prop · GS03100 · 2005-04-14 00:00:00 — Källor: , Kommuner och Landsting samt för 2005-2007. Som tidigare redovisats, förbättrades kommun- sektorns samlade resultat före extraordinära poster 2004 till ett överskott på . Jämfört med tidigare redovisade prognoser innebär detta en avsevärd förbättring som till stor del beror på en dämpning av kostnadsökningarna. Tillsammans med statliga tillskott väntas en fortsatt förbättring av resultatet före extra- ordinära poster ske 2005 och 2006, då det beräknas uppgå till ca beräknas sektorns samlade resultat försämras till ca . beräknas skatteintäkterna öka med ca , inklusive skattehöjningar som ger i ökade intäkter. väntas tillväxten i skatteunderlaget vara något högre än 2005. Pris- och löneökningar svarar för en stor del av de nominella kostnadsökningarna i kommun- sektorn. Utrymmet för reala kostnadsökningar är därför begränsat, även när skatteunderlaget ökar förhållandevis kraftigt. Den demografiska utvecklingen beräknas öka kraven på verksamhetsvolymen med . Barnomsorgen samt hälso- och sjukvården ökar något snabbare medan utbildning ökar långsammare än genomsnittet. Det demografiska trycket på utbildning beräknas minska 2006 och 2007. Baserat på de förbättrade utsikterna för intäktsutvecklingen och 2006 beräknas den kommunala konsumtionsvolymen öka 2006. beräknas volymökningen till (se tabell 7.2). Konsumtionsutvecklingen torde motsvara en liknande real utveckling av nettokostnaderna. är kostnaderna beräknade utifrån det utrymme som intäkts- utvecklingen medger med restriktionen att resultatet är positivt slutåret. Även de krav på verksamheten som ställs av den demografiska utvecklingen har beaktats. Enligt kalkylen finns det därmed ett utrymme för ambitionshöjningar 2005 och 2006 eftersom konsumtionsvolymen beräknas öka betydligt mer än vad som krävs till följd av den demografiska utvecklingen. En faktor som inte har beaktats är möjligheten till produktivitets- och effektivitets- förbättringar. beräknas antalet sysselsatta i kommunsektorn öka med ca 16 000. Bland annat beräknas det s.k. friåret bidra till sysselsättnings- ökningen. beräknas antalet sysselsatta öka med ca 12 000 och 2007 med ca 6 000. Balanskravet och god ekonomisk hushållning Kommunsektorn uppnådde sammantaget ett positivt resultat (2000 respektive 2001) balanskravet fanns. Sektorns samlade resultat respektive 2003 var dock negativt. Utfallet visar ett positivt resultat på . Enligt det balanskrav som gällt skall ett underskott regleras . Från och med bokslutet skall ett underskott regleras . Om det resultat som är förenligt med balanskravet antas motsvara resultatet före extraordinära poster skulle överskottet 2004 behövt uppgå till , beräknat med utgångspunkt från sektorns sammanlagda resultat, för att reglera underskotten 2002 och 2003. Sektorn som helhet klarade således inte att återställa det egna kapitalet 2004 trots överskottet. För att klara balanskravet 2005 behöver resultatet uppgå till för att återställa tidigare underskott. Hade beräkningen gjorts utifrån de enskilda kommunernas och landstingens över- och underskott hade sektorns sammanlagda resultat under dessa år behövt vara ännu högre. Ett resultat som är förenligt med kravet på god ekonomisk hushållning i enlighet med kommunallagens bestämmelser ställer högre krav än enbart balans i ekonomin. För att kravet skall kunna anses vara uppfyllt bör resultatet i normalfallet ligga på en nivå som realt sett konsoliderar ekonomin. Vid en bedömning av en rimlig resultatnivå bör därför hänsyn tas till bl.a. följande förhållanden: Avskrivningar på historiska anskaff- ningsvärden säkerställer inte möjligheten till reinvesteringar. Därför bör resultatet vara positivt för att skapa utrymme för detta. Resultatet bör täcka ökningen av hela pensionsåtagandet, dvs. även för den del som redovisas som en ansvars- förbindelse. Resultatnivån bör anpassas till kommunens eller risk- exponering och eventuella övriga osäker- hetsfaktorer. Detta skall inte tolkas som att kommunerna och landstingen bör sträva efter stora överskott, utan att varje generation bör bära kostnaderna för den service som generationen själv beslutat om och själv konsumerar. 