prop · GS0368 · 2005-01-25 00:00:00 — 9.skälen för de förvärv eller överlåtelser av egna aktier som har skett under räkenskapsåret. Om det är väsentligt för bedömningen av företagets ställning och resultat, skall det även lämnas följande upplysningar avseende använd- ningen av finansiella instrument: 1.mål och tillämpade principer för finansiell riskstyrning jämte, för varje viktig typ av planerad affärshändelse där säkringsredovisning används, tillämpade principer för säkring, och 2. exponering för prisrisker, kreditrisker, likviditetsrisker och kassaflödesrisker. Utöver sådan information som skall lämnas enligt förstatredje styckena skall förvaltningsberättelsen innehålla sådana icke-finansiella upplysningar som behövs för förståelsen av företagets utveckling, ställning eller resultat och som är relevanta för den aktuella verksam- heten, däribland upplysningar om miljö- och personalfrågor. Företag som bedriver verksamhet som är tillstånds- eller anmälningspliktig enligt skall alltid lämna upplysningar om verksamhetens påverkan på den yttre miljön. Andra stycket 3 och 5 samt tredje stycket gäller inte företag som avses i 3 kap. 8 § andra stycket. Fjärde stycket första meningen gäller endast företag som avses i 2 kap. 1 § andra stycket. (Jfr 6 kap. 1 och 4 a §§ i promemorians förslag.) I paragrafen, som reglerar förvaltningsberättelsens innehåll, har det gjorts ett antal tillägg till följd av ändringar i EG:s fjärde bolagsrättsliga direktiv. I första stycket har det lagts till en ny bestämmelse om att förvalt- ningsberättelsen skall innehålla hänvisningar till och ytterligare upplysningar om de belopp som tas upp i andra delar av årsredo- visningen. Frågan har behandlats i avsnitt 5.6. Kravet är inte generellt utan gäller endast i den utsträckning som hänvisningarna och upplys- ningarna behövs för förståelsen av årsredovisningen. Det gäller situa- tioner då en beloppsuppgift som lämnas i balansräkningen, resultat- räkningen eller noterna behöver kompletterats med information i förvaltningsberättelsen för att dess innebörd skall kunna förstås fullt ut. Bedömningen av vad som krävs för förståelsen av en årsredovisning får göras i det enskilda fallet. Den bör göras i ljuset av kravet på att årsredovisningen skall upprättas på ett överskådligt sätt, att förvaltnings- berättelsen skall ge en rättvisande översikt över företagets förhållanden och att balansräkningen, resultaträkningen och noterna skall ge en rättvisande bild av företagets ställning och resultat (jfr 2 kap. 2 och 3 §§ samt 6 kap. 1 §). I andra stycket har punkten 1 kompletterats så att det klart framgår att upplysningsskyldigheten även omfattar förhållanden som är viktiga för bedömningen av utvecklingen av företagets verksamhet, ställning och resultat. Den frågan har behandlats i avsnitt 5.2. Andra stycket punkten 3 har kompletterats med ett krav på att förvaltningsberättelsen skall innehålla en beskrivning av väsentliga risker och osäkerhetsfaktorer som företaget står inför (se avsnitt 5.1). Det kan t.ex. handla om osäkerhet kring prisutvecklingen för eller tillgången till en råvara som företaget är beroende av eller kring valutans utveckling i ett för företaget viktigt exportland. Vilka risker och osäkerhetsfaktorer som skall anses väsentliga för företaget får bedömas från fall till fall och med beaktande av i vilken utsträckning risken eller osäkerheten kan antas få effekt på företagets verksamhet, ställning och resultat. Det är naturligt att sådana faktorer som har varit centrala vid bedömningen av företagets förväntade utveckling alltid tas upp. I det oförändrade tredje stycket finns särskilda bestämmelser om upplysningar om risker kopplade till finansiella instrument. I den nya bestämmelsen i fjärde stycket första meningen finns en uttrycklig bestämmelse om att förvaltningsberättelsen skall innehålla viss icke-finansiell information. Frågan har behandlats i avsnitt 5.4 och 5.5. Bestämmelsen skall fånga upp sådana frågor som utan att ha en omedelbar koppling till