prop · GS0360 · 2005-03-17 00:00:00 — Vidare har två rättsakter trätt i kraft. Den ena rör representation, dvs. att en Schengenstat kan utfärda viseringar för en annan Schengenstat på samma ort eller i samma land där den andra med- lemsstatens egna utlandsmyndighet är belägen (rådets beslut /15/EG; EUT L5, , s.76). Beslutet har möjliggjort en etablering av ett administrativt samarbete mellan och avseende viseringsärenden i . Ett liknande samarbete mellan och planeras i på . Den andra rättsakten innehåller ett krav på medicinsk reseförsäkring för viseringssökande tredjelandsmedborgare (rådets beslut /17/EG; EUT L5, , s. 79). Rådet för rättsliga och inrikes frågor antog gemensam- ma grundläggande principer för integrationspolitik inom EU. Principer- na, som inte är bindande, är avsedda att kunna ligga till grund för utveck- lingen på politikområdet såväl i de enskilda medlemsstaterna som på uni- onsnivå. utgav kommissionen en handbok om integration som är avsedd att kunna fungera som inspiration och idégivare för både prak- tiker och beslutsfattare. 20 Skydd och beredskap Detta samarbetsområde har fortsatt att utvidgas till att gälla mer än tradi- tionell räddningstjänst och omfattar numera t.ex. även skydd av kritisk infrastruktur. Områdets svenska benämning har därför ändrats från rädd- ningstjänst till skydd och beredskap. Framför allt det ökande terroristhotet har lett till förslag i EU om för- stärkning och utveckling av samarbetet på området. Ett solidaritetspro- gram antogs för ömsesidig hjälp medlemsstaterna emellan med konsekvenshantering i händelse av omfattande terroristattacker. En särskild överenskommelse träffades för att underlätta samord- ning av FN:s och EU:s humanitära insatser i tredjeland. DEL 5 SYSSELSÄTTNING OCH SOCIALPOLITIK, HÄLSO OCH SJUKVÅRD, 21 Tillväxt och sysselsättning 21.1.1Prioriterade verksamheter och mål Sysselsättningsfrågorna har prioriterats högt på EU:s dagordning. antogs den s.k. Lissabonstrategin med målet att, genom nära samverkan mellan ekonomisk politik, sysselsätt- ningspolitik och socialpolitik, stärka unionens konkurrenskraft och sti- mulera till fler och bättre jobb och hållbar tillväxt. EU har även enats om att medlemsstaterna ska sträva mot full sysselsättning, och nå följande delmål: en total sysselsättningsgrad på 2005, och 2010, för kvinnor 2005, och 2010 samt för äldre () 2010. Den arbetsform som används för att bedriva samarbetet inom EU är den s.k. öppna samordningsmetoden. Sysselsättningsstrategin är för- dragsfäst , men bygger på mellanstatligt samarbete utan bin- dande lagstiftning. är ett nyckelinstrument för att uppnå de högt ställda ambitionerna från . Enligt artikel 128.2 i fördraget ska kommissionen presentera ett förslag till riktlinjer för sysselsättningen. Sysselsättningsriktlinjerna ska stämma överens med de allmänna riktlinjerna för den ekonomiska poli- tiken. presenterades förslag till nya sysselsättningsriktlinjer som ska ligga fast (20032006), och i princip till 2010. Dessa innefattar tre övergripande mål samt tio särskilda riktlinjer. Ett antal kvantitativa mål understödjer riktlinjerna. Enligt fördragets artikel 128.4 kan rådet med kvalificerad majoritet på rekommendation av kommissionen avge rekommendationer till med- lemsstaterna mot bakgrund av granskningen av medlemsstaternas syssel- sättningspolitik. I rådets rekommendationer till framgår att redan uppfyller alla de gemensamma EU-målen för sysselsättning till 2010. Enligt rådet bör främst anstränga sig för att motverka bristen på arbetskraft, särskilt i ljuset av den åldrande befolkningen. fick följande fem rekommendationer : -Gynna tillväxten av små och medelstora företag, i synnerhet genom att lätta på de administrativa bördorna. -Motverka det ökande antalet långtidssjukskrivna genom att främja arbetsinriktade lösningar och förbättra arbetsvillkoren. -Undanröja återstående arbetslöshetsfällor och motsvarande. -Följa upp resultaten av insatserna för att integrera invandrare i arbetskraften. -Minska