prop · GT0365 · 2005-12-22 00:00:00 — 2.under tid då fordonet är taget i anspråk med nyttjanderätt enligt för- fogandelagen (1978:262) eller då fordonet brukas för att avlämnas enligt den lagen eller föras hem efter förfogande eller då det brukas i samband med besiktning enligt förordningen (1992:391) om uttagning av egen- dom för totalförsvarets behov, 3.under tid då fordonet innehas av Försvarsmakten enligt ett skriftligt avtal eller brukas för att avlämnas eller föras hem enligt ett sådant avtal, under förutsättning att fordonet har godkänts vid en registreringsbesikt- ning eller tagits upp i ett typintyg eller i ett intyg om överensstämmelse, 4. om det ställts av på ägarens begäran, för färd kortaste lämpliga väg till eller från närmaste besikt- ningsorgan enligt 4 kap. 2 § for- donslagen (2002:574) för besikt- ning, dock inte om användnings- förbud enligt 6 kap. 1 § vägtrafik- skattelagen (2006:000), enligt 8 § lagen (2006:000) med särskilda bestämmelser om fordonsskatt, enligt 18 § bilskrotningslagen (1975:343) eller enligt 25 § lagen (1997:1137) om vägavgift för vissa tunga fordon skulle ha gällt för fordonet om det hade varit skatte- eller avgiftspliktigt enligt nämnda lagar, samt 5. med stöd av saluvagnslicens enligt 18 §. Denna lag träder i kraft . 2 Senaste lydelse 2002:582. Förslag till lag om ändring i lagen (2001:559) om Härigenom föreskrivs att 2 § lagen (2001:559) om vägtrafikdefinitio- ner skall ha följande lydelse. som samtliga hjul, band eller medar på ett fordon vid ett visst tillfälle för över till vägbanan. En bil som är inrättad huvudsakli- gen för personbefordran och är försedd med fler än åtta sittplatser Ett fordon som är avsett att dri- vas med tramp- eller vevanordning och inte är ett lekfordon. 2.En eldriven rullstol som förs av den åkande och är konstruerad för en hastighet av högst . 3.Ett eldrivet fordon med en tramp- eller vevanordning om elmotorn a.endast förstärker kraften från tramp- eller vevanordningen, b.inte ger något krafttillskott vid hastigheter , och c.har en nettoeffekt som inte överstiger . En släpkärra som är avsedd att vara styraxel för en påhängsvagn och som är utrustad med en kopp- lingsanordning (vändskiva) för en Ett fordon som är kopplat till en bil, en traktor, ett motorredskap som inte är ett släpfordon eller ett En anordning på hjul, band, medar liknande som är inrättad 1 Senaste lydelse 2003:219. huvudsakligen för färd på marken och inte löper på skenor. Fordon delas in i motordrivna fordon, släpfordon, efterfordon, sidvagnar, cyklar, hästfordon och övriga for- don. Ett fordon som är förspänt med En traktor som enligt fordons- skattelagen (1988:327) hör till En bil som är inrättad huvud- sakligen för godsbefordran. En annan bil som inte är att anse som en personbil eller en Lastbilar delas in i lätta och tunga Ett fordon som skall anses som leksak enligt lagen (1992:1327) om leksakers säkerhet. En lastbil med en totalvikt av Ett motorredskap som är konstrue- En bil som är inrättad huvudsakli- gen för personbefordran och är försedd med högst åtta sittplatser En släpvagn som är inrättad för att genom tapp med vändskiva eller en bil, en traktor eller ett motor- redskap och som är så utförd att direkt på det dragande fordonet. Totalvikt för en motorcykel, ett terrängfordon utom en tung ter- och den beräknade vikten av det rängvagn, ett släpfordon eller en största antal personer och den största mängd gods som fordonet är inrättat för. I totalvikten för en En traktor som enligt fordons- Ett motordrivet fordon med minst är inrättat Prop. huvudsakligen för att dra ett annat fordon eller ett arbetsredskap och som är konstruerat för en hastighet och endast med svårighet kan änd- ras till högre hastighet. får vara utrustad för transport av gods och för befordran av passage- En traktor med ett eller flera till- som hjulen i en trippelaxel för över till vägbanan. En lastbil med en totalvikt över som samtliga hjul, band eller medar på ett fordon vid ett visst tillfälle för över till vägbanan. En bil som är inrättad huvudsakli- gen för personbefordran och är försedd med fler än åtta sittplatser in i lätta och tunga bussar. Indelning av vägar efter tillåtet axel-, boggi- och trippelaxeltryck samt tillåten bruttovikt. (BK1), bärighetsklass 2 (BK2) och bärighetsklass 3 (BK3). Ett fordon som är avsett att dri- vas med tramp- eller vevanordning och inte är ett lekfordon. 