prop · GT031d3 · 2005-09-20 00:00:00 — ansvarar Lotteriinspektionen även för tillståndsgivning och tillsyn beträffande så kallade förströelseautomater enligt lagen (1982:636) om anordnande av visst automatspel. har den nya uppgiften medfört arbete med att bl.a. utveckla administrativa rutiner. Ett pågående utvecklingsarbete syftar till att ta fram en tillsynsstrategi som skall tillämpas för all tillsynsverksamhet inom myndigheten. Ett resultat av arbetet är att Lotteriinspektionens tillsyn i större utsträckning än har kommit att omfatta bestämmelser av social skyddskaraktär såsom åldersgränser och kreditförbud, och att även anordnarnas ombud är föremål för tillsynsinsatser. I likhet har central tillsyn, bl.a. i form av åtgärder mot misstänkta överträdelser av lotterilagens främjandeförbud samt åtgärder mot misstänkt olagliga lotterier och spel, utgjort en väsentlig del av inspektionens arbete. Sammanlagt genomfördes 5 735 kontroller , vilket är en minskning med 2005/06:1 UTGIFTSOMRÅDE 2 från föregående år. Denna minskning förklaras av att tillsynen avseende illegalt automatspel var särskilt omfattande på grund av genomförandet av regeringsuppdrag. Regeringsrätten har i två principiellt viktiga domar bl.a. slagit fast att den svenska spelregleringen är i överensstämmelse med EG-rätten (RÅ 2004 ref 95 resp. 96). Domarna, som tillsammans med övriga processer har tagit relativt stora resurser i anspråk hos Lotteriinspektionen, har förbättrat förutsättningarna för myndigheten att vidta åtgärder mot såväl illegalt spel som otillåtet främjande. Lotteriinspektionens arbete med föreskrifter och allmänna råd har varit mindre omfattande . Myndigheten har utfärdat föreskrifter för bingospel samt tagit fram riktlinjer för villkor för förströelseautomatspel. Samtliga tillstånd till värdeautomatspel har omprövats . Beslut har fattats i ca 2 600 ärenden. Antalet ansökningar om s.k. EMV-lotterier, dvs. lotterier över Internet var fortsatt relativt lågt (sex stycken). Handläggningstiderna för dessa ärenden är långa, vilket förklaras av att kompletteringar varit nödvändiga och att lotterikoncepten ofta förändras under handläggningen. har regeringen tillkallat en särskild utredare med uppdrag att se över lagstiftningen inom spel- och lotteriområdet (dir. 2004:76). Uppdraget skall redovisas . De huvudsakliga aktörerna på den svenska spel- och lotterimarknaden är AB , AB Trav och Galopp (ATG) och folkrörelserna. Folkrörelserna är en samlad benämning för ideella föreningar som bedriver allmännyttig verksamhet. AB är ett helägt statligt bolag. ATG ägs av och . AB bedriver bl.a. vadhållning på idrottstävlingar och hundkapplöpningar, automatspel och lotterier. ATG bedriver vadhållning på hästkapplöpningar. Folkrörelserna bedriver lotterier och bingospel. Den svenska reglerade spelmarknaden omsatte 2004 och de största spelformerna är vadhållning, lotterier, automatspel och bingospel. AB och är de största aktörerna med marknadsandelar om . Folkrörelsernas andel uppgår till . Hushållens spelutgifter uppvisar små förändringar över . I genomsnitt använder hushållen av den disponibla inkomsten på spel och lotterier, eller i genomsnitt ca per person. Marknadens utveckling framgår av nedanstående tabell. Denna statistik inkluderar inte spel hos anordnare som är etablerade utom landet. Enligt olika uppskattningar omsätter sådant spel . Tabell 17.1 Spel- och lotterimarknadens utveckling Internationellt har utvecklingen präglats av en ökning beträffande Internetpoker och vadslagningsbörser. Även i har intresset ökat för dessa spelformer, som tillhandahålls över Internet av anordnare etablerade utomlands. Även när det gäller traditionell poker märks ett ökat intresse. När det gäller utvecklingen på spelmarknaden kan följande noteras. AB redovisar en liten ökning av omsättningen, med undantag för sportspelen som minskar något. Värdeautomatspelet ökar något, men inte alls i samma takt som . Casino Cosmopols omsättning fortsätter att öka. ATG:s totala omsättning