prop · GS03175 · 2005-07-07 00:00:00 — I de fall en person med funktionshinder får behålla ett exemplar av talboken kommer upphovs- mannen enligt förslaget att ha rätt till ersättning. Lagändringarna föreslås träda i kraft . Detta innebär att när lagändringarna beslu- tats av och trätt i kraft kommer PTS förslag i denna del att ha tillgodosetts. I syfte att främja utvecklingsprojekt med inriktning på IT-användning för funktionshindrade avser regeringen att återkomma i budgetpropo- sitionen med fråga om ändring av ändamålet för anslaget 37:2 Ersättning för särskilda tjänster till funktionshindrade. I takt med att teknikutvecklingen går framåt förändras förutsättningarna bl.a. på hjälpmedelsområdet. LSS- och hjälpmedelsutredningen (S 2001:06) har i sitt betänkande Hjälpmedel (SOU 2004:83) presenterat en rad förslag med anledning av detta. Förslagen bereds inom . IT för studerande med funktionshinder Personer med funktionshinder har genom de senaste årens utveckling av IT fått nya och bättre möjligheter till aktivt deltagande såväl i studier som inom yrkeslivet. Avseende utvecklingen av talsyntesprogram har en framskjuten position, eftersom institutet kan bedriva och medverka i specialpedagogisk utvecklingsverksamhet. Ett viktigt område för funktionshindrade är tillgången till läromedel. IT kan med fördel användas för att producera interaktiva teckenspråkiga läromedel. Interaktiviteten i dessa läromedel har varit mycket be- gränsad eftersom produktionen huvudsakligen skett i VHS-format. finns teknik och metoder för att, utan större ekonomiska investeringar eller mycket djupa tekniska specialkunskaper, producera interaktiva läromedel på cd-rom och Internet. Regeringen har därför inrättat ett läromedelsråd vid Specialpeda- gogiska institutet som skall främja utveckling, anpassning, framställning och distribution av läromedel för barn, ungdomar och vuxna med funk- tionshinder. Rådet har fått regeringens uppdrag att intensifiera samarbetet med Talboks- och för att öka tillgången till läro- medel för personer med läshandikapp. Uppdraget skall redovisas i sam- band med årsredovisningen . Vidare har Nationellt centrum för flexibelt lärande (CFL) i samarbete med bl.a. regeringens uppdrag att utveckla särskilt anpassade läromedel för döva personer med teckenspråk som första språk. Inom ramen för utgiftsområde 13 förfogar () över anslaget 22:4 Särskilda insatser för arbetshandikappade som bl.a. får användas för att utveckla ny teknik och datorbaserade arbetshjälpmedel åt personer med funktionshinder. Inledningsvis högst- bestämde regeringen beloppet för verksamheten till . har AMS själva fått bedöma medelsstorleken för verksam- heten. Samma anslag får användas för stöd till hjälpmedel och särskilda anordningar på arbetsplatsen med högst som får lämnas till vardera arbetsgivaren och arbetstagaren för att underlätta för en arbetshandikappad person i en anställning. Sådant bidrag kan natur- ligtvis också avse olika hjälpmedel på IT-området. har AMS medverkat till att ca 5000 datorstödda arbets- platser installerats i hela landet. Ofta upptäcks under den arbetslivs- inriktade rehabiliteringen behovet av ett kompensatoriskt stöd för en per- son med funktionshinder i en tänkt arbetssituation. Inte sällan rör det sig om rent nytänkande för att lösa ett uppkommet problem. Tillsammans med den arbetssökande söker man lösningar för att undanröja svårig- heterna. Framför allt är det viktigt att den tilltänkta lösningen har stor generalitet så att den helt eller delvis kan användas till många personer. Innebär lösningen att helt nytt yrkesområde öppnas för personer med funktionshinder äger den hög prioritet. Den praktiska utvecklingen sker ofta i samverkan med som också har vissa medel till sitt förfogande och därmed kan bidra till kostnaderna. Regeringen har tidigare genom Nationell handlingsplan för äldrepolitiken (prop. 1997/98:113) bl.a. satsat medel för att öka IT-användningen bland äldre. Bland annat fick pensionärsorganisationerna