2.En eldriven rullstol som förs av den åkande och är konstruerad för en hastighet av högst . 3.Ett eldrivet fordon med en tramp- eller vevanordning om a. endast förstärker kraften från tramp- eller vevanordningen, b. inte ger något krafttillskott vid hastigheter , och c. har en nettoeffekt som inte överstiger . En släpkärra som är avsedd att vara styraxel för en påhängsvagn och som är utrustad med en kopp- lingsanordning (vändskiva) för en Ett fordon som är kopplat till en bil, en traktor, ett motorredskap eller ett terrängmotorfordon och som inte är ett släpfordon. En anordning på hjul, band, medar eller liknande som är inrättad huvudsakligen för färd på marken och inte löper på skenor. delas in i motordrivna fordon, släpfordon, efterfordon, sidvagnar, cyklar, hästfordon och övriga for- Ett fordon som är förspänt med En bil som är inrättad huvud- sakligen för godsbefordran. En annan bil som inte är att anse som en personbil eller en buss. Lastbilar delas in i lätta och tunga Ett fordon som skall anses som leksak enligt lagen (1992:1327) om leksakers säkerhet. En buss med en totalvikt av högst En lastbil med en totalvikt av Ett motorredskap som är konstrue- rat för en hastighet av högst 30 En bil som är försedd med högst karosseri som är inrättat som bostadsutrymme och utrustat med a. fast monterade sittplatser, b. fast monterade sovplatser som kan utgöras av sittplatser som kan omvandlas till sovplatser, c. fast monterad utrustning för matlagning och lagring och Personbilar delas in i klass I och En personbil som inte tillhör En personbil som är permanent försedd med ett karosseri som är inrättat som bostadsutrymme och a. fast monterade sittplatser, b. fast monterade sovplatser som kan utgöras av sittplatser som kan omvandlas till sovplatser, c. fast monterad utrustning matlagning och lagring och En släpvagn som är inrättad för att genom tapp med vändskiva eller en bil, en traktor eller ett motor- redskap och som är så utförd att direkt på det dragande fordonet. Totalvikt för en motorcykel, ett Summan av fordonets tjänstevikt terrängfordon utom en tung ter- och den beräknade vikten av det rängvagn, ett släpfordon eller en största antal personer och den största mängd gods som fordonet är inrättat för. I totalvikten för en motorcykel ingår inte sidvagnens Ett motordrivet fordon med minst två hjulaxlar som är inrättat huvudsakligen för att dra ett annat fordon eller ett arbetsredskap och som är konstruerat för en hastighet och endast med svårighet kan änd- ras till högre hastighet. får vara utrustad för transport av gods och för befordran av passage- En traktor som enligt vägtrafik- En traktor med ett eller flera till- som hjulen i en trippelaxel för över till vägbanan. En buss med en totalvikt över 3,5 En lastbil med en totalvikt över 1.Denna lag träder i kraft . 2.En klassificering enligt äldre bestämmelser av ett fordon som per- sonbil eller lastbil gäller fortfarande. 2.15Förslag till lag om ändring i lagen (2004:629) om trängselskatt Härigenom föreskrivs att 17 § lagen (2004:629) om trängselskatt skall ha följande lydelse. Bestämmelserna i 60 och 60 a §§ fordonsskattelagen (1988:327) skall tillämpas i fråga om anstånd med betalning av skatt och avgift enligt denna lag. Med skatt avses även expeditionsavgift och med skattetillägg skall då i stället avses tilläggsavgift. Bestämmelserna i 17 kap. 2 och 2 a §§ samt 19 kap. 6 § första och tredje styckena skattebetalnings- lagen (1997:483) skall tillämpas i fråga om anstånd med betalning av skatt och avgift enligt denna lag. Med skatt avses även expeditions- avgift och med skattetillägg skall då i stället avses tilläggsavgift. Denna lag träder i kraft . 