prop · GT031 · 2005-09-20 00:00:00 — publicerade kommissionen en rekommendation, SEC (2005) 43, där en interimistisk kravnivå på högst partiklar per km föreslås för partikelutsläppen från lätta dieselbilar som grund för en skatte- lättnad. Denna nivå torde endast kunna nås med effektiva partikelfilter. Tanken är att medlemsstater som vill införa ett ekonomiskt incitament för dieselbilar med låga partikel- utsläpp skall kunna utnyttja denna kravnivå. På uppdrag av regeringen har tagit fram ett underlag för att utforma ett sådant incitament. En sammanställning av remissyttran- dena finns tillgänglig i (dnr N2005/3203/TP). Skälen för regeringens bedömning: I avvaktan på att strängare avgaskrav antas på EU- nivå som tillförsäkrar att de lätta dieselfordonen förses med partikelfilter (eller annan anordning med motsvarande funktion) anser regeringen att det är angeläget att stimulera introduktionen av lätta dieselfordon med särskilt låga partikel- utsläpp. En skattelättnad som gynnar försälj- ningen av sådana fordon bör därför införas. Lättnaden bör utformas i huvudsak på det sätt som föreslagit, och som står i över- ensstämmelse med kommissionens rekom- mendation om en frivillig kravnivå. Detta inne- bär att en särskild miljöklass (Miljöklass 2005 PM) skapas för lätta dieselfordon vars partikel- utsläpp är högst /km och att en skatte- lättnad kopplas till denna miljöklass. Skattelättnaden bör totalt uppgå till per fordon och kunna räknas av mot påförd fordonsskatt om åtminstone . har föreslagit att endast fordon som tas i bruk eller senare skall komma ifråga för den nya miljöklassen. Regeringen avser dock att låta även äldre fordon som uppfyller kraven för den nya miljöklassen komma i fråga för den aktuella skattelättnaden. Ett sådant system kräver dock ytterligare beredning. Arbetet bedrivs med inriktning att ett lagförslag skall kunna lämnas för att träda i kraft . 5.5.8Diesel i arbetsfordon i stormfälld skog Regeringens bedömning: Diesel som används i arbetsmaskiner inom yrkesmässig skogsbruks- verksamhet i det stormdrabbade bör befrias från energi- och koldioxidskatt. Skälen för regeringens bedömning: I en lag- rådsremiss , Skattebefrielse för diesel som används i arbetsmaskiner inom skogs- näringen (dnr Fi 2005/2136), har regeringen redovisat ett förslag om en befrielse från energi- och koldioxidskatt för diesel som används i arbetsmaskiner inom yrkesmässig skogsbruks- Syftet med befrielsen är detsamma som för den i avsnitt 5.4.2 redovisade skattereduktionen för stormfälld skog, att ge incitament till utforsling och omhändertagande av stormskadat virke till de skogsägare vars skog har skadats under stormen . De områden som drabbats av skador av större omfattning i skogsbeståndet med anledning av stormen är belägna i län, , , län, , , och . Skattebefrielsen bör därför geografiskt begränsas till dessa län. För att få del av skattebefrielsen bör krävas att beslutar om att påförd skatt skall återbetalas efter ansökan från den som är berättigad till befrielsen. Den diesel som kan komma i fråga för en skattebefrielse är sådan som används i traktorer, motorredskap och terrängmotorfordon. Skattebefrielsen bör således inte avse skogsnäringens timmertrans- porter på väg. Liksom för skattereduktionen för stormfälld skog fordrar förslaget kommissionens god- kännande från statsstödssynpunkt innan det kan beslutas och träda i kraft. Förslaget har anmälts till kommissionen . Avsikten är att förslaget skall träda i kraft . Regeringens bedömning: Koldioxidneutrala drivmedel bör även efter 2008 ges konkur- renskraftiga skattevillkor. En särskild utredare bör tillkallas för att analysera och lämna förslag på hur alternativa drivmedel långsiktigt bör främjas. Skälen för regeringens bedömning: I budget- propositionen lades huvudkompo- nenterna för en skattestrategi för alternativa drivmedel fast. I budgetpropositionen modifierades den ursprungliga strategin på så sätt att koldioxidneutrala drivmedel befriades från både koldioxidskatt och