prop · GS03100 · 2005-04-14 00:00:00 — Regeringens proposition 2004/05:100 Förslag till riktlinjer för den ekonomiska politiken och budgetpolitiken samt tilläggsbudget m.m. Regeringens proposition 2004/05:100 Regeringen överlämnar denna proposition till . Propositionen innehåller regeringens förslag till riktlinjer för den ekonomiska politiken och budgetpolitiken samt förslag till tilläggsbudget . Regeringen redovisar även en bedömning av kommunsektorns ekonomiska utveckling. I bilaga 1 presenterar regeringen sin bedömning av hur den svenska ekonomin kommer att utvecklas . Fokus på arbete och välfärd.................................................................. Stark internationell konjunktur ........................................................... Hög svensk tillväxt ............................................................................... Fortsatt sunda offentliga finanser........................................................ Den öppna arbetslösheten ska ner till ............................ Stöd till dem som drabbats av flodvågen och stormen....................... Satsa på välfärden .................................................................................. Framtidsstrategi 1: Fler i arbete........................................................... Framtidsstrategi 2: Stärk svensk konkurrenskraft............................. Framtidsstrategi 3: Gör och världen mer rättvis................... Framtidsstrategi 4: Investera i kommande generationers miljö......... Framtidsstrategi 5: Mer välfärd för varje skattekrona ........................ Förslag till riksdagsbeslut .................................................................................... Förslag till tilläggsbudget till statsbudgeten ........................ Tilläggsbudget per utgiftsområde ........................................................ Utgiftsområde 2 Samhällsekonomi och finansförvaltning................. Utgiftsområde 4 Rättsväsendet............................................................ Utgiftsområde 5 Internationell samverkan ......................................... Utgiftsområde 6 Försvar samt beredskap mot sårbarhet................... Utgiftsområde 7 Internationellt bistånd ............................................. Utgiftsområde 8 Invandrare och flyktingar ........................................ Utgiftsområde 9 Hälsovård, sjukvård och social omsorg .................. 3.2.9Utgiftsområde 10 Ekonomisk trygghet vid sjukdom och Utgiftsområde 13 Arbetsmarknad....................................................... Utgiftsområde 14 Arbetsliv.................................................................. Utbildning och universitetsforskning................... Kultur, medier, trossamfund och fritid................. 3.2.15Utgiftsområde 18 Samhällsplanering, bostadsförsörjning och 3.2.16 Utgiftsområde 19 Regional utveckling................................................ Allmän miljö- och naturvård ................................. 3.2.20Utgiftsområde 23 Jord- och skogsbruk, fiske med anslutande Utgiftsområde 24 Näringsliv ................................................................ Utgiftsområde 25 Allmänna bidrag till kommuner............................. Budgetpolitiska mål samt statens och den offentliga sektorns finanser............ Utgiftstak för staten.............................................................................. Överskott i den offentliga sektorns finanser....................................... Utgifts- och inkomstförändringar........................................................ 4.4.4Statsbudgetens saldo, statens finansiella sparande och Den offentliga sektorns finanser .......................................................... Förutsättningar för prognosen ............................................................. Avisering av ändrade skatteregler 2005................................................ Sammanfattning av ändrade skatteregler 19992007......................... Osäkerhetskällor som påverkar skatteprognoserna .......................... Skatt på arbete...................................................................................... Skatt på kapital..................................................................................... Skatt på konsumtion och insatsvaror ................................................. Restförda och övriga skatter............................................................... Statsbudgetens inkomster kassamässig redovisning....................... 1000 Skatter m.m................................................................................. 5.4.2Förklaring till redovisningen av fysiska och juridiska personers Vidareutveckling av statsbudgeten ..................................................... Skatt på arbete...................................................................................... Skatt på kapital..................................................................................... Skatt på konsumtion och insatsvaror ................................................. 