antalet ungdomar som lämnar skolan och förbättra möjligheterna till utbildning för personer med kort utbildning och personer utanför arbetskraften; åtgärda problemen med begynnande flaskhalsar och bristande överensstämmelse mellan utbud och efterfrågan när det gäller arbetskraftens kompetens inom sektorer där kort eller medellång utbildning krävs. handlingsplan för sysselsättning 2004 Enligt artikel 128.3 i fördraget ska varje medlemsstat till rådet och kom- missionen överlämna en årsrapport om de viktigaste åtgärder som vid- tagits för att genomföra sysselsättningspolitiken mot bakgrund av syssel- sättningsriktlinjerna. Handlingsplanen underlättar utbyte av goda exempel, erfarenheter och jämförelser länderna emellan samt ligger till grund för den gemensamma sysselsättningsrapporten. I handlingsplanen redovisas in- satser för att genomföra de tio riktlinjerna och rådets rekommendationer. Bland annat redovisas regeringens strategi för att minska sjukskriv- ningarna, åtgärder för att minska antalet ungdomar som lämnar skolan , arbetsmarknadsinsatser för invandrare, regeringens långsiktiga arbete med att minska marginaleffekterna i skatte- och bidragssystemen samt insatserna för att ytterligare förbättra förutsättningarna för före- tagandet. handlingsplan överlämnades till kommissionen och rådet . EU:s gemensamma sysselsättningsrapport /2004 Enligt artikel 128.5 i fördraget ska rådet och kommissionen, efter en granskning av medlemsstaternas handlingsplaner för sysselsättning, upp- rätta en gemensam årsrapport om sysselsättningssituationen i gemen- skapen och om genomförandet av sysselsättningsriktlinjerna. I strävan att nå målen framhålls i den gemensamma sysselsättnings- Skr. 2004/05:60 rapporten /2004 att prioritet bör ges till balans mellan flexibilitet och trygghet för mer anpassbara företag och arbetstagare, ökat arbets- kraftsutbud i alla grupper, att göra arbete lönsamt genom åtgärder på en rad områden också icke-finansiella såsom barnomsorg samt att inve- stera mer effektivt i humankapital. Prioriteringarna följer väl budskapet i den rapport som togs fram av en expertgrupp ledd av f.d. nederländske premiär- ministern och som avspeglades i årets rekommendationer till medlemsstaterna. För att nödvändiga reformer ska genomföras effektivt är det också viktigt att engagera fler aktörer och skapa bättre styrelse- former och partnerskap. 22 Arbetsmarknadsfrågor och sociala frågor Rådet för sysselsättning och socialpolitik, hälso- och sjukvård samt kon- sumentfrågor hanterar en rad olika frågor. Frågor om arbetsrätt och arbetsmiljö som ingår i den sociala dimensionen inom EU grundas på fördragets avdelning XI, kapitel 1 Sociala bestämmelser. Arbetsrätt och arbetsmiljö regleras huvudsakligen i artiklarna 136140. 22.1.1Information till och samråd med arbetstagare Den utredning som tillsattes inför genomförandet av och rådets direktiv /14/EG om inrättande av en allmän ram för information till och samråd med arbetstagare i Europeiska gemenskapen redovisade sitt uppdrag . har be- tänkandet och remissutfallet behandlats inom . Direk- tivet ska vara genomfört i medlemsstaterna . Enligt direktivet ska de anställda informeras om den senaste och för- väntade utvecklingen samt den ekonomiska situationen i företaget. Rätten till information och samråd omfattar också beslut som kan med- föra väsentliga förändringar i arbetsorganisationen eller anställningsav- talen. Direktivet innehåller även regler om kollektivavtalsreglerad infor- mation och samråd samt regler om tystnadsplikt beträffande information som kan skada företaget. Medlemsstaterna kan välja att tillämpa direk- tivet på företaget med minst 50 anställda eller där minst 20 arbetstagare sysselsätts vid en driftsenhet. 