prop · GS03111 · 2005-03-31 00:00:00 — Förslagen har remissbehandlats och en remissammanställning med samma diarienummer finns tillgänglig i Utbildnings- och (U2004/2042/SV). En förteckning över remissinstanserna finns i bilaga 3. Återbetalningsbestämmelser för utomlands bosatta () har på uppdrag av regeringen gjort en översyn av bestämmelserna om återbetalning av studielån för utomlands bosatta avseende de två äldre återbetalningssystemen (U2003/2053/SV). Förslagen har remissbehandlats och en förteckning över remissinstanserna finns i bilaga 3. Remissammanställningen finns tillgänglig i Utbildnings- och (U2003/2053/SV). Inom dåvarande har det slutligen också upprättats en promemoria Ändringar i bestämmelser om återbetalning av studielån (U2004/5321/SV). En förteckning över remissinstanserna finns i bilaga 3. En remissammanställning finns tillgänglig i Utbildnings- och (U2004/5321/SV). Regeringen bedömer att lagförslagen i denna proposition inte innehåller någon sådan reglering som kräver Lagrådets hörande. Det livslånga lärandet skapar förutsättningar för samhällsutvecklingen att gå framåt och lägger grunden för hållbar tillväxt och en framtida välfärd. Det är viktigt att så många som möjligt har reella möjligheter att delta i utbildning och kompetensutveckling, eftersom detta stärker människor och ger dem kraft att möta förändringar i ett allt mer kunskapsintensivt Utbildning är inte längre en avgränsad fråga för ungdomar utan en del av en livslång process. Den enskilde måste ta ställning till vad hon eller han vill lära, hur och när samt även satsa sin tid och sitt Samhället har å sin sida ett ansvar för att möjligheterna och förutsättningarna finns på ett sådant sätt att det gynnar både individen Regeringens politik syftar till att ge fler människor möjlighet till utbildning och möjlighet till ett livslångt Regeringen anser därför att det finns anledning att genomföra vissa förstärkningar inom studiestödssystemet. Studerande med barn kan ha en svår ekonomisk situation. Regeringen har därför presenterat sin avsikt att införa ett barntillägg till studerande i studiestödssystemet. 2004/05:1) förde regeringen fram förslag om en generell satsning på barnfamiljer i form av höjda barnbidrag och flerbarnstillägg. Flerbarnstillägg skall dessutom ges redan från andra barnet. föräldraförsäkringen skall höjas. Förutom detta aviserades redan i 2004 års ekonomiska vårproposition (prop. 2003/04:100) förslag om en satsning på barn i ekonomiskt utsatta familjer. satsning har beräknats till totalt . Bl.a. skall bostadsbidragen och underhållsstödet höjas. ett bidrag till studerande med barn införas. Utgiftsområde 15 Studiestöd beräknas öka med till följd av ett sådant bidrag. I ett modernt kunskapssamhälle är goda möjligheter till livslångt lärande av avgörande betydelse. I budgetpropositionen konstaterades att det inte har varit möjligt att utifrån givna utgångspunkter förverkliga ett system med individuell kompetens- utveckling (IKU). I samma proposition aviserade regeringen i stället bl.a. förändringar i studiemedelssystemet från så att fler äldre ges möjlighet att studera med studiemedel. För detta ändamål har 2006 och beräknats. Dessutom skall möjligheterna till undantag från gällande veckogränser för studiemedel förändras för äldre studerande. De satsningar som presenterades i budgetpropositionen , ett nytt bidrag till studerande med barn och förbättrade möjligheter till studiemedel för äldre, innebär att nya resurser tillförs för att förstärka studiestödssystemet. I denna proposition lämnar regeringen förslag till hur resurserna skall användas och hur modellen med ett tilläggsbidrag närmare skall utformas i studiemedelssystemet och i rekryteringsbidraget till vuxenstuderande samt hur äldre skall få förbättrade möjligheter att finansiera sina studier. Förslagen syftar till att främja barn i ekonomiskt utsatta familjer och att underlätta för föräldrar att studera. För en heltidsstuderande som får studiemedel eller