prop · GT031 · 2005-09-20 00:00:00 — Ett sådant undantag kan beslutas genom enhälligt beslut av rådet på förslag från kommissionen enligt artikel 19 i direktivet. Vidare krävs kommissionens godkännande av förslaget ur statsstödssynpunkt (jfr p. 51.1 a och 51.2 b i gemenskapens miljöriktlinjer ).2 Det är angeläget att de ekonomiska styrmed- len utformas på ett sådant sätt att framtida investeringar i högeffektiv kraftvärmeproduk- tion främjas, i syfte att säkerställa en tillräcklig omfattning av svensk elproduktion. Oberoende av vilket bränsle som används är kraftvärme mycket effektivt jämfört med kondenskraft när det gäller utsläpp av koldioxid. Regeringen före- slår därför att koldioxidskatten helt slopas för bränslen som förbrukas för värmedelen vid kraftvärmeproduktion i kraftvärmeanläggningar som omfattas av utsläppshandeln och har en elverkningsgrad på och en totalverkningsgrad på . Utöver nya högeffektiva anläggningar bedöms endast ett fåtal befintliga kraftvärmeanläggningar komma 1Rådets direktiv /96/EG av om en omstruktu- rering av gemenskapsramen för beskattning av energiprodukter och elek- tricitet, EUT L 283, 31.10.2003 s. 51. 2Gemenskapens riktlinjer för statligt stöd till skydd för miljön, EGT C 37, s. 3. att omfattas av den totala koldioxidskatte- befrielsen. Vad gäller koldioxidskatten för övriga anlägg- ningar i energisektorn inom handelssystemet bör den i ett första steg sättas ned från den generella koldioxidskattenivån, vilket motsvarar en nedsättning med per kg koldioxid. För kraftvärmeanläggningar föreslås alltså denna skattenedsättning gälla utöver den befintliga skattenedsättningen om och blir nu totalt . Regeringen avser att fortsatt analysera den skattemässiga behand- lingen av industrins inköp av externt producerad värme. Även ändringarna av skattebestämmelserna för energisektorns anläggningar kräver kommissionens godkännande ur statsstödssyn- punkt. Dessa skattelättnader bedöms vara förenliga med energiskattedirektivet. För kraft- värmeanläggningarnas del finns tillämpliga be- stämmelser i art. 15.1 c och skattenedsättningen för övriga anläggningar är inte av sådan om- fattning av de skattebelopp företagen betalar efter nedsättning understiger av direktivets minimiskattenivåer (se art. 17.3 och 17.4). Regeringen planerar att lämna in ansökningar till kommissionen för att erhålla nödvändiga gemenskapsrättsliga godkännanden och bedömer att förslagen, sedan sådana godkännanden erhållits, kan behandlas av med tillämpning fr.o.m. . Förslaget föranleder ändringar i 6 a kap. 1 § lagen (1994:1776) om skatt på energi. Ett lag- förslag i ärendet finns i avsnitt 3.11. 5.5.3Näringslivets energibeskattning, m.m. 5.5.3.1Den fortsatta reformeringen av näringslivets energibeskattning Regeringens bedömning: Det fortsatta arbetet med en reform av näringslivets energibeskatt- ning bör ingå i den större översyn av skatte- systemet, som aviserades ekonomiska vårproposition. Oavsett resultatet av detta arbe- te, bör en anpassning av den särskilda begräns- ningsregeln för uttag av koldioxidskatt för energiintensiva företag till energiskattedirek- tivets regler ske till . ningar om förlängning av statsstödsgodkännan- den av nuvarande skatteregler för tillverknings- industrin och för kraftvärmeproduktion bör lämnas in till kommissionen. Skälen för regeringens bedömning: Som uttalats i de två senaste årens budgetpropo- sitioner driver regeringen ett arbete med en reformering av näringslivets energibeskattning. En sådan reformering är angelägen för att öka miljöstyrningen inom näringslivet. Ett analys- arbete har genomförts dels inom , dels genom uppdrag till olika myndigheter. Det är dock angeläget att utgångspunkterna breddas och att det fortsatta arbetet samordnas med den större översyn av skattesystemet som aviserades ekono- miska vårproposition. I väntan på resultatet av en mer genom- gripande reform av näringslivets energibeskatt- ning, krävs en anpassning av den särskilda begränsningsregel för uttag av