stimulansmedel för att genomföra IT-utbildningar för äldre. Teknikutvecklingen behöver på ett bättre sätt än komma äldre människor till del. Bilden av äldre personer som passiva mottagare av teknik som är rädda för ny teknik eller rent av offer för ny teknik mot- verkar innovationsprocesser och utveckling. Äldre människor och deras behov av teknik behöver göras synliga. Äldre människor behöver bli mer delaktiga i processerna för att deras kunskaper och erfarenheter skall komma fram och påverka utvecklingen av ny teknik. Ett utvecklingsområde med stor tillväxtpotential är s.k. design för alla, dvs. produkter, tjänster och miljöer skall utformas så att de kan användas av största möjliga krets av användare, oavsett kön, ålder, funktionshinder och kulturell bakgrund. har det nationella till- gänglighetscentret vid målet att sprida kon- ceptet design för alla. Dessa uppgifter kommer att övertas av den nya Myndigheten för handikappsam- ordning. Ytterligare ett arbete inom detta område bedrivs bland annat av som koordinator för den svenska delen av nät- verket Design för Alla (EdeAN). Internationella riktlinjer för en tillgäng- lig webb har utfärdats av (Web Accessibility Initiative). I har detta följts upp på bland annat genom en vägledning beslutad av (Vägledning för 24-timmars- webben 2.0). Statskontoret ställer krav på design för alla inom ramen för inköpssamordningen av IT-upphandlingen. Alla statliga myndigheter har en skyldighet enligt förordningen (2001:526) om de statliga myndig- heternas ansvar för genomförandet av handikappolitiken att särskilt verka för att deras lokaler, verksamhet och information är tillgängliga för personer med funktionshinder. Reglerna om skattefrihet för förmån av lånedator tillämpades första gången vid taxering. I sak innebär reglerna att skattskyldig som för privat bruk använder en dator som tillhandahållits av arbetsgivaren, inte blir beskattad för denna förmån. Det har genomförts flera utredningar som studerat lånedatorsystemet, Prop. 2004/05:175 däribland av (ITPS, En lärande IT- politik för tillväxt och välfärd, 2003). ITPS har gjort en jämförelse med de andra nordiska länderna. Jämförelsen ledde till slutsatsen att andelen av befolkningen som har någon dator i hemmet skulle ha varit lägre om det inte hade funnits något lånedatorsystem. Det framhålls även i rapporten att en översyn är lämplig då effekterna av systemet kan klinga av i takt med att spridningen blivit mycket större och att kostnaderna för staten i form av uteblivna skatteintäkter är avse- värda. Vidare pekar ITPS på behovet av att överväga om inte en del grupper som stått utanför systemet också borde få något stöd. Tidigare studier på detta område har bl.a. genomförts av IT-kommis- sionen (Personaldatorer en utvärdering av arbetsmarknadseffekter, 2002) och LO (Om klyftor i informationssamhället, 2001). Den primära anledningen till att förmån av lånedator är skattefri är de gränsdragningsproblem som uppstod i den praktiska tillämpningen av de dåvarande skattereglerna. Emellertid har reglerna inte bara betydelse ur ett rent skatterättsligt perspektiv utan även på en rad andra områden som har samband med det IT-politiska målet. Statskontoret har på uppdrag av regeringen gjort en översyn av reglerna om skattefrihet för förmån av lånedator. En rapport om låne- datorsystemet lämnades och utgör ett underlag för det fortsatta arbetet för att nå grupper som inte omfattas av lånedator- systemet. Rapporten bereds inom . IT-användningen i arbetslivet ökar är nästan all produktion och produktionsteknik på ett eller annat sätt förknippad med IT. I många yrken är användningen av datoriserad utrustning en självklarhet. Enligt arbetsmiljöundersökning var bland den sysselsatta befolkningen andelen datoranvändare detta år . För det stora flertalet innebär datoranvändning också att man arbetar vid bildskärm. Andelen som arbetar vid bildskärm har ökat mar- kant för både kvinnor och män . Utvecklingen beskrivs närmare i bilaga 