prop · GS031d20 · 2005-01-01 00:00:00 — Vid i har utgifter för transfereringar avräknats mot anslag fel budgetår. har vidtagit åtgärder för att rätta till detta och kommer dessutom att, inom ramen för ett särskilt uppdrag, se över sin interna styrning och kontroll. Vid i har rekvirerade bidrag från redovisats felaktigt. Även här har sett över sina interna rutiner. Regeringen bedömer att de åtgärder som länsstyrelserna redovisat är tillfredsställande. 2004/05:1 UTGIFTSOMRÅDE 18 Tabell 4.6 Anslagsutveckling 32:1 Länsstyrelserna m.m. 1Varav 16.000 tkr på tilläggsbudget i samband med ekonomiska vårproposition, bet. 2003/04:FiU21, och förslag på tilläggsbudget i samband med budgetpropositionen 2Motsvarar 2 166 627 tkr prisnivå. 3Motsvarar 2 165 735 tkr prisnivå. verkar utifrån den grundläggande uppgiften att vara statens regionala företrädare och samordnare i de frågor som statsmakterna lagt på . I roll ingår att agera utifrån ett statligt helhetsperspektiv och därigenom bidra till att nationella intressen får genomslag på regional nivå. Även för många av de offentliga åtaganden som utförs av kommuner eller andra aktörer har länsstyrelserna uppgifter avseende samordning, tillsyn, uppföljning och utvärdering. Länsstyrelserna har också omfattande allmänna förvaltningsuppgifter. Länsstyrelserna m.m. avser medel för länsstyrelsernas verksamhet. Budget för avgiftsbelagd verksamhet Tabell 4.7 Offentligrättslig verksamhet (som inte får De avgiftsintäkter som redovisas mot inkomsttitel och som länsstyrelserna inte får disponera utgörs bl.a. av expeditions- och ansökningsavgifter, miljöskyddsavgifter, täktavgifter, EG-finansierade struktur- och regionalstöd, bidrag från och bidrag från . De avgifter som får disponeras utgörs bl.a. av avgifter för körkortsadministration, avgifter inom lantbruksområdet (bl.a. förprövning av djurstallar), tillsyn av pantbanker, avgifter för alkolås samt viss uppdragsverksamhet. Överenskommelsen 2003 om den framtida gemensamma jordbrukspolitiken ger respektive medlemsstat möjlighet att genomföra reformer . kommer att införa ett från produktionen frikopplat stöd . För och länsstyrelserna innebär genomförandet av reformen av den gemensamma jordbrukspolitiken, där även förändringar i miljö- och landsbygdsprogrammet ingår, förändrade arbetsuppgifter i form av utveckling av nya IT-system, informationsinsatser, nya administrativa rutiner m.m. Dessa åtgärder kommer att resultera i ökade kostnader . Regeringen har på tilläggsbudget i denna proposition föreslagit att sammanlagt anvisas 2004 till och länsstyrelserna för detta ändamål. Regeringen avser att ytterligare pröva frågan om resursbehovet under genomförandefasen och om så krävs återkomma till frågan . Med hänsyn till den förändring av arbetsuppgifterna som reformen av den gemensamma jordbrukspolitiken innebär för och länsstyrelserna också avser regeringen att initiera en översyn av jordbruksadministrationen för att fortsätta utvecklingen av en kostnadseffektiv och modern förvaltning. I propositionen Några frågor om ordningslagen (prop. 2003/04:174) föreslås att länsstyrelserna, från polismyndigheten, bl.a. skall överta prövningen av vissa ansökningar om tillstånd till tävling på väg med fordon. Regeringen har i propositionen angivit att länsstyrelserna skall tillföras resurser för sitt arbete motsvarande . Länsstyrelserna m.m. och tillförs ytterligare från det under utgiftsområde 4 Rättsväsendet uppförda anslaget 4:1 . Regeringen föreslår att