energiskatt. Regeringen har genom skattestrategin för alternativa drivmedel markerat att detta område är ett av de viktigaste i arbetet med att bygga ett ekologiskt hållbart samhälle. Strategin har lett till att alternativa drivmedel har fått en mycket bred introduktion på den svenska marknaden. Regeringen arbetar också inom EU för att förbättra förutsättningarna för dessa bränslen. Den nuvarande skattestrategin löper ut . Regeringen förklarade i samband med skatte- strategins tillkännagivande att koldioxidneutrala drivmedel även på skall ha de skatte- villkor som krävs för att underlätta en bred introduktion av sådana bränslen på marknaden som överkompensation undviks. Eftersom långsiktiga och förutsebara villkor är nödvändiga för att företag på alternativbränsle- marknaden skall få rimliga förutsättningar att kunna etablera och bygga upp sin verksamhet är det angeläget att redan nu ytterligare precisera detta. Regeringen vill därför göra klart att koldioxidneutrala drivmedel under ytterligare en femårsperiod från utgången av den nuvarande skattestrategin skall garanteras de konkurrens- kraftiga skattevillkor som är nödvändiga. Regeringen avser också att nu tillkalla en särskild utredare för med utgångspunkt från befintligt utredningsmaterial och i samverkan med närliggande utredningar ta fram konkreta handlingsalternativ för hur alternativa drivmedel långsiktigt bör främjas. Förteckningar över remissinstanserna samt en sammanställning av remissyttrandena över delbetänkandet finns tillgängliga i (dnr S2004/5611/FH och S2005/2423/FH). I syfte att bland främst ungdomar minska konsumtionen av sådana drycker, som vänder sig särskilt till denna grupp, föreslår utredningen i slutbetänkandet att det skall införas en tilläggs- skatt på alkoholhaltiga blanddrycker och andra söta alkoholdrycker. Det innebär att den sammanlagda skatten på malt- och vinbaserade blanddrycker, spritbaserade sådana samt alko- holdrycker som inte är att anse som öl, cider, vin, fruktvin, aromatiserat vin, eller sprit blir densamma och att denna totalt sett blir högre än den nuvarande spritskatten. För att nå syftet att minska konsumtionen av dessa drycker föreslår utredningen att alkohol- skatten och tilläggsskatten sammantaget bör överstiga den nuvarande spritskatten . Enligt art. 3 i cirkulationsdirektivet1, måste en tilläggsskatt följa den allmänna systematiken enligt alkoholskattedirektivet.2 Utredningen har föreslagit att tilläggsskatten utformas så att den totala skatten på de olika dryckerna blir lika stor. Enligt lagen (1996:1059) om statsbudgeten skall statens inkomster och utgifter budgeteras och redovisas brutto på statsbudgeten, vilket ansetts innebära att specialdestinerade skatter i princip inte är tillåtna. Det görs dock undantag 5.6.1Tilläggsskatt på vissa alkoholdrycker från principerna om fullständighet och brutto- Regeringens bedömning: En skatt på alkohol- haltiga blanddrycker och vissa andra alkohol- drycker, bör efter ytterligare beredning av hur de beskattningsbara dryckerna skall definieras införas . Skattebeloppen bör motsvara en höjning av den nuvarande sprit- skatten per liter ren alkohol . Skatten bör betalas till förmån för alkohol- förebyggande åtgärder. Utredningens förslag: Alkoholinförselutred- ningen (dir. 2004:3, S 2004:1) har dels överlämnat sitt delbetänkande Var går gränsen? (SOU 2004:86), dels överlämnat sitt slutbetänkande Gränslös utma- ning alkoholpolitik i ny tid (SOU 2005:25) till regeringen. Betänkandena har remissbehandlats. Detta kan ske genom att inkomster uppbärs och medel tas i anspråk för särskilda ändamål utanför statsbudgeten t.ex. verksam- heter som bedrivs med full kostnadstäckning och genom nettoredovisning på statsbudgeten t.ex. vid avgiftsinkomster i en verksamhet som i övrigt är avgiftsfinansierad. Eftersom tilläggsskatten endast får införas om skatten är avsedd för särskilda ändamål, dvs. specialdestinerad (jfr art. 3 i cirkulationsdirek- tivet) föreslår utredningen att intäkterna används för att stärka det förebyggande arbetet mot 1Rådets direktiv /12/EEG av om allmänna regler för punktskattepliktiga varor och om innehav, flyttning och övervakning av sådana varor (EGT nr L 076, 23.3.1992, s. 1, Celex 31992L0012). 