utvecklingen av företagets verksamhet, ställning eller resultat (jfr första stycket och andra stycket 1) ändå kan anses vara av vikt för att förstå utvecklingen av företagets verksamhet, ställning eller resultat. Som exempel anges i paragrafen upplysningar i miljö- och personalfrågor. En grundläggande förutsättning för att det skall föreligga en upp- giftsskyldighet är att den aktuella upplysningen behövs för förståelsen av företagets utveckling, ställning eller resultat. Detta rekvisit bör, mot bakgrund av regleringens syfte, ges en vid tolkning. Det avgörande är inte vilken bedömning som företaget självt gör i detta avseende utan vilka bedömningskriterier som kan antas tillmätas betydelse av årsredovisningens olika intressenter. I detta sammanhang måste företaget beakta de övergripande kraven på överskådlighet, god redovisningssed och att förvaltningsberättelsen skall ge en rättvisande översikt över företagets utveckling (se ovan vid kommentaren till ändringen i första stycket). Omfattningen av upplysningsskyldigheten får avgöras med hänsyn till omständigheterna i det enskilda fallet och vad som är relevant, varvid bl.a. företagets storlek och verksamhetens art bör tillmätas betydelse. Som exempel på upplysningar i personalfrågor som företaget kan vara skyldigt att lämna under angivna förutsättningar kan nämnas information om åtgärder som företaget har vidtagit när det gäller jämställdhet, arbetsmiljö eller kompetensutveckling. Också resultat och utvärderingar av tidigare genomförda åtgärder på dessa områden kan vara aktuella att redovisa, om de är relevanta för verksamheten. Det kan handla om olika slag av statistik som har tagits fram vid utvärderingarna, såsom uppgift om personalomsättningen. Även information om före- tagets policy i fråga om anställnings- och arbetsvillkor kan falla in under det nya upplysningskravet. Det kan exempelvis gälla förekomsten av kollektivavtal och liknande. När det gäller vilken information som bör lämnas i miljöfrågor kan ledning hämtas från kommissionens rekommendation av om redovisning, värdering och lämnande av upplysningar när det gäller miljöaspekter i företags årsbokslut och förvaltningsberättelser. Informationen skall lämnas på ett så överskådligt och rättvisande sätt som möjligt. Det kan därför ofta vara lämpligt att lämna kvantifierade uppgifter när det gäller t.ex. mål och resultat i fråga om utsläpp, avfall och energianvändning. Bestämmelsen inrymmer emellertid inte något generellt krav på att sifferupplysningar skall lämnas. Andra exempel på områden som kan omfattas av bestämmelsen är upplysningar om etiska riktlinjer som gäller i företaget eller andra sociala aspekter, såsom företagets verksamhet i tredje världen. Ytterligare exempel är olika slag av sociala aspekter när det gäller företagets val av samarbetspartners, kunder och leverantörer. Av fjärde stycket andra meningen följer att företag som bedriver verksamhet som är tillstånds- eller anmälningspliktig enligt , liksom tidigare, alltid skall lämna information om verksamhetens påverkan på den yttre miljön. Någon ändring är inte avsedd. I femte stycket första meningen undantas företag som avses i 3 kap. 8 § andra stycket dvs. företag som har högst tio anställda och högst i tillgångar från upplysningsskyldigheten i andra stycket 3. Den bestämmelsen har innehållit ett krav på att upplysningar skall lämnas om ett företags förväntade framtida utveckling. Bestämmelsen har kompletterats med ett krav på upplysning om väsenliga risker och osäkerhetsfaktorer (se ovan). Hänvisningen i förevarande stycke är oförändrad och undantaget kommer därmed också att omfatta den nya upplysningsskyldigheten. Frågan har behandlats i avsnitt 5.7. Av femte stycket andra meningen framgår att endast sådana företag som avses i 2 kap. 1 § andra stycket dvs. företag som äger tillgångar värda mer än 1 000 prisbasbelopp, har fler än 200 anställda eller har värdepapper noterade vid en börs eller en auktoriserad marknadsplats omfattas av kravet på att lämna