prop · GS03162 · 2005-06-14 00:00:00 — Bedömargruppen menar också att de flesta lärosäten inte har reflekterat över vilka jämställdhets- och mångfaldsaspekter som kan läggas på internationalisering och rekommenderar lärosätena att upp- märksamma jämställdhet och mångfald som viktiga kvalitetsaspekter i arbetet med internationalisering. Bedömargruppen påtalar att många av lärosätenas mål- och strategidokument för internationalisering är föråldrade och behöver uppdateras. Bedömargruppen rekommenderar att lärosätena utvecklar sina strategier och tydligare prioriterar bland sina åtgärder. Vidare bör lärosätena enligt rapporten lägga större vikt vid uppföljning och utvärd- ering av internationaliseringsarbetet i syfte att förbättra kvalitets- säkringen. Främst gäller det att systematisera den omvärldsanalys som görs för internationaliseringsarbetet, att vidareutveckla formerna för kvalitetssäkring av samarbetsavtal och att utreda hur resurserna för internationalisering används. Statistiken över ut- och inresande studenter och lärare behöver enligt Prop. 2004/05:162 bedömargruppen också utvecklas. 5.4Nationell strategi för internationalisering av den högre utbildningen Vår omvärld är i ständig förändring och den högre utbildningen behöver utvecklas kontinuerligt. Det gör att också processen att internationalisera den högre utbildningen ständigt måste utvecklas och anpassas till nya förutsättningar. Det krävs ett kontinuerligt och systematiskt arbete med tydliga mål och strategier som leder arbetet framåt såväl på nationell nivå som vid universitet och högskolor. Regeringen formulerar därför i denna proposition en samlad strategi för internationalisering av den högre utbildningen. Strategin tar sin utgångspunkt i befintliga mål för inter- nationalisering på både nationell och internationell nivå. Två huvudskäl för internationalisering har varit vägledande i utform- ningen av strategins innehåll: att främja kulturell förståelse och att främja utbildningens kvalitet. Att främja förståelsen för andra länder, för inter- nationella förhållanden samt för gemensamma problem är med dagens globalisering och ökade internationella rörlighet viktigt för studenternas framtida yrkesliv. Kunskap om och förståelse för andra länder bidrar till att utveckla respekt för och tolerans gentemot andra kulturer samt en förståelse för behovet av internationellt solidaritetsarbete. Det internationella samarbetet kan bidra till nya perspektiv och infallsvinklar i den högre utbildningen och därmed till en högre kvalitet i utbildningen. Kvaliteten på den högre utbildningen är avgörande för konkurrenskraft och för att skall vara ett attraktivt studieland. Ett av skälen för det ambitiösa kvalitetssäkringssystem som införde 2001 var att det internationella utbildningssamarbetet ökar, fler studenter kommer att studera i ett annat land än hemlandet och att det mot den bakgrunden är viktigt att svensk högre utbildning skall kunna bedömas och jämföras i internationella sammanhang. Förtroendet för svensk högre utbildning måste vara fortsatt högt. På samma sätt måste de lärosäten som svenska universitet och högskolor samarbetar med eller som svenska studenter studerar vid ha en utbildning av god kvalitet. Som underlag för arbetet med att utforma den strategi som presenteras i det följande har strategier för internationalisering av den högre utbildningen från ett antal länder som bedömts vara av särskilt intresse för studerats, nämligen , , , Neder- länderna, , och . dokument från ett urval svenska universitet och högskolor har också Vidare har ett stort antal rapporter, nationella och inter- nationella, samt betänkanden och skrivelser från olika utredningar med anknytning till internationaliseringsfrågor granskats i arbetet. Strategin har utformats med hänsyn till ovan redovisade nationella och Prop. 2004/05:162 internationella mål och åtaganden inom utbildningsområdet samt regeringens tidigare bedömningar. På nationell nivå måste de mål i strategin som avser