7.3.2Kommunernas och landstingens budgetar och planer har, på uppdrag av , samlat in uppgifter om kommunernas och landstingens budgetar och planer . Samtliga 20 landsting och 237 av 290 kommuner har lämnat uppgifter. Den genomsnittliga kommunala skattesatsen ökade kraftigt och 2004, sammanlagt . Ökningen 2005 var måttligare, . höjde 23 kommuner och 3 landsting skatte- satserna medan 6 kommuner sänkte dessa. Sammantaget räknar kommunerna respektive landstingen i sina budgetar och planer med ett positivt resultat 2007. I budgeterna räknar kommunerna med ett överskott på ca och landstingen med ett överskott på ca . Med några få undantag bedömer de kommuner och landsting som har besvarat enkäten med att uppnå ett resultat 2005 som är bättre än eller lika med noll, vilket ger en mer positiv bild än de senaste årens utfall. Ovan redovisade bedömningar bygger på att de i budgetpropositionen aviserade tillskotten ligger fast. Därmed ges och ett utrymme för ambitionshöjningar i den kommunala verksam- heten. Detta förutsätter att lönerna i kommuner och landsting följer den allmänna löne- utvecklingen. Trots att resultaten 2005 och 2006 beräknas ligga på en högre nivå än torde de inte nå upp till en nivå som är förenlig med kommunallagens krav på god ekonomisk hushållning. minskar utgiftsutrymmet som resultatet försämras enligt kalkylen. En förbättring av resultatet är därför nödvändig på . Osäkerheten om den samhällsekonomiska utvecklingen är dock betydligt större mot slutet av perioden. Regeringens bedömning är att kommunsektorn behöver tillföras ytterligare resurser och avser att återkomma till detta i budgetpropositionen . För att skapa ett utrymme för ambitions- höjningar måste även tillgängliga resurser utnyttjas så effektivt som möjligt, bl.a. genom att där så är möjligt öka produktiviteten. Staten kan och bör bidra till ökad produktivitet i offentlig sektor, genom att effektivisera sin egen verksamhet och förse kommuner och landsting med de verktyg de behöver för att deras verksamhet ska kunna organiseras effektivare. Ett sätt att uppnå detta är att främja jämförelser och analyser mellan kommuner och mellan landsting (se vidare avsnitt 7.5.1). Den utjämningsavgift vissa kommuner betalar till staten ökar i motsvarande omfattning. På tilläggsbudget föreslås även att ett nytt ramanslag 33:6 Insatser med anledning av försvarsomställningen inom utgiftsområde 19 Regional utveckling skall föras upp på statsbudgeten. Anslaget skall användas för kostnader för tillväxtfrämjande insatser samt för kostnader för omlokalisering av statliga arbetstillfällen i de mest berörda kommunerna med anledning av försvarsomställningen. Finansiering sker genom att det under utgiftsområde 25 Allmänna bidrag till kommuner uppförda anslaget 48:2 Bidrag till 7.4Beräkning av ramen för allmänna särskilda insatser i vissa kommuner och landsting Utgiftsområde 25 Allmänna bidrag till kommuner omfattar fyra anslag om totalt , varav inom ramen för anslaget 48:1 Anslaget utgör dels ett instrument för att ge kommuner och landsting likvärdiga ekonomiska förutsättningar, dels ett styrmedel för att reglera kommun- sektorns samlade finansiella utrymme. I övrigt ingår i utgiftsområdet anslagen 48:2 Bidrag till särskilda insatser i vissa kommuner och landsting, 48:3 Statligt utjämningsbidrag för LSS-kostnader samt 48:4 Bidrag till Rådet för redovisning. Utgiftsutvecklingen för utgiftsområdet framgår av tabell 7.5. Tabell 