icke-finansiella upplysningar. Frågan har tagits upp i avsnitt 5.7. Av 7 kap. 31 § följer att de nya upplysningskraven även gäller koncernredovisningen. Ett svenskt moderföretag kan därför vara skyldigt att i koncernförvaltningsberättelsen lämna upplysningar av de aktuella slagen även avseende dotterföretag. Detta gäller såväl svenska som utländska dotterföretag. Upplysningskravet omfattar således även exempelvis miljö- eller personalförhållanden i sådana utländska dotter- företag som deltar i koncernens produktionsprocess. Moderföretaget har härvid en skyldighet att skaffa sig erforderliga upplysningar om förhållandena i dotterföretagen. Det kan ofta vara lämpligt att moder- företaget i sin koncernredovisning redogör för de åtgärder som företaget har vidtagit för att säkerställa rättvisa och rimliga anställnings- förhållanden i utländska dotterföretag eller för företagets policy i sådana frågor. 7 kap. 31 § Förvaltningsberättelse och finansieringsanalys för koncernen skall upprättas med tillämpning av 6 kap. 1 och 35 §§. Bestämmelsen i 6 kap. 1 § fjärde stycket första meningen gäller endast koncerner som avses i 7 kap. 4 § andra stycket. (Ändringen saknar motsvarighet i promemorian.) I paragrafens andra mening har det tagits in en bestämmelse med Prop. 2004/05:68 innebörd att skyldigheten att lämna icke-finansiella upplysningar i förvaltningsberättelsen för koncernen endast gäller om koncernen som helhet överskrider gränsvärdena i 7 kap. 4 § andra stycket. Det innebär att bestämmelsen i 6 kap. 1 § fjärde stycket första meningen är tillämplig för koncerner i vilka något av koncernföretagen bedriver näringsverksamhet och nettovärdet av koncernföretagens tillgångar överstiger 1 000 prisbasbelopp eller om antalet anställda är fler än 200 eller om moderföretagets aktier eller skuldebrev är noterade vid en börs eller auktoriserad marknadsplats. Frågan har behandlats i avsnitt 5.7. och rådets direktiv /51/EG om ändring av rådets direktiv /660/EEG, 83/349/EEG, 86/635/EEG och 91/674/EEG om årsbokslut och sammanställd redovisning i vissa typer av bolag, banker och andra finansinstitut (Text av betydelse för EES) OCH EUROPEISKA UNIONENS RÅD HAR ANTAGIT DETTA DIREKTIV med beaktande av Fördraget om upprättandet av Europeiska gemenska- pen, särskilt artikel 44.1 i detta, med beaktande av kommissionens förslag1, med beaktande av Europeiska ekonomiska och sociala kommitténs i enlighet med förfarandet i artikel 251 i fördraget3, och av följande skäl: (1)betonade vid sitt möte i behovet av att påskynda fullbordandet av den inre marknaden för finansiella tjänster och angav som slutdatum för genom- förandet av kommissionens handlingsplan för finansiella tjänster samt begärde att åtgärder skulle vidtas för att öka jämförbarheten mellan redovisningar från företag inom gemenskapen vars värde- papper är upptagna till handel på en reglerad marknad (nedan kallade börsnoterade företag). (2)Kommissionen offentliggjorde ett meddelande med titeln för finansiell rapportering: den fortsatta inriktningen där det föreslås att alla börsnoterade företag senast skall utarbeta sin sammanställda redovisning i enlighet med en enda uppsättning redovisningsstandarder, näm- ligen de internationella redovisningsstandarderna International Accounting Standards (IAS). (3)Genom och rådets förordning (EG) nr 1606/2002 av om tillämpning av internationella redovisningsstandarder4 (nedan kallad IAS-förordningen) infördes ett krav på att alla noterade företag skall utarbeta sin sammanställda redovisning (koncernredovisning) 1EGT C 227 E, 24.9.2002, s. 336. 2Yttrandet avgivet (ännu ej offentliggjort i EUT). 