prop · GS0385 · 2005-03-16 00:00:00 — Kommitténs förslag: Överensstämmer med regeringens förslag, dock har kommittén förordat att sammanställningen enbart skall innehålla upp- gift om aktieägare som innehar en tusendel eller mera av rösterna i bolaget (SOU 2001:1 s. 239 f.). Remissinstanserna: Samtliga remissinstanser har godtagit kommitténs förslag. lagstiftaren måste verka för en ökad redovisning av utländska aktieägares innehav. Bakgrund: Som har nämnts i avsnitt 6.4.1 kan i avstämningsbolag uppgiften om aktieägare ersättas av en uppgift om förvaltare. I aktie- boken redovisas inte vilka som är ägare till förvaltarregistrerade aktier. Däremot har förvaltaren enligt 3 kap. 12 § lagen (1998: 1479) om konto- föring av finansiella instrument skyldighet att på begäran lämna uppgifter till den centrala värdepappersförvararen om de aktieägare vars aktier han förvaltar. Hos förvararen skall det finnas en sammanställning över aktie- ägare med mer än 500 förvaltarregistrerade aktier i bolaget. En utskrift av sammanställningen, högst , skall hållas tillgäng- lig för var och en på bolagets huvudkontor och hos förvararen (se 3 kap. 13 § lagen om kontoföring av finansiella instrument). Skälen för regeringens förslag: Det kan hävdas att de intressen som bär upp reglerna om aktiebokens offentlighet inte gör sig lika starkt gällande när det gäller förvaltarregistrerade aktier. Ägarna till förvaltar- registrerade aktier kan inte utöva de rättigheter som tillkommer en aktie- ägare på exempelvis en bolagsstämma utan att först låta föra in aktierna i aktieboken (jfr 9 kap. 2 § aktiebolagslagen). En aktieägare som har sina aktier förvaltarregistrerade kan emellertid mycket enkelt bli införd i aktieboken och med mycket kort varsel komma att utöva inflytande i bolaget (jfr 3 kap. 10 a §). Härtill kommer att förmögenhetsvärdet av aktieinnehaven kan vara betydande. Samhällsintresset av att veta vem som innehar förvaltarregistrerade aktier torde därför vara i det närmaste lika stort som intresset av upplysningar om andra aktieägare. Enligt vår mening bör därför det nya regelverket, liksom det gamla, innehålla bestämmelser som innebär att förvaltare är skyldiga att lämna den centrala värdepappersförvararen uppgifter om aktieägare och att den centrala värdepappersförvararen är skyldig att tillhandahålla en offentlig förteckning över ägarna till förvaltarregistrerade aktier. Den sistnämnda förteckningen bör dock inte innehålla uppgifter om mindre aktieinnehav. Gränsen mellan mindre innehav och sådana innehav som skall redovisas i förteckningen bör dras på samma sätt som vi ovan har förordat i fråga om aktieboken. Det innebär att i förteckningen bör inte upptas aktie- ägare som har högst 500 aktier i bolaget. Mycket tyder på att svenska aktier i allt större omfattning förvaltas av utländska institut. Detta ger upphov till frågor av olika slag. En fråga är hur man kan garantera att dessa institut verkligen anmäler uppgifter om aktieägare till den centrala värdepappersförvararen. En annan fråga är hur man skall lösa den regelkonflikt som uppkommer när det utländska ins- titutet enligt den för institutet gällande rättsordningen är förhindrad att lämna ut uppgifter om aktieägare till den centrala värdepappersför- vararen. Det kan då först konstateras att det nästan inte alls synes förekomma att utländska institut begär tillstånd som förvaltare (se prop. 1997/98:160 s. 124). Vem som verkligen äger de innehav som förvaltas av utländska institut syns därför ofta inte i vare sig aktieboken eller en sådan förteck- ning som den centrala värdepappersförvararen för. Detta är givetvis otill- fredsställande, eftersom tillgången på information om aktieinnehav för- sämras och offentlighetsintresset kringgås. en förbättrad redovisning av utländska aktieägares innehav är därför i Prop. 2004/05:85 och för sig befogat. Det är emellertid inte möjligt att kontrollera att utländska institut age- rar i enlighet med den ordning som är avsedd och