17. Den ökande användningen av IT har medfört genomgripande föränd- ringar beträffande arbetsinnehåll och arbetsmiljö. IT kan bidra till en flexiblare arbetsorganisation och möjliggöra ett större mått av själv- bestämmande för arbetstagarna genom friare arbetsformer i både tid och rum. Den ökande IT-användningen kan också ofta medföra förbättringar i fråga om den fysiska arbetsmiljön. kan teknikens användning leda till nya problem. Arbete med datorer och bildskärm är vanligtvis arbeten som är stillasittande, med få inslag av rörliga moment. Även nya psykosociala problem kan uppstå. Det är viktigt att den ökande IT-användningen följs upp och beforskas ur arbetsmiljösynpunkt. Vid drivs flera projekt som undersöker effekterna av IT, t.ex. projekt om utvecklingen av risk- och hälsofaktorer relaterade till datoranvändningen. Lagstiftningen måste spegla utvecklingen och ge nödvändigt skydd och riktlinjer för IT-användningen ur arbetsmiljösynpunkt. Arbetsmiljö- lagen (1977:1160) ger de allmänna bestämmelserna med avseende på arbetsmiljöns utformning och vilka åtgärder som skall vidtas för att före- bygga och åtgärda arbetsmiljöproblem. Lagen kompletteras av före- skrifter från . Vad gäller IT-användning finns före- skrifter om arbete vid bildskärm (AFS 1998:5) som behandlar såväl datorarbetsplatsens fysiska utformning som hur arbetet är organiserat. Här kan också nämnas föreskrifterna om belastningsergonomi (AFS 1998:1) enligt vilka arbetsgivaren skall se till att arbete som t.ex. är en- sidigt upprepat normalt inte förekommer. Vidare skall arbetsgivaren se till att arbetstagaren har sådana möjligheter att påverka det egna arbetet att tillräcklig rörelsevariation kan åstadkommas. föreslog i en skrivelse till regeringen utbildningsinsatser för en bättre arbetsmiljö vid användning av IT i arbetslivet. Betydelsen av förbättrade arbetsmiljökunskaper hos både dem som utformar och använder IT kommer att beaktas vid regeringens överväganden om utbildningsinsatser inom ramen för arbetet för bättre hälsa i arbetslivet. En viktig aspekt på IT-användningen är dess konsekvenser för den per- Genom teknikutvecklingen förändras möjligheterna till och behoven av kontroll. Den av regeringen tillsatta utredningen om personlig integritet i arbetslivet lämnade 2002 betänkandet Personlig integritet i arbetslivet (SOU 2002:18). Utredningen framhöll att det saknas ett heltäckande skydd i lagstiftningen av arbetstagares integritet. För att åtgärda detta föreslogs en särskild lag om skydd för personlig integritet i arbetslivet. Tillämpningsområdet för lagen, som avsågs kom- plettera personuppgiftslagen i fråga om förhållandet mellan arbetsgivare och arbetstagare, föreslogs vara arbetsgivares dokumenterade behandling av arbetstagares och arbetssökandes personuppgifter. höll bl.a. bestämmelser om begränsningar av arbetsgivares möjligheter att ta del av arbetstagares privata e-post eller andra privata elektroniska Betänkandet har remissbehandlats. Många remissinstanser höll med om att det finns behov av lagstiftning om personlig integritet i arbets- Många av dessa hade emellertid synpunkter på lagförslagets tillämpningsområde och utformning. har det inom EU under diskuterats behovet av gemensamma EG-regler i fråga om per- sonlig integritet i arbetslivet. Kommissionen har i enlighet med EG-för- draget konsulterat arbetsmarknadens parter på EU-nivå om ett initiativ avseende skydd av arbetstagares personuppgifter. konstateras att parterna inte var eniga om att inleda förhandlingar om ett europaavtal i frågan. Konsultationsförfarandet avslutades i början av Prop. 2004/05:175 2003. Därefter har kommissionen fortsatt arbetet med att överväga ett initiativ på området. Något förslag har emellertid ännu inte lämnats. 