2Rådets direktiv /83/EEG av om harmonisering av strukturerna för punktskatter på alkohol och alkoholdrycker (EGT nr L 316, 13.10.1992, s. 21, Celex 31992L0083). alkohol och droger bland ungdomar. Detta anser utredningen bör ske bl.a. genom stöd till sådana frivilligorganisationer som når ut till ungdomar genom annan ordinarie verksamhet, t.ex. idrotts- föreningar, arrangörer av musikaliska aktiviteter, fackföreningsrörelsen och scoutrörelsen. Skälen för regeringens bedömning: Regeringen delar utredningens uppfattning om att det bör införas en skatt på alkoholhaltiga blanddrycker och vissa andra alkoholdrycker, som vänder sig till främst ungdomar, i syfte att minska konsumtionen av sådana drycker. Regeringen bedömer, liksom utredningen, att alkoholskatten och den ytterligare skatten sammantaget bör överstiga den nuvarande sprit- skatten per liter ren alkohol . Utgångspunkten bör vara att den totala skatte- nivån skall vara densamma för de olika kate- gorierna av alkoholhaltiga drycker, beräknat per liter ren alkohol. Regeringen delar slutligen utredningens bedömning om att intäkterna från skatten bör specialdestineras genom att skatten skall betalas till förmån för alkoholförebyggande åtgärder. Regeringen bedömer dock att bl.a. frågan om hur de beskattningsbara dryckerna skall definieras bör belysas och utredas ytterligare. Regeringen avser mot bakgrund härav att åter- komma med ett lagförslag om att det skall införas en tilläggsskatt på alkoholhaltiga bland- drycker och vissa andra alkoholdrycker som bör kunna träda i kraft . Regeringens förslag: Minimipunktskatten på cigaretter höjs från . Skatten på röktobak höjs per kg. Ändringarna träder i kraft . Skälen för regeringens förslag: Skatten på cigaretter tas ut med per styck och av detaljhandelspriset. Skatt skall dock lägst tas ut av den sammanlagda skatten på cigaretter i den mest efterfrågade priskategorin (minimipunkt- skatt). Med detaljhandelspris avses varje ciga- rettprodukts högsta tillåtna detaljhandelspris, inklusive tobaksskatt och annan statlig skatt eller avgift. Detaljhandelspriset fastställs av tillver- karen eller hans representant eller, i fråga om cigaretter som importeras från tredje land, av importören. Enligt gällande EG-regler har medlems- staterna möjlighet att ta ut en minimipunktskatt på cigaretter som säljs till ett lägre pris än detaljhandelspriset på cigaretter i den mest efterfrågade priskategorin, förutsatt att denna punktskatt inte överskrider den punktskatt som tas ut på cigaretter i den mest efterfrågade pris- kategorin. Detta innebär att som mest får det skattebelopp som har fastställts för cigaretter i den mest efterfrågade priskategorin tas ut för cigaretter som har ett lägre detaljhandelspris än dessa. Bestämmelsen skall ge medlemsstaterna en bättre möjlighet att lösa problem med pris- krig eller en dramatiskt ökad tillgång på billiga cigaretter på marknaden. tas en minimi- punktskatt ut för lågpriscigaretter i . Regeringen fastställer det innevarande året den mest efterfrågade priskategorin av cigaretter och den minimi- punktskatt som skall tas ut det nästkommande kalenderåret. Den mest efterfrågade priskate- gorin av cigaretter har fastställts till per förpackning med 20 cigaretter och minimipunktskatten till per cigarett. Priset på denna kategori cigaretter har därefter höjts och är . När regeringen föreslog ett införande av en sådan minimipunkt- skatt bedömde regeringen att det då inte var lämpligt att fastställa minimipunktskatten till med hänsyn till att en sådan höjning av punktskatten på lågpriscigaretter skulle kunna öka risken för smuggling av cigaretter (prop. 2002/03:1, bet. 2002/03:FiU1, rskr. 2002/03:24). Vid en förnyad samlad bedömning finner regeringen dock skäl för att minimipunktskatten bör höjas