prop · GS03175 · 2005-07-07 00:00:00 — är aktivt engagerat i en rad internationella samverkansprocesser kring e-hälsa, främst inom ramen för EU samt , men följer också nära det arbete som initierats av globala aktörer. Inom WHO har en global handlingsplan för e-hälsa presenterats. Denna kan komma att få betydelse för regeringens framtida prioriteringar på detta område, likväl som för den framtida inriktningen av EU-samarbetet kring e-hälsa. För att närmare studera potentiella vinster och konsekvenser av en ökad patientrörlighet inom tog EU:s hälsoministrar initiativ till en högnivåprocess för reflektion kring dessa frågor. Bland annat etablerades en permanent högnivågrupp on Care under kommissionens generaldirektorat för hälsofrågor (DG SANCO) för att stödja europeiskt samarbete på området. I an- slutning till högnivågruppen har arbetsgruppen on Information and eHealth inrättats. Huvudsyftet med gruppens arbete blir att vara ett stöd i medlemsstaternas arbete med att implementera IT-lösningar i de nationella sjukvårdssystemen. Genom att föreslå en ökad koordinering av existerande samverkansprocesser och forskning på området menar gruppen att det europeiska erfarenhetsutbytet på området kan ske mer kraftfullt och fokuserat än vad som varit fallet. () är en europeisk organisation för samverkan och erfarenhetsutbyte på e-hälsoområdet. Organisationens betydelse som beredningsorgan inom EU-samarbetet har ökat betydligt . presenterade en kartläggning som konstaterade att det finns uppenbara fördelar för de nordiska län- derna att samverka kring användningen av IT-stöd inom hälso- och sjuk- vården samt den sociala omsorgen. Som ett resultat av denna rapport diskuteras nu formerna för ett gemensamt nordiskt forum för dis- kussioner om gemensamma juridiska, tekniska eller andra strukturella hinder som kan finnas mot en ökad användning av IT-stöd inom social- och hälsosektorn. Detta skall bygga vidare på det nätverk som redan etablerats mellan och dess nordiska motsvarigheter. 10.2.6Mål för en ökad IT-användning inom hälso- och sjukvården Regeringens bedömning: Relevant information bör på ett ändamåls- enligt sätt och med respekt för individens integritet kunna kommuniceras elektroniskt mellan olika huvudmän och vårdnivåer inom hälso- och sjukvården som ett led i utformningen av effektiva och säkra arbets- former och arbetsmiljöer. Skälen för regeringens bedömning: har tidigare kunnat dra fördel av det decentraliserade ansvaret för att investera i och implemen- tera nya IT-stöd, då huvudmännen varit mycket framgångsrika i sin strävan att lyfta fram nya innovativa idéer och lösningar. Detta skapade en kreativ miljö för utvecklingen av nya IT-lösningar inom vård och omsorg, vilket gav ett försprång gentemot många andra länder i vår omvärld. Modern hälso- och sjukvård bygger dock i växande utsträckning på samverkan mellan olika vårdgivare och vårdenheter för att patienten skall kunna erbjudas en god vård, vilket ställer nya krav på informationssystemen inom sektorn. För att maximalt utnyttja de stora nyttovinster som blir följden av ett effektivt och väl implementerat IT-stöd inom hälso- och sjukvården samt äldreomsorgen bedömer reger- ingen att relevant information bör, på ett ändamålsenligt sätt och med respekt för individens integritet, kunna kommuniceras elektroniskt mellan olika huvudmän och vårdnivåer. 10.2.7Nationella ledningsgruppen för IT i vård och omsorg Det finns en unik anda av samförstånd om behovet av en nationell kraftsamling kring investeringar i IT-stöd inom vård och omsorg. Regeringen och Kommuner och Landsting har därför tagit ett gemensamt initiativ till en fördjupad nationell samverkan kring IT- frågorna. Inom ramen för Dagmaröverenskommelsen har parterna därför träffat ett avtal där man understryker IT-områdets stora betydelse för att utveckla vård och omsorg, samt pekar på behovet av nationellt samordnade satsningar på detta område. Genom att lyfta upp IT-frågan som en av de främsta på den politiska dagordningen inom vårdsektorn skapas nya möjligheter att åstadkomma konkreta resultat. IT-frågorna har tidigare främst diskuterats på en utpräglat teknisk nivå av experter på IT-frågor. Genom att föra vidare den kunskap som redan finns på expertnivå och behandla IT-frågorna på högsta beslutsfattande nivå inom kommuner, landsting och myndigheter, synliggörs IT som ett verktyg för verksamhetsutveckling. För