koldioxidskatt som gäller för energiintensiva företag (0,8- procentsregeln) till de gemenskapsrättsliga reglerna. En sådan anpassning skall vara genomförd (se art. 17.1 a femte stycket i energiskattedirektivet) och de ändrade reglerna skall ha granskats och godkänts av kommissionen ur statsstödssynpunkt. Ett förslag till en sådan anpassning avses att läggas fram i en promemoria, som bör kunna remitteras . Därefter avser regeringen att lägga fram ett förslag till . Ansökan om statsstödsgodkännande av de ändrade reglerna bör kunna lämnas in till kommissionen i sådan tid att kan beakta kommissionens ställningstagande vid behandling av frågan . Ett ikraftträdande av de nya reglerna kan således ske i enlighet med energiskattedirektivets över- gångsregel, dvs. Kommissionen har bedömt att de nuvarande svenska reglerna om nedsättning av energi- och koldioxidskatterna för tillverkningsindustrin är förenliga med gemenskapens statsstödsregler (se kommissionens beslut , och , EUT C 189, , s. 6, C 95, 20.4.2004 s. 32 och C 137, , s. 5). Det rör sig således om den generellt lägre skattenivån för el respektive bränslen för uppvärmning eller drift av stationära motorer inom tillverkningsindustrin samt den nämnda 0,8-procentsregeln. Kommissionens godkännanden är dock tidsbe- gränsade och löper ut . Regeringen avser att ansöka om förlängning av dessa godkännanden. På motsvarande sätt avser regeringen att begära förlängning av statsstöds- godkännandet av de skattelättnader som gäller för bränslen som förbrukas för värmeproduktion i kraftvärmeverk (kommissionens beslut , EUT C 202, 27.8.2003, s. 23). Även i denna del löper gällande statsstödsgodkännande ut . 5.5.3.2Fortsatt anpassning till energiskattedirektivet Regeringens bedömning: Det fortsatta arbetet med att anpassa vissa regler i lagen om skatt på energi till energiskattedirektivet bör bedrivas med inriktning på att ändringarna skall träda i kraft . Det rör sig om det skattepliktiga området och regler för kontroll vid mellanstatlig handel. Skälen för regeringens bedömning: Rådet har beslutat om ett nytt energiskattedirektiv. Detta direktiv lägger fast en gemenskapsrättslig ram för beskattning av såväl mineraloljor som kol, naturgas och el och ersätter de tidigare direktiv, som endast reglerade beskattningen av mineraloljor. Medlemsstaterna är skyldiga att anpassa nationell lagstiftning till det nya direktivet per , med möjligheter till längre övergångsperioder i vissa särskilt angivna fall. har genomfört ändringar i lagen (1994:1776) om skatt på energi, LSE, som innebär en anpassning till bestämmelserna i energiskattedirektivet om en minimiskattesats om per MWh för el som används vid yrkesmässig verksamhet (prop. 2003/04:1, volym 1, bet. 2003/04:FiU1, SFS 2003:810). har skatte- friheten för el i vissa industriella processer anpassats till den ram som sätts av energiskattedirektivet (prop. 2003/04:144, bet. 2003/04:SkU36, rskr. 203/04:271). har även, inom ramen för vad som tillåts i energi- skattedirektivet, infört en möjlighet för energi- intensiva industriföretag att befrias från energi- skatten på el i utbyte mot att företagen deltar i ett program för energieffektivisering och åtar sig att genomföra åtgärder som leder till en effektivare elanvändning. Dessa regler har införts (prop. 2003/04:170, bet. 2004/05:NU7, rskr. 2004/05:90). har beskattat i princip samtliga de energislag som omfattas av det gemenskapsrättsliga regelverket. De svenska skattenivåerna ligger långt över de minimiskatte- nivåer som på EU-nivå lagts fast för mineral- oljor, kol och naturgas samt för icke yrkesmässig användning av el. Några anpassningar i dessa delar behöver därför inte göras till det nya direktivet. Anpassning av 0,8-procentsregeln om nedsätt- ning av koldioxidskatten för energiintensiva företag till energiskattedirektivet har behandlats i avsnitt 5.5.3.1. Därutöver återstår i fråga om anpassningen av LSE till gemenskapsrätten endast mindre justeringar av det skattepliktiga området samt av reglerna för kontroll av främst biobränslen vid mellanstatlig handel. Förslag till ändringar i ovan nämnda frågor avses att presenteras i en promemoria, som bör kunna remitteras . Regeringen avser därefter att lägga fram ett förslag till om ändrad lagstiftning , med ikraftträdande . Ingen av frågorna i propositionen bedöms leda till ändringar som gör att gemenskapsrättens regler om statsstöd aktualiseras. Någon anmälan till kommissionen för statsstödsgranskning behövs alltså inte i dessa delar. 