föreskriven. Såsom konstaterades redan i den nämnda propositionen är det svårt att komma till rätta med detta problem. För den centrala värdepappers- förvararen och för svenska myndigheter är det svårt eller rentav omöjligt att bedöma om ett utländskt institut som är antecknat som aktieägare i aktieboken i realiteten är bulvan för den verklige aktieägaren. Det synes inte möjligt att genom svensk lagstiftning åstadkomma garantier för en tillfredsställande redovisning av utländska aktieägare. När det gäller den andra frågan hur man löser den regelkonflikt som uppkommer när en förvaltare enligt en utländsk rättsordning är förhind- rad att lämna ut uppgifter om aktieägare till den centrala värdepappers- förvararen gör vi följande bedömning. Det måste accepteras att för- valtaren i denna situation inte kan lämna några uppgifter till den centrala värdepappersförvararen. Enligt 3 kap. 12 § fjärde stycket lagen om kon- toföring av finansiella instrument får medge en för- valtare undantag från skyldigheten att lämna den centrala värdepappers- förvararen uppgifter om aktieägare om det finns särskilda skäl. Det måste antas att sådana särskilda skäl föreligger för det fall att uppgifter inte kan lämnas med hänsyn till sekretessbestämmelser i utländska rättsordningar. Den nuvarande lagstiftningen är således inte i formell mening oförenlig med utländska rättsordningars eventuella sekretessbestämmelser. Det bör därför inte införas några särskilda bestämmelser avseende redovisning av aktieägare, vars aktier förvaltas av utländska institut. Regeringens förslag: I kupongbolag skall aktiebrev utfärdas till de aktieägare som begär det. Kommitténs förslag: Överensstämmer med regeringens förslag (SOU 1997:22 s. 213). Såsom har berörts i avsnitt 4.7 innebär emeller- tid kommitténs särskilda förslag om ett centralt aktieägarregister att aktiebreven avskaffas även i de nuvarande kupongbolagen (se i denna del SOU 2001:1 bilagan s. 127139). Detta förslag kommer att behandlas i ett senare sammanhang. Remissinstanserna: Remissinstanserna har inte haft några invänd- ningar mot kommitténs förslag. Företagarna har dock förordat ett av- skaffande av systemet med aktiebrev. Skälen för regeringens förslag: I svensk aktiebolagsrätt knyts aktie- rätten till ett aktiebrev. Ett aktiebrev utgör en pappersbaserad handling som dokumenterar aktieägarens andel i bolaget. Systemet med aktiebrev förekommer numera endast i kupongbolag. (jfr avsnitt 4.7). I avstämningsbolag finns det inte några aktiebrev som är bärare av aktierätten. Aktiehanteringen är i stället kontobaserad, dvs. sker med hjälp av automatiserad behandling, och aktierätten är på olika sätt knuten till registreringen. I kupongbolag är motsvarande aktierättig- heter i princip knutna till aktiebrevet eller till däremot svarande kuponger eller andra dokument. Vid en aktieöverlåtelse måste aktiebrevet överläm- Prop. 2004/05:85 nas till förvärvaren för att förvärvaren skall vara skyddad mot dubbel- överlåtelse och utmätning av aktien till betalning för överlåtarens skuld. Vid pantsättning av aktien måste aktiebrevet överlämnas till panthavaren för att denne skall få sakrättsligt skydd. I avsnitt 4.7 har vi förordat att indelningen i avstämningsbolag och kupongbolag tills vidare behålls. De effekter som i avstämningsbolag uppkommer genom registrering i kontoföringssystemet måste i ett kupongbolag åstadkommas på annat sätt. Aktiebrevssystemet, där mot- svarande effekter uppkommer genom aktiebrevets överlämnande, är väl etablerat men kan framstå som omodernt och kostnadskrävande. Bör det då ersättas med något annat? En alternativ ordning är att det för kupongbolag inrättas ett centralt aktieägarregister, som förs av något gentemot aktieägarna oberoende organ och där aktierättigheterna på samma sätt som i kontoförings- systemet knyts till en viss person genom noteringar i registret. Kommittén har lämnat förslag till ett sådant register. Vi är emellertid inte beredda att i detta lagstiftningsärende