universitet och högskolor överensstämma med de mål som ställts upp i regleringsbreven för universitet och högskolor, liksom med bestämmelserna i högskolelagen (1992:1434) och högskole- förordningen (1993:100) och förordningen (1993:221) för samt andra uttalanden och ståndpunkter som presenterats i olika propositioner, som avser den internationella verksam- heten. Vidare innebär den ovan redovisade svenska politiken för global utveckling att utbildningssektorn har ett ansvar för att verka i sam- stämmighet med andra politikområden i syfte att bidra till en rättvis och hållbar global utveckling. Målen måste även överensstämma med internationella åtaganden som t.ex. de gemensamma europeiska målen inom utbild- ningsområdet som EU har enats om i Lissabonprocessen, de mål och åtaganden som gäller för EU:s utbildningsprogram och målen i Bologna- processen. För att kunna genomföra strategin behöver regelverket i viss mån kompletteras och uppdrag ges. 5.4.3Strategins syfte och tillämpning Regeringen redovisar i strategin sin syn på angelägna mål för att främja internationaliseringen av den högre utbildningen. Strategins syfte är att på ett samlat sätt ange inriktningen för internationaliseringsarbetet på nationell nivå och på lärosätesnivå. Strategin skall vara ett stöd och bidra till ett fokuserat och målmedvetet arbete med internationalisering. Målen i strategin är övergripande och långsiktiga och uttrycker regeringens principiella ställningstaganden. Målen har kompletterats med delmål och kortfattade texter som anger de områden som regeringen bedömer är aktuella att arbeta vidare med. Delmålen utgör en levande del av strategin och skall kunna utvecklas och förändras allt eftersom förhållandena i och omvärlden förändras. Strategin innehåller mål som berör samtliga aktörer inom högre utbild- ning. Statsmakterna beslutar om de övergripande målen för den inter- nationella verksamheten och skapar och förbättrar de strukturella förut- sättningarna för densamma. Det är dock lärosätena som bär det huvud- sakliga ansvaret för genomförandet av strategin och för att strategins intentioner omsätts i praktiskt arbete på det egna lärosätet och blir en del i det dagliga arbetet. 5.4.4Strategi för internationalisering av den högre utbildningen skall vara ett attraktivt studieland för utländska studenter Delmål 1.1 Universitet och högskolor skall erbjuda en internationellt konkurrenskraftig utbildning av hög kvalitet Grundförutsättningen för att vara ett attraktivt studieland är att erbjuda utbildning av hög kvalitet. Kvaliteten skall stärkas genom bl.a. ökad profilering och samverkan mellan lärosäten. Genom att komplettera varandras starka sidor kan lärosätena i samarbete bygga upp konkurrens- kraftiga och internationellt synliga utbildningsmiljöer. De kan genom profilering och samverkan undvika alltför små utbildningsmiljöer och erbjuda studenterna högkvalitativ utbildning. uppgift att genomföra kvalitetsutvärderingar av den högre utbildningen har stor betydelse för detta delmål. För att kunna erbjuda en utbildning som är attraktiv för studenter i andra länder är också strukturfrågorna centrala. En tydlig och jämförbar utbildnings- och examensstruktur underlättar internationella utbyten och samarbeten. I kapitel 6 i denna proposition lämnar regeringen förslag och gör bedömningar som innebär en ny utbildnings- och examensstruktur för den svenska högre utbildningen. Dessa åtgärder skall sammantaget bidra till en anpassning av svensk högre utbildning till de gemensamma mål som utbildningsministrarna har enats om inom Bolognaprocessen. Den svenska högskolan bör ha en så hög kvalitet att det för utländska lärare blir än mer attraktivt än att söka sig till svenska lärosäten. Det bör också finnas ett intresse från lärosätenas sida att söka efter den bästa kompetensen oavsett om den finns inom eller utom landet. Om andelen utländska lärare på svenska lärosäten ökar, finns det goda möjligheter att integrera nya perspektiv och infallsvinklar i