3 Ärendet och dess beredning Prop. Regeringen beslutade att tillsätta en särskild utredare med uppgift att bl.a. se över vägtrafikbeskattningens utformning. ren skulle i sin översyn framförallt beakta miljö-, trafiksäkerhets- och konkurrensaspekter med utgångspunkt i ett fiskalt perspektiv och med hänsynstagande till trafikskatternas påverkan på transportsystemets Enligt direktiven skulle möjligheten att införa ekonomiska incitament för fordon med låga utsläpp utredas. reglerar fordonsskatten skulle ses över i syfte att förenkla regelverken och anpassa dem till EG-rättens terminologi (dir. 2001:12). Enligt tilläggsdirektiv (dir. 2002:26) fick utredningen kompletterande uppgifter beträffande kilome- Utredningens delbetänkande Vissa vägtrafikskattefrågor (SOU 2002:64) överlämnades till regeringen . föreslås bl.a. en miljödifferentierad fordonsskatt för tunga fordon. Enligt ett ytterligare tilläggsdirektiv (dir. 2004:7) förlängdes utred- ningstiden för redovisning av utredningens slutbetänkande till senast den Utredningen överlämnade sitt slutbetänkande Skatt på väg (SOU 2004:63) till regeringen . I slutbetänkandet föreslås bl.a. att en koldioxidbaserad fordonsskatt för lätta fordon samt en ny vägtra- fikskattelag skall införas. En sammanfattning av de för propositionen relevanta delarna av betänkandet finns i bilaga 1. slag finns i bilaga 2. Betänkandet har remissbehandlats. över remissinstanserna finns i bilaga 3. En sammanställning av remiss- yttrandena finns tillgänglig i (dnr Fi2002/2563). I budgetpropositionen (prop. 2004/05:01) tillkännagav reger- ingen sin avsikt att föreslå en koldioxidbaserad fordonsskatt i enlighet Husbilar registreras antingen som personbil eller lastbil beroende på vilken typ av godkännande som åberopas till grund för registreringen. I syfte att samtliga husbilar skall hänföras till samma fordonsslag, oavsett vilken typ av godkännande som åberopas till grund för registreringen har det inom upprättats en promemoria med förslag till lag om ändring i lagen (2001:559) om vägtrafikdefinitioner. I promemorian föreslås bl.a. att definitionen av personbil ändras så att den även omfattar husbilar samt att personbilar definitionsmässigt delas in i personbilar klass I och personbilar klass II, där personbilar klass II utgör husbilar och personbilar klass I övriga personbilar. lagförslag finns i bilaga 4. Promemorian har remissbehandlats. teckning över remissinstanserna finns i bilaga 5. lämnats till , vari en sammanställning av remissytt- randena finns tillgänglig (dnr Fi2005/4599/SKA/S6). Propositionen innehåller dessutom ett förslag om justering av den reklamskatt som skall betalas till vid import av annonsblad från tredje land. Förslaget har beretts under hand med och Propositionen bygger på en överenskommelse mellan den socialdemo- kratiska regeringen, och . Förslagen till ny vägtrafikskattelag och lag med särskilda bestämmelser om fordonsskatt anmäls till kommissionen enligt och rådets direktiv /34/EG av om ett informationsförfa- rande beträffande tekniska standarder och föreskrifter och beträffande föreskrifter för informationssamhällets tjänster. Enligt nämnda direktiv gäller inte någon s.k. frysningsperiod för antagande av skattemässiga lagstiftningsåtgärder. Regeringen beslutade att inhämta Lagrådets ytt- rande över de lagförslag som finns i bilaga 9. Lagrådets yttrande finns i bilaga 10. Regeringens lagförslag har i huvudsak utformats i enlighet med vad Lagrådet förordat. Avsnittet om mätning av fordons uppgifter om koldioxidutsläpp och dessa uppgifters väg in i vägtrafikregistret har på Lagrådets inrådan kompletterats och gjorts fylligare (se avsnitt 8.2). I förhållande till lagrådsremissen har också vissa redaktionella och språkliga ändringar gjorts i lagtexten. Lagförslaget beträffande reklamskatten är av sådan enkel beskaffenhet att Lagrådets yttrande skulle sakna betydelse. I avsnittet redogörs för bränsleförbrukning och