lägga fram något förslag om inrätt- ande av ett sådant register men avser att återkomma till den frågan i ett senare sammanhang. I anslutning till sitt förslag om ett aktieägarregister har kommittén också diskuterat en modell där aktiebrevens funktion i de angivna av- seendena har övertagits av anteckningar i aktieboken. I den modellen skulle anteckningarna i aktieboken vara rättsgrundande och ersätta över- lämnandet av aktiebrevet. Modellen skulle vidare innebära att de ekono- miska rättigheter som utövas mot uppvisande av aktiebrevet i stället skulle få utövas av den som är införd som aktieägare i aktieboken. Aktie- boken skulle alltjämt föras av bolaget, med styrelsen som ansvarig. Den angivna modellen som kommittén främst sett som en möjlig över- gångsreglering på vägen till ett system med ett centralt aktieägarregister har dock fått ett blandat remissmottagande. För vår del är vi för närva- rande inte beredda att förorda den. Vi föreslår därför att systemet med aktiebrev tills vidare får bestå. I likhet med kommittén ser vi inte heller någon anledning att föreslå annat än marginella sakliga ändringar av de närmare reglerna om aktiebrev. Vi återkommer till dessa i författningskommentaren. 7.1Företagsstyrning (corporate governance) Regeringens bedömning: Reglerna om aktiebolagets organisation bör vara inriktade på att främja en aktiv ägarfunktion i företagen. Kommitténs bedömning: Överensstämmer med regeringens bedöm- ning (SOU 2001 s. 12 f. och SOU 1995:44 s. 153 f.). Remissinstanserna: Remissinstanserna har inte haft några invänd- ningar mot kommitténs bedömning. Skälen för regeringens bedömning: Under senare har frågor om före- tagsstyrning (corporate governance) ägnats allt större uppmärksamhet. I propositionen Aktiebolagets organisation (prop. 1997/98:99) uttalade regeringen följande om sådana frågor (s. 75 f.). En av regeringens utgångspunkter vid denna översyn har varit att aktie- bolagslagen bör främja en aktiv ägarfunktion i företagen. I en marknads- ekonomi är utsikterna till ekonomisk framgång ojämnt fördelade mellan olika verksamheter och företag. De som vill få ut så mycket som möjligt av de ekonomiska fördelar som ett framgångsrikt utvecklingsarbete ger måste styra sina investeringar till de verksamheter och företag som har de bästa vinstutsikterna. De måste också övervaka sina investeringar genom att hålla sig underrättade om hur deras företag utvecklas och söka påverka deras verksamhet. Företagens ägare bidrar på det sättet till att resurserna i enskilda företag och i näringslivet som helhet utnyttjas så effektivt som möjligt. Ägare som tar ansvar för företagens och närings- livets utveckling är därför ett viktigt inslag i en fungerande marknads- ekonomi. Genom regler som främjar en aktiv ägarfunktion i företagen skapas således största möjliga förutsättningar för en fortlöpande och snabb anpassning av företagens organisation till förändringar i om- världen och för en dynamik i näringslivet. Regler med denna inriktning är därför till nytta såväl för det enskilda företaget som för näringslivet i stort. Sedan detta uttalande gjordes har bl.a. på grund av avslöjanden om oli- ka företagsskandaler frågor om företagsstyrning hamnat än mer i fokus, såväl i som i omvärlden. Det har tagits flera initiativ på området såväl i som internationellt. Inom EG har frågorna behandlats av en av tillsatt expertgrupp, den s.k. Wintergruppen. Gruppen avlämnade en rapport (Winterrapporten) med rekommendationer för det fortsatta arbetet på EU-nivå. På grundval av rapporten fastställde en handlingsplan på området (and Enhancing Corporate Governance in Union A Plan to Move Forward). Hand- lingsplanen innehåller en prioriteringslista för de åtgärder som bör vidtas på kort, medellång och lång sikt. Som prioriterat på kort sikt anges i handlingsplanen bl.a. förslag om införande av krav på att noterade bolag skall ta in en särskild redogörelse i årsredovisningen för bolagets princi- per för företagsstyrning (s.k. corporate