utbildningen. Kompetensen och erfarenheterna hos lärare och forskare med utländsk bakgrund och internationell erfarenhet måste tas till vara. Det stora och ökande utbudet av program och kurser på engelska är en annan viktig förutsättning för den internationella konkurrenskraften och attraktivitet som studieland. Det är viktigt att kurser på engelska finns på alla nivåer i högskolan. Undervisning bör också i högre grad än ske på andra främmande språk än engelska. Delmål 1.2 Rekryteringen av utländska studenter skall öka Det finns flera skäl att öka rekryteringen av utländska studenter till svenska universitet och högskolor. De är en tillgång för undervisnings- och forskningsmiljöernas utveckling och kvalitet genom att de kan bidra med nya perspektiv. De kan också bidra till att stärka den internationella miljön och mångfalden, vilket främjar förståelsen för andra kulturer och traditioner som det kan ha stort värde för näringslivets utveckling. utgör de en rekryteringsbas för fortsatt utbildning, forskning och arbete i . Studenter med erfarenheter av svensk utbildning, svensk kultur och svenskt samhällsliv kan dessutom bli goda De kan komma att utgöra en viktig resurs för breddat och fördjupat samarbete mellan och andra länder, inte minst inom näringsliv och handel. Bland annat av denna anledning är det viktigt att utländska studenter erbjuds undervisning i svenska. Det är dock angeläget att det sker ett ömsesidigt internationellt utbyte. som universitet och högskolor i rekryterar fler utländska studenter bör fler svenska studenter studera vid utländska lärosäten. En mer internationell miljö vid lärosätena förväntas gynna både inresande studenter och de svenska studenter som i denna miljö kan få ett ökat intresse för utlandsstudier. Det finns skäl att betona att universitet och högskolor i sina rekryteringsinsatser kan dra nytta av att beakta de prioriteringar som görs inom andra politikområden (t.ex. forsknings-, utrikes-, handels- och biståndspolitik) avseende samarbeten med särskilda länder eller regioner. Genom samstämmighet kan satsningarna ge goda synergieffekter och fungera ömsesidigt stärkande. För att kunna rekrytera ett ökat antal studenter till är informationsinsatser viktiga. Flera myndigheter har i uppdrag att informera om svensk högre utbildning. För att underlätta informationen till utlandet är det viktigt att utveckla olika verktyg som myndigheter och lärosäten kan använda i syfte att informationen skall bli så tydlig och samstämmig som möjligt. Ett exempel på detta är den elektroniska svensk-engelska högre utbildningen som regeringen presenterar i avsnitt 5.8.2. De högskoleutbildade skall vara attraktiva på arbetsmarknaden nationellt och internationellt Delmål 2.1 De högskoleutbildades anställningsbarhet skall stärkas Utvecklingen på arbetsmarknaden innebär att yrkesverksamheten inom de flesta områden har ökande internationella inslag som den internationella rörligheten på arbetsmarknaden ökar. Därför bör utbild- ningen innehålla kunskap om internationella förhållanden inom det aktuella yrkesområdet. På så sätt ökar studenternas möjligheter till arbete såväl i som utomlands. Om svenska utbildningar och examina är jämförbara i förhållande till andra länders utbildningssystem blir dessa lättare att förstå på arbets- marknader i andra länder, och enligt regeringen ökar då möjligheterna till erkännande av studenternas utbildning och därmed möjligheterna att arbeta i ett annat land. Förslag till strukturella förändringar inom högskolan läggs som tidigare nämnts i kapitel 6. Genom EG:s direktiv om erkännande av examensbevis (89/48/EEG och 92/51/EEG) finns ett system för erkännande på arbetsmarknaden, men en tydlighet i systemet underlättar erkännandet (se vidare avsnitt 5.3.3). Bilagan till examensbevis inom grundläggande högskoleutbildning, s.k. Diploma Supplement, har införts för att beskriva utbildningen och dess plats i utbildningssystemet för bl.a. arbetsgivare. Anpassningen av bilagan till examensbevis