till av den punktskatt som tas ut på cigaretter i den mest efterfrågade priskategorin. Ändringen föreslås träda i kraft . För att höjningen av minimipunktskatten skall få fullt genomslag redan från föreslår regeringen att minimipunktskatten för , med undantag från de regler som normalt gäller för fastställande av denna, skall fastställas till per cigarett. Skatten på röktobak (rulltobak och piptobak) är per kg medan skatten på cigaretter i den fastställda mest efterfrågade priskategorin , omräknad till kronor per kg, uppgår till per kg. Den relativt låga skatten på röktobak är inte motiverad av folkhälsoskäl. Regeringen föreslår därför att skatten på röktobak höjs något till per kg . Den svenska tobaksmarknaden har väsentligt förändrats genom bl.a. införandet av lågpriscigaretter och olika förpack- ningsstorlekar för cigaretter. Regeringen har därför för avsikt att framöver göra en översyn av beskattningsreglerna särskilt vad gäller cigaret- ter. Förslaget föranleder ändringar i 2 och 8 §§ lagen (1994:1563) om tobaksskatt. Ett lagförslag i ärendet finns i avsnitt 3.10. Regeringens förslag: Reklamskatten på annonser i allmän nyhetstidning sänks från av beskattningsvärdet och reklamskatten i övrigt sänks från av beskattningsvärdet . Beloppet av den skattepliktiga omsättning som berättigar till återbetalning av reklamskatt för dagspress res- 12 respektive 6 miljoner 50 respektive från samma tidpunkt. frågan, med beaktande av de budgetpolitiska målen, bör prioriteras vid kommande budget- beredning. Frågan prioriterades i budgetberedningen 2002, 2003 och 2004 men regeringen fann då, med beaktande av de budgetpolitiska målen, att förutsättningar för finansiering av reklam- skattens avskaffande, alternativt stegvisa avskaf- fande, inte förelåg. Frågan har prioriterats även i årets budgetberedning och regeringen har funnit att förutsättningar nu föreligger för finansiering av ett första steg i avskaffandet av den resterande reklamskatten. Regeringen föreslår därför att reklamskatten på annonser i allmän nyhetstidning sänks från av beskattningsvärdet och att reklam- skatten i övrigt sänks från av beskattningsvärdet. Regeringen föreslår vidare att beloppet av den skattepliktiga omsättning som enligt gällande bestämmelser berättigar till återbetalning av reklamskatt för dagspress res- Förslaget medför att antalet skattepliktiga tidningar klart minskar. Ändringarna föreslås träda i kraft . Förslaget föranleder ändringar i 12 och 24 §§ lagen (1972:266) om skatt på annonser och reklam. Ett lagförslag i ärendet finns i avsnitt 3.6. Skälen för regeringens förslag: reklamskatteutredning föreslog i sitt betänkande Avskaffa reklamskatten! (SOU 1997:53), ett av- skaffande av lagen (1972:266) om skatt på annonser och reklam. Regeringen uttalade i prop. 1997/98:150 att man anser att reklamskatten bör avskaffas. Man konstaterade dock att det saknades förutsättningar att finansiera ett totalt avskaffande av reklamskatten. Eftersom regeringen ansåg att det förelåg särskilt allvarliga problem när det gällde beskattningen av reklamtrycksaker föreslogs ett avskaffande av reklamskatten i denna del. Reklamskatten på reklamtrycksaker avskaffades . tillkännagav för regeringen som sin mening vad skatteutskottet (bet. 2001/01:SkU20, rskr. 2001/02:201) anfört om att reklamskatten bör avvecklas och att (Fi 1999:03) har i betänkandet Mervärdesskatt i ett EG-rättsligt perspektiv, SOU 2002:74, lämnat EG-rättsligt betingade förslag avseende grundläggande begrepp inom mervärdesskatteområdet. Betänk- andet har varit föremål för beredning inom . 