att förverkliga den överenskommelse som tecknats mellan reger- ingen och Kommuner och Landsting har en Nationell lednings- grupp för IT i vård och omsorg inrättats . Lednings- gruppen består av representanter på hög nivå från , , , , samt Kommuner och Landsting. Målsättningen är att Nationella lednings- gruppen /2006 skall presentera en Nationell IT-policy för vård och omsorg, där områden som är strategiskt viktiga för nationellt samordnade investeringar kommer att identifieras. Den Nationella Prop. 2004/05:175 IT-policyn skall fungera som stöd för alla aktörer inom vård- och om- sorgssektorn, genom att såväl myndigheter, huvudmän och leverantörer kan använda denna som ett verktyg i arbetet med att förnya och förbättra administrativa rutiner, beslutsstöd, arbetsmetoder och medicinska tillämpningar med stöd av informationsteknik. En Nationell IT-policy bidrar till att samtliga aktörer arbetar mot samma mål och påskyndar för- nyelseprocessen av vård och omsorg. Utarbetandet av den Nationella IT-policyn skall ske i en öppen dialog- form med nyckelaktörer inom vårdsektorn med syfte att utnyttja den kun- skap och de erfarenheter som redan finns på detta område. I Dagmaröverenskommelsen pekas följande områden ut som särskilt viktiga för Nationella ledningsgruppens arbete: -utvecklingen av en nationellt kompatibel elektronisk patientjournal, -tillgänglighetsfrämjande åtgärder, såsom vårdkontakter och tids- bokning över Internet och -en ökad användning av e-recept och elektroniskt förskrivarstöd. har en ny sammanhållen myndighet, Försäkrings- kassan, inrättats för att administrera socialförsäkringen. Den nya myn- digheten ersätter () och landets 21 allmänna försäkringskassor. Syftet med inrättandet har i första hand varit att för- bättra enhetligheten i rättstillämpningen, öka effektiviteten och förbättra personalpolitiken inom myndigheten. har lämnat en plan till regeringen över hur förändringsarbetet skall bedrivas . I planen har förbättringar inom IT-området en framträdande plats. En utvärdering av IT-verksamheten inom För- säkringskassan skall påbörjas och vara slutförd . 10.3.2Mål för IT-användningen inom socialförsäkringsområdet Tilltron till socialförsäkringen och dess administration skall vara hög. Insatser som rör IT-verksamheten skall ge effekter i form av högre kva- litet, ökad rättssäkerhet, större likformighet, ökad tillgänglighet, bättre säkerhet, bra arbetsmiljö och fullgod service till de försäkrade. Informationstekniken är avgörande för att hantera verksamheten inom Den är en förutsättning och ett medel för att stödja nya processer, fullfölja förändringar i lagstiftning och möj- liggöra samarbete med andra myndigheter och företag. väljer också att allt oftare möta via de självbetjänings- tjänster som finns tillgängliga via Internet och servicetelefoni. De effektiviseringar som är möjliga skall genomföras och frigjorda resurser användas till strategiskt viktiga investeringar som leder till en förbättrad tillgänglighet och service för de försäkrade och en högre effektivitet inom myndigheten. Utveckling av nya tjänster och vidare- utveckling av befintliga skall ta utgångspunkt i användarna och deras behov. För att utvecklingen inom IT-området skall skapa mervärde och bättre nytta för enskilda på ett kostnadseffektivt sätt, är samverkan över myn- dighetsgränserna nödvändig. För socialförsäkringsadministrationens del krävs också samarbete med andra parter såsom arbetsgivare, sjukvård och försäkringsbolag. Verksamheten inom skall bedrivas med hög kvali- tet, rättssäkert, effektivt och till så låga kostnader som möjligt. En för- utsättning för detta är ett för ändamålet utformat och för användarens behov anpassat, väl fungerande och kostnadseffektivt IT-stöd. Det är leveranser med bättre funktionalitet i handläggarstödet i kombination med ökad tillgänglighet och användning av självbetjäningstjänster samt strukturförändringar av organisation och arbetssätt som skall ge resultat. (), de allmänna försäkringskassorna och fick genom beslut av (prop. 2003/04:40, bet. 2003/04:SfU08, rskr. 2003/04:153) utökade möjligheter att erbjuda service och självbetjäning via Internet fr.o.m. . Ändringen möjliggör en bredare utveckling av 24-timmarsmyndig- heten inom myndigheterna. Inom socialförsäkringens administration erbjuds en rad olika tjänster via Internet som kan hänföras till begreppet 24-timmarsmyn- dighet, såsom