prop · GS03113 · 2005-04-04 00:00:00 — Om avräkning sker vid en terminsaffär skall kontrolluppgiften få innehålla uppgift om bruttoersättningen vid försäljningen. Promemorians förslag överensstämmer med regeringens. Remissinstanserna: Riksåklagaren, , , kontrolluppgiftsskyldigheten klargörs på föreslaget sätt. Skälen för regeringens förslag Slutförande av options- och terminsaffärer Enligt inkomstskattelagen (1999:1229) skall kapitalvinster tas upp som intäkt det beskattningsår då tillgången avyttras (44 kap. 26 §). Kapitalvinster på grund av en termin skall tas upp som intäkt det år då avtalet fullföljs eller upphör att gälla (44 kap. 30 §). kapitalvinst på grund av en köp- eller säljoption skall tas upp som intäkt då han befrias från sina förpliktelser (44 kap. 31 och 32 §§). Den kontrolluppgiftsskyldighet som finns i 10 kap. lagen om självdeklarationer och kontrolluppgifter gäller vid avyttringen. Kontrolluppgiften bör naturligtvis alltid lämnas när beskattning skall ske. För att kontrolluppgiften skall lämnas vid beskattningstidpunkten bör ett Prop. 2004/05:113 förtydligande göras. När kontrolluppgiftsskyldigheten infördes vid options- och terminsaffärer omfattade den slutförande av affärer som inte innebär förvärv eller försäljning av egendom. Av förarbetena till den nuvarande lagstiftningen framgår inte att någon förändring var avsedd. Den ursprungliga formuleringen omfattar förhållandena för både innehavaren och utfärdaren vid optionsaffärer samt för båda parter i en terminsaffär och återspeglar bättre den tidpunkt då kontrolluppgiften bör lämnas. Lagtexten bör därför ändras så att det framgår att kontrolluppgift skall lämnas om slutförande av options- och terminsaffärer i de fall de inte innebär förvärv eller försäljning av egendom. Det är inte fråga om någon förändring av vilka affärer som kontrolluppgiftsskyldigheten skall omfatta utan enbart ett förtydligande om när kontrolluppgiftsskyldigheten inträder. När kontrolluppgiftsskyldigheten för options- och terminsaffärer infördes kunde värdepappersinstituten inte helt fullgöra kontroll- uppgiftsskyldigheten vid terminsavtal som slutförs genom att den ena parten säljer en tillgång som samma part förvärvar en mindre tillgång av samma slag, så kallad avräkning eller delvis nettning. Vid sådana affärer accepterades därför att uppgift endast lämnades om bruttoförsäljningsersättningen. I lagtexten uttrycktes detta på så vis att vid sådana affärer skall uppgift lämnas om bruttoersättning vid försäljningen. har påpekat att huvudregeln borde vara att nettoförsäljningspriset skall anges men om detta inte går får bruttoförsäljningspriset i stället anges. , och har tidigare upplyst om att det fortfarande inte är möjligt att ange annat än bruttoförsäljningsersättningen i de fall avräkning sker men har inget att invända mot den förslagna förändringen. Huvudregeln bör vara att nettobeloppet skall anges men att om avräkning sker får kontrolluppgiften i stället innehålla uppgift om bruttot. Ett förtydligande av lagtexten bör därför göras. 10Kontrolluppgiftsskyldighet för privatbostadsföretag och vissa andra bostadsföretag Kontrolluppgift skall enligt 11 kap. 1 § lagen (2001:1227) om självdeklarationer och kontrolluppgifter lämnas om värdet av en medlems eller en delägares andel i ett privatbostadsföretag. Definitionen av privatbostadsföretag finns i 2 kap. 17 § inkomstskattelagen (1999:1229). avses en svensk ekonomisk förening eller ett svenskt aktiebolag vars verksamhet till klart övervägande del består i att åt sina medlemmar eller delägare Prop. 2004/05:113 tillhandahålla bostäder i byggnader som ägs av föreningen eller bolaget, eller uteslutande eller så gott som uteslutande består i att åt sina medlemmar eller delägare tillhandahålla garage eller någon annan för deras personliga räkning avsedd anordning i byggnader som ägs av föreningen eller bolaget. Kontrolluppgift skall lämnas för fysiska personer och dödsbon som vid årets utgång är medlemmar eller delägare i ett