prop · GS0382 · 2005-03-21 00:00:00 — slöts ett fredsavtal, det så kallade , mellan ledarna för landets politiska partier. I genomförandet av avtalet gavs OSSE-missionen en viktig förtroendeskapande roll i samarbete med Skr. 2004/05:82 EU och Nato. Missionen fick också i uppdrag att ansvara för en multietnisk polisutbildning och utbilda 1 000 poliser från landets minoritetsgrupper, främst albansktalande makedonier, för att skapa en poliskår som återspeglar landets befolkning. Utbildningen slutfördes och har bedrivits vid polisakademi i . OSSE- missionen fortsätter att bedriva verksamhet vid akademin i form av vidareutbildning samt utbildning av polisinstruktörer. Vid missionen verkar därtill ett knappt fyrtiotal polisrådgivare, som dels genom närvaro i fält söker bidra till ökat förtroende mellan nationell polis och albansk minoritet, dels arbetar med ett närpolisprogram i samarbete med den lokala polismyndigheten. ställde två poliser till polisakademins förfogande. hölls en folkomröstning om en ny kommunindelning. Frågan hade skapat djup oenighet mellan de slavisk- och albanskspråkiga makedonierna. Folkomröstningen innebar ett vägskäl för landets fortsatta EU-närmande. En decentralisering och reformerad kommunindelning är en förutsättning för genomförandet av , som i sin tur är en förutsättning för EU-närmandet. Då deltagandet endast uppgick till ogiltigförklarades omröstningen, och regeringen kan nu gå vidare med decentraliseringen och genomförandet av . HCNM är verksam i landet med stöd till minoritetsutbildning såväl på universitetsnivå som på gymnasienivå. Missionen omfattar 95 internationella tjänstemän. Ambassadör från leder arbetet . har en väl etablerad fältnärvaro i de fem centralasiatiska länderna. Den första missionen inrättades 1994 i , medan övriga påbörjade verksamheten . Kontoren i kallas för center och har mandat som omfattar främjandet av principer och normer. Verksamheten sker inom ramen för breda säkerhetsbegrepp. Mänskliga rättigheter, ekonomiska och miljörelaterade frågor samt politisk-militära aspekter faller därför alla inom kontorens arbetsområden. aktiviteter i har ökat i omfång , vilket varit i linje med de deltagande staternas önskemål att gradvis omfördela resurser från fältverksamheten på västra till . Trots en ökning av resurserna till går dock alltjämt en liten del av den samlade OSSE-budgeten för fältverksamhet till fältnärvaron i regionen. Konfliktförebyggande projekt i regionen drivs, förutom av center, även av sekretariat och tre institutioner HCNM, ODIHR och RFoM. Många frågor är av regional betydelse varför sökt främja samarbete mellan länderna i . Exempel på sådant regionalt samarbete är ett vattenprojekt som involverar och . Ett annat regionalt projekt rör bistånd med syfte att höja rättssäkerheten genom att skapa förutsättningar för rättvisa rättegångar. Projektet, som genomförs av ODIHR, erhåller gav vidare finansiellt stöd till Skr. 2004/05:82 polisutbildningsinsatser i . Det är viktigt att samarbetet mellan olika organisationer med verksamhet i fält förbättras. I pågår ansträngningar för att förbättra samordningen i . Framtida samarbete skulle kunna fokusera på regionala säkerhetsutmaningar, främjande och stöd till gott styrelseskick och utvecklandet av det civila samhället samt underlättandet av regional ekonomisk återuppbyggnad och utveckling. utnämnde den dåvarande OSSE-ordföranden den förre finländske presidenten till ordförandeskapets personliga representant för . Uppdraget fortsatte , och har delfinansierats av . center i inledde arbetet i den tidigare huvudstaden . inrättades också ett förbindelsekontor i den nuvarande huvudstaden . Centrets mandat är brett, med tyngdpunkt på regionalt samarbete, och omfattar tre dimensioner. hölls parlamentsval i . ställde en valövervakare och två valobservatörer till /ODIHR:s förfogande. Vid jämförelse med tidigare val hade förbättringar gjorts, vilket kunde hänföras till de förändringar som gjorts i vallagen. Brister