prop · GS03102 · 2005-05-12 00:00:00 — Endast ett fåtal kommuner ger dessa barn möjlighet till en längre vistelsetid. ändrades reglerna för maxtaxan genom att de högsta avgifterna höjdes. Förändringen innebär att avgifterna höjdes för familjer med en inkomst . För kommunerna innebär förändringen att avgiftsinkomsterna ökar varför det generella statsbidraget till kommunerna sänktes med . Den allmänna förskolan för fyra- och femåringarna skall vara avgiftsfri. Kommunerna har bara rätt att ta ut avgift för barn som är i verksamheten mer än . Hur avgiften beräknas för dessa barn varierar mellan kommunerna. I genomsnitt görs ett avdrag på av ordinarie avgiften för de barn som är i förskolan . Uppföljning av maxtaxan m.m. uppföljning av reformen maxtaxa och allmän förskola m.m. visar att statsbidraget för kvalitetssäkrande åtgärder i förskoleverksamhet och skolbarnsomsorg i allt högre grad används till personal- förstärkningar. Statsbidraget som omfattar och får användas till både personalförstärkningar och kompetensutveckling. har totalt av statsbidraget använts till personalförstärkningar, vilket är en ökning med drygt 15 jämfört med . Merparten, , har använts i förskoleverksamheten. har inom ramen för uppföljningen av maxtaxan studerat om avtalade och faktiska vistelsetider skiljer sig åt. Införande av maxtaxan har resulterat i att avgifterna inte är tidsrelaterade i samma utsträckning som förut. En synpunkt som förts fram är att maxtaxan kan ha leda till att den avtalade tiden i vissa fall vara högre än den faktiska och därmed skulle kommunerna dimensionera verksamheten för mer tid än vad som faktiskt används. studie visar att det i de flesta fall saknas en samlad uppföljning av barnens närvarotider på nivå. Uppföljning av närvarotiderna sker för det mesta på förskolenivå och justeras löpande när behoven ändras. De flesta av kommunerna i studie upplever inte de eventuella skillnaderna mellan faktiska och avtalade närvarotider som ett problem. En lägre beläggning vid vissa tider ger istället utrymme för personalen att planera. Vissa kommuner uppger dock att skillnaderna i närvarotid ibland kan innebära att det blir mer personal i förhållande till antal barn på vissa tider. Andelen inskrivna barn i förskolan har successivt ökat och är 2004 av 15 åringarna. Antalet inskrivna barn i förskolan har ökat med 12 000 till 364 000 innan. En stor del av ökningen kan förklaras av att antalet barn i befolkningen har ökat. Skillnaderna mellan kommunerna minskar och i 8 av 10 kommuner är mellan inskrivna. Andelen inskrivna 15 åringar i familjedaghem är oförändrat . Tabell 5.2 Andel barn inskrivna i förskoleverksamhet och skolbarnsomsorg i respektive åldersgrupp Antal barn i skolbarnsomsorg minskade med 16 000 till 326 000 barn . Minskningen är ett resultat av att antalet 612- åringar minskar. Den totala kostnaden för förskolan uppgick till . Personalkostnadens andel i den kommunala förskolan har ökat från 2003. Avgiftsfinansieringen var i genomsnitt . Den totala kostnaden för fritidshem 2003 var . För fritidshemmen har personalkostnaden ökat från till . Avgiftsfinansieringen var i genomsnitt . fick kommunerna i statsbidrag som ersättning för de minskade avgiftsintäkter maxtaxan innebar samt till kvalitetssäkrande åtgärder. Statsbidraget till personalförstärkningar i skola och fritidshem har inte kommit fritidshemmen till gagn i någon större utsträckning. även för statsbidraget till kvalitetssäkrande åtgärder som ges till kommuner som infört maxtaxa i barnomsorgen. Ett inskrivet barn i förskolan 2003 kostade i genomsnitt , en ökning med jämfört med året innan. barn i familjedaghem är . Ett inskrivet barn i fritidshem 2003 kostade i genomsnitt . Diagrammet nedan visar bland annat ökningen av antalet barn i förskolan och minskningen av antalet inskrivna barn i familjedaghem. Av diagrammet kan man utläsa att Skr. 2004/05:102 kostnader, antal anställda och antalet inskrivna barn har följt varandra väl Diagram 5.1 Utveckling inom förskolan