2004/05:1, volym 1 s. 223, aviserades att resultatet av beredningen skulle redovisas i en departementspromemoria. Med hänsyn till vad som framkommit vid beredningen gör emellertid regeringen bedöm- ningen att förslagen i stället bör ingå i den större översyn av hela skattesystemet som nämnts i kapitel 1. Avseende vissa redovisningsfrågor kommer en fortsatt beredning att ske separat. Skattefusk medför försämrad välfärd och snedvrider konkurrensen på marknaden. Svartarbete kan leda till sociala problem och utanförskap. Regeringen har därför under en följd av år vidtagit en rad åtgärder för att förbättra skattekontrollen. Regeringen höjer nu ambitionerna på området ytterligare och föreslår att tillfälligt tillförs resurser för att förbättra skattekontrollen och i ökad utsträck- ning åtgärda felaktigheter och fusk (se avsnitt 1.7). Arbetet skall inriktas på särskilda insatser för att öka kontrollen inom bland annat byggbranschen och för att motverka gränsöver- skridande skattefusk. Genomförda och pågående effektiviseringar inom verksamhet medför att resurser frigörs som kan användas för kontroll. har ett omfattande arbete initierats för att genomlysa eventuella brister i lagstiftningen på området. Detta arbete har kommit så långt att regeringen och avser att återkomma till med förslag som syftar till att för- bättra möjligheterna till en effektiv skatte- kontroll. Regeringen avser att lägga fram ett förslag som innebär att skattedeklarationer skall kunna lämnas genom ombud. Detta förväntas kraftigt minska företagens administrativa börda på skatteområdet och frigöra resurser hos . F-skattesystemets funktion har stor betydelse för att motverka skattefusk. Kontrollen av de som fått F-skatt och ej redovisar några intäkter kan bli bättre. har därför föreslagit att ett system med tidsbegränsad F-skatt införs. Regeringen ser nu över alternativa förslag till att förbättra kontrollen av F-skatten där tidsbegränsad F-skatt är ett av de förslag som övervägs närmare. -Svartarbete inom byggbranschen. För att stoppa fusk och svartarbete inom bygg- och anläggningsbranschen remissbehandlades ett förslag till byggentreprenadavdrag och omvänd skattskyldighet för mervärdes- skatt. Förslaget om byggentreprenadavdrag har mött allvarlig kritik av remiss- instanserna. Kritiken rör effektiviteten av förslaget och den ökade administrativa börda det medför. Regeringen avser att lämna ett förslag om omvänd mervärdesskatteskyldighet. Beredningen av ytterligare åtgärder mot fusk inom byggbranschen fortsätter. -Typgodkända kassaregister. skatte- kontrollutredning har lämnat ett betänkande med förslag om krav på typgodkända kassaregister inom kontant- handeln och åtgärder för att effektivisera skattebrottsenheternas verksamhet. Som exempel kan nämnas förbättrat infor- mationsutbyte mellan fiskala verksamhet och skattebrottsenheterna. Be- tänkandet har remissbehandlats och regeringen avser att pre- sentera förslag . -Ökad skattekontroll i vissa branscher. En arbetsgrupp inom har lämnat förslag om förbättrade kontrollmöj- ligheter avseende restaurang-, frisör- och taxibranschen, vilket bl.a. innefattar en skyldighet att föra personalliggare och en möjlighet för personal att vid kontrollbesök efterfråga identiteten hos de verksamma i företaget. Förslaget har re- missbehandlats . Regeringen avser att presentera förslag med anledning av promemorian . Regeringen avser att lämna ett förslag om skyldighet att dokumentera och lämna kontrollupp- gifter om internprissättningstransaktioner. Förslaget syftar till att försvåra skatte- undandragande inom internationella kon- . Folkbokföring sker på fastighet och i den territoriella församling inom där en person folkbokföringsmässigt skall anses bosatt. blev församlings- indelningen en intern kyrklig angelägenhet och antalet församlingar har därefter minskat. Regeringen har bedömt att folkbokföring även i fortsättningen bör ske i den församling inom där personen anses bosatt. Regeringen har dock för avsikt att följa utveck- lingen av församlingsindelningen och dess betydelse för folkbokföringen. 