prop · GS03101 · 2005-04-15 00:00:00 — Utgif- terna under anslaget 37:6 Gemensam radio- kommunikation för skydd och säkerhet blev lägre än anvisat i statsbudgeten. Ett beslut om upphandling av ett gemensamt kommunikationssystem () för landets skydds- och säkerhetsmyndigheter har över- klagats. Inga nya ramavtal tecknades, vilket medförde en förskjutning av systemleveranser till 2005. Utgifterna under anslaget 37:7 IT- infrastruktur: Regionala transportnät m.m. blev högre än anvisat i stats- budgeten. Orsaken var att andelen kommuner, som genomfört upphandling av bredbands- utbyggnad, vilket är ett krav för att stöd skall kunna betalas ut från anslaget, blev större än beräknat. tillhörde detta anslag utgiftsområde 19 Regional utjämning och utveckling. Jämfört med ökade utgifterna inom utgiftsområdet med (15,). Den största ökningen avser anslaget 36:2 Väghållning och statsbidrag vars utfall ökade med . Det beror främst på ökade satsningar på tjälsäkring, bärighet och konstruktion samt högre utgifter för räntor och återbetalning av lån för vägar. Utgifterna under anslaget 36:4 : Banhållning och sektors- uppgifter ökade med . Orsaken är främst beslut om ökade investeringar i järnvägar. 5.4.23Utgiftsområde 23 Jord- och skogsbruk, fiske med anslutande näringar Utgiftsområdet omfattar politikområdena Livs- medelspolitik, Djurpolitik, Skogspolitik, Lands- bygdspolitik samt delar av Utbildningspolitik, Forskningspolitik och Samepolitik. Tabell 5.59 UO 23 Jord- och skogsbruk, fiske med anslutande näringar Utfallet uppgick till och var därmed (14,) lägre än vad som anvisades i statsbudgeten. Utfallet inom politikområdet Landsbygds- politik blev lägre än anvisat i statsbudgeten. Utgifterna för anslagen 44:1 Åtgärder för landsbygdens miljö och struktur och 44:2 Från EG-budgeten finansierade åtgärder för landsbygdens miljö och struktur blev respektive lägre än anvisat i statsbudgeten. De lägre utgifterna beror till stor del på att regeringen beslutade att senarelägga utbetalningar av miljöersättningar och kompensationsbidrag till 2005 (regeringsbeslut ). Utfallet inom politikområdet Livsmedels- politik blev lägre än anvisat i statsbudgeten. Utfallet för anslaget 43:6 Intervention och exportbidrag för jordbruks- produkter blev lägre än anvisat i statsbudgeten. Priserna på vissa jord- bruksprodukter har varit höga vilket medfört att överskott i större utsträckning än beräknat kunnat säljas utan stöd i form av offentlig lagring (intervention). Utgifterna under anslaget 43:5 Arealersättning och djurbidrag m.m. blev lägre än anvisat i statsbudgeten. Det beror främst på senareläggning av delar av utbetalningar av djurbidragen till 2005 (regeringsbeslut ). Jämfört med ökade utgifterna inom utgiftsområdet med (27,). Utgifterna under anslaget 43:5 Areal- ersättning och djurbidrag m.m. ökade med . Orsaken till det högre utfallet är i huvudsak att ingen utbetalning av areal- ersättning gjordes 2003. Ersättningen betalades ut och . Utgifterna under anslagen 44:1 Åtgärder för landsbygdens miljö och struktur och 44:2 Från EG-budgeten finansierade åtgärder för landsbygdens miljö och struktur blev respektive lägre än 2003. Det lägre utfallet beror på regeringens ovannämnda beslut att senarelägga utbetalningarna av miljöersättningar och kompensationsbidrag avseende 2004 till 2005. 5.4.24 Utgiftsområde 24 Näringsliv Utgiftsområdet omfattar politikområdena Näringspolitik, Utrikeshandel, export- och inve- steringsfrämjande, Konsumentpolitik och del av politikområdet Forskningspolitik. Tabell 5.60 UO 24 Näringsliv Utfallet uppgick till och var därmed (5,) högre än vad som anvisades i statsbudgeten. Det högre utfallet jämfört med statsbudgeten hänför sig i huvudsak till äldreanslaget 39:6 Det utgående ramöverföringsbeloppet 2004 för detta anslag blev . blev utgifterna för utgiftsområdet (10,) högre än 2003. Utgifterna under anslaget 26:2 Verket för innovationssystem: Forskning och utveckling ökade med , vilket bl.a. beror på att anslaget tillfördes för tillämpad industriforsk- ning inom IT/telekomsektorn. Utgifterna för anslaget 39:6 Näringslivsutveckling i Östersjö- regionen ökade med . Utfallet för anslaget 38:2 Närings- livsutveckling m.m. ökade med . Utfallet för anslaget 38:14 Rymdverk- samhet ökade med , vilket delvis förklaras av att an- visades i tilläggsbudget. 