prop · GS03111 · 2005-03-31 00:00:00 — De bidragsskyldiga med låga inkomster får behålla mer av sin inkomst när fribeloppet höjs men för de med högre inkomster slår de högre underhållsbeloppen igenom. I denna grupp återfinns även föräldrar med barn boende hos sig vilka i stor utsträckning får en förbättring genom ökat bostadsbidrag. Slutligen bör återigen påpekas att alla redovisade effekter avser ett genomsnitt inom gruppen. För enskilda hushåll kan effekterna vara betydligt större, både positiva och negativa. I underbilaga 1 återfinns resultaten efter ett antal alternativa indel- ningsgrunder. I underbilaga 2 redovisas effekterna för reformens tre delar var för sig. Underbilaga 1 Effekter för familjetyper, ålders- och socioekonomiska grupper Genomsnittlig procentuell förändring av disponibel inkomst till följd av förslagen för olika familjetyper E0: Ensamstående utan barn, E+: Ensamstående med barn, S0: Sammanboende utan barn, S+: Sammanboende med barn, Ö0: Övriga hushåll, Ö+:Övriga med barn Detta diagram visar hur stora genomsnittliga förändringar olika familjetyper får. Ensamstående med barn får den största ökningen. Gruppen övriga hushåll består bl.a. av flergenerationshushåll, kollektiv etc. Gruppen övriga med barn består förutom dessa även av familjer med hemmavarande barn . Ovanstående diagram visar hur förbättringarna fördelas mellan olika åldersgrupper. Gruppen 17 visar förbättringarna för barn upp t.o.m. . Detta är den åldersgrupp som får den största förbättringen. Arb: Arbetare, : Tjänstemän låg o mellan, Tj-h: Tjänstemän högre, Ftg: Företagare och jordbrukare, Ftp: Förtidspensionärer, : Ålderspensionärer, , arbetslösa m fl Ovanstående diagram visar förändringar för olika socioekonomiska grupper. De som återfinns i gruppen övriga är de som vinner mest på förslagen. Gruppen övriga består bl.a. av studenter och arbetslösa. Därefter kommer de som klassificeras som arbetare. Underbilaga 2 Effekter av de tre delreformerna I denna underbilaga presenteras samma typ av diagram som tidigare i Texterna kring dessa är inte så omfattande men för att få ytterligare hjälp med tolkningen av dessa hänvisas till de tidigare diagrammen i denna bilaga eftersom följande diagram är gjorda på Totalt ökar de disponibla inkomsterna med i de Decilindelning DI/KE De ökade bostadsbidragen tillfaller i huvudsak ensamstående med barn, endast decil 1-5 (av hela befolkningen) påverkas. Observera att effek- terna är mycket små. I den grupp som påverkas mest, ensamstående med barn, ökar den genomsnittliga inkomsten . När de olika familjetyperna decilindelas var för sig framgår att inkoms- terna ökar för samtliga inkomstdeciler inom gruppen ensamstående med barn, men att effekten avtar med inkomsten. Bland de samboende med barn är det i huvudsak decil 1 som påverkas. Tilläggsbidrag till studerande med barn Totalt ökas de disponibla inkomsterna med i de Decilindelning DI/KE 3 4 5 6 7 8 9 10 E0 E+ S0 S+ Ö0 Ö+ PE PS PÖ Tilläggsbidraget till studerande med barn har, trots att det inte är inkomstprövat, en tydlig fördelningsprofil där effekten avtar med ökande inkomst. Detta beror på att studerande, i synnerhet de som har barn, i regel återfinns i den nedre delen av inkomstfördelning. I likhet med effekten av bostadsbidragshöjningen är de genomsnittliga inkomstökningarna små. Gruppen ensamstående studerande med barn är förhållandevis liten i urvalet, varför fördelningseffekterna inte blir helt entydiga. Tyvärr kan beräkningar inte göras för dem som är vårdnadshavare men inte har barnet folkbokfört hos sig. Dessa studenter är berättigade till barntillägget men går inte hitta i datamaterialet och definieras enligt statistiken som utan barn. Underhållsstöd Bilaga 2 Totalt ökas de disponibla inkomsterna med i de redovisade beräkningarna. Decilindelning DI/KE E0 E+ S0 S+ Ö0 Ö+ PE PS PÖ Arb Tj-lm Tj-h Ftg Ftp Det ökade underhållsstödet har även det en tydlig låginkomstprofil. Liksom tidigare bör det påpekas att effekterna är små. Den största ökningen av den genomsnittliga disponibla inkomsten är och avser ensamstående med barn. Bidragsskyldiga med förhållandevis goda inkomster är den enda grupp som får minskade inkomster till följd av de ändrade reglerna. Förteckning över remissinstanser som avgivit yttrande över förslagen Ett barntillägg till studerande (2004:53) , , , Social- styrelsen, , , Statskontoret, Myndigheten för skolutveckling, Nationellt centrum för flexibelt lärande, Myndigheten för kvalificerad yrkesutbildning, , , , , , , , , , Handikappförbundens samarbetsorgan, i , universitets studentkår, , , akademikers centralorganisation, , , Förbättrade möjligheter till studiestöd för äldre studerande (/5255/SV) , , , Social- styrelsen, , Statskontoret, Myndigheten för skolutveckling, Nationellt centrum för flexibelt lärande, Myndigheten för kvalificerad yrkesutbildning, , , , , , , , , , Handikappförbundens samarbetsorgan, i , universitets studentkår, , , akademikers centralorganisation, , , Studiestöd för studier utomlands (U2004/5125/SV) , , , , , , , , 2004/05:111 Bilaga 3 Ändringar i bestämmelser om återbetalning (U2004/5321/SV) Kammarrätten i , Länsrätten i , Länsrätten i , , , , i , , Betydelsen av tidigare utbildning utomlands vid beviljning av studiemedel (U2004/2042/SV) Utdrag ur protokoll vid regeringssammanträde . Närvarande: Statsråden , , , , Y. , , , , , M. , , , , , , Regeringen beslutar proposition Förstärkning av studiestödet /05:111. inför, ändrar, upp- 13 b §, 23 §, 25 § Lag (2002:624)