prop · GS03175 · 2005-07-07 00:00:00 — I bilaga 15, Reglering, myndigheter samt EU:s IT-politiska samarbete, finns en översiktlig redogörelse av centrala lagar på området, bl.a. kring utgivning av elektroniska pengar, elektroniska signaturer, elektronisk handel samt ansvar för elektroniska anslagstavlor. Alla dessa förtroende- skapande insatser är viktiga komponenter inom politiken för informa- tionssamhället i syfte att uppnå en ökad IT-användning. Regeringens bedömning: Formerna för samordning och uppföljning av politiken för informationssamhället bör utvecklas. ITPS rapport: Överensstämmer i denna del med regeringens bedöm- ning. ITPS anser att det finns starka skäl att behålla en generell, hori- sontellt gående IT-politik. Remissinstanserna: anser att det måste finnas incitament för synkronisering och samarbete för att skapa gemensamma plattformar i statsförvaltningen. Statskontoret anser att det vore olyckligt om arbetet med att utveckla den offentliga verksamheten med hjälp av IT skulle få olika inriktningar inom stat, kommun och landsting. Ekonomi- styrningsverket ser positivt på att IT-politiken behandlas som ett hori- sontellt politikområde. beredningsprocesser och sys- tematiska erfarenhetsutbyte behöver enligt verket utvecklas för att bättre hantera och samordna IT-politiken och övriga sektorövergripande frågor. betonar vikten av gemensam samordning och styrning i IT-frågor. anser att den offentliga verksamheten kännetecknas av en påtaglig sektorisering och att det finns risk för att det inom varje sektor utvecklas en kultur, där föreställningar och samhälls- problem upplevs som sektorspecifika och som konsekvens förordas lös- ningar som ej ser till helheten. anser att den IT-politiska målsättningen inte tillräckligt har genomsyrat de olika politikområdena. Radio- och instämmer i att det finns skäl till att behålla en generell horisontell IT-politik. och anser att de horisontella banden, från regering och nedåt, mellan politikområden och verksamheter varit outvecklade vilket försvårar en helhetssyn. Bristande helhetssyn riskerar enligt förbunden långsiktigt att skapa sämre förutsättningar för en fortsatt positiv utveckling av informationssamhället i . Föreningen rekommenderar att regeringen utser en IT-samordnare i Statsrådsberedningen med departementsövergripande ansvar att samordna och följa upp genomförandet av IT-politiken. Staten bör aktivt verka för en nationell strategi för utveckling av offentliga e-tjänster. i menar att det finns behov av en förstärkt politisk styrning och samordning i den framtida IT-politiken. akademikers centralorganisation anser att tillämpningar som bygger på öppna och gemensamma standarder är helt grundläggande för huruvida samordning i datakommunikation kan möjliggöras. För att främja inte- grationen och för att nå en gemensam IT-infrastruktur måste huvud- männens frihet, enligt centralorganisationen, begränsas vad gäller att välja de systemlösningar de vill. Copyswede oroas av den bristande helhetssyn mellan olika politikområden som rapportens slutsatser tar upp. (SOU 2003:55 Digitala tjänster hur då? ): Överensstämmer delvis med regeringens bedömning. I rapporten föreslås bl.a. ett handlingsprogram för informationsstandardisering och att möjligheter till punktvis informationsstandardisering uppmärk- sammas. Remissinstanserna: anser att visionen av ett öppet informationssamhälle och en samverkan avseende 24-timmarsförvaltning är omöjlig att genomföra utan en brett förankrad och systematiskt genomförd begrepps- och informationsstandardisering. anser att rapportens förslag om bl.a. standardiseringsarbete är mycket angelägna att genomföra. anser att det kan vara en riktig väg att gå att ge viss myndighet ett tydligt ansvar för informationsresurser och arbeta för en standardisering som underlättar utnyttjandet av information. , menar att ett möjligt mål är de facto-standarder som möjliggör interoperabilitet inom större system och mellan större system. I en snabbt föränderlig