rekryteringsbidrag beräknas detta innebära ett skattefritt bidrag på totalt per studiemånad till den som har vårdnaden om ett barn, för två barn och för tre barn. Beräkningarna gäller för heltidsstudier . Vidare möjliggörs studier med studiestöd för personer längre upp i åldrarna vilket förbättrar möjligheten till livslångt lärande. Tilläggsbidraget till studerande med barn utgör en del av regeringens satsning på barn i ekonomiskt utsatta familjer. Övriga förstärkningar inom familjepolitikens område presenteras i regeringens propositioner Ändrade regler för bostadsbidrag (prop. 2004/05:112) och Ett reformerat underhållsstöd (prop. 2004/05:116). Parallellt med dessa reformer föreslås vissa förändringar i studiemedelssystemet till följd av bl.a. förslag från de myndigheter som administrerar studiestöden. Studiestödssystemet reformerades i grunden och resultatet blev ett mer sammanhållet system där tre stöd slogs ihop till ett, benämnt studiemedel. infördes också ett nytt bidrag, rekryteringsbidrag till vuxenstuderande. En sammanfattande beskrivning av studiemedelssystemet och rekryteringsbidraget lämnas i bilaga 1. CSN har haft regeringens uppdrag att följa upp reform. Fokus för uppdraget var att studera studiemedelssystemets funktion som helhet och att granska effekterna av de nya inslagen i reformen. En rapport har lämnats . Förändringsförslagen rör bl.a. de tre olika återbetalningssystem som är i bruk. föreslås att vissa regler anpassas så att de blir mer enhetliga och att flexibiliteten ökar mellan det nya återbetalningssystemet och de äldre systemen. Förslagen innebär en förenkling för den enskilde, ökad rättssäkerhet och förenklad administration. ÖKS, som inrättades i samband med reformen, har också inkommit med synpunkter på tillämpningen av systemet och förslag till förtydliganden av vissa bestämmelser bl.a. gällande den studerandes Bestämmelserna behöver anpassas till globaliserat samhälle där människor flyttar i större utsträckning . Studiestödssystemet påverkas av utvecklingen av EG-rätten. Justeringar i det nationella regelverket på studiestödsområdet är därför aktuella till följd av utvecklingen av EG-rättens bestämmelser och EG- domstolens praxis. Även reglerna kring återbetalning av studielån för utomlands bosatta behöver anpassas. I de äldre återbetalningssystemen gäller olika regler för återbetalning och nedsättning bl.a. beroende på om låntagaren har en taxerad inkomst i eller inte. I enlighet med rådande rättspraxis föreslås att vissa äldre bestämmelser om återbetalning av studielån anpassas till EG-rätten. Sammantaget innebär dessa förändringar att studiestödssystemet förstärks. Förändringarna skall träda i kraft successivt . 5 Bidrag till studerande med barn 5.1Tilläggsbidrag till studerande med barn Regeringens förslag: Ett nytt bidrag införs till studerande som har barn i syfte att hjälpa barn i ekonomiskt utsatta familjer och för att underlätta för föräldrar att studera. Bidraget benämns tilläggsbidrag och skall lämnas inom ramen för studiemedelssystemet. Arbetsgruppens förslag: Överensstämmer med regeringens. Remissinstanserna: Majoriteten av remissinstanserna tillstyrker att ett bidrag skall lämnas till studerande med barn. , Myndigheten för skolutveckling, Myndigheten för kvalificerad yrkesutbildning, , , , , , , (), Kommuner och Landsting, Handikappförbundens samarbetsorgan, , samt i (LO) tillstyrker arbetsgruppens förslag som helhet. avvisar förslaget om ett tillägg till studerande med barn med hänvisning till att det kan bidra till att studerande etablerar sig senare på arbetsmarknaden. Statskontoret avstyrker förslaget med hänvisning till att kostnadskonsekvenserna är alltför osäkra. () tillstyrker att ett bidrag till studerande skall införas i studiestödssystemet, men anser att det utbildningspolitiska syftet bör ges större vikt vid utformningen av reglerna för bidraget. menar att det föreslagna tillägget kan betraktas som en familjeförmån enligt EG-rätten. () välkomnar