minskar något, vilket förklaras av att banspelet går tillbaka medan ombuds- och Internetspelet däremot ökar. Folkspels samtliga produkter inklusive Bingolotto minskar kraftigt. Rikslotterianordnarna och A-lotterierna noterar mindre förändringar. Internetspelet utgör fortfarande en relativt liten andel av omsättningen hos de svenska lotterianordnarna. Den internationella konkurrensen på den svenska spelmarknaden har ökat främst genom spel över Internet. har en väsentlig del av Lotteriinspektionens tillsyn utgjorts av åtgärder mot illegalt spel och misstänkta överträdelser av lotterilagens främjandeförbud. Åtgärderna tar relativt stora resurser i anspråk, i synnerhet som domstolsprocesser ofta följer på åtgärderna. Genom de prejudicerande domar som meddelades av Regeringsrätten klargjordes att den svenska regleringen är i överensstämmelse med EG- rätten, något som mycket ofta har ifrågasatts. Vad gäller illegalt automatspel tycks inspektionens tillsynsverksamhet ha liten effekt. Här måste dock framhållas att myndighetens möjligheter att beivra denna brottsliga verksamhet är begränsade. Det är i stället polisen, bl.a. genom sina möjligheter att använda tvångsmedel, som har de bästa förutsättningarna och det primära ansvaret för att stävja det illegala automatspelet. har tillståndsgivningen och tillsynen avseende s.k. förströelseautomater överförts till Lotteriinspektionen som ett led i att komma tillrätta med de problem som råder på området. När det gäller överträdelser av lagstiftningen i övrigt kan konstateras att pyramidspelen tycks 2005/06:1 UTGIFTSOMRÅDE 2 ha minskat något i omfattning jämfört med . Vad gäller tillsynen över lotterier som bedrivs med tillstånd arbetar Lotteriinspektionen med utvecklandet av en ny tillsynsstrategi. har detta arbete bl.a. resulterat i att tillsynen i större utsträckning än har kommit att omfatta bestämmelser av social skyddskaraktär såsom åldersgränser och kreditförbud, och att även anordnarnas ombud numera är föremål för tillsynsinsatser. 17.5.2 Analys och slutsatser Regeringen bedömer att Lotteriinspektionen har bidragit till upprätthållandet av en sund spelmarknad där sociala skyddshänsyn, konsumentintressen och risk för bedrägerier beaktats. Myndighetens utveckling av tillsynsverksamheten bör medverka till att dessa målsättningar kan uppnås i ännu högre grad fortsättningsvis. Budgetförslag för anslaget 2:1 Lotteriinspektionen redovisas i utgiftsområde 17 Kultur, medier, trossamfund och fritid. 2005/06:1 UTGIFTSOMRÅDE 2 Tabell 18.1 Anslagsutveckling för 2:1 1Inklusive tilläggsbudget i samband med ekonomiska vårproposition (bet. 2004/05:FiU21). 2Motsvarar 185 297 tkr prisnivå. är central förvaltningsmyndighet för tillsyn, reglering och tillståndsprövning av finansiella företag och marknader. anvisas ett ramanslag. Budget för avgiftsbelagd verksamhet Tabell 18.2 Offentligrättslig verksamhet Baserat på kostnaderna för verksamheten tar ut en årlig avgift från företagen under tillsyn. Avgiftsintäkterna förs till inkomsttitel på statsbudgeten. tar också ut förseningsavgifter och sanktionsavgifter vilka också förs till inkomsttitel. fanns ett ackumulerat underskott som påverkade uttaget av de årliga avgifterna . Därutöver tar ut avgifter också för prövning av anmälningar och ansökningar om tillstånd vilka disponeras av inspektionen. Avgifterna tas ut enligt principen om full kostnadstäckning. Därutöver utges ersättning från andra myndigheter för utförd service och medverkan avseende uppgifter inom området för civil beredskap. Avgifter för prövning av ärenden tas ut i samband med att ett ärende lämnas in till . De högre intäkterna 2005 förklaras av ärenden inlämnade 2005, men där inspektionen kommer att utföra det huvudsakliga arbetet först . Tabell 18.3 Härledning av anslagsnivån 20062008, för 2:1 Förändring till följd av: Pris- och löneomräkning 2 Överföring till andra anslag Förslag/beräknat anslag 1Statsbudget enligt beslut (bet. 2004/05:FiU10). Beloppet är således exklusive beslut på