värld innebär anpassning till existerande strukturer som de offentliga databaserna eller nationella standardiseringsförsök för till exempel betalningstransaktioner ett stort risktagande. En effektiv bevakning och analys av de facto-standard- utvecklingen och information om analysen framstår som en mer ange- lägen åtgärd än rapportens utvecklingsprogram för den existerande nationella strukturen. Skälen för regeringens bedömning Det krävs delvis nya gemensamma organisatoriska, logiska och tekniska strukturer för att informationssamhället skall komma till sin rätt och för att undvika isolerade öar av teknisk utveckling. Uppbyggnad av sådan infrastruktur riskerar ofta att försummas i en teknisk utveckling som i huvudsak är marknadsstyrd eller verksamhetsstyrd. Detta är motivet bakom önskemålet om ökad samordning som kan uppnås genom att skapa bättre förutsättningar för samordningen inför beredningen av poli- tiken för informationssamhället inom . Regeringen avser vidare att utreda hur formerna inom den offentliga förvaltningen för samordning och uppföljning av politiken för informa- tionssamhället bör utvecklas. Behovet att samordna politiken för informationssamhället berör alla politikområden. Informationstekniken skapar nya möjligheter och för- utsättningar som bl.a. bör utnyttjas i moderniseringen av den offentliga förvaltningen. bör det understrykas att utvecklingen av förvalt- ningen genom användning av IT inte kan ses skild från övrig utveckling och modernisering av offentlig förvaltning. Styrningen av denna skiljer sig inte från övrig styrning av myndigheternas verksamhetsutveckling. Det som emellertid skiljer denna utveckling från annan verksamhets- utveckling är att förutsättningarna för att kunna utnyttja informations- teknikens fulla potential kräver ett större mått av samverkan både tek- niskt och organisatoriskt inom förvaltningen och i förvaltningens rela- tioner med den privata sektorn. Samordning är således ytterligare ett medel för att förverkliga politikens mål som ovan formulerats som i för- sta hand kvalitet, tillväxt och tillgänglighet. Samordning kan ske på flera sätt. Ett sätt är standardisering, som pri- märt drivs av aktörer på marknaden som vill ha en standard, dvs. en ge- mensam lösning. Tillgången till och urvalet av standarder är väsentlig för IT-användning i samhället. Områden där staten centralt kan fatta beslut om standarder, de facto eller mer formellt, är sådana där staten bedriver verksamheten i form av egen produktion eller där det finns en monopol- liknande eller på annat sätt centralt reglerad organisation, som inom radio- och TV-sektorn och inom sjukvården (se vidare om standardi- sering i avsnitt 15.22). Gemensamma grundfunktioner syftar till att säkerställa exempelvis säker, interoperabel kommunikation, förenklat informationsutbyte eller att offentlig information är sökbar, något som är väsentligt i bl.a. förvaltningsarbetet. I promemorian Innovativa (Ds 2004:36) sägs att framväxten av ny och innovativ verksamhet gynnas av kompetent upphandling driven av stora och krävande kunder. Dessutom sägs att upphandlings- instrumentet bör bli skarpare och i större utsträckning samordnas av tyd- liga beställare som kan artikulera de behov som skall tillgodoses. Stan- darder av olika slag förenklar upphandlingar generellt. Att beredningsprocessen i kan behöva utvecklas framgår av den betydelse som den IT-politiska strategigruppen fått. Den har bildat arbetsgrupper på några olika områden, t.ex. inom IT och vår- den, som sträcker sig över flera departementsområden och som även berör verksamheter i kommuner, landsting och privata företag dvs. alla som är inblandade i vårdprocessen. Strategigruppens arbete har förbättrat samarbetet väsentligt inom genom att man där gemen- samt utvecklar synsätt och förslag inför beredningen. Det skall understrykas att den samordning som här diskuteras inte är en samordning av operativa aktiviteter. De konkreta aktiviteterna, t.ex. utformning av gemensamma