Anm. Personalutveckling avser årsarbetare. Källa: lägesbedömning 2004 (dnr 2004:622). Nedanstående diagram visar motsvarande utveckling i fritidshemmen. Här framgår tydligt att antalet anställda inte följt utvecklingen av antalet inskrivna barn. Diagram 5.2 Utveckling i fritidshem Anm. Personalutveckling avser årsarbetare. Källa: lägesbedömning 2004 (dnr 2004:622). Det offentliga skolväsendet för barn och ungdom I kapitlet redovisas förskoleklass, grundskola, särskola, gymnasieskola och gymnasiesärskola. Särskolan redovisas tillsammans med gymnasiesärskolan. Sameskolans och specialskolans verksamhet är statlig och redovisas därför inte i denna skrivelse. Förskoleklassen är en frivillig skolform inom det offentliga skolväsendet och verksamheten skall betraktas som undervisning i samma mening som i övriga skolformer. Förskoleklassen ersatte 1998 den tidigare sexårs- verksamheten. En avsikt med förskoleklassreformen och integrationen av förskola, skola och fritidshem var att implementera förskolans pedagogiska tradition i skolan, så att lek, skapande och barnens eget utforskande ges större utrymme. utvärdering av reformen visar dock att sexåringarna har fått en mer kunskapsorienterad och ämnesindelad verksamhet än vad som var tänkt. Förskoleklassen ger inte tillräcklig plats för lek och skapande och är inte anpassad till barnens rörelsebehov. Strävan i reformens riktning finns dock och det pågår ett intensivt utvecklingsarbete på många håll. En positiv utvecklingstendens noteras framför allt i stabila arbetslag med kunnig ledning. Höstterminen det år ett barn fyller skall kommunen erbjuda det en plats i förskoleklass så nära barnets eget hem som möjligt. Förskole- klassen skall omfatta minst och vara avgiftsfri för sexåringar till den del verksamheten inte överstiger eller . Enligt skollagen skall utbildningen i förskole- klassen stimulera varje barns utveckling och lärande samt ligga till grund för fortsatt skolgång. gäller Lpo 94 även förskoleklassen, vilket innebär att och förskoleklassen har en gemensam läroplan. Där anges värdegrund tillsammans med mål att sträva mot och riktlinjer. Läroplanen skall stödja integrationen av förskoleklassen, den obligatoriska skolan och fritidshemmet. Många kommuner har valt att integrera förskoleklassen med . Enligt en enkät kommer av alla kommuner att integrera förskoleklasser med den obligatoriska skolan under terminen. En dryg tredjedel av kommunerna svarade att förskole- klassen kommer att arbeta integrerat med under terminen. Kvaliteten på undervisningen i förskoleklassen är delvis kopplad till personalens utbildningsnivå. Personal med pedagogisk högskoleutbildning är viktig för att aktiviteterna inom förskoleklassen skall bli mer planerade, målstyrda och differentierade. pedagogiskt högskoleutbildad personal ligger fortsatt på en relativt hög Skr. 2004/05:102 nivå, /05 är andelen i de kommunala förskoleklasserna 85 Skillnaderna mellan kommunerna är stora. I åtta av tio kommuner varierar andelen högskoleutbildad personal mellan . Andelen personal med pedagogisk högskoleutbildning i fristående skolor var i genomsnitt . /05 går 89 324 barn i förskoleklass, vilket är i stort sett oförändrat jämfört med föregående läsår. Av det totala antalet barn gick i förskoleklass och i förskoleklass med annan huvudman. /2000 har andelen barn som går i förskoleklass med annan huvudman än en kommun ökat . Antalet femåringar i förskoleklass är oförändrat sedan ett par läsår tillbaka och utgör ungefär en procent av det totala antalet barn. Den genomsnittliga personaltätheten i förskoleklass har minskat i jämförelse med föregående läsår och uppgår /05 till 7,3 årsarbetare per 100 barn. Personaltätheten i fristående skolor är något högre, 7,9 årsarbetare per 100 barn. Kostnaden för förskoleklass uppgick till , vilket motsvarar av skolväsendets totala kostnader. Resurserna för förskoleklass har ökat med sedan föregående år. Kostnaden per elev i förskoleklass är i genomsnitt . Den genomsnittliga ersättningen till enskild