15.4Användning av IT inom transportsystemet IT och annan ny teknik är ett naturligt verktyg för att genom bättre trafikledning öka kapaciteten och säkerheten samt minska trans- porter och miljöpåverkan vid de kollektiva transportsystemen inom fly- get, sjöfarten och järnvägen. Av olika anledningar har utvecklingen inom vägtransportsystemet inte kommit lika långt, även om avancerade trafik- ledningssystem finns även där. Det har t.ex. inte varit lika enkelt att ställa säkerhetskrav på det individuella vägtransportsystemet som på de kollek- tiva transportsystemen. ligger längst fram inom många områden när det gäller att utnyttja IT för att lösa angelägna transportproblem eller i övrigt att utveckla transportsystemet. Det kan gälla utvecklingen av digitala kartor eller införande av tekniskt stöd att hålla hastigheten (). Inom ramen för forskningsprogrammen IVSS och Gröna bilen utvecklas teknik för ökad säkerhet och bättre miljöanpassning. Enligt regeringens innova- tionsstrategi skall möjligheterna att använda IT inom transportområdet utvecklas. Det kan gälla t.ex. exploatering av digitala kartor (Nationell digital vägdatabas, ), elektroniskt chip på körkort, positionerings- system () m.m. har på uppdrag av regeringen utvecklat vägtrafiklednings- system i storstäderna. En utvärdering som har gjort visar att vägtrafikledningen i storstäder kan förbättras. För att nå önskad trafik- effekt behöver informationskanalerna till trafikanterna förbättras och utökas. Informationstjänster har en stor betydelse för att öka effektiviteten i transportsystemet speciellt där flera transportslag ingår. Inom ramen för projektet , som genomförs av tillsammans med tra- fikverken, har man påbörjat ett sådant arbete. Det är av stor vikt att arbetet fortgår för att på så vis nå en ökad kundanpassning såväl av respektive trafikverks tjänster som den samlade tjänsten. Det finns ett behov av att utveckla ny teknik och nya tillämpningar för att kunna få system som löser angelägna trafiksäkerhetsproblem. Exem- pel på sådana tekniska lösningar är utrustning och system som stödjer hastighetsanpassning i förhållande till högsta tillåtna hastighet, nykter körning, bilbältesanvändning, rätt avstånd till framförvarande bil och som ger information om dåligt väglag, oskyddade trafikanter etc. Myn- digheterna bör nu intensifiera samverkan med industrin i syfte att stödja denna utveckling. Utveckling och införande av IT i trafiken kräver i hög grad en europeisk samverkan. Det gäller både för att vidga marknaden för olika produkter och tjänster men också för att systemen inte skall hindra den fria rörligheten. Det är därför angeläget att aktivt medverkar i olika fora för att påverka och utbyta erfarenheter. Regeringen avser att återkomma till med en proposition om en framtida transportpolitik. Delmål 2 Hållbar tillväxt 15.5En innovativ utveckling och användning av IT är en framstående IT-nation och det är angeläget att befästa vår ställning och flytta fram positionerna ytterligare. Det är viktigt för såväl näringslivets utveckling och konkurrenskraft och därmed för tillväxt liksom för människors livskvalitet och delaktighet i samhälls- utvecklingen. Informations- och kommunikationstekniska varor och tjänster är en viktig del av ekonomi. IT är ett effektivt verktyg för förbättrad produktivitet och integrationen av IT i produkter är ett konkurrensmedel. Många varor och tjänster som inte traditionellt upp- fattas som IT-produkter har ett mycket högt IT-innehåll. Exempel- vis har värdet i en modern uppskattats bestå till av IT och elektronik. presenterade utbildnings- och näringsministrarna skriften Innovativa en strategi för tilllväxt genom förnyelse (Ds 2004:36). Innovationsstrategin handlar om det långsiktiga tillväxtarbetet och anger en inriktning på de kommande årens arbete med att skapa ett starkt innovationsklimat i hela landet. Genom en rad åtgärder och genom mer samverkan mellan politikområden, forskning, näringsliv och offent- lig sektor skall innovativa förmåga stärkas. Strategin är inriktad på fyra prioriterade områden för åtgärder och satsningar: kunskapsbas för innovation, innovativt näringsliv, innovativa offentliga investeringar och innovativa människor. IT:s betydelse