ett nytt investeringsstöd införs till fastighetsägare i syfte att stimulera till inrättande av källsorteringsutrymmen i flerbostadshus. För att finansiera länsstyrelsernas ökade administrativa kostnader tillförs anslaget 32:1 Länsstyrelserna m.m. 2005 vilket minskas till följande år för att helt upphöra 2007. De anslagsmedel, , som avser det kommunala samverkansorganet i föreslås överföras från anslaget 32:1 Länsstyrelserna m.m. till anslaget 32:2 Kommunala samverkansorgan m.m. Länsstyrelserna disponerar medel för administration m.m. inom utgiftsområdena 6 och 20. Tabell 4.8 Härledning av anslagsnivån 20052007, för 32:1 Länsstyrelserna m.m. Tusental kronor, avrundat Förändring till följd av: Pris- och löneomräkning 2 Överföring till/från andra Förslag/beräknat anslag 1Statsbudget enligt beslut (bet. 2003/04:FiU10). Beloppet är således exklusive beslut på tilläggsbudget under innevarande år. 2Pris- och löneomräkningen baseras på anvisade medel statsbudget. Övriga förändringskomponenter redovisas i löpande priser och inkluderar därmed en pris- och löneomräkning. För kännedom redovisas den beräknade fördelning som regeringen avser att besluta, om godkänner medelsberäkningen för anslaget 32:1 Länsstyrelserna m.m. 2004/05:1 UTGIFTSOMRÅDE 18 Tabell 4.9 Anslag 32:1 Länsstyrelserna m.m. fördelat per anslagspost 4.8.232:2 Kommunala samverkansorgan m.m. Tabell 4.10 Anslagsutveckling 32:2 Kommunala samverkansorgan m.m. 1 Varav 0 tkr på tilläggsbudget i samband med ekonomiska vårproposition, bet. 2003/04:FiU21 och förslag på tilläggsbudget i samband med budgetpropositionen . Anslaget 32:2 Kommunala samverkansorgan m.m. avser medel för förvaltningskostnader hos läns landsting samt Västra med anledning av den försöksverksamhet som regleras i lagen (1996:1414) om försöksverksamhet med ändrad regional 2004/05:1 UTGIFTSOMRÅDE 18 Dessutom avser anslaget medel för förvaltningskostnader för kommunala samverkansorgan i vissa län. Kostnaderna för samverkansorganet i har finansierats under anslag 32:1 Bildande av kommunala samverkansorgan I enlighet med lagen (2002:34) om samverkansorgan i länen kan kommunala samverkansorgan ta över vissa uppgifter från länsstyrelserna fr.o.m. . När ett samverkansorgan bildas för att ta över dessa uppgifter skall en anmälan göras om detta till regeringen, som sedan beslutar från vilken dag som uppgiftsöverföringen enligt lagen skall gälla. För att möjliggöra en användning av medel på anslaget 32:1 Länsstyrelserna m.m. för kommunala samverkansorgan som övertar vissa regionala utvecklingsfrågor från länsstyrelserna , krävs att medel under detta anslag får användas för finansiering av vissa kostnader för de arbetsuppgifter som sådana organ övertar från länsstyrelserna enligt nämnda lag. Detta gäller även kostnader som kan hänföras till arbetet med att utarbeta, samordna och driva arbetet med genomförande av regionala tillväxtprogram. skall, i samråd med det kommunala samverkansorganet (kommunalförbundet), beräkna och till regeringen redovisa hur många årsarbetskrafter som kan hänföras till uppgiftsöverföringen. Regeringen kommer därefter att, utifrån en schablonersättning per årsarbetskraft, besluta om de anslagsmedel som skall användas på anslaget 32:1 Länsstyrelserna m.m. till de kommunala samverkansorganen. I åtta län (, , , , , , samt ) finns kommunala samverkansorgan som övertagit vissa regionala utvecklingsfrågor från länsstyrelserna. En ansökan om att ett kommunalt samverkansorgan skall få