privatbostadsföretag. Kontrolluppgift skall lämnas av privatbostadsföretaget. I kontrolluppgiften skall uppgift lämnas om värdet av andelen enligt 11 § lagen (1997:323) om statlig förmögenhetsskatt. Kontrolluppgift behöver inte lämnas om värdet av andelen inte uppgår till . Kontrolluppgift skall vidare enligt 11 kap. 2 § lagen om självdeklarationer och kontrolluppgifter lämnas om avyttring av en privatbostadsrätt. Med privatbostadsrätt avses enligt 2 kap. 18 § inkomstskattelagen en andel i ett privatbostadsföretag, om den till andelen knutna bostaden är en privatbostad. Kontrolluppgift skall lämnas för fysiska personer och dödsbon av privatbostadsföretaget. I kontrolluppgiften skall uppgift bland annat lämnas om lägenhetens beteckning, tidpunkten för avyttringen och för överlåtarens förvärv samt om ersättningen vid avyttringen. Vidare skall uppgift lämnas om överlåtarens andel av innestående medel i inre reparationsfond eller liknande fond vid avyttringen och, om överlåtaren förvärvade privatbostadsrätten , vid detta förvärv. Uppgift skall också lämnas om storleken av sådana kapitaltillskott som överlåtaren enligt 46 kap. 7 § inkomstskattelagen får räkna in i omkostnadsbeloppet, om överlåtaren förvärvade privatbostadsrätten . Om överlåtaren förvärvade privatbostadsrätten , skall uppgift lämnas om ersättningen vid detta förvärv. Slutligen skall uppgift lämnas om överlåtarens andel av privatbostadsföretagets förmögenhet , beräknad enligt 46 kap. 14 § inkomstskattelagen, om han förvärvade privatbostadsrätten . När det gäller andelar i så kallade oäkta bostadsföretag saknas särskilda kontrolluppgiftsbestämmelser. Med oäkta bostadsföretag avses sådana bostadsföretag som inte är privatbostadsföretag. Vid inkomstbeskattningen har man skilt mellan äkta och oäkta bostadsföretag. I inkomstskattelagen används uttrycket privatbostadsföretag i stället för äkta bostadsföretag. omfattar bostadsrättsföreningar, bostadsföreningar och bostadsaktiebolag. Det finns inget särskilt uttryck i inkomstskattelagen för en förening eller ett bolag som inte uppfyller villkoren för att vara ett privatbostadsföretag. Ett sådant bostadsföretag brukar kallas ett oäkta bostadsföretag. Regeringens förslag: Kontrolluppgift om innehav av och överlåtelse av en andel i ett oäkta bostadsföretag skall lämnas för fysiska personer och dödsbon av bostadsföretaget. Promemorians förslag överensstämmer med regeringens. Remissinstanserna: Riksåklagaren, , och tillstyrker förslaget. , och motsätter sig inte förslaget. Skälen för regeringens förslag Innehav av andelar i oäkta bostadsföretag Vid beräkning av den skattepliktiga förmögenheten för fysiska personer och dödsbon skall en privatbostadsrätt tas upp som tillgång. En andel i ett oäkta bostadsföretag skall också tas upp som tillgång med undantag för andel i en juridisk person till den del den juridiska personen är skattskyldig. Vid värderingen av andelen skall beaktas tillgångar och skulder i den juridiska personen i den omfattning som skulle ha gällt om de innehafts direkt av delägaren. För en medlem i ett oäkta bostadsföretag skall fastigheten där bostaden är belägen således betraktas såsom medlemmens eller delägarens egen. En hyresfastighet, dvs. en näringsfastighet, är skattepliktig tillgång till den del den inrymmer en bostadslägenhet som används eller är avsedd att användas av fastighetsägaren för eget eller närståendes boende. Den som är medlem i ett oäkta bostadsföretag är således skattskyldig för förmögenhet för sin andel i föreningen eller bolaget om bostaden är avsedd för medlemmens eller närståendes boende. Fastigheten skall tas upp till taxeringsvärdet minskat med skulderna som hör dit. Värdet beräknas efter förhållandet till andelstalet av föreningen eller bolaget. I likhet med vad som gäller för privatbostadsrätter bör kontrolluppgift lämnas om andelar i oäkta bostadsföretag. De uppgifter som lämpligen bör lämnas påminner om dem som skall lämnas om privatbostadsrätter. Kontrolluppgiftsskyldigheten