5.4.25Utgiftsområde 25 Allmänna bidrag till kommuner Utgiftsområdet omfattar politikområdet All- männa bidrag till kommuner. I detta ingår mer- parten av statens bidrag till kommuner och landsting. Tabell 5.61 UO 25 Allmänna bidrag till kommuner Utfallet uppgick till och var därmed (5,) lägre än vad som anvisades i statsbudgeten. Skillnaden mot anvisat i statsbudgeten är främst hänförlig till anslaget 48:1 Generellt statsbidrag till kommuner och landsting. Utfallet för anslaget blev , vilket är lägre än anvisat. På tilläggsbudget minskades anslaget med 2 600 efter slutreglering av det generella statsbidraget till kommuner och landsting . Regleringen gjordes för att neutralisera effekterna på det kommunala skatteunderlaget av pensionsreformen och ändrade skatteregler. Pensionsreformen innebar ökade skatteintäkter för kommunerna på grund av övergången från skattefri folkpension och pensionstillskott till skattepliktig garantipension. Kommunernas skatteintäkter förändrades till följd av det tredje steget i skattereformen och omvandlingen av skattereduktionen för låg- och medelinkomsttagare till ett högre grundavdrag. En preliminär reglering gjordes 2003. Därefter har gjort en noggrann beräkning av effekterna av regeländringarna, enligt vilken pensionsomläggningen ökar kommunernas skatteintäkter med , medan det högre grund- avdraget minskar intäkterna med . Slutregleringen medförde en minskning av anslaget med . Utfallet på anslaget 48:2 Bidrag till särskilda insatser i vissa kommuner och landsting blev , lägre än anvisat. Syftet med anslaget är att tillfälligt bistå kommuner och landsting som på grund av speciella omständigheter hamnat i en särskilt svår ekonomisk situation. Anslaget 48:3 Statligt utjämningsbidrag till kommuner och landsting hade ett utfall på , vilket är lägre än anvisat i statsbudgeten. Inkomst- spridningen har fortsatt att minska mellan kommunerna. Anslaget 48:6 Statligt utjämningsbidrag för LSS-kostnader (lagen om stöd och service för vissa funktionshindrade) infördes . Utfallet blev , vilket är lägre än anvisat i statsbudgeten. En motsvarande avgift infördes på statsbudgetens inkomstsida (inkomsttitel ) och därmed påverkar utjämningssystemet för LSS-kostnader inte statsbudgetens saldo. blev utgifterna för utgiftsområdet (3,) lägre än 2003. Utfallet på anslaget 48:1 Generellt statsbidrag till kommuner och landsting blev (3,) lägre än 2003, eftersom slutreglering avseende både 2003 och 2004, minskat anslagsutfallet . Utfallet för anslaget 48:2 Bidrag till särskilda insatser i vissa kommuner och landsting blev 1 411 miljoner kronor lägre än 2003 då en stor del av anslags- behållningen användes till särskilda insatser i vissa kommuner. 5.4.26Utgiftsområde 26 Statsskuldsräntor m.m. Utgiftsområdet omfattar utgifter för räntor på statsskulden, oförutsedda utgifter samt Riks- gäldskontorets (RGK:s) provisionskostnader i samband med upplåning och skuldförvaltning. Utgiftsområdet Statsskuldsräntor m.m. tillhör inte något politikområde och ingår inte under utgiftstaket eftersom regeringen och i mycket begränsad omfattning kan påverka dessa utgifter på kort sikt. Tabell 5.62 UO 26 Statsskuldsräntor m.m. Utfallet uppgick till och var därmed (10,) högre än vad som anvisades i statsbudgeten. Utgifterna för statsskuldsräntor påverkas främst av statsskuldens storlek, räntenivåer och växelkurser. Tekniska faktorer till följd av RGK:s upplånings- och skuldförvaltningsteknik påverkar också ränteutgifterna. Anslags- avräkningen görs enligt utgiftsmässiga principer och är ett netto av både inkomster och utgifter i upplåningsverksamheten. RGK har rätt att vid behov överskrida anslaget för räntor