regeringens initiativ till ett barntillägg till studerande. De anser vidare att det är mycket bra att tillägget är i form av ett bidrag, vilket gör att det verkligen blir ett tillskott till den ansvarige förälderns kassa. SFS menar dock att tilläggsbidraget utesluter en stor del av de studerande genom att det ges inom ramen för studiemedelssystemet men uttrycker förståelse för att det Prop. 2004/05:111 kopplas till detta system. Skälen för regeringens förslag: Studerande som har barn eller som får barn har i genomsnitt lägre inkomster än förvärvsarbetande med barn. Att föräldrar studerar och inte arbetar leder således till en större ekonomisk utsatthet för barnen. Ett ekonomiskt tillskott till denna studerandegrupp skulle alltså främja barn i ekonomiskt utsatta familjer. skulle tillägget förbättra den ekonomiska situationen och därmed underlätta studievillkoren för studerande som har barn eller får barn . I skrivelsen Ett barntillägg till studerande (2004:53) föreslås att ett ekonomiskt tillskott införs för studerande med barn i form av ett tilläggsbidrag till dagens studiebidrag och lån inom studiemedelssystemets ram. Remissinstanserna är överlag positiva till att ett sådant bidrag införs till studerande med barn och att stödet ryms inom utbildningspolitiken. Totalt har avsatts för att stärka situationen för barn i ekonomiskt utsatta familjer varav 450 miljoner beräknats för ett bidrag till studerande med barn. Regeringen föreslår att de resurser som avsatts för ett bidrag till studerande med barn skall användas för att förstärka det nuvarande studiemedelssystemet i form av ett tilläggsbidrag. Genom att studiemedelssystemet har en bred omfattning och når studerande inom alla utbildningsformer kan tilläggsbidraget bli fördelningsmässigt träffsäkert inom detta system. Regeringen delar således den studiesociala utredningens bedömning, som uttrycks i betänkandet Studerande och trygghetssystemen (SOU 2003:130), att det inte är möjligt att utforma ett särskilt bidrag till gruppen studerande inom något av de familjepolitiska stöden. Det innebär att det nya stödet skall lämnas som ett studiestöd och inte som en familjeförmån. Vem som kan få tilläggsbidrag Regeringens förslag: Tilläggsbidrag får lämnas till personer som uppbär studiemedel och som har vårdnad om barn t.o.m. det kalenderhalvår Bidraget skall vara generellt på så sätt att alla studerande som har rätt till tilläggsbidrag skall få bidraget när de uppbär För varje barn kan högst ett tilläggsbidrag motsvarande bidragsbeloppet vid heltidsstudier lämnas. Det skall ankomma på regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer att utfärda föreskrifter om den närmare fördelningen av tilläggsbidraget mellan vårdnadshavarna och vid olika studieomfattning. Arbetsgruppens förslag: Överensstämmer i allt väsentligt med Arbetsgruppen föreslog dock dels att bidraget skall utgå tills barnet fyller , dels att föräldrarna får dela på ett tilläggsbidrag om båda vårdnadshavarna studerar. Remissinstanserna: De flesta remissinstanser som har uttalat sig CSN anser att tilläggsbidraget skall lämnas fram till dess att barn fyller . (TCO) och anser att bidraget skall lämnas så länge försörjningsplikten och underhållsskyldigheten kvarstår. CSN har påpekat att det inte går att utforma en rättssäker modell för att dela tilläggsbidraget om båda vårdnadshavarna studerar. Nämnden föreslår att bidrag skall lämnas med fullt belopp till båda föräldrarna om båda studerar. välkomnar förslaget men anser att bidraget endast bör lämnas för barn som stadigvarande bor med den studerande vårdnadshavaren. erfarenhet är att det är komplicerat att dela bidrag mellan två föräldrar. TCO, SFS, , och anser att bidraget bör utgå även till vissa studerande som inte är beviljade studiemedel men som läser på studiemedelsberättigande utbildningar. Statskontoret menar att en delning ytterligare skulle försvåra administrationen och förordar ett system där tilläggsbidraget utgår till den vårdnadshavare