avseende oäkta bostadsföretag bör regleras särskilt och ansluta till kontrolluppgiftsskyldigheten för privatbostadsföretag. Kontrolluppgift bör lämnas för fysiska personer och dödsbon. Kontrolluppgiften bör lämnas av bostadsföretaget, dvs. av svenska ekonomiska föreningar och svenska aktiebolag som, utan att vara privatbostadsföretag, tillhandahåller bostäder åt sina medlemmar eller delägare i byggnader som ägs av företaget, och det till andelen är knuten en sådan bostad. I kontrolluppgiften bör uppgift lämnas om värdet av andelen beräknad enligt riktlinjerna i 14 § lagen (1997:323) om statlig förmögenhetsskatt. Avyttring av andelar i oäkta privatbostadsföretag När det gäller avyttring eller annan överlåtelse av en andel i ett oäkta bostadsföretag skiljer sig kapitalvinstbeskattningen från den som gäller för överlåtelse av en privatbostadsrätt. Överlåtelse av en andel i ett oäkta bostadsföretag behandlas skattemässigt på samma sätt som en vanlig försäljning av en delägarrätt. Innehav av en andel i ett oäkta bostadsföretag påminner dock i många avseenden om innehav av en privatbostadsrätt. Avyttringsförfarandet har t.ex. stora likheter med avyttring av en privatbostadsrätt. Det finns därför skäl att införa en kontrolluppgiftsskyldighet om överlåtelse även för oäkta bostadsföretag. I likhet med vad som gäller för kontrolluppgifter om avyttring av såväl Prop. 2004/05:113 privatbostadsrätter som andra delägarrätter bör kontrolluppgift lämnas för fysiska personer och dödsbon. Kontrolluppgiften bör lämnas av bostadsföretaget, dvs. av svenska ekonomiska föreningar och svenska aktiebolag som, utan att vara privatbostadsföretag, tillhandahåller bostäder åt sina medlemmar eller delägare i byggnader som ägs av företaget, och det till andelen är knuten en sådan bostad. Kontrolluppgiften bör innehålla uppgifter som är av betydelse för beskattningen och som företaget har kännedom om. Det innebär att uppgift bör lämnas om vilken bostad som avses, dvs. lägenheten skall kunna identifieras. Vidare bör tidpunkten för avyttringen anges och uppgift om ersättningen. 1983 tillkom regler som innebar krav på att skriftliga överlåtelsehandlingar och kopior av köpeavtal skulle bifogas lägenhetsförteckningen i ett bostadsföretag. Denna skyldighet åligger inte bara privatbostadsföretag utan även oäkta bostadsföretag. Uppgift om ersättningen vid överlåtarens förvärv om förvärvet gjordes efter 1983 bör därför också lämnas i kontrolluppgiften. I den tidigare lagen (1990:325) om självdeklaration och kontrolluppgifter skulle kontrolluppgift lämnas om överlåten bostadsrätt. I gällande lag omfattar kontrolluppgiftsskyldigheten avyttringar av privatbostadsrätter. Av förarbetena till den nya lagen framgår inte att någon ändring var avsedd. För att det tydligt skall framgå att även t.ex. arv, gåva eller bodelning skall omfattas bör kontrolluppgiftskyldigheten avse överlåtelser. Det bör gälla både äkta och oäkta bostadsföretag. Kontrolluppgifter om intäkter i inkomstslaget tjänst och om ränteinkomster och fordringsrätter skall lämnas även för fysiska personer som är begränsat skattskyldiga i . Detsamma gäller för enskilda näringsidkare och juridiska personer som är begränsat skattskyldiga i i fråga om så kallade royaltyer. Regeringens förslag: Skyldigheten att lämna kontrolluppgifter för fysiska personer som är begränsat skattskyldiga skall även omfatta kontrolluppgifter om avkastning och innehav av delägarrätter samt om avyttring av delägarrätter, fordringsrätter och privatbostadsrätter. Promemorians förslag överensstämmer med regeringens. Remissinstanserna: Riksåklagaren, och tillstyrker förslaget. har inget att erinra mot förslaget. , och motsätter sig inte förslaget men anför att enligt sparandedirektivet behöver skatteregistreringsnummer inte anges för den faktiska betalningsmottagaren för avtalsförbindelser som har upprättats före . påpekar att kravet att samla in skatteregistreringsnummer blir hårdare än lydelsen i sparandedirektivet