framför allt från , där nyare mer dynamisk och mer tillämpad forskning bedrivs på bred front. I takt med globaliseringen har handelspolitiken kommit att omfatta ett brett spektrum av samhällsområden, och de internationella handelsförhandlingarna har ändrat karaktär. Från att ha varit merkantilistiskt inriktade, med fokus mot ömsesidiga åtaganden kring handelshinder, har frågorna i ökande grad kommit att handla om utformandet av gemensamma regler. Kopplingarna blir allt flera till områden som exempelvis internationell rätt, miljöfrågor, natur- och andra produktiva resurser, sociala frågor, konsumentintressen med mera. Ökad kunskap är av värde kring frågor om hur världshandelssystemet påverkas av att fler länder deltar i handelsförhandlingar samt ökad regionalism, vilka effekter handelsavtal har, t.ex. samband mellan ökande och friare handel och sociala förhållanden, miljömässiga effekter, liksom ekonomiska konsekvenser av olika handelsrestriktioner. Den kunskap som byggs upp inom utvecklingsforskningens område har direkt relevans för flera av de globala utmaningar som nämndes Ökade kunskaper bidrar till att förtydliga handlings- Dessutom är det viktigt att öka kunskapen om sambanden mellan dessa problemområden. Utvecklingens drivkrafter är många. Utveckling handlar ofta om komplexa processer, vilka måste förstås på såväl lokal, nationell, regional som internationell nivå. Därför är behovet av ny kunskap stort och angreppssätten behöver vara mångfacetterade. Den nya svenska politiken för global utveckling behöver vägledas av ständigt förnyad och gränsöverskridande kunskap om utvecklingens drivkrafter och processer. För att sådan kunskap skall genereras krävs koordinering och kraftsamling. Ett område där nya kunskaper krävs är hiv/aids och sjukdomens effekter på individer och samhällen. När det gäller smittsamma sjukdomar överlag bedrivs forskning i vars resultat är viktiga för utvecklingsländer, t.ex. inom naturvetenskapliga och Nyttan av sådan forskning kommer enskilda länder till del, men även världssamfundet i stort. Regeringen avser, som tidigare aviserats, att initiera en kraftfull biståndssatsning inriktad på bland annat forskning kring sjukdomar som hiv/aids, mässling, tbc och malaria. Tillämpad forskning kring sådana globala gemensamma nyttigheter är således av särskild vikt. Inte minst frågorna kring finansiering av globala nyttigheter och även finansiering av utveckling som sådan behöver analyseras vidare. Finansiering av utvecklingsforskning sköts i i stor utsträckning av Sida/SAREC. Målet för dess verksamhet är att stärka utvecklingsländernas egen forskningskapacitet samt att främja forskning inriktad på hållbar utveckling och fattigdomsbekämpning. 2004/05:80 förfogar Sida till forskningsstöd. förmedlas av Sida kanaliseras till forskning i samarbetsländer, till internationella forskningsorganisationer samt till u-landsforskning i (av anslaget). Sida har genom detta kommit att bli en betydande forskningsfinansiär inom . Frågor kring den svenska resursbasen för utvecklingsforskning är dock större än att enbart Sida kan ta ansvar för dem. Forskning kring globala miljö- och hållbarhetsfrågor Många miljöproblem är till sin natur gränsöverskridande och har implikationer långt bortom en stats gränser. Därför är ökad kunskap kring globala miljöfrågor av yttersta vikt för formuleringen av svensk utrikespolitik. Av de globala utmaningar som det internationella samfundet står inför är flera av miljökaraktär. Det är således av största vikt för utrikespolitik att ny kunskap produceras kring frågekomplex som växthuseffekten, ökade föroreningar och förvaltningen av gränsöverskridande naturresurser. Tillgång till natur- resurser utgör en bas för ekonomisk och social utveckling. Det finns åtskilliga exempel på hur konflikter, fattigdom och bristande natur- resursförvaltning samverkar i en negativ spiral som leder människor mot allt djupare fattigdom och maktlöshet. Ökad förståelse