anordnare var . Skillnaden i kommunernas kostnad per elev är dock mycket stor. Åtta av tio kommuner har en kostnad per elev i intervallet . Enligt skollagen är barn mellan som är bosatta i skolpliktiga, vilket motsvaras av en rätt till utbildning. Som ett komplement till detta fick föräldrar 1991 rätt att begära att deras barn skulle få börja skolan . Denna rätt utvidgades så att kommuner är skyldiga att ge sexåringar plats i om vårdnadshavarna så önskar. Utöver i kan skolplikten fullgöras i särskolan eller specialskolan. Elever med samisk bakgrund kan delta i sameskolans undervisning i årskurserna 1 till 6. Utbildningen i skall enligt skollagen syfta till att ge eleverna de kunskaper och färdigheter och den utbildning i övrigt som de behöver för att delta i samhällslivet. utgör också basen för fortsatt utbildning i gymnasieskolan. Kommunen har en skyldighet att anordna utbildning i för alla elever som har skolplikt och som inte skall gå i särskolan eller specialskolan. En elev har dock rätt att fullfölja sin skolplikt vid en godkänd fristående skola. De mål som styr finns fastställda i skollagen, läroplanen för Skr. 2004/05:102 det obligatoriska skolväsendet, förskoleklassen och fritidshemmet (Lpo 94) och i kursplanerna för . Av skollagen framgår att stöd skall ges till elever som har svårigheter i skolarbetet. I läroplanen finns skolans värdegrund och uppdrag samt mål och inriktning på en rad olika områden, t.ex. kunskaper samt normer och värden. Målen är av två olika slag, dels de mål som skolan skall sträva mot, dels de mål som skolan ansvarar för att alla elever ges möjlighet att uppnå. Det mål- och kunskapsrelaterade betygssystemet tillämpar en tregradig betygsskala: Godkänd, Väl godkänd och Mycket väl godkänd. Betyget Godkänd motsvaras för varje ämne av de mål att uppnå som formuleras i kursplanerna. Elever som inte uppnår målen ges inte slutbetyg utan ett skriftligt omdöme om elevens kunskapsutveckling. För att vara behörig att söka till ett nationellt gymnasieprogram krävs minst betyget Godkänd i ämnena svenska alternativt svenska som andraspråk, engelska och matematik eller motsvarande kunskaper. Av dem som lämnade var behöriga till gymnasieskolan, vilket är en liten minskning jämfört med året innan. Resultat visar att slutbetygen i blir allt bättre, men fortfarande når var fjärde elev inte målen i alla ämnen och det är stora betygs- skillnader mellan flickor och pojkar. Variationerna är även stora mellan kommunerna. Tabell 5.3 Genomsnittligt meritvärde 1999/20002003/04 var det genomsnittliga meritvärdet 206,9 för elever som gick ut skolår nio, vilket är en ökning från föregående läsår. Både flickor och pojkar har ökat sitt meritvärde. Meritvärdet beräknas som summan av betygsvärdena för de 16 bästa betygen i elevens slutbetyg. Det högsta möjliga värdet är 320 poäng. Meritvärdet i fristående skolor ökade till en nivå på 226,1 vilket är betydligt högre än kommunala skolor. Betygsstatistiken visar att elever med utländsk bakgrund hade bättre resultat från än motsvarande grupp . Meritvärdet för elever med utländsk bakgrund var 189,7 för de elever som avslutade skolår nio, vilket är en ökning jämfört med . Andelen behöriga till gymnasieskolan bland elever med utländsk bakgrund minskade dock från till . Minskningen står till stor del pojkarna för. behörighetsgrad från , medan flickornas andel är i stort sett oförändrad med 80,8. finns stora variationer mellan kommunerna. I 8 av 10 kommuner varierar meritvärdet mellan 192 och 217 och andelen behöriga till gymnasieskolan varierar mellan . Variationen i resultat mellan kommunerna beror bl.a. på att andelen elever med utländsk bakgrund varierar mellan kommunerna. På () finns mer uppgifter om betygsresultat både på skol-, kommun- och riksnivå. I databasen () finns uppgifter om skolors resultat. I många kommuner i finns utsatta områden som är präglade av social och etnisk segregation. I dessa områden finns en kraftig över- representation av elever som har svårigheter att