överta vissa regionala utvecklingsfrågor från länsstyrelserna har, , inkommit till regeringen från . De anslagsmedel, , som avser det kommunala samverkansorganet i föreslås överföras från anslaget 32:1 Länsstyrelserna m.m. till anslaget 32:2 Kommunala samverkansorgan m.m. Tabell 4.11 Härledning av anslagsnivån 20052007, för 32:2 kommunala samverkansorgan m.m. Förändring till följd av: Pris- och löneomräkning 2 Överföring till/från andra Förslag/beräknat anslag 1Statsbudget enligt beslut (bet. 2003/04:FiU10). Beloppet är således exklusive beslut på tilläggsbudget under innevarande år. 2Pris- och löneomräkningen baseras på anvisade medel statsbudget. Övriga förändringskomponenter redovisas i löpande priser och inkluderar därmed en pris- och löneomräkning. 2004/05:1 UTGIFTSOMRÅDE 18 5 Politikområde Ekonomisk familjepolitik under utgiftsområde 18 Tabell 5.1 Anslagsutveckling 21:1 Bostadsbidrag 1 Inklusive tilläggsbudget i samband med ekonomiska vårproposition (bet. 2003/04:FiU21) och förslag på tilläggsbudget i samband med budgetpropositionen . Bostadsbidrag lämnas till barnfamiljer samt till personer utan barn. Bo- stadsbidraget ingår i politikområde Ekonomisk familjepolitik. Målet för politikområdet är att skillnaderna i de ekonomiska villkoren mellan familjer med och utan barn skall minska inom ramen för den generella välfärden. Bostadsbidragets storlek bestäms av hushållets sammansättning, den bidragsgrundande inkomsten samt bostadskostnaden och bostadsytan. Utgifterna för bostadsbidraget styrs i huvudsak av makroekonomiska faktorer som t.ex. arbetslöshets-, sysselsättnings-, inkomst- och bostadskostnadsutvecklingen. Det innebär att det framför allt är konjunkturutvecklingen som påverkar om kostnaderna för bostadsbidragen ökar eller minskar. Även demografiska förändringar kan påverka kostnadsbilden, t.ex. ökat antal födda och invandrade barn. Den positiva samhällsekonomiska utvecklingen har medfört att fler människor fått arbete och att reallönerna har ökat. Resultatet av den ökade sysselsättningen är att fler människor har möjlighet att försörja sig själva och därmed i mindre utsträckning är i behov av bostadsbidrag. Förbättringar i konjunkturen har ett större genomslag för samboende föräldrar än för ensamstående föräldrar, eftersom t.ex. löneökningar från två inkomster slår igenom tydligare än löneökningen från en inkomst. uppgick utgifterna för bostadsbidraget till . Detta innebär att utgifterna understeg anvisade medel med . beräknas utgifterna överstiga anslaget med . Utgifterna för bostadsbidraget har minskat . Minskningen beror dels på den samhällsekonomiska utvecklingen, dels på reformeringen av bostadsbidragssystemet. Tabell 5.2 Utveckling av utgifterna för bostadsbidrag 1990- 2003 De hushåll som får bostadsbidrag är främst barnfamiljer, särskilt ensamstående med barn. Av landets drygt 1 miljon hushåll med barn fick bostadsbidrag under 2004/05:1 UTGIFTSOMRÅDE 18 av bidragshushållen och fick ca av det totala bidragsbeloppet. De samboende med barn utgjorde av bidragshushållen och erhöll av det totala bidragsbeloppet. Hushåll utan barn utgjorde av bidragshushållen och erhöll av det totala bidragsbeloppet. Bostadsbidraget ger en marginaleffekt för barnfamiljer på i de inkomstlägen där det trappas av. Tillsammans med skatt innebär det att bidragstagaren får behålla ca hälften av löneökningen som han eller hon får, t.ex. genom att gå från deltill heltidsarbete. Detta kan medföra att det uppfattas som att