för innovation och tillväxt är ett genomgående tema i strategin. Strategin pekar på att verksamhet baserad på ny teknik och ny kunskap har stor betydelse för att skapa fler arbets- tillfällen och ökat förädlingsvärde. Strategin framhåller också att IT är en viktig förändringskraft som bör utnyttjas i strategiska och samlade sats- ningar inom till exempel vård, omsorg och offentlig förvaltning. Den svenska infrastrukturen och kompetensen inom IT ger stora möjligheter till effektivisering inom offentlig sektor och utveckling av affärsmöjlig- heter på globala marknader. Det kan också vara en drivkraft för tjänste- utveckling för den privata marknaden. I regeringsförklaringen pekade statsministern på att några av Sve- riges största företag verkar i branscher där investeringar i forskning och utveckling (FoU) är helt avgörande för internationell framgång. Över- läggningar med sex branscher, viktiga för sysselsättning och tillväxt i aviserades. Dessa tillväxtsamtal är viktiga delar dels i genom- förandet av innovationsstrategin, dels i regeringens näringspolitiska sats- ning. mötte infrastrukturminister och näringsminister representanter för företag och fackliga organisationer inom IT- och telekomindustrin. Samtalet som fördes underströk betydelsen av att prioritera och fokusera på de områden Sve- rige kan vara bäst inom. Mötet var enigt i att måste utveckla och befästa sin ledande position inom IT- och telekomområdet. Bilden av som ett framgångsrikt IT- och innovationsland måste dessutom spridas så att ses som ett attraktivt land för samarbeten och inve- steringar. Nytta med IT-användning blev ett centralt tema i diskussionen. Där betonades vikten av att höja IT-användningen i hela näringslivet. Staten ansågs ha ett ansvar för att höja småföretagens IT-användning. Deltagarna ansåg att offentlig sektor måste utvecklas och bli mer strate- gisk som beställare för att utveckla företagandet i . Behovet av IT-kompetens kommer fortsätta att vara stort, och ungdomars intresse för IT-relaterade utbildningar måste öka. Ett centralt tema i diskussionen var FoU och innovation. En stark forskningsverksamhet vid universitet och högskolor, inom näringslivet och i samverkan dem emellan ansågs vara av stor vikt för att behålla ledande position. Svenska företag och institutioners deltagande i EU:s forskningsprogram måste dessutom öka. Forskning och utveckling är ett viktigt konkurrensmedel och driver fram innovationer inom såväl specialiserade IT-företag som de svenska bas- industrierna. Regeringens IT-politiska strategigrupp har pekat på vikten av forskningssatsningar med mer fokus på behovsmotiverad forskning. Svenska företags FoU-investeringar uppgick totalt till 2003. El- och optikprodukter är den produktgrupp företagen spenderar störst andel FoU på. investerade företagen på FoU inom el- och optikprodukter. Det är en minskning med . Kostnaderna för program- varurelaterad FoU uppgick till , en minskning jämfört med mätt i fasta priser. FoU inom programvaruområdet utförs främst inom industrin för el- och optik- produkter. Företagen investerade även i FoU kring IT-tjänster. finansierar behovsmotiverad IT-forskning. för- delade till FoU inom information- teknik och till FoU inom tjänster och IT- användning. har på regeringens uppdrag tagit fram en strategi för området IT-användning och tillämpning för att stärka svenskt näringsliv, Nationell strategi för FoU inom området tillämpning av informations- teknik (Policy VP 2002:5, dnr N2002/12353/ITFoU). Visionen är att sammanhållna och effektiva FoU-insatser inom tillämpning och an- vändning av IT skall bidra till hållbar tillväxt genom att öka den interna- konkurrenskraften inom näringslivet och inom forskningsinstitut och högskolor samt den offentliga verksamhetens effektivitet. I strategin prioriteras tre tillväxtområden: industriell IT, IT för privata och offent- liga tjänster samt möjliggörande tekniker. Regeringen tillförde 2004 för att förstärka den tillämpade industri- forskningen