grundfunktioner, upphandling och införande av IT-system m.m., förutsätts ske utanför på samma sätt som . Samordningen kan komma att gälla principerna för digita- lisering av information, databasutvecklingen, standarder, gemensamma grundfunktioner och tjänster samt utformningen av de strategier som ligger till grund för operativa insatser. Regeringen överväger ytterligare steg för att skapa bättre förutsätt- ningar för samordningen inför beredningen av politiken för informations- samhället inom . Avsikten är inte att förändra bered- ningsformerna inom utan i stället att förbättra möjlig- heterna till en effektiv beredning i de frågor som kräver samverkan mellan flera departement, bl.a. genom att den sedvanliga beredningen kan komma igång snabbare. Utredning om samverkan inom IT-området För att förbättra samordningen ytterligare, utöver den som redan sker t.ex. genom (e-nämnden), bedömer regeringen att ytterligare initiativ bör tas. Bakgrunden är att det nuvarande IT-stödet i stat, kommun och lands- ting i stor utsträckning har utvecklats av lokala och regionala aktörer och inom de statliga myndigheterna var för sig. Vidare har sektorisering och verksamhetsstyrning präglat beslutsfattandet även på central nivå i stället för användarorientering och tillvaratagande av samordningsvinster. Detta har möjliggjort en dynamisk utveckling med mycket lokalt engagemang men också lett till digitala öar inom i första hand kommun och landsting som hindrar samverkan mellan huvudmännen och inom en och samma huvudman. Inom ett landsting kan finnas hundratals olika IT-stöd. Varje landsting och kommun, sammanlagt 310 huvudmän, har i stor utsträck- ning utvecklat egna förhållningssätt inom IT-området, vilket står i mot- sats till de effektivitetsvinster som en samordnad IT-utveckling med användarfokus kan medföra. Goda ansatser till nationell samordning finns (t.ex. Sjunet, och regeringens 24-timmarsvision), men avsaknaden av en mer konkret vägledande gemensam vision på nationell nivå leder till att huvudmännen får ägna sig åt att lappa och laga. På nationell nivå har mycket av IT-utvecklingen styrts eller sam- ordnats sektorvis, t.ex. insatserna för IT i skolan, den stora spridningen av elektroniska, interaktiva lånetjänster vid kommunernas folkbibliotek, användningen av geografiska data inom samhällsplaneringen. Men vissa verksamheter har utvecklats till stuprör med risk för att bli isolerade digitala öar i den offentliga förvaltningen. ITPS utvärdering och andra studier visar att det saknas en nationell strategi med tillräcklig omfattning och precision för samordnad använd- ning och utveckling av IT. Regeringens insatser för visionen 24-timmars- myndigheten och olika idéer om en sammanhängande nätverksförvalt- ning försvåras bl.a. på grund av att myndigheters och sektorers IT-system ofta inte fungerar ihop med varandra, eftersom de använder olika standarder. E-tjänster ger medborgarna ökad kvalitet och tillgänglighet i kontak- terna med myndigheter och offentlig service. Detta försvåras av brister i samordningen som leder till en onödig fördyring av IT-kostnaderna med negativ inverkan på investeringsviljan bl.a. hos kommuner och landsting. har, framförallt i och med tillskapandet av e-nämnden, uppmärk- Prop. 2004/05:175 samheten alltmer riktats mot behovet av att vissa beslut t.ex. om rekom- menderade standarder eller motsvarande fattas på hög central nivå. Exempel på andra infrastrukturella frågor är utvecklingen av elektroniska identifikationssystem (e-legitimationer), som främjats framförallt genom Statskontorets ramavtal (se även avsnitt 11). Samordningsformerna kan, liksom på den övergripande nivån, behöva utvecklas även inom respektive sektor. De centrala beslut som behöver fattas, skall inte fattas på högre nivå än som är nödvändigt. För att förbättra samordningen avser regeringen att låta utreda möjlig- heterna till ökad samverkan i utvecklingen av en gemensam infrastruktur inom den offentliga sektorn. Ett sådant arbete skall innefatta hur de olika delarna skall kunna kommunicera med varandra, hur det horisontella samarbete skall utvecklas på alla nivåer och hur den offentliga sektorn skall utveckla gemensamma plattformar i förhållande till medborgarna. Denna utredning bör ske i kontakt med den pågående omdaningen av arbetsfördelningen mellan regeringens stabsmyndigheter. Formerna för uppföljning och det statistiska underlaget för detta be- handlas i avsnitt 20. 