22.1.2 Skydd för arbetstagarna vid arbetsgivarens insolvens Rådets direktiv /987/EG om tillämpning av medlemsstaternas lagstift- ning om skydd för arbetstagarna vid arbetsgivarens insolvens (i konkurs) reviderades 2002. Ändringsdirektivet 2002/74/EG ska vara genomfört i medlemsstaterna . Ändringen är Skr. 2004/05:60 bl.a föranledd av att i ett antal mål behandlat s.k. trans- nationella situationer, dvs. när insolvensförfarande inleds i en annan medlemsstat än den där arbetet utförs. Genom ändringsdirektivet ska det land där arbetstagarna utförs sitt arbete svara för garantin i det fall då arbetsgivaren drabbas av insolvens i annat EU- eller EES-land. Dessutom har begreppet insolvens fått en något ändrad innebörd. utarbetades en departementspromemoria och en lagrådsremiss inom Nä- ringsdepartementet. 22.1.3Arbetsvillkor för personal uthyrd av bemanningsföretag De förhandlingar om ett förslag till direktiv om arbets- och anställnings- villkor i bemanningsföretag som inleddes återupptogs. Frågan behandlades i rådet , dock utan framgång. De svåra frågorna som hindrade beslut kvarstod och det konstaterades att det skulle krävas kreativitet för att nå en kompromiss till decembermötet. Återigen uttalade att resultat önskades. Ärendet fanns uppe på dagordningen för rådsmötet , men togs bort på grund av att det inte ansågs färdigbehandlat. 22.1.4Företagens sociala ansvar (CSR) pågår inom ramen för EU-samarbetet arbete med att främja företagens sociala ansvar (CSR). Syftet är att uppmärksamma företagens sociala ansvar för sysselsättning och sociala konsekvenser. Det av kommissionen inrättade europeiska flerpartsforumet om CSR pre- senterade en rapport . Rapporten samt resultat från konferenser bl.a. det holländska ordförandeskapets konferens i den 79 novem- ber, utgör underlag till det meddelande med förslag till en europeisk ram för främjande av företagens sociala ansvar som kommissionen aviserat att de ska presentera . 22.2Hälsa och säkerhet i arbetet 22.2.1Svenskt genomförande av EU:s arbetstidsdirektiv Genom och rådets direktiv (2000/34/EG) om vissa ändringar i det ursprungliga arbetstidsdirektivet (93/104/EG) kom vissa sektorer som tidigare hade varit undantagna att omfattas av direktivets regler. De båda direktiven fördes samman genom och rådets direktiv /88/EG. Detta s.k. kodifierade direktiv, som inte innebar några ändringar i sak, trädde i kraft . Huvuddelen av bestämmelserna i direktivet skulle vara genomförda i medlemsstaterna . har rapporterat till kommis- sionen om detta genomförande. överlämnade regeringen till propositionen Skr. 2004/05:60 2003/04:180 Tydligare genomförande av EG:s arbetstidsdirektiv. propositionen föreslås att nya bestämmelser införs som motsvarar arbets- tidsdirektivets regler om högst 48 timmars genomsnittlig veckoarbetstid, elva timmars sammanhängande dygnsvila, arbetstid för nattarbetande samt kompensationsledigt vid tillfälliga undantag från regeln om veck- ovila. Lagens så kallade EG-spärrar förtydligas, det vill säga att kollek- tivavtal inte får innebära mindre förmånliga regler för arbetstagarna än som följer av arbetstidsdirektivet. De nya bestämmelserna ska inte gälla arbeten inom sådana offentliga verksamheter som är undantagna från arbetstidsdirektivets tillämpningsområde, till exempel vissa arbeten inom polis och försvar. Lagändringen föreslås träda i kraft . Om arbetsgivaren och därefter är bunden av kollektivavtal som reglerar arbetstidsfrågor ska de nya bestämmelserna dock först tillämpas fr.o.m. . fördes även förhandlingar rörande en översyn av direktiv /88/EG om arbetstidens förläggning m.m. Enligt en översynsklausul i direktivet och mot bakgrund av domar i fallen Simap respektive inledde kommissionen en översyn med sikte på förslag om lämpliga förändringar av direktivet. Kommissionen presenterade ett förslag till nytt direktiv som innebar en paketlösning i syfte att finna en godtagbar balans mellan flexibilitet för verksamheter och arbetstagares skydd för hälsa och säkerhet. Förhandlingarna om förändringar i direk- tivet fortsätter . 