information om och de ansvarsområden som myndigheten administrerar. Den centrala funktionen är dock möjlig- heten till interaktiva tjänster, via webbplats. Tjäns- terna möjliggör såväl lämning som hämtning av individorienterad infor- mation som ansökningar och annan hantering av ärenden, s.k. själv- betjäningstjänster, för både arbetsgivare och enskilda. Samtliga tjänster kräver tillgång till elektronisk legitimation. Även servicetelefoni inkluderas. Den elektroniska legitimationen innebär en hållbar säker- hetslösning för administrationens elektroniska tjänster och tillämpas bland annat inom föräldraförsäkringen, vid beräkning av den allmänna ålderspensionen samt för arbetsgivare vid sjukanmälan för anställda. användes den elektroniska legitimationen ca 760 000 gånger av kunder. Andelen anmälningar via servicetelefoni och Internet ökar kontinu- erligt. Cirka 2,6 miljoner beställningar görs nu via servicetelefoni och ca 1,4 miljoner via webbplats. Det totala antalet samtal till myndighetens servicetelefon är omkring 4 miljoner och omkring 2 miljoner personer besöker på Internet. Totalt har myndigheten ca 40 miljoner kontakter från enskilda . Enligt Statskontoret (2003/442-5) är webbplats den femte mest besökta webbplatsen av de statliga myndigheterna och även en av dem som ökar mest procentuellt. Pensionsportalen Min pension är ett samarbete mellan Försäkrings- kassan, , och tjänste- pensionsbolagen. Portalen nås på webbplats och skall ge enskilda en mer komplett bild av deras pensionssparande. Inled- ningsvis redovisas allmän pension och tjänstepension. I ett senare skede är tanken att även privat pensionssparande skall omfattas. Elektroniskt informationsutbyte i realtid minskar risken för fusk. Ett gemensamt system har därför utvecklats som binder samman dator- system hos , och arbetslös- hetskassorna. Systemet ersätter kontakter mellan myndig- heterna och skall ge snabbare handläggningstider, minskade administra- tionskostnader och säkra att information endast ges till behöriga fråge- ställare. Avsikten är att även skall anslutas till systemet. De senare årens verksamhetsutveckling inom strävar mot en ökad IT-användning inom myndigheten. Här kan främst nämnas utvecklingen av ett IT-baserat ärendehanteringssystem, ett stödsystem för det reformerade ålderspensionssystemet och en successiv övergång från äldre stordatormiljö till en modern . Att framgångsrikt slutför utvecklingen av ärende- handläggningsstödet är av stor betydelse. Uppföljningar av utvecklings- arbetet visar ännu inte på någon effekthemtagning i den storleksordning som initialt bedömdes vara möjlig. Ett fullt utbyggt system bidrar påtag- ligt till ökad effektivitet, kortare handläggningstider, förbättrad kvalitet och en minskad arbetsbelastning för myndighetens personal. infördes det Europeiska sjukförsäkringskortet, , för att underlätta tillgång till sjukvård vid besök i annat medlemsland (inklusive EES och ). har ersatt de äldre pappersintyg som tidigare krävdes för att få rätt till akut eller nödvändig sjukvård på samma ekonomiska villkor som andra försäkrade i berörda länder. För- delarna för individen är tydliga i och med att kortet är enklare att ha med sig i jämförelse med tidigare pappersintyg. Det har också längre giltig- hetstid och är enhetligt i hela . I har ett IT-system utvecklats för att hantera beställningen av kort och kontroll av försäkrade. Systemet stödjer beställningar via Inter- net, servicetelefon eller direkt av handläggare på . För- faringssättet innebär ökad kundservice och möjlighet till omprioritering och besparing inom myndigheten. överskred antalet i beställda en miljon. Inom ramen för samarbetet inom Tekniska kommissionen för informa- tionsbehandling () planeras nu för utvecklingen av EHIC (Euro- pean ). Nästa steg är att förse EHIC med ett data- chip som möjliggör lagring av personlig information och en elektronisk nyckel som ingår i en infrastruktur för öppna nycklar, PKI (public key infrastructure). Genom att förse kortet med en sådan elektronisk nyckel kan det användas vid identifiering av personer för att ge åtkomst till information via Internet. Inom utvecklas också möjligheterna att automatisera kontakterna mellan de olika socialförsäkrings- och hälso- Prop. 2004/05:175 administrationerna inom EU. Detta kommer att effektivisera de administ- rativa rutinerna kring rådets förordning (EEG) nr 1408/71 