5.5.3.3 Energiskatten på el i norra Regeringens bedömning: Den lägre energiskatte- satsen på el, som gäller i vissa kommuner i norra , bör behållas. Skälen för regeringens bedömning: Den lägre energiskattenivån på el i norra , per kWh jämfört med per kWh i , omfattar alla kommuner i , och samt kommunerna , , , , , , När skatte- differentieringen mellan norra och infördes, , motiverades den med klimatskäl. Den högre elförbrukningen i den norra, kallare delen av landet kompenserades med en lägre skattesats. Kurvor över medel- temperaturen (isotermer) användes för att dra gränsen mellan norra och södra delen av landet. Regeringen anser att det fortfarande finns skäl att behålla denna klimatbaserade differentiering av energiskatten på el. Det administrativa merarbete som den medför för de skattskyldiga leverantörerna och skattemyndigheterna vid kontrollen får anses vara måttligt. Energiskattedirektivet tillåter skattedifferen- tieringar på vissa grunder. Någon grund för en regional differentiering finns dock inte. För att ändå kunna behålla den lägre skattesatsen på el i norra är den enda möjlighet som står till buds att ansöka hos kommissionen om ett särskilt undantag. Ett sådant undantag kan beslutas genom enhälligt beslut i rådet på förslag från kommissionen enligt artikel 19 i direktivet. har begärt och fått ett tidsbegränsat undantag som dock endast gäller till utgången av 2005. Regeringen har för avsikt att begära en förlängning av detta skatteundantag. Kommissionen har tidigare vid sin statsstöds- prövning av den svenska energibeskattningen behandlat frågan om den regionala differen- tieringen av energiskatten på el till förmån för tjänstesektorn. Kommissionen har inte haft några invändningar mot denna differentiering (se beslut , EUT C 189, , s. 6). Även detta godkännande löper ut vid utgången av 2005 och förlängning bör därför begäras tillsammans med övriga statsstödsgod- kännanden på energiskatteområdet som löper ut . 5.5.3.4Ändringar av reglerna för uppbörd av energiskatten på el Regeringens bedömning: Elleverantörernas roll som skattskyldiga för energiskatten på el bör tas över av nätinnehavarna. De administrativa regler- na för hantering av nedsättning av respektive befrielse från energiskatt på el bör göras mer enhetliga. Bakgrunden till regeringens bedömning: Energiskatten på el betalas av elleveran- törerna. () föreslog i sitt betänkande Svåra skatter! (SOU 2003:38) att elleverantörernas roll som skattskyl- diga skulle tas över av nätinnehavarna. Betänkandet har remissbehandlats. Remissin- stansernas yttranden finns tillgängliga i (dnr Fi2003/2414). De remissinstanser som yttrat sig i frågan har varit positiva till kommitténs förslag. Skälen för regeringens bedömning: Det är angeläget att genomföra en ändring av vem som skall vara skattskyldig för energiskatten på el. Olägenheterna med att ha leverantörerna som skattskyldiga har påtalats av branschorganisationerna på elområdet och det är uppenbart, inte minst ur kontrollsynpunkt, att den avreglerade elmarknaden gjort den nuvarande ordningen otidsenlig och svår att administrera för samtliga berörda parter. Ellever- antörernas roll som skattskyldiga för leveranser av el bör därför tas över av nätinnehavarna. SNED:s förslag i frågan bör, efter viss ytterligare beredning, kunna ligga till grund för omlägg- ningen. Det finns vidare ett behov av ett mer enhetligt administrativt system för att hantera nedsättning av respektive befrielse från energiskatt på el, som ges i vissa