och kunskap kring sådana processer är av stor betydelse. För att skall kunna driva globala hållbarhetsfrågor på ett framgångsrikt sätt globalt, exempelvis inom ramen för internationella miljöförhandlingar, är det av yttersta vikt att den svenska forskningen kring dessa frågor utgår från mångvetenskapliga forskningsansatser och håller hög internationell kvalitet. Forskning kring migrationspolitiska och migrationsrättsliga frågor Globaliseringen har inneburit stora förändringar och påverkat den internationella migrationen i omfattning och karaktär och därmed även den svenska migrationspolitiken. har i enlighet med propositionen Gemensamt ansvar politik för global utveckling (prop. 2002/03:122) ett stort internationellt engagemang på migrations- området. är bl.a. en av initiativtagarna till den Globala kommissionen om internationell migration (GCIM), vars arbete bl.a. syftar till att skapa ett bättre regelverk för en ordnad internationell migration. I propositionen föreslås att skall göra insatser i alla delar av migrationskedjan för att bl.a. motverka brain-drain och att förstärka utvecklingseffekten av remitteringar. För att kunna möta de förändringar som globaliseringen har medfört och vara en aktiv aktör på den internationella arenan krävs underlag av hög kvalitet. I om världen (Ds 2004:46) fastslås att forsknings- och analyskapaciteten på migrations- och asylområdet i är begränsad. Mot bakgrund av de senaste årens debatt kring flyktingpolitiken anser författarna att det finns ett behov av en fördjupad kunskap och beredskap för att kunna utforma Prop. 2004/05:80 långsiktiga strategier. Det är angeläget att forskning av hög kvalitet bedrivs på de migrationspolitiska och migrationsrättsliga områdena som kan vara till stöd vid svenska beslut och reformer och som beaktar de implikationer som EU-medlemskapet medför, bl.a. harmoniseringsarbetet och den framväxande gemenskapsrätten inom asyl- och migrationsområdet. Forskning kring utveckling i regioner EU:s beslutsprocesser och institutionella ramverk präglar i stor utsträckning arbetet i . Forskning som berör Europafrågor bedrivs inom flera olika discipliner på universitet och högskolor runt om i . Fördjupade studier av europeisk integration kan i samhället i stort bidra till ökad förståelse för EU samt ge underlag för möjliga nya ansatser i EU-arbetet i . De studier som sammanställts av för europapolitiska studier har här bidragit med viktiga inblickar. Unionen är stadd i förvandling genom bland annat utvidgningen och den förestående fördragsrevisionen. Denna utveckling ger behov av belysning av ständigt nya frågekomplex. Forskning om effekterna av den nu genomförda EU-utvidgningen är av särskilt intresse i ljuset av den fortsatta utvidgningsprocessen. En viktig fråga på EU-området torde vara vilka utmaningar vi står inför både i EU:s medlemsländer och i vårt närområde och hur de kan mötas. Kunskap på detta område är av stort intresse och stor betydelse för EU-debatten i stort, liksom för EU-arbetet i . Frågor kring ekonomisk utveckling och konkurrenskraft, sysselsättning och tillväxt, liksom miljödimensionen är viktiga frågor. Det gäller också de demografiska förändringar inom unionen och i närområdet, som torde påverka såväl arbetskraftsutbudet och samhällskostnaderna för pensioner, som näringsstruktur och regionala balanser. I och med den dynamiska utveckling som , och genomgår uppstår frågor kring både hot och möjligheter där ökad kunskap är av vikt. är största och i flera avseenden viktigaste grannland. Det är därför viktigt att förstå vilka förändringar som sker i landet, vad som driver dessa förändringar och hur de påverkar . Inom överskådlig framtid kommer relationer till att fortsätta att vara av central betydelse. Hög kompetens och kunnande om utvecklingen i är således fortsatt viktigt. Frågor av särskilt intresse gällande utvecklingen i Nord- och rör regional och subregional integration avseende såväl politiska som