tilläggsbudget under innevarande år. 2Pris- och löneomräkningen baseras på anvisade medel statsbudget. Övriga förändringskomponenter redovisas i löpande priser och inkluderar därmed en pris- och löneomräkning. Anslaget minskas med till följd av en generell reduktion av företrädesvis anslag avsedda för för- 2005/06:1 UTGIFTSOMRÅDE 2 valtnings- eller investeringsändamål. Medel förs också till anslaget för som ett led i en tidigare beslutad reform. För att skall kunna klara de utökade kraven föreslås en förstärkning med 2006, varav 12 miljoner utgör en permanent nivåhöjning. I samband med förra årets budgetproposition gjordes en tillfällig förstärkning med . Medlen som föreslås tillföras skall användas till förstärkningar av tillsyn och reglering inom främst följande områden finansiella konglomerat, penningtvätt, försäkringsförmedling, tjänstepensionsinstitut, marknadsmissbruk och prospekt. Därutöver tillförs tillfälliga medel för att nödvändig systemutveckling skall kunna genomföras. aktiva medverkan avseende civil beredskap och beredskapen mot svåra påfrestningar på samhället i fred inom samverkansområdet Ekonomisk säkerhet (under utgiftsområde 6 Försvar samt beredskap mot såbarhet) skall ges fortsatt prioritet. Regeringen föreslår att anslaget uppgår till . har anslaget beräknats till och till . Tabell 18.4 Anslagsutveckling för 2:2 1 Motsvarar 7 590 tkr prisnivå. administrerar de statliga ersättningssystemen insättningsgarantin och investerarskyddet. Nämnden anvisas ett ramanslag för verksamhetens utgifter för förvaltningen. Motsvarande belopp avräknas från efterföljande års avgifter och redovisas mot inkomsttitel i statsbudgeten. Resterande avgiftsmedel placeras på räntekonto i eller i skuldförbindelser utfärdade av staten. Tabell 18.5 Offentligrättslig verksamhet 1 Beloppet motsvaras normalt av föregående års anslagsförbrukning. Tabell 18.6 Härledning av anslagsnivån 20062008, för 2:2 Förändring till följd av: Pris- och löneomräkning 1 Överföring till/från andra Förslag/beräknat anslag 1 Pris- och löneomräkningen baseras på anvisade medel statsbudget. Övriga förändringskomponenter redovisas i löpande priser och inkluderar därmed en pris- och löneomräkning. Anslaget minskas med till följd av en generell reduktion av företrädesvis anslag avsedda för förvaltnings- eller investeringsändamål. Regeringen föreslår att anslaget uppgår till . beräknas anslaget till och till . Tabell 18.7 Anslagsutveckling för 2:3 : Förvaltningskostnader 1 Motsvarar 267 085 tkr prisnivå. Anslaget disponeras för löne-, systemutveck- lings-, lokal- och övriga förvaltningskostnader. Anslaget disponeras även för att täcka omkostnader i upplåningen och låneförvaltningen samt kostnader för samtliga verksamheter inom statens internbank. Budget för avgiftsbelagd verksamhet hanteras samtliga garantier utställda av i enlighet med den nya garantimodellen. Garantiverksamheten finansieras med riskbaserade avgifter som betalas av garantiobjektet, eller efter beslut av , över statsbudgeten om det är fråga om subventioner. Avgifterna, liksom återvinningar på regressfordringar efter infrianden, förs till en garantireserv på ett räntebärande konto i . Garantireserven skall täcka förväntade infrianden och administrativa kostnader. Garantireserven konsolideras med statens finanser i övrigt. Det innebär att influtna avgifter avräknas direkt mot statens upplåningsbehov. Någon verklig fondering sker inte utan effekten är att statsskulden blir i motsvarande mån mindre och statens löpande räntekostnader reduceras därigenom. Garantireserven i är således inte någon öronmärkt reserv med medel tillgängliga vid ett eventuellt infriande av en garanti. Infriandet belastar garantireserven, men det är enbart en redovisningsfråga. Pengarna hämtas i praktiken in genom statlig upplåning. Garantiverksamheten uppvisade ett underskott på 2004. Underskottet beror dels på minskade reservationer för förväntade förluster i garantiverksamheten (), dels på de nedskrivningar som gjorts i kreditportfölj (). Administrationskostnaderna förväntas öka något jämfört med till ca och . 