som studerar under förutsättning att familjens ekonomi motiverar detta. SFS anser att det är mycket bra att tilläggsbidraget är generellt. SFS föreslår ett manuellt ansökningsförfarande för dem som inte har studiemedel. SFS anser också att det är självklart att bidraget, i de fall båda är studerande och uppbär studiemedel, skall delas mellan de bägge vårdnadshavarna. Skälen för regeringens förslag: Ett system med tilläggsbidrag behöver vara förhållandevis enkelt att administrera med bibehållen rättssäkerhet. Det måste vara möjligt att lätt kontrollera att en person som ansöker om studiemedel också har rätt till tilläggsbidrag. Hanteringen behöver av effektivitetsskäl också till stor del vara automatisk. För att få ett rättssäkert och kontrollerbart system behöver personkretsen definieras och avgränsas. Några remissinstanser anser att alla studerande med barn som följer studiemedelsberättigande utbildningar skall kunna få tilläggsbidrag. Att bestämma personkretsen så omfattande skulle dels bli mycket kostsamt, inte minst med hänsyn till alla fritids- och kvällsstuderande och personer som läser enstaka kurser, dels bli mindre träffsäkert eftersom krav på studieomfattning och studieprestation saknas. För rätt till studiemedel fordras bl.a. studier på minst halvtid. Regeringen föreslår därför, av både administrativa och ekonomiska skäl, att rätten till tilläggsbidraget knyts till dem som faktiskt uppbär studiemedel. Motivet är att säkerställa att personer med barn faktiskt bedriver aktiva studier i betydande omfattning och därmed har rätt till stöd. Studiemedel består av bidrag och lån. Lånedelen är frivillig. Det innebär att även den som endast tar bidragsdelen betraktas som studiemedelstagare. Rätten till tilläggsbidrag skall alltså inte knytas till något krav på att den enskilde skuldsätter sig. En övervägande del av de studerande utnyttjar dock möjligheten att låna. Avsikten är alltså att studiemedelstagare som har eller får barn skall ha rätt till tilläggsbidrag. Det nya bidraget skall överensstämma med studiemedelssystemets konstruktion. Det innebär att alla studerande med barn, som i övrigt uppfyller kraven för studiemedel och som är berättigade till tilläggsbidraget, också skall få tilläggsbidraget när de uppbär studiemedel. Någon särskild ansökan om tilläggsbidrag skall inte behövas. Reglerna rörande vem stödet skall utbetalas till måste utformas så att systemet blir rättssäkert och administrationen enkel. Definitionen av barn bör enligt arbetsgruppens mening följa barnbidragsreglerna och knytas Majoriteten av remissinstanserna har ställt sig bakom förslaget. Några förordar dock att tiden med tillägg utsträcks till . Regeringen delar dessa remissinstansers synpunkter att tilläggsbidrag skall kunna lämnas . Denna åldersgräns stämmer bättre överens med den tid som föräldrar har vårdnaden om barn. Att fastställa gränsen till ligger också väl i linje med de övriga insatser som i och med den s.k. barnmiljarden genomförs inom bostadsbidragssystemet och underhållsstödet . Dessutom minskar normalt inte kostnaden för barn . Tilläggsbidrag skall därför kunna lämnas t.o.m. det kalenderhalvår som barnet fyller . En sådan utformning blir också rättvis och oberoende av när barnet är fött. Utöver kravet att den studerande skall finansiera sina studier med studiemedel, skall det fordras att den studerande är vårdnadshavare för barnet/barnen. Att knyta stödet till den vårdnadshavare som barnet stadigvarande bor hos, som förordar, skulle fordra en särskild utredning om boendesituationen i varje enskilt fall. Detta skulle innebära en mer komplicerad handläggning som inte kan skötas maskinellt. Enligt regeringens mening är det inte rimligt med så komplicerade handläggningsrutiner med bedömningar i varje enskilt fall. Många barn bor också växelvis hos båda föräldrarna varför folkbokföringen inte heller kan ge vägledning. Inte heller ur administrativ synpunkt är det möjligt att använda folkbokföringsadressen som