särskilda fall. Enligt dagens regler gäller olika regler parallellt för olika fall av skattenedsättning. Systemet med försäkran har vidare, mot bakgrund av risk för missbruk och kontrollproblem, slopats vid nedsättning av skatt på bränslen och ersatts med ett förfarande med skattebefriad förbrukare. Förutsättningarna för att införa ett motsvarande system även för elskattens del bör undersökas. Regeringen planerar att driva det fortsatta arbetet i dessa eluppbördsfrågor med målet att nya regler skall träda i kraft . En promemoria med förslag till lagändringar avses att remitteras . Regeringen avser därefter att lägga fram ett förslag till om ändrad lagstiftning . Ingen av frågorna i pro- positionen bedöms föranleda ändringar som gör att gemenskapsrättens regler om statsstöd aktualiseras. Någon anmälan till kommissionen för statsstödsgranskning behövs alltså inte i dessa delar. 5.5.3.5 Energiskatteavdraget för vindkraft Regeringens förslag: Den inledda avtrappningen av avdraget för energiskatt på el som produceras i vindkraftverk, miljöbonusen, fortsätter. För landbaserad vindkraft sänks avdraget per kWh och för havsbaserad vindkraft sänks avdraget per kWh. Ändringarna träder i kraft . Skälen för regeringens förslag: Merparten av de tidigare stödsystemen för den förnybara elproduktionen löpte ut vid utgången av 2002 eller i anslutning till införandet av elcertifikat- systemet . Regeringen bedömde dock att elcertifikatsystemet behövde komplet- teras med övergångsregler för vindkraften. En avtrappning av miljöbonusen inleddes därför i stället för att den avskaffades. infördes en produktionsgräns för hur länge vindkraftpro- duktionen i ett kraftverk kan berättiga till skatteavdrag. Avtrappningen föreslås fortsätta i enlighet med det förslag som presenterades i budgetpropositionen . Avdraget sänks per kWh för landbaserad samt per kWh för havsbaserad vindkraft. Ändringarna föreslås träda i kraft . Den föreslagna avtrappningen har godkänts vid kommissionens statsstödsgranskning (se kommissionens beslut i ärende NN 66/2003). Avtrappningen upphör vid utgången av 2009. För havsbaserad vindkraft avses avdraget bli per kWh . Regeringen har för avsikt att hos kommissionen begära ett statsstödsgodkännande för att behålla denna nivå till utgången av 2026. Förslaget föranleder ändringar i 11 kap. 10 § lagen (1994:1776) om skatt på energi. Ett lagförslag i ärendet finns i avsnitt 3.11. 5.5.3.6Koldioxidskatteuttaget för kalk- och cementbranschen Regeringens bedömning: Någon förlängning är inte nödvändig av den övergångsvis gällande begränsningsregeln för koldioxidskatteuttaget avseende kalk- och cementbranschen m.m. (1,2-procentsregeln). Skälen för regeringens bedömning: Möjlighet till skattenedsättning för den energiintensiva tillverkningsindustrin har i olika former funnits . tas ingen energiskatt ut för bränslen som förbrukas för uppvärmning inom tillverkningsindustrin. Uttaget av koldioxidskatt för industrin har varierat, men har det varit av annars gällande skatt. Härutöver gäller en särskild nedsättningsregel, 0,8-procentsregeln, för den energiintensiva indu- strin. Trots denna regel finns det vissa företag inom kalk- och cementbranschen som, i avsak- nad av ytterligare nedsättningsregler, skulle få en skattebelastning som allvarligt kunde hota den bedrivna verksamheten. I syfte att lindra skatte- belastningen för denna bransch gäller därför fram till utgången av , med vissa begränsningar, att koldioxidskatten inte skall överstiga av de framställda produk- ternas försäljningsvärde. Regeringen föreslår i denna proposition att koldioxidskatten skall slopas för bränslen som förbrukas i industrianläggningar som omfattas av EU:s system för handel med utsläppsrätter (se avsnitt 5.5.2). Denna ändring föreslås träda i kraft . De företag som berörs av 1,2-procentsregeln bedriver verksamhet på anläggningar som omfattas av handelssystemet. Något behov av att förlänga 1,2-procentsregeln för tid efter utgången av bedöms därför inte