koldioxidutsläpp från den svenska personbilsparken. I allt väsentligt är faktauppgifterna hämtade från publikation 2004:102, Klimatstrategi för transport- sektorn. Bränsleförbrukning och koldioxidutsläpp från nya personbilar mäts med en gemensam mätmetod inom EU (se avsnitt 8.2). Bränsleförbruk- ningen, mätt enligt för nya personbilar, är betydligt högre i än i alla andra EU-länder. hade nya personbilar i högre bränsleförbrukning per kilometer än den genomsnittliga förbrukningen inom EU. Skillnaderna i koldioxidutsläpp mellan och EU-15 (, , , , , , , , , , , , , och ) är något mindre än skillnaden i bränsleförbrukning. Koldiox- idutsläppen för nya personbilar inregistrerade var högre per kilometer i än genomsnittet inom EU-15. Detta förkla- ras till största delen av att utsläppen från nya personbilar i är högre både för bensin- och dieseldrivna fordon och till en mindre del av att andelen dieseldrivna personbilar är låg i jämfört med övriga EU. Ett fordons koldioxidutsläpp är till stor del beroende av dess vikt. Vikten har ökat kraftigt på personbilar i . nästan varannan nyregistrerad personbil en tjänstevikt över jäm- Prop. 2005/06:65 fört med mindre än var tjugonde bil . väger (ca ) mer än genomsnittet inom EU-15. hade de tyngsta nyregistrerade bilarna inom EU-15. Även motoreffekten har betydelse för fordonets utsläpp av koldioxid. ökade medeleffekten på nyregistrerade person- bilar i från 81 till 101 kW. var den genomsnittliga motoreffekten på nya personbilar (24 kW) högre i jämfört med EU-15. Regeringen har inrättat en kommission för att bryta beroende av olja. Kommissionen utgör statsministerns forum för den fördjupade diskussion och analys av de strategiska frågor som krävs för att inte längre skall vara beroende av fossila bränslen för transport eller uppvärmning. 4.2Gällande bestämmelser om fordonsskatt och saluvagnsskatt 4.2.1EG-bestämmelser om fordonsskatt för tunga fordon Direktiv /62/EG1 om avgifter på tunga godsfordon för användningen av vissa infrastrukturer anger minimiskattenivåer för tunga fordon. Lätta fordon omfattas inte av några minimiskatter enligt EG-rätten. I artikel 2 definieras vissa begrepp som används i direktivet. De fordon som omfattas av direktivet är tunga motorfordon eller en ledad fordonskombination avsedd uteslutande för godstransporter på väg och med en högsta tillåten bruttovikt av . Fordon delas in i olika klasser med avseende på graden av avgasut- släpp. Indelningen knyter an till direktiv /77/EEG2 om tillnärmning av medlemsstaternas lagstiftning om åtgärder mot utsläpp av gas- och parti- kelformiga föroreningar från dieselmotorer som används i fordon i dess lydelse enligt direktiv /1/EG3. I ingressen till direktivet framgår det att användandet av mindre för- orenande fordon bör uppmuntras genom en differentiering av skatter och avgifter, förutsatt att en sådan differentiering inte hindrar den inre mark- nadens funktion (punkt 7). 1Europarlamentets och rådets direktiv /62/EG av om avgifter på tunga godsfordon för användning av vissa infrastrukturer (EGT L 187/42, 20.7.1999, s 42, Celex 31999L0062). 2Rådets direktiv /77/EEG av om tillnärmning av medlemsstaternas lagstiftning om åtgärder mot utsläpp av gasformiga föroreningar från dieselmotorer som används i motorfordon (EGT L 036, s 33, Svensk specialutgåva Område 15 volym 36, Celex 31988L0077). 3Europarlamentets och rådets direktiv /1/EG av om ändring av direktiv /77/EEG om tillnärmning av medlemsstaternas lagstiftning om åtgärder mot utsläpp av gasformiga föroreningar från dieselmotorer som används i dieselfordon (EGT L 155, 28.6.1996, s. 64, Celex 31996L0001R). Kapitel II i direktivet behandlar fordonsbeskattning (artikel 36). 