urvalsinstrument för alla studerande med barn. Utbetalning till vårdnadshavare är vanligt förekommande i andra samhällsstöd inom familjepolitiken och bedöms som enkelt och rättssäkert. Uppgifter om vem som är vårdnadshavare finns tillgängliga hos . En uppgiftskontroll beträffande vilka studiemedelstagare som är vårdnadshavare kan därför förhållandevis enkelt utföras. Enligt tillgänglig statistik finns det få hushåll med barn där båda föräldrarna studerar, de uppskattas till några tusen. Arbetsgruppen har utgått ifrån att, i de fall båda föräldrarna studerar, stödet antingen skall delas mellan föräldrarna eller endast lämnas till en vårdnadshavare. barntillägg inom vuxenstudiestöden kunde bara lämnas till en studerande förälder, normalt fadern. Gruppen har ur jämställdhetssynpunkt föreslagit att vårdnadshavarna får dela på tilläggsbidraget om båda vårdnadshavarna studerar. Flera remissinstanser, bl.a. , har dock invänt mot ett sådant förfaringssätt. CSN menar också det inte går att utforma en rättssäker modell med delade bidrag. Studiestarten kan ske , studieomfattningen kan vara olika och barn i samma hushåll kan ha olika föräldrar och därmed kan fler vårdnadshavare än två förekomma. Mot denna bakgrund ter det sig mycket svårt att säkerställa ett korrekt beslutsunderlag och förebygga felaktiga utbetalningar. Detta skulle i sin tur medföra att CSN i efterhand skulle kunna komma att återkräva utbetalda tilläggsbidrag. Ett sådant scenario är enligt regeringens mening inte acceptabelt. Det skulle innebära att den enskilde inte kan förutse studiemedlens totalbelopp när studierna påbörjas och att myndigheten inte kan lämna pålitliga beslut. Regeringen anser att endast ett stöd skall kunna lämnas för ett och samma barn. Motivet är främst rättviseaspekten i förhållande till personer som har barn men som inte studerar. Regeringen föreslår därför att för Prop. 2004/05:111 varje barn skall maximalt ett tilläggsbidrag motsvarande bidragsbeloppet vid heltidsstudier kunna lämnas. Om båda vårdnadshavarna studerar och är överens om det skall det vara möjligt att anmäla till CSN hur tilläggsbidraget skall fördelas mellan dem. För det fall vårdnadshavarna inte är överens fordras det ett tydligt regelverk för vem av dem som skall få bidraget. Det skall ankomma på regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer att utfärda föreskrifter om kriterierna för tilläggsbidraget när båda vårdnadshavarna studerar . Regeringens förslag: Tilläggsbidraget skall lämnas som studiemedel och utgår därigenom som ett schablonbelopp, vilket knyts till prisbasbeloppet. Bidraget blir därmed också obeskattat. Beloppet skall inte vara pensionsgrundande. Regeringen får meddela föreskrifter om tilläggsbidragets belopp i förhållande till antal barn och studieomfattning. Beträffande övriga förutsättningar för tilläggsbidraget skall regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer bemyndigas att meddela närmare föreskrifter. Regeringens bedömning: Tilläggsbidraget bör lämnas som ett differentierat stöd beroende på antal barn. Bidraget beräknas vid heltidsstudier kunna lämnas av prisbasbeloppet för det första barnet, av prisbasbeloppet för det andra barnet och av prisbasbeloppet per barn fr.o.m. det tredje barnet. Bidraget för fyra veckors heltidsstudier beräknas därmed till för det första barnet, med för det andra barnet och med per barn fr.o.m. det tredje barnet (priser). Arbetsgruppens förslag: Överensstämmer med regeringens. Remissinstanserna: De flesta remissinstanserna tillstyrker Få instanser berör frågan om barntillägget skall beräknas utifrån antalet barn och frågan om tillägget skall utgå med samma belopp oavsett antal barn eller differentieras. CSN anser att bidraget skall lämnas med ett schablonbelopp som är oberoende av antalet barn. SFS anser att det ur ett barnperspektiv är rimligt att bidraget ges i förhållande till antal barn. Emellertid anser SFS att barntillägget bör utgå med samma belopp för varje barn och att