6.3Utgifter och förändringar jämfört med Utgifter per utgiftsområde.................................................................. Förslag till utgiftsförändringar jämfört med Övriga utgiftsförändringar jämfört med Analys av utgiftsutvecklingen 19972007 ......................................... Statliga insatser för vissa lokala arbetsmarknadsregioner (LA- regioner) med anledning av försvarsomställningen .......................... Kommunernas och landstingens budgetar och planer...................... Beräkning av ramen för allmänna bidrag till kommuner .................. Bildande av en ny organisation för den kommunala databasen ....... Löpande uppföljning av systemet för kommunalekonomisk Utdrag ur protokoll vid regeringssammanträde Sysselsättning, arbetslöshet, löne- och produktivitetsutveckling .......................... Finansiellt sparande i EU.......................................................................................... Sysselsättning och arbetslöshet 1994-2004.............................................................. Satsningar på rättvisa och trygghet 20032006 ....................................................... Tillskott till kommunsektorn jämfört med .................................................... Specifikation av ändrade ramar för utgiftsområden samt ändrade och nya Ökningar av anslag.................................................................................................... Investeringsplan för 20052007 .................................................. Fastställda utgiftstak och utfall 20002004 ............................................................. Den offentliga sektorns finansiella sparande........................................................... Av beslutade årsvisa budgetpolitiska mål................................................ Prognos över den offentliga sektorns finansiella sparande samt Utgiftstak för staten 20032007............................................................................... Finansiellt sparande i offentlig sektor...................................................................... Makroekonomiska förutsättningar 20042007 ....................................................... föreslagna och aviserade utgifts- och inkomstförändringar............................. Budgeteffekter i förhållande till föregående år av tidigare beslutade och aviserade samt nu föreslagna utgifts- och inkomstförändringar................. Fortsättning av 4.9 Budgeteffekter i förhållande till föregående år av tidigare beslutade och aviserade samt nu föreslagna utgifts- och Statsbudgetens inkomster 20042007.................................................................... Statsbudgetens utgifter 20042007 ........................................................................ Förändringar av takbegränsade utgifter jämfört med föregående år.................... Statsbudgetens saldo och statsskulden 20042007 ............................................... Statsbudgetens saldo och statens finansiella sparande 20042007....................... Statsbudgetens saldo samt justering för större engångseffekter 20042007 ....... Kommunsektorns finansiella sparande .................................................................. Den offentliga sektorns finanser............................................................................ Totala skatteintäkter, offentliga sektorns inkomster och statsbudgetens Offentliga sektorns skatter redovisade enligt nationalräkenskapernas Totala skatter och statsbudgetens inkomster differenser jämfört med Antaganden och förändringar jämfört med budgetpropositionen ......... Periodiserade bruttoeffekter, indirekt effekt och nettoeffekt för offentlig sektor 20052007 .................................................................................. Regeländringar 19992007, bruttoeffekter i förhållande till föregående år .......... Totala skatteintäkter 20002007 ............................................................................ Skatt på arbete 20032007...................................................................................... Skattepliktiga inkomster 20032007 ..................................................................... Förändring av kommunernas skatteunderlag 20032007................................... Faktisk och underliggande utveckling av skatt 20032007 ............. Statlig inkomstskatt 20032007........................................................................... Skatt på kapital 20032007................................................................................... Skatt på konsumtion och insatsvaror 20032007 ............................................... Skatt på energi 20032007.................................................................................... Utveckling av energi- och koldioxidskatt 20022007 ........................................ Restförda och övriga skatter 20032007 ............................................................. Statsbudgetens inkomster 20032007 ................................................................. Statsbudgetens skatter 20032007....................................................................... Övriga inkomster 20032007............................................................................... Grundavdrag vid inkomstbeskattningen............................................................. Inkomstskatt för olika årslöner 2005 vid Arbetsgivaravgifter och egenavgifter m.m. ......................................................... Skattesatser för olika slag av fastigheter.............................................................. Skattesatser för olika tobaksslag.......................................................................... Skattesatser för olika alkoholslag ........................................................................ Urval av skattesatserna på energi......................................................................... Beräknad förändring av anslagsbehållningar 2005 ................................................ 4 Utgifter 2004 och 2005.......................................................................................... Utgifter per utgiftsområde 20042007.................................................................. Förändring av beräknade utgiftsramar och 2007 jämfört med Förändring av takbegränsade utgifter jämfört med budgetpropositionen föreslagna och aviserade utgiftsförändringar.................................................. Utgifternas procentuella andel av takbegränsade utgifter 19972007............... Kommunsektorns finanser 20032007.................................................................. Utvecklingen av skatteunderlaget 20032007....................................................... Utgiftsområde 25 Allmänna bidrag till kommuner .............................................. Anslaget 48:1 Kommunalekonomisk utjämning................................................... Den offentliga sektorns nettoförmögenhet............................................................ Sysselsättning i olika åldersgrupper......................................................................... Sysselsättningen bland äldre, .................................................................... Antalet sjukpenningdagar 1995-2006...................................................................... Anta13 platser i utvärderingen av Lissabonstrategin 2005................................... Behovet av socialbidrag 1990-2004.......................................................................... Antal fattiga i världen 19812001 .......................................................................... Statsbudgetens saldo 19902007.............................................................................. Statsskulden i miljarder kronor och som andel av BNP ........................................ Löneandel av hushållens förvärvsinkomster ......................................................... Löner i den privata och den offentliga sektorn..................................................... Sjukpenning och arbetslöshetsersättning.............................................................. Intäkts- och utgiftsräntor samt kapitalvinster som andel av BNP Inkomstskatt juridiska personer 19912007......................................................... Juridiska personers inkomstskatt som andel av BNP .......................................... Mervärdesskatt uppdelad på sektorer 2004........................................................... Utveckling av intäkter från mervärdesskatt uppdelad efter sektorer Dekomponering av utgående mervärdesskatt 19992004.................................. Utgående, ingående samt nettomervärdesskatt 19992004 ............................... Konsumtion av olika tobakslag 19972007......................................................... Skatteintäkter per produktslag 19972007.......................................................... Privatinförsel av sprit 20002004......................................................................... Skatt på energi 19972007.................................................................................... Marginalskatt vid olika inkomstnivå ................................................................... Utgiftsprognos jämfört med statsbudgeten ............................ Riktlinjer för den ekonomiska politiken och budgetpolitiken Riktlinjer för den ekonomiska politiken och budgetpolitiken 1.1Fokus på arbete och välfärd Regeringen föreslog stora satsningar för att Att pressa tillbaka arbetslösheten och öka sysselsättningen är en huvuduppgift för regeringen. Arbetslöshet är ett fruktansvärt slöseri med mänskliga och ekonomiska resurser. Regeringen presenterar därför en rad åtgärder för att bekämpa arbetslösheten i ett nytt sysselsättningspaket. Regeringen kommer noga att följa utvecklingen och föreslå ytterligare åtgärder om det visar sig nödvändigt. Den öppna arbetslösheten ska minska till och sysselsättningen öka till . Det långsiktiga målet är full sysselsättning. har klarat sig igenom den senaste internationella lågkonjunkturen utan att behöva ta till omfattande nedskärningar en situation som många andra EU-länder avundas oss. har gått från en ekonomi i kris till en styrkeposition. tillväxt har varit i genomsnitt , vilket är högre än genomsnittet i såväl EU som . har sysselsättningen ökat med cirka 280 000 personer. Det finns all anledning att vara stolt över framgångarna, men ingen orsak att vara nöjd. Många människor i upplever otrygghet. Välfärden räcker inte till. Köerna i vården är för långa, klasserna i skolan för stora och personaltätheten i förskolan för låg. Många kvinnor och barn utsätts för våld i hemmet. Många oroar sig för om välfärden kommer att vara tillräckligt bra . Denna oro måste tas på allvar. Alla ska kunna lita på att välfärdstjänsterna håller hög kvalitet. förbättra tryggheten och rättvisan i budget- propositionen . Det handlade om mer resurser till skolan, vården och omsorgen och bättre villkor för barnfamiljerna och de äldre med låga inkomster. Dessa reformer ligger fast. Kvaliteten i välfärden förbättras. står därutöver inför många andra utmaningar. Globaliseringen, framtidens demografi, miljöproblemen och de sociala och ekonomiska orättvisorna både här i och i världen är några exempel. Regeringen redovisar i finansplanen fem strategier för framtiden. Det handlar om att få fler i arbete, att stärka konkurrenskraft, att göra och världen mer rättvis, att investera i kommande generationers miljö och att få mer välfärd för varje skattekrona. Förutsättningarna för att möta utmaningarna är goda. har flera konkurrensfördelar. är öppet mot omvärlden. Människor i är välutbildade och satsar mycket på forskning och utveckling. har i ett internationellt perspektiv kommit långt när det gäller jämställdhet. har starka offentliga finanser. har tagit viktiga steg i omställningen till ett miljömässigt hållbart samhälle. har ett gott samarbetsklimat och människor i är förändringsbenägna. har mycket att bidra med för att göra världen rättvisare, resurseffektivare och rikare. Denna ekonomiska vårproposition innehåller förslag till riktlinjer för den ekonomiska politiken och budgetpolitiken på både kort och lång sikt. Därmed skapas underlag för en övergripande diskussion om den ekonomiska politiken. Propositionen bygger på en överenskommelse mellan den socialdemokratiska regeringen, och . Oljeprisets utveckling är den främsta osäkerheten i prognosen. En annan osäkerhet är risken för oro på de internationella valuta- marknaderna, till följd av de globala obalanserna. Ett kraftigt dollarfall skulle kunna få negativa konsekvenser för den globala ekonomin. Den internationella konjunkturen förväntas vara fortsatt stark . I fortsätter ekonomin att ut- vecklas väl. Även om både finans- och penning- politiken stramas åt beräknas den inhemska efterfrågan utvecklas starkt. Företagens vinster är höga, vilket ger goda förutsättningar för nyanställningar och investeringar. Dessutom är räntorna fortfarande låga. Tillväxten i bedöms till 2006, till följd av en gradvis starkare arbetsmarknad och en återhämtning i exportsektorn. I Euroområdet minskade tillväxten betydligt . Exporten, som tidigare utgjort den främsta drivkraften i ekonomin, dämpades av stigande oljepriser, en fortsatt euroförstärkning och en svagare global efterfrågan. förblev den inhemska efterfrågan svag. väntas framför allt investeringarna vända uppåt på grund av låga räntor och ökad lönsamhet i näringslivet. Tillväxten i drivs av en stark inhemsk efterfrågan, men exporten hämmas av det starka pundet. I de nordiska grannländerna har hushållens konsumtion stimulerats av en expansiv penning- och finanspolitik. till 2006 väntas konsumtionsutvecklingen vara fortsatt stark. Efter nedgången i den internationella konjunkturen 2001 och den påföljande avmattningen av svensk ekonomi har konjunkturen vänt. Svensk ekonomi bedöms växa 2005. Exporten förväntas gynnas av en stark global utveckling, men efterfrågan på IT- och telekomprodukter och motorfordon som drev upp tillväxten 2004 bedöms växa något långsammare. Dessutom beräknas kronförstärkningen dämpa exporttillväxten. Hushållen väntas fortsätta att öka sin konsumtion tack vare en god reallöneutveckling, låga räntor och sjunkande arbetslöshet. Den offentliga konsumtionen bedöms stiga både 2005 och 2006. -0,5 -0,3 -0,1 (3,0) (3,2) (3,0) 1Bidrag till BNP-tillväxten. 