nå utbildningens mål. Regeringen beslutade därför att ge den nya Myndigheten för skolutveckling som sitt största och viktigaste uppdrag att arbeta för en förbättrad förskole- och skolsituation i segregerade områden. lämnade myndigheten sin andra delrapport av uppdraget. I rapporten beskrivs bl.a. hur myndigheten använt s.k. utvecklingsdialoger för att stödja de kommuner som valts ut inom uppdraget. Myndigheten framhåller i rapporten att det fortsatta arbetet bör inriktas på bl.a. att utveckla svenskundervisningen för elever med annat modersmål än svenska samt utbildningssituationen för elever som kommer till under senare årskurser. Uppdraget skall slutredovisas . Regeringen har bedömt att det behövs ytterligare insatser för att förstärka resurserna till skolor i segregerade områden. I budgeten aviserade regeringen därför att det skall avsättas sammanlagt till detta ändamål. I internationella undersökningar står sig de svenska eleverna relativt bra. Svenska 15-åringars läsförståelse och kunnande i matematik, problem- lösning och naturvetenskap ligger över genomsnittet i visar resultaten från OECD-undersökningen 2003, vilket också var fallet i 2000. De svenska elevernas särskilda styrka är läsförståelse där endast fyra visar på bättre resultat. Resultaten i matematik och i naturvetenskap visar en svag nedgång. tycks skillnader i prestation mellan skolor och mellan enskilda elever ha ökat. Det finns vissa tecken på att den sociala bakgrunden får större betydelse för svenska elevers resultat. Den internationella undersökningen TIMSS 2003 visar på oroande resultat när det gäller matematik och naturorienterade ämnen (NO). När svenska elever i årskurs 8 jämfördes med elever i andra länder i matematik 1995 klarade de sig mycket bra. I jämförelse med samma länder 2003 har de svenska elevernas medelprestation i matematik sjunkit mer än i något av de andra länderna och ligger nu under genomsnittet för 20 jämförbara länder. De svenska åttornas prestation i matematik och NO-ämnen 2003 ligger på samma eller lägre nivå än sjuornas prestation 1995. utvärdering, Nationella utvärderingen av 2003, bekräftar resultaten från de internationella undersökningarna. Svenska elever har mycket goda kunskaper i engelska, har god förmåga att tala och skriva både svenska och engelska, och är bra på att samarbeta och lösa problem. brister det inom flera viktiga Det är framför allt i läsförståelse, matematik och kemi som elevernas prestationer har försämrats. beslutade regeringen om direktiv för Delegationen för försöksverksamhet med utbildning utan timplan i (Timplanedelegationen). Delegationens uppdrag är att leda, stödja och utvärdera försöksverksamheten med utbildning utan timplan i lämnade delegationen ett delbetänkande där man konstaterade att utvecklingen i de deltagande skolorna har varit positiv under det femåriga försökets första . på en positiv trend i försökets skolor för såväl det samlade meritvärdet och andelen elever med fullständigt betyg som för andelen elever som är behöriga till gymnasieskolans nationella program. betygsutvecklingen i försökets skolor för de båda elevgrupper som annars generellt har sämre resultat, dvs. pojkar och elever med utländsk Uppföljningen och utvärderingen visar även att elevernas inflytande över studierna har ökat. Både lärare och skolledare samt elever och föräldrar är i huvudsak positiva till de arbetssätt som utvecklats i försöket. Det handlar om ett målorienterat arbetssätt som i hög utsträckning tar sin utgångspunkt i den enskilda elevens behov, förutsättningar och intressen samt ett arbetssätt som strävar efter helheter, bl.a. genom ett ökat inslag av ämnes- integration och temaundervisning. Delegationens uppfattning är att timplanen passar dåligt i en mål- och resultatstyrd skola. delegationen att timplanen både kan och bör avskaffas, men har dock valt att avvakta med sin rekommendation tills försöksverksamheten avslutas Antalet elever i nådde /02 sin kulmen och elevantalet beräknas nu stegvis att sjunka . 