2005/06:1 UTGIFTSOMRÅDE 2 Tabell 18.8 Budget för garantiverksamhet -2 109 4451 1 Inkluderar kostnader för omvärdering för lån med kreditrisker med 2 010 000 tkr finansieras samtliga verksamheter inom avdelningen Statens internbank via förvaltningskostnadsanslaget. Avgifter skall dock tas ut avpassade för att användas som styrmedel för att effektivisera den finansiella verksamheten inom staten. Vidare är det också möjligt att ta ut avgifter för att undvika subventionering av kunder som inte är myndigheter eller av verksamheter inom andra samhällssektorer än den statliga. De avgifter som tar ut inlevereras till inkomsttitel Avgifter till statens internbank i . Tabell 18.9 Budget för in- och utlåningsverksamheten i statens internbank i 1 In- och utlåningsverksamheten anslagsfinansieras . Intäkterna förs på inkomsttitel. De kostnader som förväntades täckas av avgiftsintäkter uppgick till . 2005/06:1 UTGIFTSOMRÅDE 2 Tabell 18.10 Härledning av anslagsnivån 20062008, för 2:3 Rikgäldskontoret: Förvaltningskostnader Förändring till följd av: Pris- och löneomräkning 1 Överföring till/från andra Förslag/beräknat anslag 1 Pris- och löneomräkningen baseras på anvisade medel statsbudget. Övriga förändringskomponenter redovisas i löpande priser och inkluderar därmed en pris- och löneomräkning. Tabell 18.12 Härledning av anslagsnivån 20062008, för 2:4 Förändring till följd av: Pris- och löneomräkning 1 Överföring till/från andra Förslag/beräknat anslag 1 Pris- och löneomräkningen baseras på anvisade medel statsbudget. Övriga förändringskomponenter redovisas i löpande priser och inkluderar därmed en pris- och löneomräkning. Anslaget minskas med till följd av en generell reduktion av företrädesvis anslag avsedda för förvaltnings- eller investeringsändamål. Regeringen föreslår att anslaget uppgår till . I anslaget ingår pris- och löneomräkning med . har anslaget beräknats till och 2008 till . Anslaget minskas med till följd av en generell reduktion av företrädesvis anslag avsedda för förvaltnings- eller investeringsändamål. Regeringen föreslår att anslaget uppgår till . har anslaget beräknats till och till . Tabell 18.11 Anslagsutveckling för 2:4 1 Motsvarar 8 291 tkr prisnivå. är statens expertorgan avseende redovisningsfrågor. Nämnden utfärdar kompletterande normgivning, biträder i redovisningsfrågor och yttrar sig över författningsförslag m.m. 18.52:5 Avsättning för garantiverksamhet Tabell 18.13 Anslagsutveckling för 2:5 Avsättning för garantiverksamhet Anslaget avser garantiavgift för Hus i . Då anslaget 2:5 Insatser i internationella finansiella institutioner upphör vid utgången av 2005, föreslås detta anslagsändamål vidgas till att i enlighet med garantimodellen även kunna belastas om garantier till internationella finansieringsinstitut behöver infrias. 2005/06:1 UTGIFTSOMRÅDE 2 Tabell 18.14 Härledning av anslagsnivån 20062008, för 2:5 Avsättning för garantiverksamhet Förändring till följd av: Överföring till/från andra Förslag/beräknat anslag Regeringen föreslår att anslaget uppgår till . beräknas samma belopp. Tabell 18.15 Anslagsutveckling för 2:6 1 Motsvarar 1 016 tkr prisnivå. Ett Finansmarknadsråd föreslogs inrättas i budgetpropositionen men har av verksamhetsmässiga och statsfinansiella skäl ännu inte inrättats. Tabell 18.16 Härledning av anslagsnivån 20062008, för 2:6 Förändring till följd av: Pris- och löneomräkning 1 Överföring till/från andra Förslag/beräknat anslag 1 Pris- och löneomräkningen baseras på anvisade medel statsbudget. Övriga förändringskomponenter redovisas i löpande priser och inkluderar därmed en pris- och löneomräkning. Rådet bör påbörja sin verksamhet . Rådets interna verksamhet bör finansieras över statsbudgeten. Anslaget minskas med till följd av en generell reduktion av företrädesvis anslag avsedda för förvaltnings- eller investeringsändamål. Regeringen föreslår att anslaget uppgår till . har anslaget beräknats till och till . () verksamhet finansieras främst med avgifter från pensionssparare. Vidare medges lån hos för rörelsekapitalbehov och för investeringar i anläggningstillgångar. Därutöver har PPM en rörlig kredit för att kunna sköta handeln med fondandelar. Ut- gifterna uppgick till 2004. 