22.2.2Direktiv om regler för elektromagnetiska fält och optisk strålning antogs och rådets direktiv /40/EG om minimikrav för arbetstagares hälsa och säkerhet vid exponering för risker som har samband med fysikaliska agens (elektromagnetiska fält) i arbetet. Detta direktiv var det tredje direktivet av fyra som rör fysikaliska agens (mekaniska vibrationer, buller, elektromagnetiska fält och optiskt strålning). presenterade det irländska ordförandeskapet i samverkan med kommissionen ett förslag till ett fjärde direktiv, avseende optisk strålning i arbetet. Rådet ställde sig bakom förslaget, varvid frågan överlämnades till för behandling. Sociala dialogen och goda relationer mellan arbetsmarknadens parter står i centrum för den europeiska sociala modellen. fattade rådet beslut om inrättande av ett socialt trepartstoppmöte för tillväxt och sysselsättning. Toppmötet ska fungera som samrådsorgan mellan rådet, kommissionen och arbetsmarknadens parter. presenterade kommissionen meddelandet Partnerskap för förändring i ett utvidgat EU Ökad genomslagskraft för den sociala dialogen i EU (KOM (2004) 557 slutlig). Syftet med meddelandet är att öka medvetenheten om och förstå- elsen av den sociala dialogens resultat, förbättra dess genomslagskraft och främja vidare utveckling på grundval av effektivt samspel mellan Skr. 2004/05:60 arbetsmarknadens parter på olika nivåer. Arbetet inom kommittén för social trygghet (KST), som inrättades 2000 i syfte att främja samarbetet på det sociala trygghetsområdet inom ramen för Lissabonstrategin genom den öppna samordningsmetoden, inriktades främst på formerna för det kommande samarbetet om hälso- och sjukvård och äldreomsorg samt på de nya medlemsstaternas handlingsplaner mot fattigdom och social utestängning. Arbetet med pensionssystemen fort- satte. Vid sysselsättningsrådets (EPSCO) möte diskuterades frågan om sociala tjänster i allmänhetens intresse i en offentlig debatt. Kommittén uttalade sig även frågan om översynen av Lissabonstrategin med anledning av den s.k . har fortlöpande informerats om detta arbete. Den öppna samordningsmetoden kommer att utvärderas . Nationella strategier för hur de framtida demografiska utmaningarna ska mötas med utgångspunkt i de elva målen för stabila och hållbara pen- sionssystem som fastställdes i Laeken togs fram 2002. utvärderade rådet och kommissionen målen och arbetsmetoderna på pensionsområdet samt fortsatte med en kartläggning av 2:a samt 3:e pelarens pensionssystem. Arbetet på pensionsområdet skedde i nära samarbete mellan kommittén för social trygghet (KST) och kommittén för ekonomisk politik (KEP). Medlemsstaterna ska presentera sina nationella pensionsstrategirapporter . 22.4.3Fortsatt samarbete om handikappfrågor Regeringen verkar också för att ett fullt deltagande i samhällslivet för människor med funktionshinder möjliggörs. fortsatte sam- arbetet och 2005 planerar regeringen ta initiativ till att lyfta fram frågan i EU-samarbetet. 22.5Samordning av systemen för social trygghet Förordningen (EEG) nr 1408/71 om samordning av medlemsstaternas system för social trygghet tillkom för att underlätta den fria rörligheten inom EU och EES-länderna för arbetstagare, egenföretagare, pensionärer samt deras familjer. har vissa ändringar beslutats i gällande förordning 1408/71 och i tillämpningsförordningen 574/72. en föreslog att förordningen skulle revideras. 2004/05:60 var att förenkla samordningsreglerna. Den nya förordningen 883/2004, Den kommer inte att tillämpas innan en tillämpningsförordning förhandlats fram, troligtvis . Den moderniserade förordningen saknar emellertid vissa delar. Det gäller bilagor till förordningen om särskilda regler för vissa medlemsstaters tillämpning av förordningen och för vissa särskilda icke avgiftsfinan- sierade förmåner som undantas från huvudregeln om export av förmåner. väntas förslag från kommissionen till nya bilageavsnitt samt ett förslag till ny tillämpningsförordning. infördes det gemensamma europeiska sjukförsäkringskortet, tillverkat av plast. Kortet krävs för att få sjukvård i en annan medlemsstat i enlighet med förordning (EEG) nr 1408/71 och kommer gradvis att ersätta de nuvarande pappersformulären, E111 i A4-storlek, som fortfarande kommer att utfärdas av vissa medlems- stater. gick helt över till att utfärda det europeiska sjukförsäk- ringskortet från och med dagen det infördes. 