kvarstår dock innan kan sägas nå upp till internationella standarder. Detta skall förhoppningsvis åtgärdas genom den valreform som planeras. Positivt vad gäller mänskliga rättigheter är att moratorium för verkställande av dödsstraff har införts. Centrets arbete har särskilt fokuserat på utbildning inom olika delar av rättsväsendet, åtgärder mot människohandel samt reformer inom fångvårdssystemet. Vidare har centret sökt skapa uppmärksamhet kring och underlätta informationsspridning om miljöfrågor. Centret har medverkat i tillskapandet av en bilateral vattenkommission mellan och (floderna ) jämte i en workshop om legala metoder att förhindra korruption. Centret har också varit aktivt i att utbilda journalister inom miljö, ekonomi och sociala frågor. Vidare har verksamheten varit inriktad på frågor om handeldvapen och lätta vapen (SALW) samt polisfrågor. har även 2004 lämnat bidrag till vattenkommissionsprojektet. HCNM är verksam i landet för att underlätta den uzbekisktalande minoritetens integration i det kazakiska samhället. Centret har fyra internationella tjänstemän, inräknat ambassadör från , som leder arbetet . ställer en person till kontorets förfogande. center i huvudstaden inledde sitt arbete . öppnades ett fältkontor i i södra med huvudsaklig uppgift att följa situationen i den multietniska Ferganadalen. Centrets mandat är brett, med tyngdpunkt på regionalt samarbete, och omfattar tre dimensioner. Prioriteringarna ligger på val, rättsstatens principer, konfliktförebyggande, regional säkerhet och utbildning. inledde insatser på polisområdet, med fokus på ett polisassistansprogram, vilket syftar till att utbilda närpoliser. De kommande aktiviteterna fokuserar bland annat på kvaliteten på brottsundersökningar, särskilt vad gäller narkotikahandel. ställer en polis till förfogande och bidrar även finansiellt till verksamheten genom stöd till närpolisutbildningen , som leds av den svenske polisen. I samarbete med ODIHR har centret medverkat i framtagandet av en ny vallag och en ny strafflag. När det gäller etnisk representation har den blivit alltmer ensidig till förmån för kirgiser, vilket riskerar att leda till ökade etniska motsättningar. Andra viktiga aktiviteter vid centret är kampen mot korruptionen samt stöd för eget företagande, främst bland kvinnor på landsbygden. Problemen med narkotika- och människohandel ökar, och Osj har utmärkt sig som ett destinations- och transitområde för prostituerade. inrättades på förslag av en OSSE-akademi, öppen för samtliga centralasiatiska länder, vars uppgift är att utbilda och forska om regionala säkerhetsfrågor. /ODIHR sände dock ingen regelrätt valobservatörsmission. I har moratorium införts för verkställande av dödsstraff. har, som tidigare nämnts, givit stöd till upprättandet av en bilateral vattenkommission mellan och . Vidare lämnar bidrag till ett HCNM-projekt om multietniskt polisarbete. Centret har sju internationellt utsända (fyra i Bisjkek och två i Osj). Chef är ambassadör från som tillträdde . har funnits på plats i , då organisationens första kontor i öppnades. Utöver huvudkontoret i finns fem fältkontor. Centrets mandat är brett, med tyngdpunkt på regionalt samarbete, och omfattar tre dimensioner. Enligt mandatet, som reviderades 2002, skall centret utöka verksamheten inom det ekonomiska och miljömässiga området, ge stöd i polisfrågor, gränsbevakning samt bekämpning av människohandel. Parlamentsval kommer att hållas , vilket föranlett ytterligare ansträngningar för att förbättra valprocessen. Den folkomröstning som ägde rum genomfördes på ett icke- transparent sätt och introducerade författningsändringar, däribland möjligheten för presidenten att ställa upp för ytterligare mandatperiod. Han ges således möjlighet att sitta kvar vid makten . FN och avstod från att sända observatörer till folkomröstningen, då de inbjöds i ett för sent skede. Inom den mänskliga dimensionen har centret fokuserat på fängelsereform, arbetskraftsmigration, utbildning i mänskliga