det lönar sig dåligt att öka arbetstiden. Det finns avsevärt fler ensamstående mammor än ensamstående pappor, har kvinnor lägre bidragsgrundande inkomster än män. Av de ensamstående föräldrar som får bostadsbidrag utgör kvinnorna . I betänkandet Ur fattigdomsfällan (SOU 2001:24) ingick bostadsbidraget i översynen. Även barnfamiljernas boendestandard behandlades. Av betänkandet framgår att boendestandarden är genomgående hög och relativt jämnt fördelad. Detta gäller även barnen och barnfamiljerna. En majoritet av barnfamiljerna har utrymme som är tillräckligt för att barnen skall kunna ges möjlighet till eget rum. gällde detta för av alla barn, men det är skillnad på en- och flerbarnsfamiljer. Praktiskt taget alla ensambarn har möjlighet till eget rum, medan endast drygt hälften av barnen med två eller flera syskon har möjlighet till eget rum. Utrymmesstandarden i barnens familjer följer samma mönster som inkomsterna, grupper med genomsnittligt högre inkomster har högre utrymmesstandard och vice versa. Skillnader finns även för barn som bor med samboende föräldrar jämfört med ensamstående föräldrar. Tabell 5.3 Antal hushåll med hemmavarande barn och bostadsbidrag samt genomsnittlig bostadskostnad, bidragsgrundande årsinkomst och utbetalt bostadsbidrag 2003 samt nettobostadskostnad 1998 och 2003 3 barn eller fler 3 barn eller fler Av tabell 5.3 framgår för respektive hushållstyp den genomsnittliga bidragsgrundande årsinkomsten, bostadskostnaden och bostadsbidraget samt jämförelse av nettobostadskostnad . En jämförelse av utfallet för olika hushållstyper visar att nettobostadskostnaden ökat för vissa hushållstyper medan den minskat för andra. För ensamstående hushåll med barn har nettobostadskostnaden ökat med i genomsnitt . Motsvarande uppgift för samboende med barn var en minskning med i genomsnitt . Regeringen har givit () i uppdrag att i samverkan med redovisa bostadsstandarden för barnfamiljer med och utan bostadsbidrag. Även nettobostadskostnad för barnfamiljer med bostadsbidrag skall redovisas. Redovisningen skall innehålla jämförelse mellan olika familjetyper och belysa utvecklingen . Därutöver skall redovisningen innehålla en jämförelse av barnfamiljernas disponibla inkomst i förhållande till bostadskostnad. Bostadsbidraget är preliminärt och baseras på den försäkrades uppskattade årsinkomster som sedan stäms av mot den taxerade inkomsten för bidragsåret när taxeringen är klar. Slutligt bostadsbidrag bestäms i efterhand på grundval av taxeringen för varje kalenderår. Den som haft lägre inkomster än vad som preliminärt uppskattats får en tilläggsutbetalning. Den som haft högre inkomster än vad som preliminärt uppskattats får betala tillbaka det belopp som betalats ut för mycket. I budgetpropositionen föreslog regeringen att när det slutliga bostadsbidraget bestäms skall belopp inte betalas ut eller betalas tillbaka. gällde att belopp , det s.k. förlåtandeintervallet, varken betalades ut eller tillbaka. har beslutat i enlighet med regeringens förslag ( bet. 2003/04:BoU1, rskr. 2003/04:74). De nya reglerna trädde i kraft . En effekt av regeländringen är att träffsäkerheten i det preliminära bostadsbidraget, dvs. överensstämmelsen med det slutliga bostadsbidraget, har ökat betydligt vid inkomstavstämningen 2004 jämfört . har sedan den första inkomstavstämningen 1999 gjort uppföljningar och analyser av inkomstavstämningarnas resultat. I analysen av resultatet för inkomst- 2004/05:1 UTGIFTSOMRÅDE 18 