7.5 Utgiftsområde 25 Allmänna bidrag till kommuner Förslag på tilläggsbudget avseende Överföring till UO 19 på tilläggsbudget Överföring till UO 231 Minskning med 0,6 %1 1Avser anslaget 48:2 Bidrag till särskilda insatser i vissa kommuner och landsting. I denna proposition föreslås på tilläggsbudget att anslaget 48:3 Statligt utjämnings- bidrag för LSS-kostnader ökas med till följd av den ökade omslutningen i minskas med 2005. beräknas anslaget av samma anledning minskas med . Vidare beräknas anslaget 48:2 Bidrag till särskilda insatser i vissa kommuner och landsting minskas med 2006 för att finansiera utgifter inom utgiftsområde 23 Jord- och skogsbruk, fiske med anslutande näringar, till följd av stormen . För att kunna prioritera angelägna reformer avses anslag för förvaltnings- och investerings- ändamål att minska . Minskningen omfattar även anslaget 48:2 Bidrag till särskilda insatser i vissa kommuner och landsting som minskas med 2006 respektive 2007. I tabell 7.6 redovisas anslagsutvecklingen för anslaget 48:1 Kommunalekonomisk utjämning. I budgetpropositionen angavs prelimi- nära siffror avseende 2005 för de bidrag och avgifter som redovisas inom ramen för anslaget. har därefter beslutat preliminärt om bidrag och avgifter . De sammanlagda beloppen framgår av tabell 7.6. redovisas en prognos för inkomstutjämningsbidraget och inkomstutjäm- ningsavgiften, som är de poster som netto utgör den största delen av anslaget. Bidraget respektive avgiften har räknats fram med utgångspunkt i prognosen för skatteunderlagstillväxten (se tabell 7.3). Den relativa skattekraften antas inte förändras för enskilda kommuner och landsting . För övriga poster antas nominellt oförändrade belopp med undantag av införandebidraget som successivt trappas ned. Tabell 7.6 Anslaget 48:1 Kommunalekonomisk utjämning 1I förhållande till vad som redovisades i budgetpropositionen har förts från landstingens till kommunernas anslagspost avseende en tidigare aviserad reglering för ändrat ansvar för förskoleklassens hälsovård (prop. 2002/03:100, utgiftsområde 25). Regleringsbidraget och regleringsavgiften beräknas som skillnaden mellan summan av utjämning, strukturbidrag och införandebidrag och summan av respektive anslagspost. Regle- ringsbidraget och regleringsavgiften fördelas med ett enhetligt belopp per invånare för varje kommun respektive landsting. Det riktade statsbidraget för vuxenutbildning till kommunerna skulle enligt vad som har beslutats inordnas i anslaget för kommunal- ekonomisk utjämning . Kommunerna har kommit olika långt i utvecklingen av den kommunala vuxen- utbildningen. En likvärdig tillgång till vuxen- utbildning i alla kommuner behöver säkerställas, inte minst när arbetsmarknaden präglas av jämförelsevis hög arbetslöshet. Det är viktigt att vuxenutbildningen vidmakthålls på en hög nivå. Regeringen avser att föreslå ny lagstiftning rörande det offentliga skolväsendet för vuxna. Dessutom behöver en större översyn göras av statens styrning och uppföljning av vuxenutbildningen. Det riktade statsbidraget till vuxenutbildning bör därför finnas kvar . Regeringen återkommer med förslag till detta i budgetpropositionen . Det innebär att anslaget och därmed regleringsbidraget till kommunerna 2006 och 2007 kommer att reduceras med respektive år, vilket inte har beaktats i tabell 7.6. Staten har tagit över ansvaret från kommunerna för och finansieringen av vissa påbyggnadsutbildningar inom vuxenutbild- ningen. regeringen med anledning av detta att anslaget 48:1 Kommunalekonomisk utjämning skulle minskas med . Vidare aviserades att anslaget skulle minskas med ytterligare 2006. Under förberedelserna för övertagandet har kostna- derna för de utbildningar som skall överföras till statligt ansvar bedömts bli högre än vad som tidigare beräknats. En överföring med ytterligare bör därför göras 2006. En överkommelse om detta har träffats med . Regeringen återkommer med förslag till detta i budget- propositionen . Detta har inte beaktats i tabell 7.6. 