rättigheter, förebyggande av tortyr samt på minoriteters rättigheter. undertecknade president lagen om inrättande av moratorium för dödsstraffet. Annan positiv utveckling består i förändringar i brottslagstiftningen och antagandet av en ny polislag. Vidare kan nämnas att ICRC numera får besöka fångar, att nya fristående försäljningsställen för medier upprättats samt att fängelsefrågor flyttats från inrikes- till justitieministeriet. En ny vallag är vidare under utarbetande och har förelagts parlamentet. inledde i samarbete med FSD () ett minröjningsprojekt, som tillsammans med bland annat , och , stödjer. Projektet fortsatte även . Centret leds av ambassadör från och är med sina sexton internationella tjänstemän största mission i . inrättade ett center i landets huvudstad . Centrets mandat är brett, med tyngdpunkt på regionalt samarbete, och omfattar tre dimensioner. Det redan bekymmersamma läget för de mänskliga rättigheterna i förvärrades markant efter ett attentat mot president . Ett 70-tal personer beräknas ha dömts för inblandning i attentatet. I många fall förefaller erkännanden ha framtvingats genom tortyr. Tio stater, däribland , aktiverade därför Moskvamekanism, som ger möjlighet att sända rapportörer till en deltagande stat om det bedöms att ett särskilt allvarligt hot mot uppfyllande av landets åtaganden inom mänskliga dimension föreligger. Den franske OSSE-rapportören överlämnade sin rapport, utan att själv ha fått besöka . Därefter antog FN:s kommission för mänskliga rättigheter en resolution om , där bland annat uppmanades att genomföra Decauxs rekommendationer. En resolution antogs även av . Centret arbetar under svåra förhållanden, men spelar en viktig roll genom att är en av få internationella organisationer på plats i . Vissa mindre projekt har kunnat genomföras, såsom utveckling av små och medelstora företag. Centrets fokus ligger på utbildning, konfliktförebyggande samt främjande av bland annat stabilitet, demokrati och respekt för mänskliga rättigheter. Varken /ODIHR eller några andra utländska observatörer inbjöds att övervaka valet. Parlamentet har antagit en lag som gör det möjligt för presidenten att sitta kvar på livstid. Presidenten har dock antytt att presidentval kan komma att hållas något av . har avskaffat en lag som tidigare gjorde det straffbart att verka i enskilda organisationer som saknar statlig registrering. har ingen utveckling skett vad gäller mediefrihet, utbildningssituationen eller pluralism i det politiska livet. Dock har dödsstraffet avskaffats i landet. har inte deltagit i årliga implementeringsmöten inom den mänskliga dimensionen (HDIM) . Däremot har regeringsföreträdare börjat delta i vissa internationella möten, såsom ekonomiska forum i . Vid centret arbetade till sex internationella tjänstemän, inklusive ambassadör från , som lett arbetet. beslutade att inte förlänga Badescus visering. , , har varit tjänsteförrättande chef . center i inledde arbetet . Inledningsvis var uppgiften att verka som ett sambandskontor för de fem länderna i regionen. När etablerat närvaro i övriga länder beslutades att omvandla kontoret till ett center med uppgift att fokusera verksamheten på . Centrets mandat är brett, med tyngdpunkt på regionalt samarbete, och omfattar tre dimensioner. Vad gäller mänskliga rättigheter har situation försämrats och anklagelser om tortyr har ökat. Internationella organisationer har problem med myndigheterna, bland annat genom krav på omregistrering hos dessa, dock undantaget. Liknande problem upplever även vissa politiska partier. I finns dödsstraffet kvar och avrättningar verkställs. Inom den mänskliga dimensionen omfattar centrets verksamhet främjande av principer, bland annat genom möten med ledare för det offentliga och civila samhället, övervakning av rättegångar och reform av fängelseväsendet. Valexperter har besökt landet och överlämnat synpunkter till myndigheterna. Utbildning av gränsvakter pågår och det finns planer på att hjälpa den