2005/06:1 UTGIFTSOMRÅDE 2 Tabell 18.17 PPM:s krediutnyttjande 2005 (prognos) Budget för avgiftsbelagd verksamhet Delar av utgifterna för PPM:s administration täcks med avgifter som tas ut från pensionsspararna. Avgiften som tas ut får högst uppgå till av de sammanlagda tillgodohavandena på pensionsspararnas konton. Tabell 18.18 Offentligrättslig verksamhet Regeringen avser att i regleringsbrev för avseende ange den maximala nivån för myndighetens driftskostnader. Regeringens förslag: Regeringen föreslår att bemyndigar regeringen att besluta om en rörlig kredit i om högst 3 för att tillgodose behov av likviditet i handeln med fondandelar. Skälen för regeringens förslag: PPM bör, i likhet med vad som gäller , medges en rörlig fondhandelskredit . PPM:s behov av denna kredit kan variera kraftigt mellan de olika handelsdagarna. Behovet av denna kredit har ökat och krediten bör därför höjas. Regeringen föreslår att bemyndigar regeringen att besluta om en rörlig kredit i Ett bemyndigande finns som omfattar . Denna nivå fastställdes av i samband med tilläggsbudget 1 (prop. 2004/2005:100). Mot bakgrund av att PPM:s kreditbehov för fondhandel ökat påtagligt beslutade regeringen att ge PPM i uppdrag att i samråd med redovisa de faktorer som påverkar behovet av den särskilda krediten. Kreditbehovet uppstår till följd av den dagliga fondhandeln genom pensionsspararnas fondbyten samt PPM:s innehav av fondandelar. Innan PPM genomför extern handel (dvs. handel mot respektive fondförvaltare) sammanräknas internt hos PPM alla pensionssparares enskilda köp- och säljorder brutto per fond. I den mån en köporder kan avräknas mot en säljorder i samma fond sker endast en intern transaktion mot PPM:s handelslager. PPM:s handelslager består av ett litet innehav av fondandelar i respektive fond och syftet är att undvika transaktionskostnader vid små handelsposter. Sedan PPM:s verksamhet inleddes har en tydlig ökning av antalet fondbyten kunnat iakttas. ökade antalet byten i genomsnitt . har antalet byten ökat ytterligare. Behov av kredit uppstår även i samband med att en fond i premiepensionssystemet avregistreras. finns ca 700 fonder i systemet. Av dessa fonder har (utöver Premiesparfonden) 20 fonder ett placerat kapital hos PPM överstigande och ytterligare ca 70 fonder har ett placerat kapital överstigande . Vid ett fondavslut uppgår finansieringsbehovet under till ett belopp motsvarande marknadsvärdet av PPM:s samlade innehav i fonden. Prognosen från PPM visar att behovet under vissa förutsättningar en enskild dag kan komma att uppgå till ca 2006 och ca 2010. Det kan dock inte uteslutas, på grund av osäkerheten i bedömningen, att kreditbehovet kan bli betydligt större. På grund av de allvarliga konsekvenser en sådan situation skulle innebära, finns det behov av en utökad kredit om för att täcka extrema utfall av fondhandeln inom premiepensionssystemet. Regeringen avser dock att i regleringsbrevet för PPM begränsa krediten till ett lägre belopp. Regeringen har i dessa fall möjlighet att med mycket kort varsel i samband med extrema situationer fatta ett beslut om att utöka krediten, vilket är en förutsättning för att 2005/06:1 UTGIFTSOMRÅDE 2 PPM skall kunna fungera under givna förutsättningar. 2005/06:1 UTGIFTSOMRÅDE 2 är en del av kontrollmakt och ansvarar för granskning av statlig verksamhet. Enligt lagen (2002:1022) om revision av statlig verksamhet m.m. omfattar granskningen såväl effektivitetsrevision som årlig revision. bedriver även internationell verksamhet. Verksamheten disponerar två anslag, nämligen anslaget 90:1 inom utgiftsområde 2 Samhällsekonomi och finansförvaltning och anslaget 8:6 : Internationella uppdrag inom utgiftsområde 7 Internationellt bistånd. Tabell 19.1 Anslagsutveckling för 90:1 1Inklusive tilläggsbudget i samband med ekonomiska vårproposition (bet. 2004/05:FiU21) och förslag på tilläggsbudget i samband med budgetpropositionen . 