till gemensamma utbildningsprogram (se avsnitt 5.7) och att införa bilagan även för utbildning på forskarnivå (se avsnitt 6.4.1) syftar till att ytterligare tydliggöra den högre utbildningens innehåll och upplägg för arbetsgivare såväl nationellt som i andra länder. Den ytterligare dimension som utbyten och en internationalisering av utbildningen kan tillföra studenterna i form av personlighetsutveckling, ökad allmänbildning, förbättrade språkkunskaper och kunskap om och förståelse för människor i andra länder och deras förhållanden, attityder och värderingar är också av stor betydelse på arbetsmarknaden. För de studenter som inte tillbringar en studieperiod utomlands är det viktigt att det inom högskolan även sker en internationalisering på hemmaplan. Delmål 2.2 Svenska studenters internationella rörlighet skall öka Studenter har möjlighet att studera utomlands både inom ramen för utbytesprogram och bilaterala utbytesavtal och genom att åka på egen hand som s.k. free mover. Rörligheten är en central del av inter- nationaliseringen, och regeringens ambition är att så många studenter som möjligt skall beredas tillfälle att delta i utbyten med andra länder. Detta är viktigt för studenternas utveckling, den högre utbildningens kvalitet och arbetsmarknadens behov av människor med breda kunskaper och kompetenser. Lärosätena bör också kunna dra nytta av de möjlig- heter till ömsesidig utveckling som skillnader i utbud och profilering mellan lärosätena bidrar till. Regeringen vill därför understryka vikten av lärosätenas engagemang i de internationella utbytesprogrammen för att använda de möjligheter till ömsesidigt internationellt utbyte som erbjuds via dessa. Det är också viktigt att alla lärosäten arbetar aktivt för att underlätta för studenter att förlägga en del av sin utbildning utomlands. I detta arbete bör mångfalds- och jämställdhetsaspekter beaktas så att samtliga studenter ges förut- sättningar för utlandsstudier. För att upprätthålla och öka andelen internationellt rörliga studenter krävs det också att studiemedelssystemet är anpassat till internationella studier och förhållanden. På detta område har regeringen före- slagit vissa anpassningar av regelverket till EG-rätten (Förstärkning av studiestödet, prop. 2004/05:111). Det är viktigt att dessa frågor följs kontinuerligt. En majoritet av studentutbytet sker, av naturliga skäl, med vårt närområde. Det är dock viktigt att har utbyte med länder över hela världen. Avgörande för samarbetet bör dock vara kvaliteten hos de utländska lärosätena så att studenterna får en god utbildning. Kvaliteten i utbildningen är central för att utbildning och examina skall erkännas och kunna tillgodoräknas vid fortsatta studier och på arbetsmarknaden. Det är angeläget att studier utomlands inte innebär att den sammanlagda studietiden förlängs för vare sig den in- eller utresande studenten på grund av att studierna inte erkänns och tillgodoräknas. Det är därför nödvändigt att upplysningar om utbildningens kvalitet och möjligheterna att få utbildningen erkänd och tillgodoräknad alltid delges studenterna vid utbyten. Det är också nödvändigt att lärosätena tillämpar högskole- förordningens generösa bestämmelser om tillgodoräknande. Utbyten med utvecklingsländer är av vikt för att solidariskt stödja dessa länder i deras utveckling inom ramen för vårt gemensamma utvecklingspolitiska ansvar. och högskolor kan t.ex. bistå lärosäten i utvecklingsländer att stärka sin akademiska kapacitet. 