uzbekiska polisen att förbättra sitt arbete. Inom ekonomi- och miljödimensionen pågår aktiviteter för att främja entreprenörskap och kvinnligt företagande samt aktiviteter och stöd till lokala enskilda organisationer för att öka miljömedvetenheten. till ett nytt tvåkammarparlament ägde rum . /ODIHR:s hade bistått med att förbättra vallagen. /ODIHR sände en begränsad valövervakningsmission bestående av endast tolv valövervakare, varav två från . Många oegentligheter rapporterades. Verksamheten inom ett projekt med syfte att stärka kvinnors ställning och jämställdheten i landet samt ett projekt för att bekämpa människohandel har fortsatt . Inräknat missionschefen har centret fyra internationella tjänstemän, varav en ställs till förfogande av . Ambassadör från ledde centret 2004. är svensken tjänsteförrättande chef. har funnits på plats i området och har verksamhet i , och . Organisationen arbetar aktivt med att förebygga och söka lösa de konflikter som råder i regionen. Därutöver arbetar man med främjande av mänskliga rättigheter och demokrati, uppbyggnad av rättsstaten samt ett gott samhällsstyre. Även institutioner ODIHR och HCNM bedriver verksamhet i regionen, liksom genom bland annat polisenheten. polisrådgivare har tagit fram omfattande reformprogram för polisväsendet i samtliga tre länder. Av organisationens samlade budget för fältverksamhet går till denna region. har givit stöd till flera projekt i regionen, däribland första mediekonferens i södra , anordnad av medierepresentant i . Ett annat regionalt projekt som stödjer rör bistånd med utvecklandet av standarder för rättvisa rättegångar, som genomförs av ODIHR. Vidare stödjer polisprojekten i och . har tidigare givit stöd till ett regionalt vattenprojekt med syfte att öka samarbetet mellan regionens länder om utnyttjande av vatten från två viktiga floder, Kura och Araks. Den svenska finansieringen av detta projekt sträckte sig fram . arbetar nära EU:s särskilde representant för södra , finländaren , som regelbundet besöker regionen. kontor i inrättades och har mandat att bedriva verksamhet inom hela det breda säkerhetsbegreppet. Kontoret har inte till uppgift att vare sig bevaka eller medla i konflikten i Nagorno- Karabach. Det politiska läget i präglades av konfrontationer mellan opposition och regering. Oppositionens mål var att göra sig av med president genom ett misstroendevotum, då han anklagas för att ligga bakom omfattande valfusk såväl vid presidentvalet som parlamentsvalet . Valen 2003 övervakades av /ODIHR, som i sin slutrapport konstaterade att valen inte motsvarade internationella standarder på flera punkter, som till exempel felaktig rösträkning, hot mot observatörer och bristande valhemlighet. Det inrikespolitiska läget stabiliserades dock . Den dåligt samordnade oppositionen synes ha insett att man missbedömt möjligheterna till spridningseffekter av den så kallade rosornas revolution i . Vissa framsteg har ägt rum vad gäller mänskliga rättigheter . Exempelvis har en lag om alternativ militärtjänstgöring antagits. Denna är dock ännu inte fullt tillämplig, och tar bara delvis hänsyn till och rekommendationer. Arbetet med att förbättra vallagen har gått framåt, men inte heller här har och synpunkter fullt beaktats. Den reformerade vallagen förväntas komma att antas . utsågs av presidenten till landets första ombudsman för mänskliga rättigheter. stödjer ombudsmannens arbete. Situationen för media är en central fråga för . Det finns många aktiva medier som den statliga kontrollen är stark. Den regionala mediekonferens som ägde rum , bland annat med svensk finansiering, var till stor nytta för deltagande armeniska journalister. har två större projekt i landet. Det ena är ett polisprogram inriktat på stärkande av polisutbildningen och utveckling av en närpolismodell. Det andra är ett projekt för omhändertagande av raketbränsle. Ambassadör från leder kontoret . Vid kontoret arbetar ytterligare sex internationella tjänstemän. kontor i huvudstad