vilket innebär att även mycket gamla konton skall förses med utländskt skatteregistreringsnummer. anser att det bör finnas en lättnadsregel för gamla konton, gamla avtalsförbindelser med kund före visst datum. Skälen för regeringens förslag: Kontrolluppgifter lämnas till ledning för beskattningen här i men också till ledning för beskattningen utomlands. Kontrolluppgifterna kan t.ex. vara nödvändiga för att skall kunna fullgöra sina åtagande om informationsutbyte med andra länder. Kontrolluppgifter för begränsat skattskyldiga är inte alltid nödvändiga för beskattningen här i landet men kan vara det för att skall kunna vidarebefordra uppgifterna till utlandet för beskattningen där. Enligt den nuvarande regleringen är det uppgifter om intäkter i inkomstslaget tjänst och om ränteinkomster och fordringsrätter som kontrolluppgift skall lämnas om för begränsat skattskyldiga. Enligt förordningen (2001:1244) om självdeklarationer och kontrolluppgifter behöver dock kontrolluppgifterna lämnas endast i den utsträckning och omfattning som föreskriver. har gjort detta i föreskrifter (RSFS 2002:4) om skyldighet att lämna kontrolluppgift enligt 12 kap. 2 och 3 §§ lagen (2001:1227) om självdeklarationer och kontrolluppgifter (föreskrifterna har ändrats genom RSFS 2002:12 och SKVFS 2004:6). Begränsat skattskyldiga beskattas i bland annat i inkomstslaget kapital för löpande inkomster av privatbostadsrätter i samt för kapitalvinst på en privatbostadsrätt som innefattar nyttjanderätt till ett hus eller del av ett hus i . En begränsat skattskyldig är också skattskyldig för utdelning på andelar i svenska ekonomiska föreningar. Har den begränsat skattskyldige under beskattningsåret varit bosatt i är han eller hon skattskyldig för kapitalvinst på andelar i svenska aktiebolag, svenska handelsbolag och svenska ekonomiska föreningar med undantag för privatbostadsföretag. De är i de fallen också skattskyldiga för kapitalvinst på konvertibla skuldebrev och konvertibla vinstandelsbevis som har getts ut av svenska aktiebolag och för köp- och teckningsoptioner som har utfärdats i förening med skuldebrev av svenska aktiebolag samt slutligen för vissa terminer och optioner. I den omfattning kontrolluppgifter lämnas för obegränsat skattskyldiga om de nämnda intäkterna bör kontrolluppgift även lämnas för begränsat skattskyldiga. Skyldigheten att lämna kontrolluppgifter om begränsat skattskyldiga bör därför utvidgas till att avse även kontrolluppgifter om avkastning och innehav av delägarrätter samt om avyttring av delägarrätter och fordringsrätter. Vidare bör skyldigheten utvidgas till att avse kontrolluppgifter om överlåtelse av privatbostadsrätter och andelar i oäkta bostadsföretag. I kontrolluppgiften skall även uppgift lämnas om det utländska skatteregistreringsnumret eller motsvarande. När det gäller frågan om att lämna skatteregistreringsnumret på den som kontrolluppgiften avser, har flera remissinstanser påpekat att den skyldigheten är begränsad i sparandedirektivet. att skatteregistreringsnumret bara behöver fastställas när det gäller Prop. 2004/05:113 avtalsförbindelser som har upprättats eller, i avsaknad av avtalsförbindelser, en transaktion som har utförts eller . Enligt regeringens uppfattning saknas det anledning att kräva in skatteregistreringsnummer i större omfattning än vad sparandedirektivet kräver. En begränsning skall således framgå av bestämmelsen. 