på statsskulden. I statsbudgeten beräknades stats- budgetens saldo bli ett underskott på . Utfallet blev ett underskott på , vilket innebär ett motsvarande ökat lånebehov och därmed högre statsskuld. Lånebehovet blev större än beräknat i statsbudgeten. Tabell 5.63 Räntor på statsskulden Räntor på lån i Räntor på lån i -4,6 -7,7 -14,5 -10,1 -1,5 -3,3 -6,8 -7,0 -6,2 -0,8 -1,1 Utfallet på anslaget 92:1 Räntor på statsskulden blev , vilket var högre än anvisat i stats- budgeten. Regeringen har medgivit att anslaget får överskridas med (regeringsbeslut ). Orsaken till de högre utgifterna är främst kursförluster i samband med att RGK introducerade nya obligationer . De nya obligationerna emitterades till en ränta i nivå med marknads- räntorna. Vid introduktionen återköptes obliga- tioner med högre ränta, vilket gav upphov till kursförluster. Den inhemska långa och korta räntan blev än beräknat i statsbudgeten. Valutakursförlusterna, netto, blev ca högre än beräknat i statsbudgeten, trots att kronkursen stärktes enligt TCW-index (Total Competi- tiveness Weights, ett mått på kronans värde mot en korg av andra valutor). Förlusterna hänför sig till valutaterminer och valutaswappar (finansiella instrument för att hantera valutakursrisker) och beror till största delen på fallande dollarkurs. Utfallet för anslaget 92:3 provisionskostnader i samband med upplåning och skuldförvaltning blev , vilket är lägre vad som beräknades i statsbudgeten. Detta belopp har dragits in (regeringsbeslut ). Tabell 5.64 Räntor och valutakurser 20002004 årsgenom- snitt 119992001 avser ränta 3 mån. 2Total Competitiveness Weights, ett mått på kronans värde mot en korg av andra valutor. Utgifterna för utgiftsområde 26 Statsskulds- räntor m.m. ökade efter att tidigare ha minskat . blev utgifterna eller högre än 2003. Detta förklaras främst av de ovanligt höga kursförlusterna 2004 och att inkomsterna av överkurser var ovanligt höga 2003, dvs. i första hand effekter av RGK:s upplånings- och skuldförvaltningsteknik. Den fortsatte att öka 2004. 5.4.27Utgiftsområde 27 Avgiften till Europeiska gemenskapen Utgiftsområdet omfattar enbart Avgiften till Europeiska gemenskapen. Tabell 5.65 UO 27 Avgiften till Europeiska gemenskapen Utfallet uppgick till och var därmed (4,) högre än vad som anvisades i statsbudgeten. EU-budgeten beslutas inom ramen för ett fastställt flerårigt budgettak (det s.k. finansiella perspektivet). Avgiften kan förändras och avvika från statsbudgeten be- roende på ett flertal faktorer såsom faktisk uppbörd av tullar och importavgifter, utfallet av EU-budgeten och ändrings- budgetar på gemenskapsnivå. Skillnaden mellan utfall och vad som anvisades i statsbudgeten hänför sig till anslaget 93:1 Avgiften till Europeiska gemenskapen. Det högre utfallet beror på att regeringen beslutade att senarelägga BNI-avgiften för , som uppgick till , till . Om effekten av senareläggningen elimineras blev avgiften lägre än vad som anvisades i statsbudgeten. Det beror på att ett överskott i EU:s budget 2003 har reglerats genom en lägre avgift . Jämfört med ökade utfallet för avgiften till Europeiska gemenskapen med (39,). Ökningen förklaras av att avgift var lägre än normalt på grund av tidigareläggningen av avgiften för januari och del av avgiften för () och senareläggningen av BNI-avgiften för . 5.4.28 Minskning av anslagsbehållningar Tabell 5.66 Minskning av anslagsbehållningar 20041 Ramanslag exklusive statsskuldsräntor m.m. 1Avseende ramanslag exklusive utgiftsområde Statsskuldsräntor m.m. Förbrukningen av anslagsbehållningar är i statsbudgeten inte fördelad per anslag utan redovisas under posten Minskning av anslags- behållningar. Denna post togs upp med noll i statsbudgeten . Posten utgör ett netto mellan förbrukning av kvar- stående medel från föregående budgetår och sparade medel från innevarande budgetår samt utnyttjande av anslagskredit. Minskning av anslagsbehållningar ingår i de utgifter som omfattas av det statliga utgiftstaket. I redovis- ningen