påbörjade sitt arbete och har mandat att bedriva verksamhet inom hela det breda säkerhetsbegreppet. Kontoret har inte till uppgift att bevaka eller medla i konflikten i . Presidentvalet motsvarade inte internationella standarder. ODIHR presenterade en slutrapport med en rad rekommendationer om förbättringar. samt ODIHR har arbetat på uppföljning av rapporten. Som en del av uppföljningen av presidentvalet har i samarbete med ODIHR övervakat rättegångar mot de oppositionella som anklagats för inblandning i de oroligheter som utbröt i samband med presidentvalet. hölls kommunalval för sedan självständighet. Det totala valdeltagandet var lågt och genomförandet motsvarade inte internationella standarder för demokratiska val. Exempelvis förekom förfalskade valprotokoll och fiffel med röstlistor. Sedan president övertog makten har han benådat drygt 900 fångar, varav vissa är att betrakta som politiska fångar enligt och lokala människorättsorganisationer. Enligt finns det dock fortfarande politiska fångar kvar i landet. undertecknade presidenten ett dekret om en nationell handlingsplan för människohandelsfrågor. har bistått i utarbetandet av planen. Utbildningen av poliser och enskilda organisationer i människohandelsfrågor utgör en del av verksamhet. En annan prioriterad uppgift är ett polisprogram inriktat på stärkande av polisutbildningen, utveckling av en närpolismodell samt förbättrade narkotikautredningar. ger ett finansiellt bidrag till polisprogrammet. Korruptionen i landet är mycket omfattande och har bistått enskilda organisationer i analysen av existerande lagstiftning för bekämpning av korruption. Vid kontoret arbetar sex internationella tjänstemän, inklusive ambassadör från , som leder arbetet . Konflikten mellan och har pågått och främst handlat om , som till övervägande delen är befolkat av kristna armenier. Tiotusentals dödades och en miljon människor drevs på flykt innan en vapenvila trädde i kraft . Vapenvilan respekteras i princip, även om incidenter förekommer då och då. verkar för en förhandlingslösning av konflikten om , vilket sker inom den så kallade Minskprocessen. Det huvudsakliga arbetet sker inom ramen för Minskgruppen, som leds av ett samordförandeskap bestående av , och , i praktiken medlare i konflikten. är tillsammans med ett dussintal länder representerat i Minskgruppen och var under åren 1993- 95 ordförande i gruppen. Kärnfrågorna i förhandlingarna rör framtida status, säkerhetsgarantier för områdets armeniska befolkning samt flyktingfrågan. Hundratusentals azerbajdzjaner lever fortfarande hemlösa och under svåra förhållanden. stod fredsprocessen nästan helt stilla till följd av val i både och . fanns stora förhoppningar från medlarnas sida och samordförandeskapet lyckades få presidenternas godkännande för en serie möten mellan de båda utrikesministrarna i , den så kallade Pragprocessen. Efter ett möte ministrarna emellan ansåg medlarna att det var dags att inleda regelrätta förhandlingar, och man föreslog de båda presidenterna detta i samband med i Astana . föreslog under höstens generalförsamling i FN att situationen i de ockuperade områdena skulle tas upp som en ny dagordningspunkt. Förslaget drogs dock tillbaka och överenskommelse träffades mellan parterna om tillsättande av en undersökningsmission inom ramen för Minskgruppen, med syfte att undersöka frågan om armeniska bosättningar i de av ockuperade områdena runt . Enighet om detta uppnåddes mellan de båda ländernas utrikesministrar i marginalen av i . De bägge parterna var överens om att , , och skulle ingå i en sådan mission, som besöker området 2005. ordförandeskap har en personlig representant för konflikten i , ambassadör från , som innehaft posten . Dennes uppgift är att skapa förtroende mellan parterna bland annat genom att upprätthålla kontakter mellan de politiska och militära ledarskapen samt övervaka vapenvilan. Riksdagsledamoten är parlamentariska församlings särskilde representant för konflikten i . mission i inledde