finnas. antog regeringens förslag till lagen (2004:629) om trängselskatt (prop. 2003/04:145, bet. 2003/04:SkU35, rskr. 2003/04:265). För att påverka trafikmängden och skapa större framkomlighet under högtrafi- kerade delar av dygnet skall det bli möjligt att ta ut en trängselskatt. Lagen om trängselskatt är utformad så att den kan tillämpas i olika tätorter, men kommer inledningsvis endast att på försök tillämpas vid passage av vissa angivna betalstationer i . Försöket med trängselskatt kommer att genomföras i med start och avslutning . Starttidpunkten har kraftigt försenats på grund av den rättsliga prövning som upphand- lingen av det tekniska systemet för försöket har varit föremål för. Skatteuttaget kommer att differentieras beroende på veckodag och tid sam- tidigt som miljöbilar och vissa trafikantgrupper undantas. I samband med försöket sker också en satsning på utökad kollektivtrafik. Kollektiv- trafiksatsningen startade och pågår fram till och med . Den del av intäkterna som överstiger avskrivningskostnader för försöket, skall åter- föras till i form av satsningar på kollektivtrafiken. 5.5.5Miljöinriktad fordonsskatteom- läggning för tunga motorfordon Regeringens bedömning: För att förbättra åkeri- näringens konkurrenssituation och öka miljö- styrningen i fordonsbeskattningen bör tunga motorfordon som uppfyller de obligatoriska avgaskrav för nya fordon som träder i kraft eller kommande, högre krav få en sänkt fordonsskatt. Bakgrunden till regeringens bedömning: har i sitt slutbe- tänkande Skatt på väg (SOU 2004:63) lämnat förslag på en miljöinriktad skatteomläggning av fordonsskatten för tunga motorfordon (totalvikt över ). Betänkandet har remissbehandlats. Det stora flertalet remissinstanser har varit positiva till utredningens förslag. En remissammanställning finns tillgänglig i (dnr Fi2002/2563). Utredningens förslag: Förslaget innebär att de flesta tunga fordon (över ) som upp- fyller de senaste obligatoriska avgaskrav som gäller för nya tunga fordon, eller framtida avgaskrav får en sänkt skatt. Differentieringen kommer således att påverka både befintliga och nytillkommande tunga fordon. Förslaget syftar dels till att förbättra åkerinäringens konkurrens- situation, dels till att öka miljöstyrningen för tunga fordon. Förslaget bedöms öka använd- ningen av miljövänliga tunga fordon samt ge incitament till att tidigarelägga inköp av nya tunga fordon med ännu bättre miljöegenskaper. Skälen för regeringens bedömning: Regeringen har i propositionen Svenska miljömål ett gemensamt uppdrag (prop. 2004/05:150) instämt i utredningens bedömning att en starkare miljöstyrning av den tunga fordonsflottan är nödvändig och i samband därmed förklarat sin avsikt att arbeta för att reglerna skall kunna träda i kraft . Utredningen har föreslagit att fordon som uppfyller miljöklass 2000, eller avgaskrav som senare kommer att bli obligatoriska, skall vara de som kommer i fråga för fordonsskatt i det lägsta intervallet. Eftersom nästa miljöklass (miljöklass 2005) blir obligatorisk fr.o.m. samma tidpunkt som regeringen avsett att fordonsskatteomlägg- ningen skall träda i kraft, dvs. , bör endast fordon som uppfyller miljö- klass 2005 eller senare komma i fråga för den lägre fordonsskatten. Även om ändringen innebär en avvikelse i förhållande till utredningens förslag, ligger ändringen i linje med de principer utredningen föreslagit och beror endast på tidpunkten för fordonsskatteomläggningen. När nästa miljö- klass (miljöklass 2008) blir obligatorisk bör endast de fordon som uppfyller den miljöklassen, eller avgaskrav som senare kommer att bli obligatoriska komma i fråga för fordonsskatt i det lägsta intervallet. Regeringen bedömer att förslaget har positiva effekter för åkerinäringens konkurrenssituation och att det bidrar till en ökad miljöstyrning. Regeringen fortsätter att arbeta för att de nya reglerna skall kunna träda i kraft och avser att lägga fram ett förslag till härom . 