inom IT- och telekomområdet. I detta ingår satsningar med inriktning mot nano- och mikroelektronik och internationellt samarbete för att stärka ett strategiskt svenskt deltagande inom IT- och telekom- området, stöd till utvecklings- och testmiljöer av IT-baserade tjänster och utveckling av plattformar kopplade till teknik med hög överföringskapa- citet, bl.a. bredbandsteknik och , samt stöd för kommersialisering av forskningsresultat i anslutning till detta. Staten har ett intresse av att möjliggöra att forsknings- och utveck- lingsprojekt kan bedrivas på den absoluta kunskaps- och teknikfronten i nära samverkan mellan näringsliv, högskolor och forskningsinstitut. Mycket forskning och utveckling bedrivs vid de tekniska högskolorna runt om i landet. har en viktig roll som finansiär av grundläggande forskning av hög kvalitet inom området. Genom den forskningspolitiska propositionen Forskning för ett bättre liv (prop. 2004/05:80) tillfördes ytterligare medel till forskning. tillförs mer än åren 20052008, främst till satsningar på medicinsk och teknik- vetenskaplig forskning, liksom horisontella insatser som starka forsk- ningsmiljöer, anställningar för unga forskare och forskarskolor. Fördel- ningen av stöd till starka forskningsmiljöer är en konkurrensutsatt pröv- ning och avgörs genom principen om vetenskaplig kvalitet. tillförs för teknisk forsk- ning, FoU-program i samverkan med näringslivet samt till horisontella insatser som starka forsknings- och innovationsmiljöer, anställningar för unga forskare och forskarskolor. Strategiska program baserade på teknik- områden eller branscher är goda redskap för att stimulera samverkan och kunskapsöverföring mellan akademi och näringsliv. Utvecklingen av sådana program sker bäst gemensamt och i samverkan mellan de olika aktörerna. Erfarenheterna av FoU-program som finansieras gemensamt av staten och näringslivet för att stödja forskning och samverkan mellan olika aktörer inom t.ex. fordonsbranschen har varit goda. Mot bakgrund av detta gjorde regeringen i den forskningspolitiska propositionen bedömningen att bör tilldelas 120 miljoner för FoU-samverkan med näringslivet. Utöver medlen för FoU-program i samverkan med näringslivet tillfördes också 180 miljoner för ökat stöd till teknisk forskning, och 60 miljoner för långsiktigt stöd till internationellt ledande forskningsmiljöer . Det är regeringens bedömning att ledande miljöer inom IT-relaterad forskning kan dra nytta av de nya medlen till starka forsknings- och innovationsmiljöer. Regeringen har dessutom redan beslutat om att inrätta program inom områden med stark anknytning till IT, nämligen fordonstelematik och produktionsteknik med inriktning på fordonsindustrin. Behovet av ökade satsningar på gemensamma forskningsprogram har diskuterats inom ramen för de ovan redovisade tillväxtsamtalen med IT- och telekombranschen. I den forskningspolitiska propositionen avise- rades att regeringen, som ett resultat av de branschvisa samtalen med näringslivet, avser uppdra åt att, i en interaktiv process med näringslivet och andra aktörer, utveckla samarbetsprogram med närings- livet och inkomma med förslag till regeringen på sådana program. Regeringen avser således att återkomma med ett sådant uppdrag när samtliga samtal är genomförda. I avsnitt 12 beskrivs åtgärder och insatser inom Utbildnings- och ansvarsområde för att stödja forskning inom IT. Vid sidan om universitet och högskola bedrivs forskning och utveckling inom IT-sektorn också vid industriforskningsinstitut. holdingbolaget delägare i flera institut. Av dessa har flera en tydlig IT-profil. Acreo är störst med en omsättning på . Verksamheten är inriktad mot mikroelektronik och optik och man driver bl.a. ett bredbandsprojekt i med inrikt- ning på öppna nätlösningar. () är tillsammans med St. och framstående inom IT-användning. SICS omsatte 2004 ca 80 miljoner. Instituten inom IT-området finansierades med ca i natio- nella forskningsprojekt och med i EU-projekt.