verksamheten och har sitt huvudkontor i . Därutöver finns det ett fältkontor i i den georgiska republiken samt åtta permanenta baser inrättade för övervakning av gränsen till de ryska republikerna Ingusjetien, och . Missionen har även en utsänd person vid FN:s kontor i i den georgiska utbrytarregionen . OSSE-missionen har i uppgift att främja fredsförhandlingarna mellan parterna i den frusna konflikten om . Avseende den likaledes frusna konflikten i Abchasien har FN huvudansvaret för medling, medan framför allt skall bistå FN när det gäller situationen för de mänskliga rättigheterna. Därutöver anger mandatet att missionen skall främja respekt för mänskliga rättigheter och demokrati i hela . Vid presidentvalet valdes till president. övervakade valen, som även om de inte på alla punkter motsvarade internationalla standarder, ändock var en förbättring vid jämförelse med tidigare val. deltog med valobservatörer i valobservatörsmissioner. Konflikten mellan och eskalerade . En överenskommelse om eldupphör ingicks , men trots detta fortsatte sporadiskt våld och ett flertal incidenter resulterade i skadade i den gemensamma fredsbevarande styrkan (JPKF). ägde emellertid ett möte rum mellan den georgiske premiärministern och den sydossetiske ledaren . Mötet resulterade i en överenskommelse om demilitarisering av konfliktzonen och möte i den gemensamma kontrollkommissionen (JCC) för att diskutera genomförandet av demilitariseringen, samt för att utforska möjligheterna till ekonomiska projekt i konfliktzonen. OSSE-ordförandeskapet inbjöd till ett högnivåmöte inom ramen för JCC, men något sådan kom inte till stånd . Spänningarna i ledde vidare till förseningar i genomförandet av projekt för ekonomisk rehabilitering och omlokalisering av flyktingar och internflyktingar i . Från georgisk sida bad man att utöka närvaron på marken. Detta förslag har dock inte accepterats från . placerades poliser från FN i landet. Utbildning av georgiska och abchasiska poliser vid polisskola i pågick . Missionen har ställt en expert på mänskliga rättigheter till förfogande för FN:s kontor för mänskliga rättigheter i Abchasien. Missionen och UNHCR har ett nära samarbete i konfliktområdet i . Vidare är HCNM verksam i Abchasien för att underlätta återvändande av fördrivna etniska georgier till deras tidigare hem i Galiområdet. har lämnat finansiellt stöd till två OSSE-projekt i . Den ena projektet genomförs av HCNM i Abchasien och omfattar utbildning av lärare i georgiska och abchasiska. Det andra projektet rör konfliktlösning och utbildning av internflyktingar och före detta kombattanter. Vid fältkontoret i har bedrivit projekt för insamling Skr. 2004/05:82 och destruktion av lätta vapen. Vapen samlas in i utbyte mot allmänna Relationen mellan och har i perioder varit mycket spänd. har kritiserat för att inte tillräckligt bevaka gränsen mot och förhindra att beväpnande grupper tar sin tillflykt till . Vidare finns fortfarande två ryska militärbaser kvar i . Enligt det avtal som undertecknades mellan och vid i skulle två av de då totalt fyra ryska baserna i vara avvecklade före mitten av 2001 och en överenskommelse om avveckling av de två övriga baserna stå klar före utgången av 2001 (de så kallade Istanbulåtagandena). Denna tidtabell har således endast delvis hållits. har också beviljat pass till och visumlättnader för befolkningen i och utan att inhämta medgivande från , vilket inte bidrar till att minska motsättningarna. gränsövervakningsmission (BMO) upprättades med mandat att rapportera om eventuella gränsöverträdelser vid gränsen mellan och . utvidgades övervakningen till att även omfatta gränsen mot Ingusjetien. utsträcktes verksamheten till gränsavsnittet mot den ryska republiken . De ansträngda relationerna mellan och resulterade 2004 i att beslut om förlängt mandat för BMO inte kunde fattas. Detta leder i sin tur till en successiv nedtrappning, och i slutänden ett upphörande, av BMO om de fortsatta förhandlingarna blir resultatlösa.