2005/06:65 sägs uttryckligen att varje medlemsstat fastställer förfaranden för uttag och indrivning av de skatter som avses. För fordon som är registrerade i medlemsstaterna gäller att de skatter som anges i direktivet skall tas ut endast av den medlemsstat där fordonet är registrerat. Oavsett strukturen på de skatter som gäller i respektive land skall medlemsstaterna fastställa skattesatserna så att ingen skattesats för någon fordonskategori eller underkategori enligt bilaga I till direktivet understi- ger den minimiskattesats som fastställs i nämnda bilaga. Medlemsstaterna kan tillämpa nedsatta skattesatser eller göra undantag för a)fordon som används för landets försvar eller civilförsvar, av brand- eller andra utryckningstjänster och av polisen, och fordon som används för vägunderhåll, b)fordon som endast tillfälligt körs på allmänna vägar i den medlems- stat där fordonet är registrerat och som används av fysiska eller juridiska personer vars huvudsysselsättning inte är godstransport, förutsatt att den transportverksamhet som utförs av dessa fordon inte snedvrider konkur- rensen samt att kommissionen ger sitt samtycke. Rådet får på förslag från kommissionen besluta om att tillåta en med- lemsstat att behålla ytterligare undantag från eller ytterligare nedsättning av fordonsskatter av politiska skäl av socioekonomisk karaktär eller skäl som har att göra med den statens infrastruktur. Sådana undantag eller nedsättningar kan bara göras för fordon registrerade i den medlemsstat som utför transportverksamhet uteslutande inom en klart avgränsad del av dess territorium. De minimiskattesatser som gäller för uttaget av fordonsskatt för tunga fordon framgår av propositionens bilaga 6. Olika skattesatser gäller för motorfordon respektive för fordonskombinationer (ledade fordon och fordonståg). Fordonen delas in efter antal axlar och maximalt tillåten bruttovikt i ton. Skattesatserna varierar vidare beroende på om fordonen är utrustade med drivaxel/axlar med luftfjädring eller likvärdig fjädring eller med andra system för fjädring av drivaxel/axlar. 4.2.2Svenska bestämmelser om fordonsskatt I fordonsskattelagen (1988:327) anges efter vilka kriterier fordonsskatt tas ut och hur skatten skall beräknas. Kriterierna utgörs främst av fordo- nets vikt och typ av drivmedel. Skattevikten är den vikt efter vilken for- donsskatt beräknas (5 § fordonsskattelagen). Skattevikten utgör för per- sonbilar tjänstevikten, medan skattevikten för bland andra bussar och lastbilar utgörs av totalvikten. Tjänstevikten är den sammanlagda vikten av fordonet i normalt, fullt driftfärdigt skick med det tyngsta karosseri som hör till fordonet, verktyg och reservhjul som hör till fordonet, bränsle, smörjolja och vatten samt föraren. Totalvikten utgörs av summan av fordonets tjänstevikt och den beräk- nade vikten av det största antal personer utom föraren och den största mängd gods som fordonet är inrättat för. Fordon delas i skattehänseende in i sådana som inte kan drivas med dieselolja och sådana som kan drivas med dieselolja. I gruppen inte die- seldrivna fordon ingår alla fordon som drivs med bensin, gasol, elektri- citet, gengas, vätgas etc. under förutsättning att de inte kan drivas med dieselolja. var fordonsskatten för dieseldrivna personbilar differentierad med avseende på årsmodell. togs denna differentie- ring bort (prop. 2000/01:1, bet. 2000/01:FiU1, rskr. 2000/01:36, SFS 2000:1325). Fordonsskatten tas ut med ett grundbelopp och ett tilläggsbelopp för varje helt hundratal kg över den lägsta vikten i klassen. Fordonsskatt tas normalt ut för en tolvmånadersperiod (skatteår). Om skatten överstiger delas den upp på tre skatteperioder. Skatteår, skatteperioder och betalningsmånader avseende fordonsskatt för ett fordon bestäms efter slutsiffran i fordonets registreringsnummer enligt en särskild uppställning i 3 § fordonsskatteförordningen (1993:1028). Fordonsskatt tas inte ut för personbilar, bussar, lastbilar och motor- cyklar som är av en årsmodell som är eller äldre, s.k. veteran- fordon (9 § fordonsskattelagen). I vissa glesbygdskommuner tas skatten för personbilar ut endast till den del skatten överstiger (14 § fordonsskattelagen). I Värm- lands län och omfattas en kommun vardera, i Västernorr- lands län två kommuner, i tre kommuner, i sju kommuner samt