governance-berättelse) och för- slag till en bättre ordning för ersättning till företagsledare. Kom- missionen väntas lägga fram förslag i enlighet vad som har angetts i handlingsplanen. Frågor om företagsstyrning behandlas också i andra internationella fora. Här kan särskilt nämnas arbetet inom , som har resulterat bl.a. i det reviderade dokumentet Principles of Corporate Governance. Även i pågår arbete med anknytning till företags- styrningsfrågor. Liknande frågor har behandlats av . Kom- missionen tillsattes av regeringen . Den har haft till uppgift att etablera en dialog med företrädare för det svenska näringslivet samt att identifiera och granska förtroendeskadliga åtgärder på närings- livets område. I kommissionens uppdrag har vidare ingått att bedöma om lagstiftning, offentlig reglering och näringslivets eget regelverk behöver förändras samt föreslå de åtgärder som bedöms nödvändiga. redovisades (se betänkandet Näringslivet och förtroendet, Prop. 2004/05:85 SOU 2004:47). Av särskilt intresse i detta sammanhang är det förslag till en särskild svensk kod för bolagsstyrning som en till kommissionen knuten arbetsgrupp har tagit fram (se SOU 2004:46). En kommitté har sedan, på regeringens uppdrag, lämnat förslag till vissa omarbetningar (se SOU 2004:130). Andra näraliggande frågor är redan föremål för beredning inom , t.ex. den ovan (avsnitt 4.4) omnämn- da frågan om förmåner till företagsledningen. Enligt vår uppfattning är den principiella syn på dessa frågor som låg till grund för reformeringen av aktiebolagslagens organisationsregler (se ovan) fortfarande rimlig. Betydelsen av ansvarsfulla och aktiva ägare har accentuerats ytterligare av de missförhållanden som har uppdagats inom vissa företag. Strävan mot att ge goda förutsätt- ningar för en aktiv ägarroll i bolagen bör således prägla även den nya aktiebolagslagen. Vi föreslår därför att de förändringar i reglerna som genomfördes i detta syfte förs över till den nya lagen. De senaste årens utveckling och händelser innebär att det finns anledning att över- väga ytterligare förändringar i regelverket för att förbättra förutsättning- arna för en aktiv ägarroll och för att främja en sund kultur inom närings- livet. Som ovan har framgått övervägs sådana förändringar inom ramen för pågående arbeten såväl i som internationellt. Vi räknar därför med att återkomma till frågor av detta slag i flera olika sammanhang under det närmaste året. 7.2.1Allmänna överväganden om bolagsstämman Regeringens förslag: Nuvarande bestämmelser om bolagsstämman överförs i allt väsentligt oförändrade till den nya aktiebolagslagen. Kommitténs förslag: Överensstämmer med regeringens förslag. Remissinstanserna: Remissinstanserna har inte haft några invänd- ningar mot kommitténs förslag. Skälen för regeringens förslag: Aktieägarnas rätt att besluta i bolag- ets angelägenheter utövas vid en bolagsstämma (se 9 kap. 1 § aktiebo- lagslagen). Alla aktiebolag är skyldiga att hålla minst en bolagsstämma . En ordinarie bolagsstämma skall hållas efter utgången av räkenskapsåret. På denna stämma skall det fattas beslut om fastställelse av resultaträkningen och balansräkningen. Det skall också beslutas om vinst- och förlustdispositioner och om ansvarsfrihet åt sty- relseledamöterna och den verkställande direktören. Vidare skall det fattas beslut i andra ärenden som enligt lagen eller bolagsordningen skall behandlas på stämman (se 9 kap. 7 §). De regler om bolagsstämman som finns i den nuvarande aktiebolags- lagen blev föremål för ingående överväganden i prop. 1997/98:99 (se s. 98132). En grundläggande ambition var att ge bättre förutsättningar för en aktiv ägarroll i bolagen. De nya reglerna trädde i kraft den 1 janu- ari 1999. Kommittén har, med några undantag som behandlas i följande avsnitt, Prop. 2004/05:85 föreslagit att de nuvarande reglerna om bolagsstämma skall flyttas över till den nya lagen utan ändringar i sak. Vi ansluter oss till kommitténs förslag och föreslår således