av det slutliga utfallet ingår förbrukning av anslagsbehållningar och utnyttjande av anslagskredit i utgifterna för respektive anslag och utgiftsområde. Minskningen av anslags- behållningar 2004 avseende ramanslag exklusive Statsskuldsräntor m.m. framgår av tabell 5.66. Anslagsbehållningarna uppgick vid utgången av 2004 till . De ökade således med jämfört med . Anslaget 6:2 Materiel, anläggningar samt forskning och teknikutveckling under utgifts- område 6 Försvar samt beredskap mot sårbarhet har den största behållningen (). I tabell 5.67 redovisas de anslag som uppvisade utgående anslagsbehållningar 2004 överstigande . Tabell 5.67 Specifikation av anslag med anslagsbehållning Materiel, anläggningar samt forskning och Avgiften till Europeiska gemenskapen Åtgärder för landsbygdens miljö och struktur Vid rapporteringen av Statsbudgetens utfall fanns vissa felaktigheter i de utgående reservations- och ramöverföringsbeloppen. Dessa felaktigheter har rättats till , vilket fått till följd att det utgående reservations- och ramöverföringsbeloppet skiljer sig från det ingående reservations- och ramöver- föringsbeloppet . I tabell 5.68 anges de anslag som berörs. Tabell 5.68 Utgående reservation och ramöverföringsbelopp 2003 och ingående reservation och ramöverföringsbelopp 2004 för miljö, areella För anslaget 90:2 revisorer (utgiftsområde 2) har det ingående överförings- beloppet 2004 ökats med jämfört med det utgående överföringsbeloppet 2003. Det beror på en felaktig indragning . För anslaget 6:11 Nämnder m.m. (utgiftsområde 6) har det ingående överförings- belopp minskats med jämfört med det utgående överföringsbeloppet 2003. I det utgående överföringsbeloppet ingick anslagssparande för obetecknade anslagsposter, som inte skall föras över till 2004. För anslaget 22:1 förvaltningskostnader (utgiftsområde 13) har det ingående överföringsbeloppet minskats med . Det beror också på att i det utgående överföringsbeloppet ingick anslags- sparande på obetecknade anslagsposter, som inte skall föras över till 2004. För anslaget 26:11 Särskilda utgifter för forskningsändamål (utgiftsområde 16) har det ingående överföringsbeloppet minskats med . Minskningen beror på att i det utgående överföringsbeloppet ingick anslags- sparande på obetecknade anslagsposter, som inte skall föras över till 2004. Det ingående överföringsbeloppet på anslaget 30:1 Stöd till idrotten (utgiftsområde 17) har ökats med . togs en äldrepost på anslaget bort utan omdisponering av anslagssparandet, vilket rättades . För anslaget 26:2 för miljö, areella näringar och samhällsbyggande: Forskning (utgiftsområde 20) har det ingående över- föringsbeloppet ökats med . Det beror på att en äldrepost togs bort på anslaget utan omdisponering av anslagssparandet. För anslaget 44:6 Återföring av skatt på handelsgödsel och bekämpningsmedel m.m. (utgiftsområde 23) har det ingående överförings- beloppet minskats med . Minskningen beror på att anslaget var ett obe- tecknat anslag under större delen av 2003 men ändrades till ett ramanslag . Denna ändring registrerades inte i redovisnings- systemet, vilket innebar att det negativa ramöverföringsbeloppet inte fördes över som ett ingående överföringsbelopp till 2004. Detta har rättats . För att statsbudgetens saldo skall överens- stämma med statens lånebehov (med omvänt tecken) redovisas netto- utlåning samt en kassamässig korrigeringspost på statsbudgetens utgiftssida. blev utfallet för nettoutlåning . Beräk- ningen i statsbudgeten uppgick till . Skillnaden mellan utfall och statsbudget blev således . I tabell 5.69 specificeras de största posterna. Alla poster är dock inte specificerade i statsbudgeten. PPM, uttag för köp Medel ur Fonden för 1 Endast vissa delposter är specificerade. () utbetal- ningar av premiepensionsmedel beräknades i statsbudgeten till . Utfallet blev , dvs. lägre än i statsbudgeten. In- betalningarna av premiepensionsmedel inklusive ränta blev , vilket var lägre än beräknat. Inbetalningarna var detta år