ekonomiska aspekter. I Asienstrategin Framtid med . En svensk Asienstrategi inför 2000-talet (skr. 1998/99:61) och dess fortsättning Framtid med (Ds 2002:24) understryks behovet av kompetensuppbyggnad i för att förstå den snabba samhällsomvandlingen i . , och muslimska länder i är områden som har identifierats och där behov för forskningsinsatser och forskningsutbyte föreligger. har traditionellt haft en aktiv och engagerad Prop. 2004/05:80 Mellanösternpolitik i synnerhet vad gäller den israelisk-palestinska Den föränderliga situationen i regionen ställer stora krav på ny och utvecklad kunskap om bl.a. den israelisk-palestinska konflikten. Kunskapsfält i särskilt behov av ny forskning är mänskliga rättigheter och demokrati, jämställdhetsfrågor, miljö och hållbar utveckling, gränsöverskridande vattenresurser och vattenförsörjning samt minoriteters roll. I utformandet av svensk Afrikapolitik är en kontinuerlig och nära kontakt med forskning om i såväl som i av största vikt. är huvudman för myndigheten , som har till uppgift att i främja och bedriva forskning om . Centrala områden för forskning vid institutet har bl.a. varit utvecklingen av nationalstaterna efter befrielserörelserna i södra , jämställdhet, biståndets effektivitet, konflikter och konfliktlösning i . Regeringen ser ett antal frågekomplex som centrala för den afrikanska kontinenten och för vår förståelse av den. Inom ramen för en säkerhetsarkitektur bör regionalt samarbete kring förebyggande av konflikter få en central plats. En ödesfråga för regionen är hiv/aids- problematiken som har långtgående sociala, ekonomiska och politiska konsekvenser. Forskning kring vaccin är viktig men även socio- ekonomiska implikationer av epidemin bör belysas. Inom ramen för utvecklingssamarbetet är frågan om afrikanskt ägarskap till sin egen utveckling av stor vikt. 9.5Forskning om försvar samt beredskap mot sårbarhet Försvaret är starkt beroende av att använda forskning för sin utveckling. Försvaret gör därför egna tillämpningsnära forskningssatsningar men samverkar också i stor utsträckning med civil forskning för att nyttiggöra kunskap och resurser som finns tillgängliga där. I ökande grad präglas den tekniska utvecklingen militärt och civilt av framstegen inom dynamiska områden som t.ex. informationsteknik, bioteknik och materialteknik. Ny teknik och nya system för militära och civila tillämpningar växer ofta fram i synergi med varandra. Mot denna bakgrund samt de minskande försvarsanslagen är det allt viktigare att de olika aktörerna, såväl beställare som utförare inom försvaret och samhället i övrigt, samverkar samt att försvarsforskningens resultat tillvaratas för innovation och tillväxt i . Den säkerhets- och försvarspolitiska forskningen är av fortsatt betydelse för utvecklingen av säkerhets- och försvarspolitik. Regeringen anser att utgångspunkten för försvarsforskningen skall utgöras av försvarets behov av operativ förmåga, beredskap samt förmåga till anpassning. Totalförsvarets forskning och utveckling (FoU) består, förutom objektsbunden teknikutveckling, främst av forskning och teknikutveckling (FoT) som Försvarsmakten beställer av (), () och Försvarshögskolan. Myndigheterna kan även ge uppdrag, vilket sker i varierande omfattning, till olika leverantörer, bl.a. universitet och högskolor samt industri. Exempelvis lägger FMV huvuddelen av sina uppdrag hos industrin. Forskning och teknikutveckling syftar i huvudsak till att bidra till utvecklingen av Försvarsmaktens operativa förmåga och kompetenser. Det långsiktiga målet är att säkerställa att försvaret får tillgång till nödvändig kunskap, kompetens och teknik. Vidare skapas anpassningsförmåga, handlingsfrihet och flexibilitet för att Försvarsmakten skall kunna utveckla förmågan att möta nya hot och uppgifter. Inom utgiftsområde 6 Försvar samt beredskap mot sårbarhet bedrivs även sådan grundläggande forskning som är av vikt för försvarets tillämpningar och som erfordras