avstämningen 2004, som avser , konstateras att träffsäkerheten i det preliminära bostadsbidraget uppvisar ett mycket bättre resultat jämfört med tidigare års avstämningar. Differensen mellan preliminärt och slutligt bostadsbidrag innebar att av hushållen under bidragsåret fått ett för högt bidrag. Dessa hushåll skall tillsammans återbetala ca plus avgifter. Detta är ca en tredjedel lägre andel återbetalningsskyldiga i jämförelse . av hushållen har fått ett för lågt bidrag utbetalt under bidragsåret och skall tillsammans dela på plus ränta. Detta är ca två tredjedelar färre tilläggsutbetalningar jämfört . Regeringen har i propositionen Barns förmögenhet vid beräkning av bostadsbidrag (prop. 2002/03:33) föreslagit regeländringar i syfte att förbättra situationen för de familjer med barn som tillerkänns ersättningar med anledning av kroppsskada, kränkning, olycksfall eller sjukdom. Ändringarna innebär att sådana ersättningar inte skall påverka familjens förmögenhet vid beräkning av bostadsbidrag. har beslutat i enlighet med regeringens förslag (bet. 2002/03:BoU6, rskr. 2002/03:106). De nya reglerna trädde i kraft och tillämpas på bostadsbidrag som lämnats fr.o.m. . I nämnda proposition aviserade regeringen sin avsikt att återkomma till avseende frågan om ytterligare undantag av barns förmögenhet vid beräkning av bostadsbidrag. Regeringen har därefter givit i uppdrag att analysera och kartlägga om det finns skäl att ytterligare undanta viss förmögenhet vid beräkning av bland annat bostadsbidrag. RFV har med anledning av nämnda uppdrag inkommit med rapporten vid beräkning av bostads- och underhållsstöd (dnr S2003/8895). Regeringen har i propositionen Vissa socialförsäkringsfrågor (prop. 2003/04:96) föreslagit att vid beräkning av bostadsbidrag skall det bortses från sådana tillgångar som ett barn får genom gåva, testamente eller genom att medel fallit ut från försäkring med förmånstagarförordnande eller pensionssparande enligt lagen (1993:931) om individuellt pensionssparande. Sådant undantag förutsätter att barnet förvärvat egendomen från någon annan än barnets förmyndare och att förvärvet är förenat med villkor som dels 2004/05:1 UTGIFTSOMRÅDE 18 innebär att förmyndaren är skild från förmögenhetens förvaltning, dels anger vem som i stället skall utöva förvaltningen. Detsamma skall gälla avkastning av och sådant som trätt i stället för sådan egendom. har beslutat i enlighet med regeringens förslag (bet. 2003/04: BoU12, rskr. 2003/04:239). De nya reglerna trädde i kraft . Regeringen avser att återkomma till med en proposition avseende förslag om förbättrade regler för bostadsbidraget . Som ett led i detta arbete beräknas anslaget för bostadsbidraget preliminärt öka med . I syfte att förstärka åtgärderna för barn i ekonomiskt utsatta familjer har politikområde 21 tillförts ytterligare . Dessa medelsförstärkningar är en del av den miljard som regeringen avsatte ekonomiska vårproposition för reformer för barn. Tabell 5.4 Härledning av anslagsnivån 20052007, för 21:1 Bostadsbidrag Förändring till följd av: Överföring till/från andra anslag Förslag/beräknat anslag 1Statsbudget enligt beslut (bet. 2003/04:FiU10). Beloppet är således exklusive beslut på tilläggsbudget under innevarande år. 2Beloppet på raden beslut avser en beräknad utgiftsökning till följd av reformering av bostadsbidraget. Mot bakgrund av ovanstående föreslår regeringen att 3 anvisas för anslaget 21:1 Bostadsbidrag . beräknas anlaget till 3 respektive 3 .