7 Rättsväsende och demokrati och myndigheter inom departementets ansvars- område bedriver olika IT-relaterade projekt som bl.a. syftar till att för- bättra möjligheterna till elektronisk kommunikation. Justitiedeparte- mentet deltar också i EU-arbete och annat internationellt arbete som är IT-relaterat. De IT-relaterade ärenden som eller myndigheter som hör till departementets ansvarsområde bedriver handlar bl.a. om att -skapa förutsättningar för elektronisk kommunikation mellan myndig- heter och medborgare och mellan medborgare, -underlätta utbyggnaden av elektroniska kommunikationsnät, -bekämpa brottslighet och oseriös verksamhet som den nya tekniken kan föranleda, -utnyttja den nya tekniken i de rättsvårdande myndigheternas verksamhet och för brottsbekämpning, -förbättra informationsgivningen till medborgarna, -IT-relaterade immaterialrättsfrågor, -uppgradera integritetsskyddet m.m. med hänsyn till den nya tekniken, -IT och demokrati, och I det följande redovisas vissa av de IT-relaterade ärenden som bedrivs av departementet eller av myndigheter inom departementets ansvarsområde. 7.2Elektronisk kommunikation mellan myndigheter och medborgare och mellan medborgare I propositionen Ny aktiebolagslag (prop. 2004/05:85) diskuteras i vilken utsträckning modern informationsteknik kan komma till användning i fråga om bl.a. undertecknande av olika bolagsrättsliga dokument och i kommunikation mellan aktiebolag och dess aktieägare. Det föreslås en särskild bestämmelse med innebörden att handlingar som enligt lagen skall vara undertecknade skall med något undantag få undertecknas med avancerad elektronisk signatur. I propositionen diskuteras också frågor om närvaro vid bolagsstämma genom Internetuppkoppling, elek- tronisk omröstning vid bolagsstämma och bolagsstämma on-line. Regeringens inriktning har varit att reglerna i den nya lagen skall utformas så att de inte lägger några onödiga hinder i vägen mot att bolag tar till vara de möjligheter som den moderna tekniken ger i fråga om samverkan och beslutsfattande inom bolagen. Propositionen med förslag till ny aktiebolagslag har beslutats av riks- Den nya lagen träder i kraft . måste en ansökan till inskrivningsmyndigheten ges in i utfärdar bevis om sina beslut i I en promemoria som har remitterats (dnr Ju2003/6435/L1) har föreslagits att det skall bli möjligt att lämna ansökan till inskrivningsmyndigheten via Internet. heter till kommunikation via Internet föreslås i syfte att effektivisera kommunikationen med inskrivningsmyndigheten. Arbetet är inriktat på att en proposition skall beslutas . Med anledning av ändringar i det s.k. publicitetsdirektivet (Europapar- lamentets och rådets direktiv /58/EG) har ett arbete inletts med att ta fram förslag till lagändringar som syftar till att göra det möjligt för aktie- bolag att till på elektronisk väg ge in registreringsanmäl- ningar och årsredovisningshandlingar. Direktivet skall vara genomfört i Avsikten är att en departementspromemoria skall remitteras . Vidare bedriver ett projekt som syftar till att göra det möjligt att via Internet lämna anmälan som avser vissa enklare slag lämnas till polisen anmälan om brott muntligen eller i sedvanlig skriftlig form. Det skall också bli möjligt att lämna vissa tillståndsansökningar på elektronisk väg. Varumärkes-, mönster-, samt patenträtt Det pågår ett arbete med att ta fram en ny varumärkeslag. grundas på betänkande Ny varumärkeslag och ändringar i firmalagen (SOU 2001:26). Ett led i detta arbete är att möjlig- göra och underlätta användandet