2004/05 är antalet elever i 1 024 000, vilket är en minskning med knappt 23 000 elever sedan föregående läsår. fristående grundskolor är vilket är en ökning med 0,7 procentenheter /04. Andelen elever i fristående skolor Koncentrationen av fristående skolor är särskilt stor i landets tre storstäder med kranskommuner. har av antalet lärare per 100 elever ökat. Lärartätheten uppgår /05 till 8,1 lärare per 100 elever i kommunala grundskolor, vilket är en förbättring i jämförelse med föregående läsår (8,0). Av de tjänstgörande lärarna hade pedagogisk utbildning, vilket är en mindre ökning jämfört med Skr. 2004/05:102 föregående läsår. I de kommunala skolorna varierade lärartätheten mellan kommuner från 6,2 till 10,8 lärare per 100 elever. Lärartätheten i de fristående skolorna var 7,6 och andelen lärare med pedagogisk utbildning . Riktat statsbidrag till personalförstärkning I statsbudgeten beslutades att ett statsbidrag till kommunerna för personalförstärkningar i skola och fritidshem skulle införas till och med /06. Totalt beräknades ca 15 000 nya lärare och andra specialister kunna anställas i kommunerna. Bidraget har ökats med . överfördes av bidraget till det generella stödet till kommunerna. /04 omfattade bidraget till personalförstärkning . uppföljning visar att det fanns 12 000 fler heltidstjänster inom skola och fritidshem /04 jämfört med /01 om man tar hänsyn till det minskade elevantalet. Uppskattningsvis är 7 740 av dessa tjänster direkt finansierade genom det riktade statsbidraget. Personalförstärkningarna /04 består till av pedagogisk personal såsom lärare, förskollärare, special- pedagoger och fritidspedagoger. Den pedagogiska personalen har ökat med ca 100 årsarbetskrafter i förskoleklassen, 6 700 i , 1 300 i särkskolan, 1 200 i gymnasieskolan och minskat med ca 400 årsarbetskrafter i fritidshemmen. Resterande del av personalökningen utgörs av personalgrupper som skolsköterskor, kuratorer, psykologer och elevassistenter. De största ökningarna av personaltätheten har skett i och i särskolan. Kommuner som ingått överenskommelse med staten genom Kommundelegation, Bostadsdelegation eller har möjlighet att få del av bidraget utan krav på att öka personaltätheten. Endast ett fåtal kommuner har utnyttjat detta undantag. Av bidraget 2003/04 användes till sitt ändamål. För /04 har beslutat om att innehålla bidrag för åtta kommuner. För /03 innehölls bidrag för fem kommuner. Kostnaden för uppgick till . Kostnaden per elev i var . Under större delen av minskade kostnaden per elev men har ökat och är nu högre än 1991. Det är främst kostnaden för undervisning som har ökat . Variationen mellan kommuner i kostnad per elev är stor. I av kommunerna varierar kostnaden per elev . har besparingarna inom upphört och kostnaden per barn och personaltätheten ökar. Diagram 5.3 Utveckling i Index, 1991=100. Anm. Lärarutveckling avser årsarbetare. Källa: lägesbedömning 2004 (dnr 2004:622) . En elev i fristående grundskola kostade i genomsnitt , dvs. i stort sett detsamma som i kommunala skolor (). Fristående grundskolor finansierar sin verksamhet i huvudsak genom bidrag från elevernas hemkommuner. De kommunala ersättningarna till fristående grundskolor ökade från till 63 900 . När man övergripande beskriver kostnader kan det vara svårt att förklara vilka mekanismer det är som faktiskt påverkar kostnadsutvecklingen. Nedan skall ett försök göras för att mer överskådligt visa vad det är som påverkar verksamhetens kostnadsutveckling. Mekanismerna som påverkar kostnadsutvecklingen delas in i tre kategorier demografi, pris- och löneförändringar samt övrigt. Det demografiska kostnadstrycket utgörs av antalet 715-åringar och eftersom i princip alla dessa går i skolan används statistiken över antal elever. Pris- och löneförändringar består av personalens löneökningar samt allmänna kostnadsförändringar för lokaler, skolmåltider etc. Posten övrigt består av allt som inte fångas upp av de två tidigare nämnda kategorierna, bl.a. statliga satsningar, förbättrad/försämrad