något lägre än utbetalningarna, vilket beror på att inbetal- ningarna reducerades av en ovanligt stor regle- ring på -som avsåg . Normalt är inflödet större än utflödet eftersom uttag för insättning på indivi- duella pensionskonton görs först när pensions- rätten fastställs andra året efter inkomståret. PPM:s innehav av statsobligationer påverkade nettoutlåningen med -, eftersom förfallna obligationer översteg köp av nya obligationer. Centrala lån i Riks- gäldskontoret (RGK) för studielån och lån till hemutrustning beräknades i statsbudgeten till . Utfallet blev , dvs. RGK lånar ut medel till myndigheter för investeringar i anläggningstillgångar som används i statens verksamhet. Sådana inve- steringslån till myndigheter uppgick till . Behållningarna på myndigheternas ränte- konton och vissa särskilda räntebelagda konton ökade med . Det är mer än vad som förutsattes i statsbudgeten. konton för EU-medel hör till de räntebelagda konton som redovisas separat. Behållningarna på EU- konton ökade med , vilket är mer än vad som beräknades i statsbudgeten. Behållningen på kontot för det individuella kompetenssparandet ökade med 1 150 miljoner har sammanlagt överförts från energiskatten och placerats på konto i RGK i avvaktan på an- vändning för kompetensutveckling i arbetslivet. Enligt budgetpropositionen (volym 1 s. 37) införs dock inte något system för kompe- tenssparande då det inte har varit möjligt att konstruera ett system som fått brett stöd hos arbetsmarknadens parter. Därför kommer kontot att avvecklas och behållningen att åter- föras till statsverkets checkräkning. och har lånat respektive för finansiering av infrastruktur- investeringar. Projektet finansieras också med lån i RGK. beslutade om en ny modell för omstrukturering av statliga bolag. Ett konto har inrättats hos RGK dit extra utdelningar från statliga bolag förs. Från kontot utbetalas kapitaltillskott till statliga bolag. fick ett kapitaltillskott på som användes till att betala för förskott på framtida leasinghyror. fick ett ytterligare kapitaltillskott på för samma ändamål. Detta finansierades dels med saldot på kontot vid årets början (), dels med en överföring från Fonden för den mindre skeppsfarten (). Kontoställningen blev därmed inklusive ränta. satte 2003 in de förtida betalningarna från på konto hos RGK. Medlen skall användas till att betala leasinghyror till utomstående finansiärer. För att hantera ränterisken ökade affärsverket sina lån i RGK med som placerades på konto i RGK. ökade sin inlåning, netto med 2004. Utlåningen till ökade med , främst för att finansiera köpet av gamla vid i för behov. Däremot minskade utlåningen till Luft- fartsverket med . Dessa två poster ingår under Övrigt i tabell 5.69. blev utfallet lägre än 2003. En anledning till det var att inlåningen på myndigheternas räntekonton ökade. Posten Kassamässig korrigering och posten nettoutlåning ingår i stats- budgeten för att statsbudgetens saldo skall mot- svara statens lånebehov med omvänt tecken. Posten Kassamässig korrigering utgör skillnaden mellan å ena sidan saldot mellan statsbudgetens anslag och inkomsttitlar och å andra sidan nettot av in- och utbetalningar över statsverkets check- räkning. Kassamässiga korrigeringar uppstår dels till följd av periodiseringsskillnader, dels till följd av att det förekommer transaktioner över stats- verkets checkräkning som inte har sin mot- svarighet på anslag eller inkomsttitlar och vice versa. Utfallet för den kassamässiga korri- geringen är en restpost, men vissa delposter är möjliga att specificera. blev utfallet för Kassamässig korrigering -. Beräkningen i statsbudgeten uppgick till -. Skillnaden mellan utfall och statsbudget blev således . I tabell 5.70 framgår de delposter som varit möjliga att specificera. Tabell 5.70 Kassamässig korrigering Den största skillnaden mellan utfall och statsbudget hänförde sig till senareläggning av EU-avgiften. fattade regeringen beslut om att senarelägga en del av EU-avgift till 2004. Enligt