att de nuvarande bestämmelserna i huvudsak oförändrade tas in i den nya lagen. har konstaterat finns det emellertid, särskilt mot bakgrund av teknikutvecklingen, skäl att överväga vissa förtydliganden och förbättringar av regelverket. Den nedanstående framställningen är i huvudsak begränsad till dessa särskilda frågor. Därutöver behandlar vi några frågor som remissinstanserna har tagit upp. 7.2.2Rätten att delta i stämman i ett avstämningsbolag Regeringens förslag: I ett avstämningsbolag skall den som är införd i aktieboken den femte vardagen före bolagsstämman ha rätt att delta i stämman. I bolagsordningen skall det kunna föreskrivas att den tid- punkt som skall vara bestämmande för rätten att delta i stämman skall infalla . Kommitténs förslag: Överensstämmer i huvudsak med regeringens förslag. Kommittén har föreslagit en bestämmelse om att bolagsordning- en i avstämningsbolag alltid skall ange den dag då aktieägaren skall vara införd i aktieboken för att få delta i bolagsstämman och att denna dag inte får infalla tidigare än före bolagsstämman (SOU 2001:1 s. 244). Remissinstanserna: Flertalet remissinstanser har tillstyrkt kommitténs förslag eller inte haft några invändningar mot det. FAR har uttalat att den dag då en aktieägare skall vara införd i aktieboken för att få delta i bolagsstämman alltid bör infalla före bolagsstämman. Även Stockholmsbörsen har framhållit att den aktuella dagen bör vara den- samma för alla bolag med allmänt omsatta aktier. har föreslagit en huvudregel om att dagen skall infalla den tionde vardagen före bolagsstämman men att det i bolagsordningen skall kunna anges en senare dag, som dock inte skall få infalla senare än före stämman. har ansett att dagen bör infalla den femte vardagen före bolagsstämman, om det inte i bolags- ordningen anges en senare dag. Skälen för regeringens förslag: I 9 kap. 2 § aktiebolagslagen finns bestämmelser om vem som har rätt att utöva aktieägares rätt på bolags- stämman. I kupongbolag tillkommer denna rätt den som är införd som aktieägare i aktieboken för stämman. I avstämningsbolag till- kommer rätten i stället den som är införd i aktieboken före stämman. Den tiodagarsregel som gäller för avstämningsbolag ger bolagen tid att vidta praktiska arrangemang inför bolagsstämman. Regeln har emellertid den nackdelen att förvärv och avyttringar av aktier som har skett före stämman inte kommer att återspeglas på stäm- man. Ett annat problem är att en aktieägare som har sina aktier förvaltar- registrerade (jfr avsnitt 6.4.1) riskerar att få på sig för den rösträttsregistrering som krävs för att han eller hon skall få delta i Kallar bolaget till stämma med kortast tillåtna kallelsefrist, , står endast till buds för rösträttsregistrering. Vi delar därför, i likhet med flertalet remissinstanser, kommitténs upp- fattning att tiodagarsregeln inte är ändamålsenlig. Den tidpunkt då aktie- ägaren skall vara införd i aktieboken för att få delta i bolagsstämman bör ligga närmare stämman. Därmed får de som är aktieägare i bolaget vid tiden för stämman större möjligheter att medverka och utöva inflytande. Kommittén har föreslagit att den nuvarande ordningen med en i lag an- given enhetlig tidpunkt ersätts med en ordning där varje bolag i bolags- ordningen anger vilken tidpunkt som gäller för bolaget. Tidpunkten skall enligt kommitténs förslag inte få infalla tidigare än före bolagsstämman. Det finns, såsom ett par remissinstanser har framhållit, fördelar med en ordning där den tidpunkt då en aktieägare skall vara införd i aktieboken för att få delta i bolagsstämman är en och densamma för alla bolag. Det ger aktieägare som har aktier i ett stort antal olika bolag bättre möjlig- heter att tillvarata sin rätt. finns det fördelar med att ge bolagen en viss frihet att bestämma den aktuella tidpunkten på det sätt som är ändamålsenligt med hänsyn till det enskilda bolagets förhållanden. Så länge spelrummet för bolagen är begränsat och information om den tidpunkt som gäller