22.5.1Nytt direktiv om erkännande av yrkeskvalifikationer antog rådet en politisk överenskommelse om en gemensam ståndpunkt om kommissionens förslag till nytt direktiv om erkännande av yrkeskvalifikationer (KOM (2002) 119 slutlig). Direktivet syftar till att ersätta samtliga direktiv om ömsesidigt erkännande av examens- och kompetensbevis. Inom gemenskapen finns 15 direktiv som syftar till att uppnå fri rörlighet för arbetstagare, etableringsfrihet och frihet att tillhandahålla tjänster. Huvuddelen av direktiven omfattar särskilda yrkesområden, främst inom hälso- och sjukvården, och innebär en harmonisering av lagstiftningen. Syftet är att nå en konsolidering och förenkling av gällande regler samt att öka rättssäkerheten för medborgar- na inom EU när det gäller tillträde till yrken som är reglerade. Ett bättre system för samarbete mellan de nationella myndigheterna föreslås också för att underlätta rörligheten och stödja och informera medborgarna. En viktig nyhet i direktivet är förslag till förenklingar av villkoren för till- fälligt tillhandahållande av tjänster i en annan medlemsstat. 23.1EU:s femte handlingsprogram för jämställdhet Ett centralt inslag i EU:s jämställdhetsarbete är de handlingsprogram som kommissionen utarbetar. Det nuvarande femte handlingsprogrammet har formen av en ramstrategi för jämställdhet och gäller till 2006 (efter ett beslut om att förlänga programmet ). 2004/05:60 omfattar både jämställdhetsintegrering i alla samt särskilda insatser riktade till kvinnor. Inom ramen för särskilda insatser har olika teman prioriterats. var temat Könsroller och stereo- typer. är temat mäns ansvar i jämställdhetsarbetet, framför allt mäns ansvar att förena arbets- och familjeliv. Vid FN:s fjärde kvinnokonferens i antogs en handlingsplan i vilken tolv prioriterade områden angavs. EU valde att utveckla indikatorer för att följa, jämföra och effektivisera arbetet inom en del av dessa områden. Indikatorer har fastställts avseende andelen kvinnor i be- slutsprocessen, kvinnor och ekonomi, kvinnors och mäns möjligheter att förena förvärvsarbete och föräldraskap, lönejämställdhet mellan kvinnor och män, våld mot kvinnor i hemmet samt kvinnor och män i beslutsfatt- ande positioner inom den ekonomiska sfären. Det irländska ordförande- skapet samlade in data inom området sexuella trakasserier på arbetsplat- sen och arbetade under sitt ordförandeskap vidare med detta underlag och presenterade förslag på indikatorer för att följa ut- vecklingen inom detta område. Tanken är att de indikatorer som tagits fram ska användas och följas upp inom ramen för de pågående processer där de naturligt hör hemma (t.ex. i sysselsättningsstrategin och processen om att förhindra social ut- slagning). Kommissionen har också tagit initiativ till utvecklingen av en databas som finns tillgänglig på Internet. Denna databas innehåller uppgifter om kvinnor och män som beslutsfattare inom politiken. 23.3Jämställdhet i olika rådskonstellationer Parallellt med utvecklingen av indikatorer fortsatte arbetet med att följa upp hur jämställdhetsintegreringen genomförts i olika rådskonstella- tioner. Under det irländska ordförandeskapet granskades utbildningsrådet och under det nederländska rådet för rättsliga och inrikesfrågor. Arbetet påbörjades under ordförandeskap med två råds- konstellationer rådet (utbildning) och rådet (inre marknaden). fortsatte under sitt ordförandeskap med att granska området vetenskap och forskning i rådet (forskning) samt de beslut inom biståndsområdet som har fattats av rådet (utveckling) ur ett könsperspektiv. fokuserade utrikespolitik och de allmänna ekonomiska riktlinjerna under sitt ordförandeskap och granskade jämställdhetsperspektivet i miljö-, jordbruks- och strukturfondspolitiken. fortsatte med att se över hur jämställdhetsperspektivet hade beaktats i rådet (sysselsätt- ning, socialpolitik, hälsa och konsumentfrågor), som har övergripande ansvar för politikområdet jämställdhet. Det danska ordförandeskapet sammanställde även en handledning för hur kommande ordförandeskap kan jämställdhetsintegrera rådsarbetet. granskade området Information, Kommunikation och Teknologi inom Skr. 2004/05:60 rådet (konkurrenskraft), granskade rådet (allmänna frågor och yttre förbindelser), granskade rådet (utbildning) och Nederländer- na granskade jämställdhetsintegrering av rådet (rätts- och inrikesfrågor). 