3Europaparlamentets yttrande av (ännu ej offentliggjort i EUT) och rådets beslut av den 4 EGT L 243, . i enlighet med de IAS som antagits för tillämpning inom gemen- valmöjlighet när det gäller att eller kräva att antagna skall tillämpas under utarbetandet av årsredovisningarna och att tillåta eller kräva att onoterade företag skall använda antagna IAS. (4)Enligt IAS-förordningen är det nödvändigt att en internationell redovisningsstandard som skall tillämpas inom gemenskapen uppfyller grundkravet i rådets fjärde direktiv /660/EEG av om årsbokslut i vissa typer av bolag5 och rådets sjunde direktiv /349/EEG av om sammanställd redovisning6, dvs. att tillämpningen av den ger en rättvisande bild av ett företags finansiella ställning och resultat; denna princip bör beaktas mot bakgrund av ovannämnda direktiv utan att det för den skull krävs en exakt överensstämmelse med var och en av bestäm- melserna i dessa direktiv. (5)Dessa direktiv kommer fortfarande att vara den huvudsakliga källan när det gäller gemenskapens redovisningskrav för årsbokslut och sammanställd redovisning som inte utarbetas i enlighet med IAS- förordningen i företag som omfattas av direktiven /660/EEG och 83/349/EEG, och det är därför viktigt att det råder jämbördiga villkor mellan bolag inom gemenskapen som tillämpar IAS och sådana som inte gör det. (6)Det är önskvärt, både för antagandet av IAS och för tillämpningen av direktiven /660/EEG och 83/349/EEG, att dessa direktiv återspeglar den internationella utvecklingen på redovisningsom- rådet. I detta avseende uppmanade kommissionen i sitt meddelande Harmonisering av redovisningssystemet, en ny strategi i för- hållande till det internationella harmoniseringssystemet Euro- peiska unionen att verka för att vidmakthålla förenligheten mellan gemenskapens redovisningsdirektiv och utvecklingen inom den internationella normgivningen på redovisningsområdet i synnerhet inom (). (7)Medlemsstaterna bör ha möjlighet att ändra utformningen av resultaträkningar och balansräkningar i enlighet med den interna- utvecklingen, så som den kommer till uttryck i de standarder som utfärdas av (). (8)Medlemsstaterna bör kunna tillåta eller kräva att omvärderingar och verkligt värde tillämpas i enlighet med den internationella utvecklingen, så som den kommer till uttryck i de standarder som utfärdas av IASB. EGT L 222, , s. 11. Direktivet senast ändrat genom och rådets direktiv /65/EG (EGT L 283, 27.10.2001, s. 28). EGT L 193, , s. 1. Direktivet senast ändrat genom direktiv /65/EG. (9)Förvaltningsberättelsen och den sammanställda förvaltningsbe- Prop. rättelsen är viktiga inslag i den finansiella rapporteringen. En Bilaga 1 skärpning, i enlighet med rådande bästa praxis, av gällande krav på att dessa berättelser skall ge en rättvisande översikt över verksam- hetens utveckling och ställning i vilken hänsyn tas till verksam- hetens storlek och komplexitet, är nödvändig för att större överensstämmelse skall kunna skapas och ytterligare vägledning ges avseende den information som förväntas av en rättvisande översikt. Informationen bör inte begränsas till de finansiella aspekterna av företagets verksamhet. Detta förväntas, när så är lämpligt, leda till en analys av de miljörelaterade och sociala aspekter som är nödvändiga för förståelsen av företagets utveckling, resultat eller ställning. Detta överensstämmer också med kommissionens rekommendation 2001/453/EG av om redovisning, värdering och lämnande av upplysningar när det gäller miljöaspekter i företags årsbokslut och förvaltnings- berättelser7. Med tanke på att detta område av den finansiella rapporteringen är under utveckling och med hänsyn till den börda som kan komma att läggas på företag under en viss storlek, får medlemsstaterna dock välja att inte införa krav på att lämna icke- finansiell information när det gäller förvaltningsberättelser från sådana företag. (10)Skillnader i upprättande och uppställningen av revisionsberättelsen ger minskad jämförbarhet och försämrar användarens förståelse av denna väsentliga aspekt av den finansiella rapporteringen. Ökad enhetlighet bör uppnås genom ändringar i överensstämmelse med nuvarande bästa internationella praxis av de specifika kraven på revisionsberättelsens form och innehåll. Det grundläggande kravet att det i ett revisorsuttalande skall anges huruvida årsbokslutet eller den sammanställda redovisningen ger en