för att bygga väl fungerande nätverk till civil forskning i syfte att stärka samverkan och nyttiggöra kunskap som är tillgänglig där. Exempel finns bl.a. inom sensor- och ledningsområdet, NBC-skydd (Nuclear, Biological and Chemical) samt flygteknik. Med hänsyn till den försvarspolitiska propositionen Vårt framtida försvar (prop. 2004/05:5), kommer beställningarna från främst Försvarsmakten att minska vilket får konsekvenser för den grundläggande forskning som bedrivs vid myndigheterna inom försvarssektorn. Regeringen kan konstatera att det finns ett antal fördelar med totalförsvarets forskning och utveckling som bör uppmärksammas. Inom försvarssektorn finns en väl etablerad innovationsmiljö i form av nära samverkan mellan myndigheter, institut, universitet och högskola samt industri. Denna samverkan har bl.a. sin grund i att Försvarsmaktens satsningar på forskning och teknikutveckling är behovsdrivna och av tillämpad karaktär. Av Försvarsmaktens forskning och utvecklingssatsningar har en relativt stor andel kommit i verksam industri tillgodo. Även om probleminriktningen är försvarsspecifik så kan mycket av den kompetens som genereras inom försvarets forskning och utveckling även nyttjas utanför försvarssektorn. Det omvända kan också noteras, dvs. att den civila tekniska och vetenskapliga utvecklingen är av växande betydelse för försvars- tillämpningar och ger nya förutsättningar för den försvarsmotiverade forskningen och utvecklingen. Vidare är institutsforskningen, framträdande inom försvarssektorn i och med FOI. Exempel på områden där synergier finns är bl.a. autonoma system, miljöskydd och BC-skydd (Biological and Chemical), modellering och simulering, sensorteknik, IT-säkerhet, flygteknik och metodik för utveckling av komplexa informationssystem t.ex. ledningssystem. Utvecklingen av infrastrukturen för det nätverksbaserade försvaret (NBF) kan skapa synergimöjligheter. I många fall innebär försvarstillämpningarna utmaningar och erbjuder försöksmöjligheter där kunskapen även kan ge bidrag till civila frågeställningar. Ett sådant område är människa-system interaktion som bl.a. behandlar människors funktion under stark stress. I många fall finns det en väl utvecklad forskning och teknik inom civila tillämpningar som kan nyttiggöras inom försvaret. Ett för försvaret viktigt sådant område är logistik. Synergimöjligheter inom områden som material-, bio- och informationsteknik är uppenbara och här finns redan exempel på verksamhet som genomförs i samverkan mellan civila och försvarets aktörer, bl.a. inom IT-säkerhet. I syfte att utöka samverkan med civila aktörer finns förslag inom försvarssektorn hur försvarsmyndigheterna kan utveckla sina arbetsformer och strukturera samverkan för att ytterligare främja synergier mellan militär och civil verksamhet. Regeringens uppfattning är att det är av stor vikt att skapa en försvarsforskning som inom vissa områden, s.k. nischer, är av sådan hög internationell klass att svenska myndigheter, institut och industri är attraktiva samarbetspartners för andra stater. I första hand bör fokusering ske inom områden där forskningen är av stor betydelse för Försvarsmakten och där andra nationella aktörer inte redan bedriver forskning eller har hög kompetens. Ambitionen är att inom sådana forskningsområden bygga upp forskningsmiljöer som är starka samt har väl fungerande samverkansnät, forsknings- och tekniknätverk, såväl nationellt som internationellt. Strukturen på dessa forskningsmiljöer kan vara av karaktären virtuella centrumbildningar och bör ta sin utgångspunkt i starka forskningsgrupper inom vissa forskningsområden. har t.ex. byggt upp sådana forskningsmiljöer inom flera områden. Exempel på områden är explosivämnen, lasersensorer, radarteknik, skydd mot BC-stridsmedel och undervattensteknik. Vidare samverkar Försvarsmakten och () inom bl.a. NBC och IT- säkerhetsområdet. En starkare fokusering till nischer behöver dock ske med beaktande av