i och elva kommuner av bestämmelsen om reducerad fordonsskatt (bilaga 2 till fordonsskatte- lagen). Denna skattesubvention infördes i samband med en bensinskattehöjning. Syftet var att kompensera personbilstrafiken i gles- bygd för sin genomsnittligt längre körsträcka. Kompensationen utforma- des som en nedsättning av fordonsskatten i de kommuner som ingick i dåvarande stödområdena fem och sex. Nedsättningsbeloppet har succes- sivt höjts och bestäms av praktiska skäl till ett belopp som är jämnt del- bart med tolv. Det är den skattskyldiges adress enligt vägtrafikregistret som avgör var en bil hör hemma och bedömningen görs då skattskyldigheten för ett visst skatteår eller en viss skatteperiod upp- kommer. Med stöd av en saluvagnslicens får fordon som licenshavaren yrkesmäs- sigt tillverkar, transporterar eller handlar med och som inte är registre- rade i vägtrafikregistret, eller som är avställda, brukas för provkörning i samband med tillverkning eller reparation, körning i den omfattning som behövs för demonstration eller försäljning eller andra kortare körningar. Saluvagnslicens kan meddelas den som yrkesmässigt tillverkar, trans- porterar eller handlar med motordrivna fordon eller med släpfordon. Ansökan om saluvagnslicens görs hos . Bestämmelserna om saluvagnslicens finns i lagen (2001:558) om vägtrafikregister. Uttaget av saluvagnsskatt regleras i lagen om saluvagnsskatt (1976:339). Saluvagnsskatt skall betalas för fordon som brukas med stöd De fordonsslag som omfattas är bilar, motorcyklar, Prop. 2005/06:65 traktorer, motorredskap och släpvagnar. Skatten påförs när saluvagns- licensen har meddelats. Skattskyldig är den för vilken saluvagnslicensen gäller. Saluvagnsskatt för helt kalenderår tas ut med för bil, för motorcykel och för traktor, motorredskap eller släpvagn. Saluvagnsskatt betalas för det antal fordon av varje slag som den skattskyldige önskar använda med stöd av licensen. Saluvagnsskatt tas ut för kalenderår eller den del av ett kalenderår som återstår när skatteplikt inträder. Föreligger skatteplikt under del av en kalendermånad, tas saluvagnsskatt ut för hela månaden. Upphör skatte- plikten under tid för vilken skatt har betalats, återbetalas efter ansökan överskjutande belopp till den skattskyldige, sedan utlämnad saluvagns- skylt har lämnats tillbaka. Bestämmelserna i fordonsskattelagen (1988:327) om skattebeslut, dröjsmålsavgift, indrivning och vissa andra förfaranderegler omfattar även saluvagnsskatten. I avsnitt 4.2.1 redogörs för minimiskattenivåer för tunga fordon inom EU. Lätta fordon omfattas inte av några minimiskatter enligt EG-rätten. Av EU-15 (, , , , , , , , , , , , , och ) tar alla medlemsstater utom ut en årlig fordonsskatt för lätta fordon. De objektiva kriterier som används som skatteunderlag är mycket varierande (t.ex. används cylin- dervolym, effekt i kW, koldioxidutsläpp och vikt). I de flesta medlems- staterna är den årliga fordonsskatten på dieseldrivna fordon högre än på bensindrivna fordon av samma storlek. En registreringsskatt i någon form tas dessutom ut av tio medlemssta- ter av EU-15. De medlemsstater av EU-15 som inte tar ut en registre- ringsskatt är , , , och . Nedan redovisas översiktligt vissa uppgifter om fordonsbeskattningen för personbilar i , och . Gemensamt för fordonsbeskattningen i alla tre länderna är att den är miljörelaterad och i olika omfattning avhängig fordonens utsläpp. En utförligare redovisning av fordonsbeskattningen av personbilar i dessa länder ges i bilaga 7. I infördes den s.k. gröna ägaravgiften. Den gröna ägarav- giften innebär att ju mindre bränsle som förbrukas i bilens motor, desto lägre blir avgiften. Syftet är att ägaren till en personbil med låg bränsle- förbrukning skall gynnas skattemässigt. De personbilar som omfattas av den gröna ägaravgiften har placerats i cirka 25 olika avgiftsklasser bero- ende på hur många kilometer de kan köra per liter bränsle. Den belopps- mässiga skillnaden mellan de olika avgiftsklasserna uppgår till cirka