detta bör uppgå till för att få genomslagskraft. TCO förordar att ett högre belopp lämnas för det första barnet och att ett lägre belopp lämnas för det andra barnet och att sedan samma belopp lämnas för därefter följande barn. föreslår att ett lika stort bidrag skall utgå för varje barn. Statskontoret anser att förslaget är komplicerat utformat vad gäller beräkningen av bidraget. Skälen för regeringens förslag och bedömning: Utgångspunkten är att tilläggsbidraget skall utformas så enkelt som möjligt och att det i allt väsentligt skall följa studiemedelssystemets uppbyggnad. Det medför att studiestödsadministrationen inte behöver tyngas onödigt mycket av det nya bidraget och att den enskilde har möjlighet att informera sig om vilka studiestödsregler och belopp som gäller. Regeringen föreslår därför att tilläggsbidragets belopp, precis som studiemedelsbeloppen i övrigt, beräknas och knyts till prisbasbeloppet. Grundprincipen i studiemedelssystemet är att det görs en inkomstprövning för rätt till bidrag. Även det nya tilläggsbidraget bör omfattas av inkomstprövning. Prövningen föreslås ske på samma sätt som dagens system vid rätt till tilläggs- och merkostnadslån. Rätten till dessa lån upphör helt när den studerande på grund av hög inkomst inte har rätt till ordinarie studiemedel. Stödet reduceras inte på grund av inkomst. Endast ett fåtal studerande har inkomster på denna nivå eftersom få kan förena heltidsstudier med ett arbete som sannolikt måste vara av väsentlig omfattning. För att tilläggsbidraget skall bli träffsäkert sett ur barnets perspektiv och för att minimera återkrav av felaktigt utbetalda barntillägg bör tilläggsbidraget följa samma reduceringsprinciper som tilläggslånet. bibehålls inkomst- prövningens syfte, dvs. när den studerande har en så hög inkomst att rätten till studiemedel bortfaller har han eller hon inte heller rätt till något tilläggsbidrag eftersom den studerande då inte längre uppbär studiemedel. Tilläggsbidraget föreslås, i likhet med studiebidraget i studiemedlen, vara skattefritt. Däremot ansåg arbetsgruppen att det saknas anledning att särskilt kompensera studerande med barn genom att även tillgodoräkna beloppet för det nya tilläggsbidraget som pensionsgrundande belopp. Såväl studietid som tid då en förälder är hemma med barn, s.k. barnår, beaktas redan enligt gällande ålderspensionssystem. Remissinstanserna har ställt sig bakom förslaget och regeringen föreslår därför att beloppet för tilläggsbidrag inte skall vara pensionsgrundande. Arbetsgruppen har föreslagit att tilläggsbidraget skall lämnas som ett differentierat stöd beroende på antal barn. Även andra alternativ, ett stöd per barn respektive ett stöd per studerande oavsett antal barn, har övervägts. Vilket alternativ som privatekonomiskt är mest fördelaktigt är beroende av hur många barn familjen har. Remissinstanserna tillstyrker i allt väsentligt att stödet differentieras beroende på antal barn. CSN avstyrker dock att bidraget skall differentieras och föreslår att tilläggsbidraget skall lämnas med ett schablonbelopp som är oberoende av antalet barn. Nämnden framhåller att det är viktigt att slå vakt om principen som gällt och som betonades i studiemedelsreformen , dvs. att skillnader i omkostnader mellan olika studerande bl.a. beroende på försörjningsansvar för barn skall beaktas i andra förmånssystem. Behovet av ekonomiskt samhällsstöd för studerande med barn bör, enligt CSN, främst tillgodoses i den ekonomiska familjepolitiken. SFS och TCO förordar en modell som beaktar barnperspektivet men med något annorlunda utformning. Regeringen konstaterar att remissinstanserna är mycket positiva till att ett bidrag införs till studerande med barn. CSN avråder däremot från den differentierade modell som arbetsgruppen förordat. Få instanser berör frågan om hur bidraget bör utformas. Regeringen delar arbetsgruppens uppfattning att ett differentierat system möter de krav som reformen syftar till på ett tillfredsställande sätt.