23.4Nytt direktiv om förbud mot diskriminering vid handel med varor och tjänster antog rådet ett nytt direktiv om förbud mot diskrimine- ring vid handel med varor och tjänster. Syftet är att genomföra principen om likabehandling av kvinnor och män när det gäller tillgång till och tillhandahållande av varor och tjänster som är tillgängliga för allmän- heten inom såväl den offentliga som den privata sektorn. Direktivet ska vara genomfört i nationell rätt . 23.5Omarbetning av direktiv om likabehandling av kvinnor och män i arbetslivet Rådet behandlade ett förslag till omarbetat direktiv som gäller likabehandling av kvinnor och män i arbetslivet. Syftet med det nya direktivet är att förenkla och modernisera reglerna för likabehandling av kvinnor och män. Det är sju olika direktiv som ska slås samman till ett, som rättspraxis från inkluderas i det nya direktivet. Eftersom det är en omarbetning som genomförs kommer det nya direktivet inte att få några konsekvenser för svensk del. Slutbehand- lingen av direktivet kommer sannolikt att ske . har fört diskussioner om alkohol och folkhälsa med medlemsstaterna och med kommissionen. antog rådet slutsatser om unga och alkohol och upprepade sin tidigare begäran till kom- missionen om att presentera en gemenskapsstrategi för att minska alko- holens skadeverkningar. Rådet uttalade också att detta är en av de största utmaningarna för hälsoministrarna. En nationell expert från var placerad i kommissionen (GD Hälsa och konsumentskydd) för att arbeta med strategin. eller 2006 avser kommis- sionen arrangera en ministerkonferens om alkohol där ett förslag till strategi från kommissionen ska presenteras. enades de nordiska hälsoministrarna om en gemensam hållning i vissa alkoholpolitiska frågor gentemot EU, bl.a. om att gemen- samt försöka bryta nuvarande nollskattenivå på vin, generellt höja mini- miskatterna på öl, sprit och alkoläsk samt halvera de indikativa nivåerna för privat införsel av alkohol och att dessa nivåer utgör en absolut högsta Skr. 2004/05:60 gräns för sådan införsel. Kraven framfördes av vid 24.2.1Rådsbeslut om anslutning till WHO:s ramkonvention för tobakskontroll Rådet antog beslut /513/EG om undertecknande av Världs- hälsoorganisationens ramkonvention för tobakskontroll. Konventionen behandlar all form av lagstiftning, politiska åtgärder och andra verktyg som är effektiva för att minska tobaksbruk och tobaksrelaterad ohälsa. WHO har pekat ut tobak som en av de viktigaste riskfaktorerna för upp- komst av ohälsa globalt. Beslutet avser de delar av ramkonventionen som ligger inom gemen- skapsrätten. WHO:s ramkonvention för tobakskontroll, som antogs av Världshälsoförsamlingen , innehåller såväl delar som innefattas av gemenskapsrätten som delar som faller inom nationell rätt. Därmed krävs dels ett beslut av rådet för de delar som faller inom EG- rätten, dels ett nationellt beslut som avser konventionen i sin helhet samt de delar som är nationell rätt. Regeringen planerar att lämna en proposition till avseende bl.a. det nationella genomförandet av WHO:s ram- konvention för tobakskontroll för de delar som ligger inom ramen för nationell rätt. kommer därefter att kunna ansluta sig till konven- tionen efter riksdagsbehandlingen. 24.3.1EU:s narkotikastrategi och handlingsplan EU:s femåriga narkotikastrategi och handlingsplan löpte ut . antog en ny narkotikastrategi (dok 15074/04) som ska löpa fram .