2004/05:162 Samarbeten och utbyten med dessa länder är också viktiga för vår egen kunskap om dessa länder och kulturer. En viktig förutsättning för studenternas internationella rörlighet är goda kunskaper i språk. Regeringen anser därför att kunskaper i andra främmande språk än engelska bör premieras vid meritvärdering till högre utbildning (se vidare avsnitt 8.3.3). Det är viktigt att lärosätena ser över sin ansvarsfördelning avseende undervisningen i språk och att de i detta arbete även tar hänsyn till utbudet i andra nordiska länder. Vissa sådana översyner pågår . Enligt högskolornas regleringsbrev har ett antal lärosäten som särskilt åtagande att anordna utbildning i vissa språk. Regeringen har påbörjat ett internt arbete med att se över språkutbildningarna och avser att se över de särskilda åtagandena och vilka språk som det utifrån nationellt intresse bör finnas kompetens i. Regeringen anser att studenterna bör ha tillgång till utbildning i ett stort antal språk, även om utbildningen inte finns på det egna lärosätet. Universitet och högskolor skall bedriva ett aktivt internationaliseringsarbete i syfte att främja utbildningens kvalitet och förståelsen för andra länder och internationella förhållanden Delmål 3.1 Internationaliseringsarbetet skall ingå i lärosätenas reguljära kvalitets- och utvecklingsarbete Enligt mål i regleringsbrev avseende universitet och högskolor skall internationaliseringsarbetet ingå i lärosätets reguljära kvalitets- och utvecklingsarbete. Av kvalitetsutvärdering av universitets och hög- skolors internationaliseringsarbete (se avsnitt 5.3.7) framgår att de flesta lärosäten har utarbetat en handlingsplan eller motsvarande dokument för sitt internationaliseringsarbete. I handlingsplanerna menar lärosätena att internationalisering skall uppnås såväl genom utbyten utomlands som genom undervisning på hemmaplan. Alla studenter skall förberedas för att verka i en internationell miljö, även de som inte har möjlighet eller avsikt att förlägga en del av sina studier utomlands. Detta är enligt regeringen en central aspekt av högskolans internationalisering. Regeringen vill understryka vikten av att internationalisering genomsyrar lärosätenas verksamhet och används för att utveckla verk- samhetens och utbildningens kvalitet. I internationaliseringsarbetet är det viktigt att även jämställdhets- och mångfaldsaspekter uppmärksammas. Det därför viktigt att lärosätena ser över sina mål- och strategidokument. Inom ramen för det nationella regelverket finns det stor frihet för lärosätena att utforma sin egen internationaliseringspolicy och genomföra denna. Arbetet kräver dock ett aktivt förhållningssätt, ett gott stöd för policyn inom lärosätet och ett samlat ansvar för genomförandet. Delmål 3.2 Den internationella rörligheten bland lärare i högskolan skall öka Högskolans lärare är en strategiskt viktig grupp för internationalisering av den högre utbildningen. Genom utbyten och andra utlandsvistelser breddar och utvecklar de sin kompetens och bidrar därmed till förnyelse och utveckling av utbildningen. Internationella erfarenheter är viktiga för att kunna uppmuntra studenter till mobilitet, medverka i utvecklingen av gemensamma utbildningsprogram (se avsnitt 5.7) och bidra till inter- nationalisering på hemmaplan. Det är därför av stor vikt att högskolans lärare får möjlighet att delta i EU:s utbildningsprogram och annan internationell utbytesverksamhet i större utsträckning än . De särskilda stöd för mobilitet som finns för högskolans lärare är framför allt utbytesprogram på svensk, nordisk eller EU-basis. Både Erasmusprogrammet och visar på ett lågt men ökande deltagande för högskolans lärare. Jämfört med det totala antalet lärare har andelen lärare som rest ut genom ökat från /2003/04. Ändå utnyttjas inte utrymme för lärarmobilitet fullt ut. Regeringens mål i regleringsbrevet för Inter- nationella programkontoret för utbildningsområdet om 500 lärar- utbyten i Erasmusprogrammet uppnåddes dock. Detta är mycket positivt och visar att de särskilda åtgärder som programkontoret har vidtagit gentemot denna grupp har lett till resultat. Ett sätt att stimulera högskolans lärare till internationell rörlighet och aktivt arbete med internationalisering är att detta beaktas vid bedöm- ningen av lärarnas pedagogiska skicklighet i samband med anställning och befordran. En viktig uppgift för lärosätena är också att verka för att de praktiska hindren för lärarnas mobilitet undanröjs och att lärosätet aktivt uppmuntrar