långsiktig handlingsfrihet som bl.a. skapas genom bredd i försvarets satsningar på forskning och teknikutveckling. Regeringen konstaterar således att det är viktigt att utöka samverkan mellan försvarsmyndigheterna och civila forskningsmiljöer för att tillvarata möjligheter till synergier. Samverkan är också viktig för att främja vetenskaplig kvalitet och rekryteringen av forskare. Inom försvarssektorn finns en sådan samverkan etablerad. FOI har t.ex. ett väl utvecklat samverkansnät med universitet och högskolor i form av adjungerade professorer, forskningschefer samt doktorander knutna till forskningen vid FOI. Härutöver finns omfattande samverkan med andra forskningsinstitut samt universitet och högskolor avseende FOI:s olika forskningsprojekt. Vidare samverkar FMV, FOI och kring forskningsprogram där även universitet och högskolor är involverade. Ett exempel på en samverkansform mellan industri, universitet och högskolor samt forskningsinstitut är det nationella flygtekniska forskningsprogrammet (NFFP) som redovisas närmare i avsnitt 8.2.2. Spridningseffekter från programmet och flygteknikområdet till andra branscher finns och några exempel är drift och underhållsteknik som väckt intresse inom kraftverksbranschen samt inom akustikområdet där bilbranschen påvisat intresse. Regeringen har mot bakgrund av flyg- och rymdindustrins nationella betydelse tillsatt en arbetsgrupp som till slutet av 2004 utarbetat en vision och handlingsplaner för flyg- och rymdindustrins fortsatta utveckling. Den svenska flyg- och rymd industrin har även kopplingar till den innovationsstrategi (Ds 2004:36) som regeringen låtit utarbeta. De positiva erfarenheterna från samverkansformen inom det nationella flygtekniska forsknings- programmet innebär att arbetsgruppen anser att fler liknande program bör övervägas inom andra områden för att stärka samverkansnät mellan olika forskningsaktörer och industri. Inom försvarssektorn har bl.a. kompetenskravprofiler förskjutits mot behov av fler högskole- och universitetsutbildade som det finns svårigheter att rekrytera, t.ex. i Pensionsavgångar är vidare att vänta vid myndigheterna inom Rotation av personal inom myndigheterna samt mellan myndigheterna och näringsliv kan ses som ett tillvägagångssätt att Regeringen anser att det är av stor vikt att följa den säkerhets- och försvarspolitiska utvecklingen i vår omvärld, inte minst för att kunna ge tidig förvarning om förändringar som påverkar säkerhets- och I detta sammanhang är bl.a. den forskning som FOI och Försvarshögskolan bedriver för regeringens behov värdefull. Regeringen anser vidare att det, givet utgiftsområde 6 övergripande mål, är angeläget att försvarsmyndigheterna engagerar sig i forskningsutvecklingen inom EU. Försvarsmyndigheterna, bl.a. FOI, är involverade i arbetet inom EU:s ramprogram. ministerrådet inom EU att skapa en europeisk försvarsbyrå () för utveckling av militära förmågor, forskningssamarbete och materiel. Den koordinering byrån skall bidra till kan i sin tur även bidra till att göra de svenska myndigheternas Försvarsmakten, FMV, FOI och KBM och , engagerade i arbetet att ta fram en nationell strategi för säkerhetsforskning vilket närmare redogörs för i avsnitt 9.12. Inom den säkerhetsrelaterade forskningen finns flera civila och militära beröringspunkter. Samhällets arbete för att förebygga och hantera mycket allvarliga händelser har haft kriget som dominerande hotbild. har emellertid kriget som hotbild tonats ned Parallellt med denna utveckling har icke-militära hot, t.ex. naturkatastrofer, fått en ökad betydelse. De icke-militära hoten har också fått ett ökat inslag av avsiktlighet, bland annat till följd av en ny typ av internationell terrorism. För att åstadkomma en ökad säkerhet och trygghet i dagens snabbt föränderliga samhälle krävs ökade kunskaper på olika områden. arbete deltar fler aktörer än tidigare, såväl offentliga som privata. ökade integrationen och komplexiteten i dagens