rättvisande bild i enlighet med den relevanta föreställningsramen för finansiell rapportering utgör inte en begränsning för detta yttrandes omfattning utan klargör det sammanhang där det uttrycks. (11)Direktiven /660/EEG och 83/349/EEG bör ändras i enlighet med detta. Det är också nödvändigt att ändra rådets direktiv /635/EEG av om årsbokslut och sammanställd redo- visning för banker och andra finansiella institut8. (12)IASB utvecklar och förbättrar de redovisningsstandarder som är tillämpliga på försäkringsverksamhet. (13)Försäkringsföretag bör även få använda redovisning till verkligt värde i enlighet med lämpliga standarder som utfärdats av IASB. EGT L 156, , s. 33. EGT L 372, 31.12.1986, s. 1. Direktivet senast ändrat genom direktiv /65/EG. (14) Rådets direktiv /674/EEG av om årsbokslut och sammanställd redovisning för försäkringsföretag9 bör följaktligen ändras. (15)Dessa ändringar kommer att avlägsna alla de oförenligheter mellan direktiven /660/EEG, 83/349/EEG, 86/635/EEG, 91/674/EEG å ena sidan och IAS som förelåg å andra sidan. HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE. Direktiv /660/EEG ändras härmed på följande sätt: 1.I artikel 2.1 skall följande stycke läggas till: Medlemsstaterna får tillåta eller fordra att andra handlingar tas in i årsbokslutet utöver de handlingar som anges i första stycket. 2.I artikel 4 skall följande punkt 6 läggas till: Medlemsstaterna får tillåta eller fordra att beloppen i poster i resultat- och balansräkningarna skall redovisas med beaktande av den rapporterade transaktionens eller överenskommelsens ekono- miska innebörd. En sådan tillåtelse eller ett sådant krav får begränsas till vissa kategorier av bolag och/eller till sammanställda redovisningar enligt definitionen i rådets direktiv /349/EEG av om sammanställd redovisning10. 3.I artikel 8 skall följande stycke läggas till: Medlemsstaterna får tillåta eller fordra att bolag använder den uppställning av balans- räkningen som anges i artikel 10a som alternativ till övriga före- skrivna eller tillåtna uppställningsformer. [Gäller ej den svenska versionen: termen avsättningar kvarstår i artikel 9, Skulder, punkt B.] [Gäller ej den svenska versionen: termen avsättningar kvarstår i artikel 10, punkt J.] 6.Följande artikel 10a skall läggas till: I stället för de uppställningsformer för balansräkningen som anges i artiklarna 9 och 10 får medlemsstaterna tillåta eller fordra att bolag, eller vissa kategorier av bolag, tillämpar en uppdelning i om- sättningstillgångar och anläggningstillgångar respektive kortfristiga och långfristiga skulder, förutsatt att innehållet i den information 9EGT L 374, 31.12.1991, s. 7. 10EGT L 193, , s. 1. Direktivet senast ändrat genom och rådets direktiv /65/EG (EGT L 283, 27.10.2001, s. 28). som förmedlas minst är likvärdigt med det som annars föreskrivs i artiklarna 9 och 10. Artikel 20 ändras på följande sätt: a)Punkt 1 skall ersättas med följande: Avsättningar skall ha till syfte att täcka skulder som till sin karaktär är klart bestämda och som på balansdagen är antingen sannolika eller säkra beträffande sin förekomst, men som är obestämda i fråga om belopp eller tidpunkten då de uppkommer. b)Punkt 3 skall ersättas med följande: Avsättningar får inte användas för att justera tillgångarnas värde. 8.I artikel 22 skall följande stycke läggas till: Trots vad som före- skrivs i artikel 2.1 får medlemsstaterna tillåta eller fordra att alla bolag, eller vissa kategorier av bolag, överlämnar en resultatrapport i stället för en resultaträkning i enlighet med artiklarna , förutsatt att innehållet i den information som förmedlas minst är likvärdigt med det som annars skulle ha krävts genom de artik- larna. 