2Av BNP-tillväxten 2004 förklaras av att det är fler vardagar än . Rensat för denna kalendereffekt beräknas tillväxten till 2004. beräknas kalendereffekten till 0 och till -0,. Källor: och . Ett högt kapacitetsutnyttjande i industrin, en god lönsamhet i svenska företag och ett lågt ränteläge har skapat goda förutsättningar för ökade investeringar. som utvecklades starkt , beräknas fortsätta att växa i god takt. Sammantaget väntas de totala investeringarna växa 2006. Förändring från föregående år i procent, om ej annat anges Hushållens nettosparkvot, nivå3 Tysk ränta 10-års statsobligation1 Procent av arbetskraften. Exklusive sparande i avtalspensioner. Procent av BNP. Källor: , , och . I likhet med tidigare konjunkturuppgångar släpar utvecklingen på arbetsmarknaden efter. Trots en stark tillväxt utvecklades arbetsmarknaden svagt . Antalet sysselsatta sjönk och arbetslösheten ökade. De nya jobben väntas främst tillkomma i den privata tjänstesektorn och kommunsektorn. Sysselsättningen i tillverkningsindustrin, som har fallit , bedöms fortsätta att sjunka något. En minskad sjukfrånvaro har en tillfälligt dämpande effekt på sysselsättningsutvecklingen. Sammantaget beräknas sysselsättningen öka med drygt 30 000 personer 2005 och drygt 40 000 personer 2006, och den öppna arbetslösheten minska till av 2006. Stabila priser är en förutsättning för god tillväxt och full sysselsättning. har lagt fast att den övergripande uppgiften för penning- politiken är prisstabilitet. bedriver på denna grund penningpolitiken självständigt. definierar prisstabilitet som att ökningen av konsumentprisindex ska begränsas till med en tolerans på uppåt och nedåt. Regeringen stödjer penningpolitikens inriktning och står bakom inflationsmålet. Tabell 1.4 Sysselsättning, arbetslöshet, löne- och produktivitetsutveckling Anmärkning: I fördes anställda i kyrkan över från kommunala myndigheter till näringslivets tjänstesektor först . Till följd av detta är antalet sysselsatta i offentlig sektor överskattat, och antalet anställda i näringslivet underskattat, med ca 22 000 personer 2000. 2Reguljärt sysselsatta i åldern i procent av befolkningen i den åldersgruppen. 3I procent av arbetskraften. 4Årlig procentuell förändring. Källor: , , och . har förtydligat att det i huvudsak är bedömningen av utvecklingen i UND1X som avgör utformningen av penningpolitiken. UND1X är ett inflationsmått där de direkta effekterna av förändrade räntor, skatter och subventioner har exkluderats. var den genomsnittliga förändringen i UND1X . väntas den genomsnittliga förändringen bli , för att öka till . Inflationen kommer därmed att ligga . En väl fungerande lönebildning är av av- görande betydelse för inflationen och möjliggör lägre arbetslöshet, högre sysselsättning och växande produktion. Arbetsmarknadens parter har tagit ett betydande ansvar. har den nominella löneökningstakten varit ungefär hälften så hög som , som reallöneutvecklingen har varit betydligt bättre. I näringslivet har reallönerna ökat med i genomsnitt . har reallönerna ökat i primärkommunal sektor, i landstingskommunal sektor och i statlig sektor. Arbetsmarknadens parter har ett gemensamt ansvar för att förändringar av relativlöner sker inom ramen för det totala löneutrymmet. Arbetsmarknaden är fortfarande starkt köns- uppdelad. Kvinnor tjänar av vad män tjänar. Om hänsyn tas till ålder, utbildningsnivå, bransch, arbetstid och yrke minskar skillnaden, men endast till . Därutöver arbetar många kvinnor ofrivillig deltid och kvinnor lägger mer tid än män på obetalt arbete. Den skeva fördelningen av betalt och obetalt arbete förstärker inkomst- skillnaderna mellan kvinnor och män. Diagram 1.1 Reallöneutveckling 19702004 -1,0 1970 -2,0 -3,0 -4,0 -5,0 Den nominella löneökningstakten väntas bli lägre än genomsnittet , till följd av lägre löneavtal inom näringslivet, låg inflation och låga inflations- förväntningar. De internationella räntorna har börjat stiga efter att ha fallit under en stor del av 2004. Den amerikanska har höjt sin styrränta till . I har lämnat sin styrränta oförändrad på . De rörliga bostadsräntorna är på historiskt låga nivåer. Räntekostnaden för ett bostadslån på med en bindningstid har sjunkit med . Diagram 1.2 Bostadsräntor 19942005 Aktiebörserna har utvecklats positivt under inledningen av 2005. Ett lågt ränteläge utgör en gynnsam miljö för en fortsatt positiv konjunkturutveckling. Kronan har förstärkts , främst mot dollarn. Mot euron har kronan varit stabil .