beslutet anslagsavräknades EU- avgiften med , medan utbetalningen från kontot till EU var . Differensen () skapar en negativ kassamässig korrigering på detta belopp (och en lika stor positiv kassamässig korrigering ). I statsbudgeten beräknades den kassamässiga korrigeringsposten till -. Beloppet avser påverkan på lånebehovet av överföringen från AP-fonden . I enlighet med beslutet om det reformerade ålderspensionssystemet över- fördes då totalt (marknadsvärde), varav ca utgjorde statsobligationer och ca bostadsobligationer. Överföringen av statsobligationer påverkade inte lånebehovet direkt utan medförde endast en minskning av statsskulden. Bostadsobliga- tionerna skall förvaltas av RGK tills de förfaller och påverkar först då lånebehovet. Lånebehovet påverkas även av dessa obligationers förfallande kupongräntor . Förfallna bostadsobligationer uppgick till och räntorna till , vilket medförde en kassamässig korri- gering på totalt -. Skillnaden jämfört med statsbudgeten blev därmed . Redovisningen på anslaget för statsskulds- räntor är inte helt kassamässig. En mindre kassamässig korrigering uppstår främst till följd av att inkomsträntor på vissa delar av RGK:s utlåning periodiseras till det kvartal de avser. Denna periodiseringseffekt blev 2004. Posten Övrigt, som uppgår till , är en restpost. Den kassamässiga korrigeringen blev mindre än 2003. Huvudorsaken är att förfallna bostads- obligationer och kupongräntor, som tidigare överförts från AP-fonden, gav en negativ påverkan på den kassamässiga korrigerings- posten med , jämfört med 2004. 5.4.31Ålderspensionssystemet vid sidan av statsbudgeten Utgifterna för Ålderspensionssystemet vid sidan av statsbudgeten belastar inte statsbudgeten. De ingår emellertid i de utgifter som omfattas av utgiftstaket för staten. Ålderspensionssystemet vid sidan av statsbudgeten består av en fördelningsdel och en premiereservdel. Fördelningsdelen finansieras av inbetalda pensionsavgifter. Nettot av inbetalda avgifter och utbetalda pensioner tillfaller, alternativt finansieras av, FörstaFjärde AP-fonderna. Vid sidan av AP-fonderna sker en förmögenhetsuppbyggnad inom premiepen- sionssystemet, som administreras av Premie- pensionsmyndigheten (PPM). ombildades de tidigare fondstyrelserna till AP-fonder med delvis nya uppdrag. gjordes de första utbetalningarna av reformerad ålderspension i form av tilläggs- pension, inkomstpension och premiepension. Tilläggspension och inkomstpension belastar fördelningssystemet. Premiepension betalas ut från premiepensionssystemet. Tabell 5.71 Ålderspensionssystemet vid sidan av statsbudgeten Utfallet uppgick totalt till och var därmed (1,) högre än beräkningen i budgetpropositionen. Pensionsutbetalningarna från AP-fonderna uppgick till . överfördes från AP-fonderna till EU:s tjänstepensions- system för de tjänstemän inom EU som har begärt detta. har AP-fonderna belastats med som en retroaktiv justering för åren 19992002. Beloppet har redovisats på inkomsttiteln 2811 Övriga inkomster i statens verksamhet. betalades ut i premiepension. Ersättningarna till staten och försäkringskassorna m.fl. uppgick till . AP-fondernas administrations- kostnader uppgick till . I detta belopp ingår även för avveckling och särskild förvaltning. Före ombildningen till AP-fonder uppgick administrationskostnaderna till (). Jämfört med 2003 blev utfallet för Ålders- pensionssystemet vid sidan av statsbudgeten (6,) högre 2004. De ökade utgifterna beror främst på högre inkomstindex och på ökat antal pensionärer med inkomstrelaterad pension. AP-fondernas admi- nistrationskostnader ökade med (). Avsnittet 9.5 innehåller en sammanfattning av pensionssystemets årsredo- visning. Skillnader mellan resultaträkningen och statsbudgeten 6 Skillnader mellan resultaträkningen och statsbudgeten 6.1Olika avgränsningar av staten gionalräkenskapssystemet i gemenskapen. redovisas utifrån olika utgångspunkter beroende på att informationen har olika syften. Avgränsningen av staten kan därmed variera.