lärare till mobilitet. Det är viktigt att lärosätena i sitt kompetensutvecklingsarbete erbjuder sina anställda möjligheter till nya internationella erfarenheter. Ett större antal utländska lärare vid svenska lärosäten skulle också kunna bidra till en internationalisering av den högre utbildningen och därmed ett ökat intresse hos svenska lärare att resa ut. Delmål 3.3 Den internationella rörligheten bland studenter i högskolans lärarutbildning skall öka Kraven på en internationell dimension i alla utbildningsformer gör lärare till nyckelpersoner för att nå resultat. På grund- och gymnasieskolenivå anger läroplanerna att verksamheten skall främja ett internationellt perspektiv i lärandet. Internationaliseringen av högskolans lärarutbild- ning är en förutsättning för att de blivande lärarna skall kunna utöva sitt yrke enligt dessa intentioner. Universitet och högskolor bör därför i sin lärarutbildning beakta skolväsendets styrdokument vad avser inter- nationalisering. Den nya svenska lärarutbildningens struktur erbjuder goda möjligheter till mobilitet för lärarstudenterna både i ämnes- och professionsstudierna. I såväl det allmänna utbildningsområdet som i de utbildningsområden som benämns inriktningar, är en del av studierna (motsvarande 10 poäng) verksamhetsförlagda. I den verksamhetsförlagda delen finns stora möjligheter till ett internationellt utbyte som kan komma skolverk- Prop. 2004/05:162 samheten tillgodo. Inom ämnesstudierna är det främst språklärar- studenterna som skaffar sig internationell erfarenhet, men detta bör breddas till fler områden. Som visas i avsnitt 5.3.6 är det endast en liten andel studenter från undervisningsområdet som reser ut inom . I det fortsatta arbetet med internationalisering är det därför av största vikt att lärosäten som bedriver lärarutbildning uppmärksammar såväl behovet av en internationell dimension i utbildningens innehåll och internationalisering på hemmaplan som möjligheterna för lärarstudenterna att göra egna internationella erfarenheter t.ex. genom att delta i utbyten eller göra fältstudier i andra länder. Delmål 3.4 Den internationella dimensionen i utbildningarna skall stärkas Internationaliseringen är en viktig aspekt av utbildningens kvalitet. En internationaliserad utbildning ger studenterna en kunskap om och förtrogenhet med internationella förhållanden och en beredskap för att arbeta i ett internationellt sammanhang. Allra viktigast är dock kanske att en sådan utbildning ger studenterna nya perspektiv på såväl sina egna bedömningar och värderingar som på det område de utbildar sig inom. Utbildningen bör spegla olika kulturer och förhållanden, såväl i industrialiserade länder som i utvecklingsländer. Då endast en mindre andel av studenterna studerar utomlands är det på lärosätesnivå som de största insatserna för att stimulera internationalisering måste göras. Alla studenter bör i sin utbildning få kunskaper rörande internationella förhållanden och en förståelse för andra länder i relation till de områden de studerar. Den internationella dimensionen kan ta sig konkreta uttryck i t.ex. gemensamma utbildningsprogram mellan lärosäten i olika länder (se vidare avsnitt 5.7). Ett annat sätt att göra detta är att ta vara på de kunskaper och erfarenheter som de utländska studenter och lärare som finns vid svenska lärosäten besitter. Svensk högre utbildning bör också spegla och dra nytta av mångfalden i det svenska samhället. När fler och fler i inte självklart delar en gemensam kulturell och etnisk bakgrund är det nödvändigt att högskole- utbildningen utvecklas så att den är lika relevant för alla studenter. Utbildningen skall ta vara på dessa olika erfarenheter och använda dem för att belysa det aktuella ämnet ur olika perspektiv. Det är viktigt att yrkesutbildningar som bl.a. läkar-, och ingenjörs- utbildningarna ger yrkeskunskaper för internationell verksamhet och därmed kan bidra till kunskapsutvecklingen för att lösa globala problem som t.ex. olika hälso- och miljöfrågor.