12 Sammandrag av kontrolluppgifter Vissa bestämmelser är gemensamma för alla kontrolluppgifter eller för ett flertal av dem. Det gäller t.ex. tidpunkten för lämnande av kontrolluppgift och vissa av de uppgifter som skall lämnas. För kontrolluppgifter som avser intäkter i inkomstslaget tjänst, ränta, fordringsrätter och skulder samt avkastning och innehav av delägarrätter skall fogas ett sammandrag av kontrolluppgifterna. Sammandraget skall bland annat innehålla uppgift om antalet lämnade kontrolluppgifter samt uppgifter om det sammanlagda beloppet av avdragen skatt och redovisade arbetsgivaravgifter. Regeringens förslag: Skyldigheten att lämna sammandrag av kontrolluppgifter skall utvidgas till att avse alla typer av kontrolluppgifter. Skyldigheten skall begränsas till att avse kontrolluppgifter som lämnas på blankett. Promemorians förslag överensstämmer med regeringens. Remissinstanserna: Riksåklagaren, och tillstyrker förslaget. Företagarna avstyrker förslaget. har i princip inget att erinra mot förslaget men anser inte motiveringen helt övertygande. , och motsätter sig förslaget med motiveringen att det ökar företagens administrativa bördor. Skälen för regeringens förslag: Skyldigheten att lämna ett sammandrag av kontrolluppgifterna infördes . Uppgiftslämnaren skulle i sammandraget lämna egna identifikationsuppgifter, antalet lämnade kontrolluppgifter och det sammanlagda beloppet av innehållen preliminär skatt. Uppgifterna behövdes för avstämning. uppger i sin hemställan att sammandragen behövs för att kunna identifiera uppgiftslämnaren och därigenom förhindra förekomsten av falska kontrolluppgifter. Verket uppger också att uppgifterna enbart har relevans vid uppgiftslämnande på papper. Behovet av ett sammandrag av kontrolluppgifterna synes vara lika stort oavsett vilken typ av kontrolluppgifter det är fråga om. Den begränsning som finns till kontrolluppgifter om intäkter i inkomstslaget tjänst, ränta, fordringsrätt och skuld samt om avkastning och innehav av delägarrätter bör således tas bort så att alla kontrolluppgifter i lagen Prop. 2004/05:113 (2001:1227) om självdeklarationer och kontrolluppgifter kommer att omfattas av skyldigheten att lämna sammandrag. I det här sammanhanget skall dock erinras om möjlighet att meddela undantag från skyldigheten att lämna sammandrag av kontrolluppgifterna och om innehållet i dem. Enligt föreskrifter (föreskrifter [RSFS 2003:16] om innehållet i sammandrag av kontrolluppgifter) skall, om uppgiftsskyldigheten fullgörs på medium för automatiserad behandling, något sammandrag av kontrolluppgifter inte lämnas. Att behovet är begränsat till sådana kontrolluppgifter som lämnas på blankett framgår också av deras hemställan. Skyldigheten att lämna sammandrag bör därför redan i lagtexten begränsas till att avse kontrolluppgifter lämnade på blankett, dvs. Den som på grund av särskilda omständigheter är förhindrad att lämna en självdeklaration eller särskilda uppgifter inom föreskriven tid kan beviljas anstånd efter ansökan hos . Den som i en näringsverksamhet hjälper deklarationsskyldiga med att upprätta självdeklarationer kan efter ansökan beviljas anstånd med att lämna deklarationerna, så kallat byråanstånd. Till ansökan fogas en förteckning över de deklarationsskyldiga som omfattas av ansökan. Regeringens förslag: Den som i en näringsverksamhet hjälper stiftelser, ideella föreningar, registrerade trossamfund, svenska handelsbolag eller europeiska ekonomiska intressegrupperingar att sammanställa särskilda uppgifter för bedömning av skattskyldigheten eller delägarnas taxering skall kunna beviljas anstånd med att lämna de särskilda uppgifterna. Promemorians förslag överensstämmer med regeringens. Remissinstanserna: Riksåklagaren, , , Svenska , , Företagarna och tillstyrker förslaget. Skälen för regeringens förslag: Den som i en näringsverksamhet hjälper deklarationsskyldiga att upprätta självdeklarationer kan beviljas anstånd med att lämna självdeklarationerna, så kallat byråanstånd. Om anstånd beviljas skall självdeklarationerna lämnas enligt en tidplan som beslutas av . Stiftelser, ideella föreningar och registrerade trossamfund som är undantagna från skattskyldighet för inkomst och förmögenhet skall lämna särskilda uppgifter om intäkter och kostnader, tillgångar och Prop. 2004/05:113 skulder samt om övriga omständigheter som är av betydelse för bedömningen av frågan om undantag från skattskyldigheten. Särskilda uppgifter skall också lämnas av handelsbolag och europeiska intressegrupperingar som inte skall lämna självdeklaration. Uppgifterna är desamma