av elektronisk kommunikation, t.ex. vid ansökningar om registrering av varumärken. Frågorna är aktuella även i internationella sammanhang. För närva- rande pågår inom () ett arbete med att ta fram en reviderad varumärkeskonvention. Inriktningen, vilken ställer sig bakom, är att konventionen i större utsträckning skall möjliggöra användningen av elektronisk kommunikation med de natio- nella registreringsmyndigheterna och att konventionen utformas på så sätt att den inte blir bunden av den tekniska utvecklingen. Samma mål- sättning finns också inom EU när det gäller systemet med EG-varu- märken. Mönsterskyddet uppkommer genom registrering hos Patent- och regi- streringsverket. Den som vill ansöka om mönsterskydd måste lämna in en egenhändigt undertecknad ansökan till Patent- och registre- ringsverket. Det pågår ett arbete med att ta fram en ny mönsterskyddslag. En del i detta arbete är att möjliggöra ansökan om registrering på elek- tronisk väg. För att förbereda införandet av elektronisk ingivning av patentansök- ningar till har kravet i 8 § patentlagen (1967:837) på att en patentansökan skall vara skriftlig tagits bort (se prop. 2000/01:13 och SFS 2000:1158). Formerna för patentansökningar kommer när lagändringen trätt i kraft att regleras i patentkungörelsen (1967:838). Inom förbereds ett nytt ingivningssystem och arbetet är i sitt slutskede. Systemet beräknas kunna vara i fullt bruk då också ändringen i 8 § patentlagen kommer att träda i kraft. I växtförädlarrättslagen (1997:306) finns en bestämmelse som hindrar att en ansökan ges in elektroniskt (5 kap. 2 § fjärde stycket). Bestämmelsen bör ändras så att detta hinder undanröjs. Regeringen avser att se över frågan. Det kommer att ske i samband med ändringar i annan immaterial- rättslig lagstiftning som är planerade . Sjö-, luft-, samt järnvägsrätt deltar i förhandlingar i FN:s kommission för han- delsrätt (UNCITRAL) rörande en ny konvention om sjötransport av gods. Konventionen är avsedd att innehålla regler bl.a. om elektroniska transportdokument. Sådana dokument kan förenkla den administrativa hanteringen av export- och importaffärer för såväl företag som banker och medverka till en billigare godshantering. När det gäller passagerartransporter till sjöss innebär revide- ring av Atenkonvention om befordran till sjöss av passagerare och deras resgods att försäkringscertifikat på vissa villkor kan ersättas av elektroniskt registrerade uppgifter. Transportören slipper därmed att föra med sig och på begäran visa upp certifikat i pappersform. Motsvarande bestämmelser finns internationella konvention om ansvarighet för skada orsakad av förorening genom bunkerolja (bunkerkonven- Prop. 2004/05:175 tionen). Ett svenskt tillträde till den nya Atenkonventionen avvaktar ett förord- ningsförslag från kommissionen. I fråga om bunkerkonventionen bereds frågan om ett tillträde i . Ett svenskt tillträde bör kunna bli aktuellt . När det gäller lufträtt och järnvägsrätt beskrivs exempel på IT-använd- ning inom dessa områden närmare i bilaga 17. kommer att ta initiativ till att utveckla det svenska remissförfarandet bl.a. genom ytterligare försök med elek- tronisk remiss via Internet. Dessutom kommer departementet att kart- lägga förtroendevaldas tillgång till IT. arrangerar kommuner och landsting i samverkan med bl.a. en konferens benämnd Offent- lig@rummet. Konferensen behandlar frågor om hur den offentliga sek- torn statliga myndigheter, landsting och kommuner kan använda IT interaktivt för att fördjupa och bredda den demokratiska dialogen samt öka tillgängligheten för allmänheten till offentliga tjänster. Syftet är att lyfta fram innovativa exempel. Konferensen skall också belysa hur IT kan förändra arbetsorganisationer och därmed maktstrukturerna inom den offentliga sektorn. 