samhälle gör att kunskapsutveckling, forskning och analys är ett viktigt underlag för de åtgärder som bör vidtas för att förebygga och hantera svåra påfrestningar på samhället i fred samt vad gäller skydd mot olyckor. Den övergripande, långsiktiga målsättningen för den forskning som stärker samhällets krisberedskap är att öka kunskapen för att kontinuerligt bidra till att sårbarheten i samhället minskas och att samhällets förmåga att hantera svåra påfrestningar på samhället i fred () har formulerat en målsättning på medellång sikt för tre kunskapsområden: hot och risk och sårbarhet samt perioden kommer KBM att arbeta för att skapa en Prop. 2004/05:80 tydligare koppling mellan forskning, kompetensutveckling och övrig utbildningsverksamhet. I egenskap av samordnande myndighet är en av KBM:s uppgifter att planera åtgärder som stärker beredskapen mot svåra påfrestningar på samhället i fred och det civila försvaret, initiera forskning och studier samt analysera, utvärdera och förmedla forskningsresultat. Myndigheten verkar därmed som sammanhållande för forskningsfältet, vilket bland annat innebär att myndigheten, utifrån en utvecklad uppfattning om kunskapsbehovet, inriktar, initierar, finansierar och utvärderar forskningsinsatser samt förmedlar forskningsresultatet till rätt aktörer. Regeringen har gett KBM i uppdrag att redovisa hur forskningen inom myndighetens verksamhetsområde har initierats och redovisa former för planering, uppföljning och utvärdering. Redovisningen skall utgöra grund för regeringens ställningstaganden om den fortsatta utvecklingen av myndighetens uppgifter inom forskningsområdet. Målet för verksamhet är att skydda människors liv, säkerhet och hälsa mot olyckor och förhindra eller begränsa skador på egendom och miljö. Detta skall ske genom säkerhetsfrämjande arbete och förebyggande åtgärder på alla nivåer i samhället så att antalet olyckor minskar och konsekvenserna av de olyckor som trots allt inträffar minimeras. Forskning och kunskapsutveckling har en strategisk roll i utvecklingsarbete. I det aktuella forsknings- programmet formuleras de forskningsbehov som anser finns på medellång sikt. lyfter fram fyra forsknings- områden som centrala: forskning om olyckor som fenomen, forskning om värderingar och metoder, forskning till stöd för det olycks- och skadeförebyggande arbetet samt forskning till stöd för det skade- begränsande arbetet. bedömer tvär- eller mång- vetenskapliga forskningsansatser som viktiga och i vissa fall som en förutsättning för att kunna beskriva, analysera och förstå frågor och problem om risk och säkerhet och . ser forskning som en långsiktig verksamhet. För del innebär detta att forskningsverksamheten skall fortsätta följa inriktningen i verkets uttalade forskningsstrategi. pågår ett arbete med att vidareutveckla strategin så att den på ett tydligare sätt även inrymmer hantering av forskningsprojekt i samverkan med andra EU-relaterade forskningsprojekt samt stöd till forskningsmiljöer. Dessutom skall ett utvecklingsarbete initieras i syfte att förbättra och säkerställa förmedling av information, kunskap och resultat från forskningsprojekt. 9.6 Forskning om hälsa, välfärd, sociala frågor m.m. Forskning om hälsa, välfärd och sociala frågor producerar kunskap som bidrar till att förbättra människors liv och levnadsförhållanden. välfärd är ett självändamål, men det är också en faktor som genom att Prop. 2004/05:80 skapa trygghet och stabilitet i människors vardag skapar förutsättningar för ekonomisk utveckling och hållbar tillväxt. Ett socialt välutvecklat land där välfärdens institutioner baserar sin verksamhet på kunskap och forskning har därför en konkurrensfördel även i ekonomisk bemärkelse. Många discipliner bidrar till forskningen inom välfärdsområdet: samhällsvetenskap, medicin, juridik, ekonomi, m.fl. Mångfalden av discipliner visar på komplexiteten hos de problem och frågeställningar som välfärdssektorn har att handskas med.