9.Artikel 31 skall ändras på följande sätt: a)I punkt 1 c skall punkt bb ersättas med följande: bb) hänsyn måste tas till alla skulder som har uppkommit under detta eller tidigare räkenskapsår, även om dessa skulder blir kända först efter balansdagen men före upprättandet av balansräkningen, b)Följande punkt skall införas: Utöver de belopp som redovisas i enlighet med punkt 1 c bb får medlemsstaterna tillåta eller fordra att alla förutsebara skulder och möjliga förluster som uppstår under det berörda räkenskapsåret eller ett föregående räkenskapsår skall beaktas, även om dessa skulder eller förluster uppstår först mellan balansdagen och den dag då balansräkningen upprättas. 10.I artikel 33.1 skall punkt c ersättas med följande: c) uppskrivning av anläggningstillgångar. 11.I artikel 42 skall första stycket ersättas med följande: Avsättningarna får inte överstiga erforderliga belopp. 12.Följande artiklar 42e och 42f skall införas: Artikel 42e Med avvikelse från artikel 32 får medlemsstaterna tillåta eller fordra att alla bolag eller vissa kategorier av bolag värderar särskilt angivna slag av tillgångar som inte är finansiella instrument till En sådan tillåtelse eller ett sådant krav får begränsas till samman- ställd redovisning enligt definitionen i direktiv /349/EEG. Trots artikel 31.1 c får medlemsstaterna, om en tillgång värderas i enlighet med artikel 42e, tillåta eller fordra i fråga om alla bolag eller vissa kategorier av bolag att en förändring av tillgångens värde tas upp i resultaträkningen. 13.I artikel 43.1.6 skall hänvisningen till artiklarna 9 och 10 ersättas med en hänvisning till artiklarna 9, 10 och 10a. 14.Artikel 46 ändras på följande sätt: a)Punkt 1 skall ersättas med följande: 1. a)Förvaltningsberättelsen skall minst innehålla en rättvisande översikt över utvecklingen och resultatet av bolagets verksamhet och dess ställning, tillsammans med en beskrivning av de väsentliga risker och osäkerhetsfaktorer som det står inför. Översikten skall vara en balanserad och fullständig analys av utvecklingen och resultatet av bolagets verksamhet och av dess ställning, i vilken hänsyn tas till verksamhetens storlek och komplexitet. b)I den utsträckning som behövs för att förstå bolagets utveckling, resultat eller ställning skall analysen innefatta både de finansiella och, där så är lämpligt, icke-finansiella centrala resultatindikatorer som är relevanta för den aktuella verksamheten, inklusive information rörande miljö- och personalfrågor. c)Förvaltningsberättelsens analys skall där så är lämpligt innehålla hänvisningar till och ytterligare upplysningar om de belopp som tas upp i årsbokslutet. b) En ny punkt 4 skall läggas till: Medlemsstaterna får välja att undanta bolag som omfattas av artikel 27 från kravet i punkt 1 b, i den mån det rör icke-finansiell information. 15.I artikel 48 skall tredje meningen utgå. 16.I artikel 49 skall tredje meningen ersättas med följande: Rapporten från den eller de personer som är ansvariga för revisionen av årsbokslutet (nedan kallade de lagstadgade revisorerna) skall inte omfattas av det offentliggörande som avses här, men det måste framgå om revisionsberättelsen lämnades utan reservation, med reservation, med avvikande mening eller om de lagstadgade Prop. 2004/05:68 revisorerna inte kunnat uttala sig. Det skall även anges om de lag- Bilaga 1 stadgade revisorerna i revisionsberättelsen särskilt fäst uppmärk- samhet på något visst förhållande utan att det föranlett att revisions- berättelsen lämnats med reservation. 17.Artikel 51.1 skall ersättas med följande: Bolagens årsbokslut skall granskas av en eller flera personer som godkänts av medlemsstaterna för att utföra lagstadgad revision enligt rådets åttonde direktiv /253/EEG av om godkännande av personer som har ansvar för lagstiftad revision av räkenskaper11. De lagstadgade revisorerna skall även uttala sig om förva- ltningsberättelsen överensstämmer med årsbokslutet för samma räkenskapsår eller inte. 18.Följande artikel skall införas: Artikel 51a 1.Den lagstadgade revisionsberättelsen skall innehålla: a)en inledning som minst skall innehålla identifikationsuppgifter för det årsbokslut som omfattas av den lagstadgade revisionen, tillsammans med den föreställningsram för den finansiella rapporteringen som följts när årsbokslutet har utarbetats,