som handelsbolaget skulle ha lämnat om näringsverksamheten om handelsbolaget hade lämnat självdeklaration. Uppgifterna lämnas till ledning för delägarnas taxering. Den som i en näringsverksamhet hjälper till att sammanställa särskilda uppgifter hjälper antagligen också till med att upprätta självdeklarationer. Även om de särskilda uppgifterna är av enklare karaktär så skall uppgifterna lämnas som självdeklarationerna. Behovet av att erhålla anstånd torde därför vara detsamma när det gäller särskilda uppgifter. Det finns därför anledning att utvidga möjligheterna till byråanstånd att avse även särskilda uppgifter som skall lämnas för bedömning av skattskyldighet eller till ledning för taxering. 14Kontrolluppgift om vissa intäkter i inkomstslaget tjänst Kontrolluppgift skall lämnas om utgiven ersättning och förmån som utgör intäkt i inkomstslaget tjänst. Kontrolluppgift skall lämnas för fysiska personer och dödsbon av den som har gett ut ersättningen eller förmånen. Regeringens förslag: Kontrolluppgift skall lämnas om utgiven ersättning och förmån som utgör intäkt i inkomstslaget tjänst. Kontrolluppgift skall inte lämnas om ersättningen eller förmånen är skattefri av annan anledning än förhållanden hos mottagaren. Promemorians förslag överensstämmer med regeringens. sig inte förslaget. har inget att erinra mot att alla inkomster och förmåner som kan utgöra inkomst av tjänst skall framgå av kontrolluppgift men ifrågasätter om det finns tillräckliga motiv för att utvidga kontrolluppgiftsskyldigheten till inkomster som uppenbarligen är skattefria på grund av förhållanden hos mottagaren. Skälen för regeringens förslag: Kontrolluppgift skall lämnas om alla inkomster och förmåner som utgör intäkt i inkomstslaget tjänst. förarbetena är det tillräckligt att intäkten som sådan är att hänföra till inkomstslaget tjänst för att kontrolluppgift skall lämnas (prop. s. 175). innebär att kontrolluppgiftsskyldigheten är oberoende av om mottagaren är skattskyldig för intäkten eller inte. Bedömningen av om ersättningen är skattepliktig för mottagaren skall göras av . har nämnt vissa ersättningar som är skattefria för mottagaren. Det gäller ersättningar och förmåner till utländska nyckelpersoner med flera som är skattefria för mottagaren enligt 11 kap. 23 § inkomstskattelagen. Vidare gäller det ersättning för kostnad för resa till och från vid anställningens eller förrättningens början och slut samt för logi under arbetet i som under vissa förutsättningar är skattefri enligt 6 § lagen om särskild inkomstskatt för utomlands bosatta. Skattefriheten gäller för en utomlands bosatt person som får ersättning eller förmåner på grund av anställning eller uppdrag hos annan än svenska staten eller svensk kommun. De nämnda ersättningarna omfattas enligt gällande bestämmelser redan av kontrolluppgiftsskyldigheten eftersom ersättningarna som sådana utgör intäkt i inkomstslaget tjänst. Den omständigheten att ersättningen eller förmånen är skattefri för mottagaren innebär inte att kontrolluppgift inte skall lämnas. Den omständigheten att anser att det finns ett behov av förtydligande tyder dock på att det inte tillräckligt tydligt framgår av lagtexten att avsikten är att kontrolluppgift skall lämnas även i de fall ersättningen som sådan typiskt sett kan hänföras till intäkt i inkomstslaget tjänst men inte är skattepliktig för mottagaren. har föreslagit att ett förtydligande görs genom att särskilda bestämmelser om kontrolluppgiftsskyldighet införs för de nämnda ersättningarna och förmånerna. Detta skulle dock inte innebära att lagstiftningen blev tydligare då fråga i stället skulle uppkomma om vad som gäller för sådana ersättningar och förmåner som inte särskilt omnämns i lagtexten. Förtydligandet bör därför i stället göras så det av lagtexten framgår att kontrolluppgift skall lämnas om ersättningar och förmåner som utgör intäkt i inkomstslaget tjänst om ersättningen eller förmånen inte är skattefri av annan anledning än förhållanden hos mottagaren.