5.10.1Investeringsstöd för konvertering från direktverkande elvärme i bostadshus Regeringen föreslår i denna proposition att ett investeringsstöd för konvertering från direktverkande elvärme i bostadshus införs. Motiven för förslaget redovisas i avsnitt 7.1.9 (UO21, energi, vol. Stödet ges till ägare av småhus, flerbostadshus samt bostadsanknutna lokaler och tillgodoförs ägaren genom kredi- tering på sådant skattekonto som har upprättats för denne enligt 3 kap. 5 § skattebetalningslagen (1997:483). Ett lagförslag i ärendet finns i avsnitt 3.4. takt med att konkurrensen på de internationella marknaderna hårdnar. Mot bakgrund av den stora betydelse som forskning och utveckling har för det svenska näringslivets konkurrenskraft bör det enligt regeringens mening införas ett särskilt stöd för att stimulera forskning och utveckling i företagssektorn. Stödet bör utgå efter ansökan som prövas och beslutas av en myndighet med särskild kompetens att göra bedömningar inom området forskning, utveckling och produktut- veckling, och tillgodoföras stödmottagaren genom en kreditering på dennes skattekonto. Det innebär att det är Verket för innovations- system, , alternativt Verket för näringslivsutveckling, , som kommer i fråga för att pröva och besluta om stödet. För stödet avsätts och framåt en årlig kostnadsram om 200 miljoner 5.10.2Investeringsstöd för konvertering kronor. Den närmare utformningen av stödet från oljeuppvärmning i bostadshus kräver en fortsatt beredning men regeringen Efter samma modell som föreslås gälla för investeringsstödet för konvertering från direkt- verkande elvärme i bostadshus aviserar regeringen i avsnitt 7.1.10 (UO21 energi vol. 11,) ett likartat stöd vid konvertering från olje- uppvärmning i bostadshus. Även detta stöd skall tillgodoföras ägaren genom kreditering av dennes skattekonto. För åtgärden avsätts en årlig ram om för åren 2006 2010. Inom denna ram skall rymmas ett stöd på för solvärme. 5.10.3Forskning och utveckling i företagssektorn stimuleras Framsteg inom forskning och utveckling är av stor betydelse för tillväxt och sysselsättning. Detta gäller i än högre grad för en liten och öppen ekonomi som den svenska. Vid en internationell jämförelse lägger svenska företag ner en stor del av sina kostnader på forskning och utveckling. Detta gäller dock främst stora företag. Eftersom det är angeläget att även mindre och medelstora företag ökar sina sats- ningar inom forskning och utveckling finns det skäl att stimulera sådana satsningar i dessa före- tag. Den internationella trenden är också att allt fler europeiska länder prövar olika system för att stimulera forskning och utveckling i företagen i avser att utforma ett förslag om stöd för stimulans av forskning och utveckling i företags- sektorn med inriktning att det skall kunna börja tillämpas . 5.11Skatter och administrativ börda för företagen Regeringens bedömning: Den administrativa börda som företagen har för att hantera regel- verken inom skatteområdet bör ha minskat i för- hållande till nivå. En slutlig avstämning av målet görs då samtliga områden för regel- förenkling gåtts igenom och ett mål formuleras för de totala kostnaderna för samtliga regelverk. Bakgrunden till regeringens bedömning: Regeringen har i skrivelsen 2004/05:48 Regeringens handlingsprogram för minskad administration för företagen m.m. (s. 8 f.) anfört att ett effektivt, seriöst och resultatinriktat arbete för att minska företagens kostnader för administration till följd av regelverken tjänar på att det sätts upp tydliga, mätbara mål för hur mycket dessa kostnader bör minskas. Sådana mål kan i förhållande till vart och ett av de regel- beslutande organen, regering och riksdag inräk nade, fungera som en viktig drivkraft i arbetet. I skrivelsen klargörs därför också att regeringen anser att kvantitativa mål bör formuleras och att det bör ske på ett sätt som gör att de kan fungera som beting för departement och myndigheter i ett än mera resultatinriktat arbete med att förbättra regelverken för företagen. Målen kom- mer därmed också att utgöra viktiga pådrivande verktyg i det arbetet. Det framgår vidare av skrivelsen att de kostnader som företagen haft för att hantera regelverken inom ett antal i skrivel- sen nämnda områden kommer att mätas och att mål kommer att sättas upp, område för område, vartefter dessa har gåtts igenom.