2Motsvarar 279 987 tkr prisnivå. Under anslaget anvisas medel för verksamhet utom internationella utvecklingssamarbete som finansieras inom utgiftsområde 7 Internationellt bistånd. är en myndighet under . Det är grundläggande att verksamheten tar sin utgångspunkt i den roll och de uppgifter för som lagt fast i regeringsformen och i övrig lagstiftning. Uppgiften att revidera hela beslutskedjan i den verkställande makten och förse och regeringen med ett kvalificerat beslutsunderlag ställer stora krav på myndigheten. och dess verksamhet bör därför präglas av hög effektivitet och kvalitet. bör sträva efter att betraktas som ett föredöme i statsförvaltningen. Målen för verksamhetsgrenarna årlig revision respektive effektivitetsrevision har av lagts fast i lagen (2002:1022) om revision av statlig verksamhet m.m. Den årliga revisionen skall ske enligt god revisionssed. Den skall ha till syfte att bedöma om redovisningen är tillförlitlig och räkenskaperna rättvisande samt om ledningens förvaltning följer tillämpliga föreskrifter. gäller att revisionen inte skall avse ledningens förvaltning. Effektivitetsrevisionen skall främst ta sikte på förhållanden med anknytning till statens budget, genomförandet och resultatet av statlig verksam- 2005/06:1 UTGIFTSOMRÅDE 2 het och åtaganden i övrigt men får också avse de statliga insatserna i allmänhet. Granskningen skall främja en sådan utveckling att staten med hänsyn till allmänna samhällsintressen får ett effektivt utbyte av sina insatser. arbetar fortlöpande med att utveckla mål och resultatindikatorer för sin verksamhet med utgångspunkt i de av fastlagda riktlinjerna. Målet för den årliga revisionen är att och i enlighet med god revisionssed avge revisionsberättelser i enlighet med lagen om revision av statlig verksamhet m.m. Verksamheten omfattar över 270 myndigheter och vissa andra organisationer, ett 40-tal bolag och ett 20-tal stiftelser. Målet för effektivitetsrevisionen är att slutföra minst 30 granskningar med hög kvalitet. Riksrevisions tredje verksamhetsgren Internationell verksamhet bedrivs med utgångspunkt i lagen (2002:1023) med instruktion för . Enligt denna får myndigheten inom sitt verksamhetsområde också utföra uppdrag och tillhandahålla tjänster på det internationella området. Revisionen har uppnått goda resultat . Den årliga revisionen har i rätt tid och med god kvalitet genomfört den granskning av delårsrapporter och årsredovisningar som enligt lag är ålagd. Inom ramen för den årliga revisionen har lämnat revisionsberättelser avseende samtliga uppdrag, 268 stycken, och förordnat revisorer i ett 60-tal bolag och stiftelser. Målet för effektivitetsrevisionen 2004 var att slutföra minst 35 granskningar. har 29 granskningar slutförts. Några prioriterade teman har varit Regeringens styrning av myndigheter och bolag samt Regeringens rapportering till . Därtill har fem förstudier avslutats med skrivelser som överlämnats till och regeringen eller den berörda myndigheten. Vidare avslutades två förberedande undersökningar samt fem fördjupade granskningar. Ett antal granskningar som planerades att slutföras har försenats och har Av de 21 rapporter som vid utgången av 2004 hade slutbehandlats i har styrelsen i 17 fall utnyttjat sin initiativrätt i . 12 av 16 utskott har berörts av de ärenden som överlämnats till . Den internationella verksamheten bedrivs bl.a. inom ramen för det anslag för internationellt bistånd som disponerar. Biståndsprojekt har pågått i bl.a. Bosnien, , och . Verksamhetsgrenen består av tre delar: internationella kontakter och EU, internationella uppdrag och internationella revisionsuppdrag. De internationella uppdragen finansieras via anslag och till en mindre del av avgifter medan internationella kontakter och EU finansieras enbart av anslag. har lett arbetet med .