7.5.1Bildande av en ny organisation för den kommunala databasen Ett sätt att förbättra möjligheterna att ta tillvara den effektiviseringspotential som torde finnas i kommunsektorn är att främja jämförelser och analyser mellan kommuner och mellan landsting. Bland annat mot bakgrund av detta har regeringen initierat ett arbete med att ta fram en databas. Uppbyggnadsarbetet med databasen bedrivs av en kommitté med namnet Rådet för kommunala analyser och jämförelser (dir. 2002:91). Rådet skall kvalitetssäkra nyckeltal och initiera olika analyser som ett led i att främja jämförelser mellan kommuner och mellan landsting. Rådet inkom med en skrivelse till , Förslag till organisation för den kommunala databasen efter det att Rådet för kommunala analyser och jämförelser upphört (dnr Fi2003/2268). har remitterat skrivelsen till berörda myndigheter och organisationer. Diskussioner har därefter förts mellan företrädare för samt och om att bilda en ideell förening med huvuduppgift att överta och vidareutveckla den kommunala databasen . Därutöver skall föreningen stödja uppföljningen av måluppfyllelse och resursanvändning i kommuner och landsting, stimulera till jämförelser mellan kommuner och mellan landsting, marknadsföra databasen, utveckla befintliga nyckeltal och ta fram nyckeltal för verksamhetsområden som saknar sådana, kvalitetssäkra de nyckeltal som presenteras i databasen och vidareutveckla statistiken i samverkan med de statistikansvariga myndig- heterna. Avsikten är att staten samt och skall ingå ett avtal om bildandet av den ideella föreningen. En sådan lösning tillämpas redan beträffande Rådet för redovisning. Regeringen återkommer rörande anslagsfrågan i budgetpropositionen . Regeringen gjorde i budgetpropositionen bedömningen att det är rimligt att även stimulera fördjupade och breda samarbetsprojekt som ett led i den pågående strukturomvandlingen. Regeringen återkommer till denna fråga i budgetpropositionen . 7.5.3Löpande uppföljning av systemet för kommunalekonomisk utjämning Regeringen redovisade i propositionen Ändringar i det kommunala utjämningssystemet (prop. 2003/04:155) bedömningen att utjäm- ningssystemet bör följas upp och utvärderas och att en permanent organisation med denna uppgift bör skapas. Regeringen gav en särskild utredare i uppdrag att löpande följa upp det system för kommunalekonomisk utjämning som infördes (dir. 2005:26). svara för en löpande uppföljning och utvärdering av systemet och säker- ställa behovet av dataunderlag för en sådan uppföljning, följa upp förändringar i inkomst- utjämningen och i kostnads- utjämningens olika delar och skapa metoder för en sådan uppföljning, löpande följa verksamhets- och kostnadsutvecklingen i de kommunala verksamheterna, löpande följa förändringar i samhälls- utvecklingen och i de kommunala verksamheterna i de delar som har betydelse för utjämningssystemet, samt följa upp behovet av uppdateringar av kostnadsutjämningens olika delar och vid behov lämna förslag till Dessutom skall utredaren analysera om det finns strukturella kostnadsskillnader som inte beaktas i utjämningssystemet. I direktivet anges vidare vissa frågor som inledningsvis bör prioriteras. Slutligen skall utredaren överväga och föreslå lämplig organisatorisk lösning för en permanent uppföljning av utjämningssystemet och inrikt- ningen på det fortsatta arbetet efter ett uppbyggnadsskede. I första hand skall prövas om verksamheten kan läggas i en befintlig myndighet. Resultatet av arbetet skall redovisas till regeringen . Utredaren skall senast i samband med redovisningen lämna förslag till framtida organisatorisk lösning m.m.