verksamhet, förändrad produktivitet, förändrad lärartäthet etc. Tabell 5.4 Utveckling av bruttokostnaderna för uppdelat på olika komponenter -0,6 -0,3 -0,6 -0,4 Källor: med data från , Beskrivande data om barnomsorg, skola och vuxenutbildning samt . Löne- och prisutvecklingen förklarar den största delen av kostnadsökningarna. Det demografiska trycket på kostnaderna har avtagit för att t.o.m. vara negativt . Sammanlagt förklarar ändå pris- och löneökningar och antal elever av kostnadsökningarna . Ökad lärartäthet förklarar endast en liten del åren 19992001. Lärartätheten har däremot ökat i och med statsbidraget Personalförstärkning i skolan som betalades ut åren 2001 2003. Andelen av kostnadsökningarna som förklaras av ökad lärartäthet ökade från år . En förklaring till att posten övrigt minskade kan vara att kostnaderna för läromedel, bibliotek, skolmåltider och lokaler ökade i lägre takt än bruttokostnader. I tabellen nedan visas den årliga förändringen av bruttokostnader åren 19982003 samt förändringen per kostnadsslag. Raden övrigt skall inte jämföras med raden övrigt i tabellen ovan. Tabell 5.5 Förändringen av bruttokostnader uppdelat på olika kostnadsslag Miljoner kronor i löpande priser Läromedel, utrustning, bibliotek Källor: med data från , Beskrivande data om barnomsorg, skola och vuxenutbildning samt . Som framgår av tabellen utgör kostnadsökningarna för undervisning och lokaler mellan av de totala kostnadsökningarna förutom då det förklarar i princip hela kostnadsökningen. Kostnaderna för skolmåltider ökar långsammare än de totala kostnaderna, vilket innebär att dess kostnadsandel minskar . Gymnasieskolan är en del av det offentliga skolväsendet, avsedd att påbörjas av ungdomar efter avslutad grundskoleutbildning eller motsvarande fram till och med det första kalenderhalvåret det år de fyller Det är en frivillig skolform och omfattar 17 nationella program samt specialutformade och individuella program. ge grundläggande kunskaper för yrkes- och samhällsliv samt för vidare Beslut om förändringar i gymnasieskolan Regeringen överlämnade propositionen Kunskap och kvalitet elva steg för utvecklingen av gymnasieskolan (prop. 2003/04:140) till som beslutade i enlighet med propositionens Förändringar med anledning av beslutet kommer i huvudsak att träda i kraft för att tillämpas på utbildning som Några av förändringarna är följande: Inom ramen för en kursutformad gymnasieskola införs ämnesbetyg. Vid varje avslutad kurs sätts ett ämnesbetyg, som ersätter tidigare betyg i ämnet och ger en helhetsbedömning av hur långt eleven nått i ämnet. En modern gymnasieexamen införs som ett tydligt kvitto på att eleven fullföljt och tillgodogjort sig gymnasieskolans utbildning. Kvaliteten inom gymnasieskolans individuella program (IV) förstärks. Eleverna som går ett individuellt program kommer från och med den 1 att få rätt till utbildning på heltid. För att öka elevernas valfrihet skall eleverna kunna söka program i andra kommuner även om programmen finns i hemkommunen eller samverkansområdet, s.k. frisökning. Eleverna skall antas i mån av plats efter att sökande från den kommun eller samverkansområdet där utbildningen ges och vissa andra sökande fått plats Kvaliteten i den grundläggande yrkesutbildningen skall öka i den reformerade gymnasieskolan, bl.a. genom en bättre koppling till Lokalt samråd mellan kommun och arbetsmarknadens parter i frågor som rör alla yrkesinriktade utbildningar görs obligatoriskt. elever bör också ges möjlighet till arbetsplatsförlagt lärande som skall relateras till den utbildning eleven har valt. Enligt skollagen (1985:1100) skall alla ungdomar ha lika tillgång till utbildning, som skall vara likvärdig varhelst den anordnas i landet. Gymnasieskolans övergripande mål är att ge eleverna kunskaper och färdigheter samt, i samarbete med hemmen, främja deras harmoniska utveckling till ansvarskännande människor och samhällsmedlemmar. utbildningen skall hänsyn tas till elever i behov av särskilt stöd.