5.5.6Miljöinriktad fordonsskatteom- läggning för lätta fordon m.m. Regeringens bedömning: Fordonsskatten för lätta fordon läggs om till att vara koldioxidbaserad. Detta kan ske i samband med att en ny förenklad och moderniserad lagstiftning för fordonsbe- skattningen införs. En sådan skatteomläggning bör kunna ske . Bakgrunden till regeringens bedömning: Väg- trafikskatteutredningen överlämnade sitt slutbetänkande Skatt på väg (SOU 2004:63) till regeringen. I utredningens uppdrag ingick bl.a. att i samband med en lagteknisk översyn se över förfarandereglerna i fordonsskattelagen (1988:327) samt att se över möjligheterna till en miljöstyrning i fordonsskatten för lätta fordon. Betänkandet har remissbehandlats. En remissammanställning finns tillgänglig i (dnr Fi2002/2563). Utredningens förslag: I sitt slutbetänkande har utredningen lämnat förslag till en ny vägtrafikskattelag med den uttalade målsätt- ningen att förenkla och modernisera det befintliga regelsystemet. I syfte att öka miljö- styrningen för lätta fordon (personbilar samt lastbilar och bussar med en totalvikt av högst ) har utredningen föreslagit att fordons- skatten läggs om till att vara baserad på koldioxidutsläpp i stället för på vikt och typ av drivmedel. Fordonsskatten differentieras efter respektive fordons utsläpp av koldioxid per kilometer. Dieseldrivna fordon som omfattas av den koldioxidbaserade fordonsskatten får ett tillägg på fordonsskatten, eftersom utsläpps- kraven är något lägre för dieseldrivna fordon än för bensindrivna fordon och skatten på dieselolja är lägre än på bensin. Inledningsvis skall den nya fordonsskatten gälla enbart för personbilar av modellår eller senare samt för personbilar som minst upp- fyller miljöklass 2005, miljöklass El eller miljöklass Hybrid. Lagtekniskt placeras den nya koldioxidbaserade fordonsskatten i den nya vägtrafikskattelagen. Lätta bussar och lätta lastbilar bedöms kunna inkluderas i den koldi- oxidbaserade fordonsskattemodellen fr.o.m. modellår . Skälen för regeringens bedömning: Regeringen har redan tidigare konstaterat att det behövs effektiva ekonomiska incitament för att få bilköpare att i större utsträckning välja bränslesnåla bilar. I budgetpropositionen aviserades därför att en koldioxidbaserad fordonsskatt för lätta fordon bör införas. I propositionen Svenska miljömål ett gemen- samt uppdrag (prop. 2004/05:150) aviserade regeringen vidare att en koldioxidbaserad fordonsskatt för lätta fordon införs . Inom såväl punktskatteområdet som området för inkomstbeskattning har lagstiftaren vinnlagt sig om att modernisera och förenkla formerna för skatteuttaget och hithörande regler, vilket bl.a. resulterat i införandet av skattebetal- ningslagen (1997:483). Beträffande uttaget av vägtrafikskatter har emellertid reglerna för uppbörd m.m. i huvudsak kvarstått oförändrade då den nuvarande fordonsskattelagen infördes. Det är angeläget att formerna för fordonsbeskattningen moderniseras med utgångspunkt i det förslag till ny vägtrafikskatte- lag som föreslagit. Regeringen går vidare med en lagråds- remiss och avser, när lagrådsremissen är färdigbehandlad, att återkomma till med förslag till ett nytt system för uttag av fordonsskatt med ikraftträdande . 5.5.7Skattelättnader för dieselbilar med låga partikelutsläpp Regeringens bedömning: En skattelättnad bör in- föras för vissa dieseldrivna personbilar, lätta bussar och lätta lastbilar med låga partikelut- släpp. Bakgrunden till regeringens bedömning: Den enskilt viktigaste hälsorelaterade frågan när det gäller utsläpp från bilar och arbetsmaskiner är utsläppen av partiklar från dieselmotorer. För såväl dieseldrivna tunga fordon som större dieseldrivna arbetsmaskiner finns av EU antagna gränsvärden som gör att dessa fordon förses med partikelfilter. Motsvarande kravnivåer saknas dock för lätta dieselfordon. Gemenskapsrätten har tidigare inte medgett att medlemsstaterna infört ekonomiska incitament för fordon som uppfyllde strängare avgaskrav än de som antagits inom EU. Något sådant hinder finns dock inte längre.