7.3Utnyttjandet av IT i de rättsvårdande myndigheterna Några exempel ges nedan på föreslagna IT-reformer. Ytterligare exempel på redan planerade och pågående projekt samt genomförda tillämpningar ges i bilaga 17. En modernare rättegång reformering av processen i allmän domstol I propositionen En modernare rättegång reformering av processen i all- män domstol (prop. 2004/05:131) föreslår regeringen ett bättre utnytt- jande av modern teknik i domstolarna: -Det skall vara möjligt för parter och andra att delta i en rättegång genom ljud- och bildöverföring (videokonferens). -Förhör i tingsrätten skall dokumenteras genom en ljud- och bildupp- tagning. En sådan upptagning skall sedan kunna användas i hovrätten, om målet överklagas dit. Syftet med förslagen är bl.a. att korta handläggningstiderna och minska risken för inställda förhandlingar men även att öka tillgängligheten till domstolarna och att i övrigt underlätta för brottsoffer, vittnen och andra att delta i processen. Ändringarna föreslås träda i kraft den dag Informationshantering och behandling av uppgifter föreslår i sitt slutbetänkande (SOU 2001:100) införandet av en lagstiftning som bl.a. syftar till att reglera de allmänna domstolarnas, de allmänna förvaltningsdomstolarnas samt hyres- och arrendenämndernas användning av datorstöd i den rättsskipande och rättsvårdande verksamheten. Bland annat föreslås att uppgifter och hand- lingar skall få lämnas ut elektroniskt på medium för automatiserad be- handling från domstolar och nämnder till myndigheter och, om reger- ingen meddelar föreskrifter om det, även till andra. Vidare föreslås att en part skall få ha s.k. direktåtkomst till vissa uppgifter i egna mål och ärenden som behandlas i domstolarnas databaser om regeringen med- delar föreskrifter om det. Betänkandet bereds inom . Vidare föreslog polisdatautredningen i sitt slutbetänkande Behandling av personuppgifter i polisens verksamhet (SOU 2001:92) nya bestäm- melser om behandling av uppgifter om enskilda som det inte finns någon misstanke om brott mot. Betänkandet har remissbehandlats, och ärendet bereds inom . Regeringens avsikt är att en lagrådsremiss om en ny polisdatalag skall beslutas . Brott- och händelseinformation på elektronisk karta bedriver ett projekt som syftar till att på elektronisk karta redovisa brotts- och händelseinformation (BHI) från två källsystem; brottsanmälningssystemet och systemet för händelserapportering i ledningscentralerna. Polisen kommer att på kartan kunna åskådliggöra var olika typer av brott sker samt kunna koppla brottsplats till dag och tid, vilket ger kunskap om den lokala problembilden. Förhandlingar om rambeslut i EU om lagring av trafikuppgifter Förslaget till rambeslut om lagring av trafikuppgifter har lämnats av , , och regeringar gemensamt. Syftet med rambeslutet är att underlätta internationellt samarbete genom att säkra att trafikuppgifter som finns hos en operatör inte raderas då de kan behövas för att utreda, upptäcka och åtala för brott För polisen är tillgången till lagrade trafikuppgifter mycket viktig i utredningen av brott och kommunikationslistor används även ofta som bevisning i brottmål. Polisen har alltså möjlighet att få tillgång till historiska trafikuppgifter som Internet- och teleoperatörer själva har lagrat för sina egna ändamål (t.ex. fakturering). Det föreslagna rambeslutet har debatterats. En fråga som har förts fram är rambeslutets förenlighet med krav på skydd för den personliga integ- riteten. I det sammanhanget kan det konstateras att flera av EU:s med- lemsstater redan har infört den typ av lagringskrav som föreslås i ram- beslutet. Det är dock främst näringslivet som har riktat kritik mot för- slaget, särskilt när det gäller kostnadsaspekten. har därför inlett en dialog med aktörer från näringslivet inför det fortsatta arbetet. Vid det toppmöte som följde efter terroristattentaten i Prop. 2004/05:175 2004 uppmanades rådet att prioritera frågan om lagring av trafikupp- 7.4Förbättrad information till medborgarna Bättre tillgänglighet till rättsinformation I rättsinformationssystemet () finns lagar och andra föreskrifter samt annan rättsinformation tillgängliga i elektronisk form.