för det enskilda bolaget är lätt tillgänglig bör detta inte vålla några bekymmer för aktieägarna. Vi föreslår därför att bolagen själva ges ett visst utrymme att bestämma när den aktuella tidpunkten skall infalla. Frågan bör regleras i bolagsord- ningen. Kommittén har förutsatt att den dag då en aktieägare skall vara införd i aktieboken för att få delta i bolagsstämman alltid skall anges i bolagsord- ningen. Några remissinstanser har menat att det är en fördel om den aktuella dagen anges i lagen, fast med möjlighet för bolagen att genom föreskrifter i bolagsordningen avvika från lagens regel. En sådan be- stämmelse skulle kunna utformas så, att den som är införd i aktieboken ett visst antal dagar före bolagsstämman har rätt att delta i stämman, om det inte i bolagsordningen har bestämts att rätten till deltagande vid stämman skall avgöras med hänsyn till förhållandena vid en senare tid- punkt. En fördel med detta är att de bolag där den i lagen angivna ord- ningen uppfattas som tillfredsställande inte behöver ta in någon särskild föreskrift i bolagsordningen. Inte heller behövs det någon reglering för den situationen att ett bolag underlåter att göra den ändring av bolags- ordningen som kommitténs förslag förutsätter. Hur långt före stämman bör då den aktuella tidpunkten kunna för- läggas? Kommitténs förslag att den inte skall få infalla tidigare än före bolagsstämman framstår enligt vår mening som en bra avvägning mellan aktieägarnas intressen och bolagets praktiska möjlig- heter att förbereda bolagsstämman. Visserligen kan det, som VPC har ut- talat, uppstå en viss tidsnöd för de allra största bolagen med många aktie- ägare. Det är emellertid i dessa bolag, vars aktier är föremål för stor om- sättning, som fördelarna med att förlägga tidpunkten nära inpå stämman är som störst för aktieägarna. Vi föreslår därför att det i lagen tas in en bestämmelse, avseende av- stämningsbolag, om att rätten att delta i bolagsstämman skall tillkomma den som är införd i aktieboken på den femte vardagen före bolags- stämman samt att det i bolagsordningen skall kunna föreskrivas att den Prop. 2004/05:85 aktuella tidpunkten infaller . 7.2.3Rätten för utomstående att vara med på bolagsstämman Regeringens förslag: I aktiebolagslagen ges en rättslig grund för bolagsstämman att tillåta annan än aktieägare att närvara eller på annat sätt följa stämmoförhandlingarna. I ett privat aktiebolag skall ett sådant beslut biträdas av samtliga aktieägare som är närvarande vid stämman. I ett publikt aktiebolag skall beslutet kunna fattas med enkel majoritet. I bolagsordningen skall det kunna tas in föreskrifter om att utomstående skall ha rätt att närvara vid stämman. Kommitténs förslag: Överensstämmer huvudsakligen med regering- ens förslag. Kommittén har dock inte lämnat något förslag om bolags- ordningsföreskrifter rörande utomståendes närvaro vid bolagsstämman (SOU 2001:1 s. 244 f.). Remissinstanserna: Flertalet remissinstanser har tillstyrkt kommitténs förslag eller inte haft några invändningar mot det. har uttalat att det även i privata aktiebolag bör räcka med enkel majoritet för att låta utomstående närvara vid bolagsstämman. , liksom IT- kommissionen, har ansett att det bör kunna föreskrivas i bolagsordningen att andra än aktieägare skall ha tillträde. vid har gjort gällande att bestämmelsen om att bolags- stämman med enkel majoritet skall kunna besluta om utomstående skall ha rätt att närvara vid stämman enbart bör avse bolag vars aktier är noterade på en börs eller marknadsplats. Skälen för regeringens förslag: Vid en bolagsstämma får i princip endast aktieägarna vara närvarande. Vissa undantag gäller emellertid. I den nuvarande lagen anges uttryckligen att aktieägare kan låta sig före- trädas av ombud på stämman och att aktieägare och ombud kan medföra biträden vid stämman (se 9 kap. 3 § aktiebolagslagen). Vidare förutsätts att styrelseledamöter, verkställande direktör och revisor kan eller i vissa fall skall delta i stämman.