av om tillämpningen av systemen för social trygghet när anställda, egenföretagare eller deras familjer flyttar inom gemenskapen och säker- ställa att medborgarnas rättigheter garanteras vid vistelser i andra med- lemsstater. Lagen (2003:763) om behandling av personuppgifter inom socialförsäk- ringens administration trädde i kraft (prop. 2002/03:135, bet. 2003/04:SfU03, rskr. 2003/04:16). I lagen regleras bland annat för vilka ändamål personuppgifter får användas, hur sökning får göras och hur de registrerade skall informeras. Lagen utgör ett kom- plement till personuppgiftslagens (1998:204) bestämmelser om skydd för den personliga integriteten vid behandling av personuppgifter. 10.4Socialtjänstpolitik, äldrepolitik och handikappolitik Regeringen anser även att IT-utvecklingen skall bidra till att målen för äldrepolitiken, handikappolitiken och socialtjänstpolitiken uppnås. Gemensamt för dessa politikområden är att de är inriktade på den enskildes möjligheter till ett aktivt och delaktigt liv. Målen för äldrepoli- tiken (prop. 1997/98:113) är att äldre skall kunna leva ett aktivt liv och ha inflytande i samhället och över sin vardag, kunna åldras i trygghet och med bibehållet oberoende, bemötas med respekt samt ha tillgång till god vård och omsorg. De nationella målen för handikappolitiken (prop. 1999/2000:79) är att samhället utformas så att människor med funktions- hinder i alla åldrar blir fullt delaktiga i samhället samt jämlikhet i levnadsvillkoren för flickor och pojkar, kvinnor och män med funktions- hinder. För socialtjänstpolitiken (prop. 2004/05:1) finns målet att stärka förmågan och möjligheten till social delaktighet för ekonomiskt och socialt utsatta personer samt stärka skyddet för utsatta barn. 10.4.2IT och kvinnor och män i ekonomiskt eller socialt utsatta situationer Enligt socialtjänstlagen (2001:453) finns en rätt till bistånd för den som inte själv kan tillgodose sina behov eller få dem tillgodosedda på annat sätt. Vad som skall anses ingå i försörjningsstödet preciseras av en riks- norm som innefattar skäliga kostnader för livsmedel, kläder och skor, lek och fritid, förbrukningsvaror, hälsa och hygien, dagstidning samt telefon- och TV-avgift. Riksnormen fastställs av regeringen och beräknas med ledning av officiella prisundersökningar rörande olika hushålls- typers baskonsumtion. Det innebär att typen av utgifter som skall täckas av riksnormen kan komma att förändras . Mot bakgrund av att innehavet och användandet av mobiltelefoner numer är så pass vanligt i befolkningen har regeringen t.ex. bedömt att även kostnad för mobil- telefon och mobiltelefonsamtal skall ingå i totalsumman för riksnormen. Ändringen trädde i kraft . I slutbetänkandet från utredningen 2005, Äldrepolitik för fram- tiden (SOU 2003: 91), som bereds inom , belyses äldrefrågor och IT. Inom vård- och omsorgsområdet har möjligheterna ökat att utveckla och tillämpa nya tekniska lösningar. Flera olika lösningar har prövats , bl.a. för att skapa s.k. smarta hem där olika apparater kan kommunicera med varandra i ett internt nät- verk, automatiska övervakningstjänster, möten mellan patienter och vård- personal på distans samt tillgång till egenvårdsstöd. Användning av de nya tjänsterna kan exempelvis leda till ökade möjligheter till själv- ständighet och frihet för individen genom möjligheter att bo kvar hemma och själv utföra egenvård. För den fortsatta utvecklingen av vård och omsorg för äldre bedöms äldres tillgång till IT-baserad information vara en nyckelfråga. Andra viktiga utvecklingsområden är IT-baserade former för kompetensutveckling för personal och logistikstöd för planering och uppföljning av verksamheterna. Inom IT utvecklas nya hjälpmedel som möjliggör ökad delaktighet för kvinnor och män med funktionshinder. Dessa hjälpmedel kan ge per- soner med funktionshinder möjligheten att självständigt kunna utföra saker som är självklara för andra, att läsa, skriva, göra sig förstådd eller förstå andra, delta i utbildning eller sköta ett arbete. En synskadad person kan t.ex. läsa all datalagrad information med hjälp av konstgjort tal eller punktskrift. Tillgången till datorbaserade hjälpmedel har medfört nya möjligheter i vardag, arbete och utbildning för många personer med funktionshinder. Volymerna av de IT-hjälpmedel som tillhandahålls som personliga hjälpmedel är dock ännu så länge begränsade. Regelverken för förskriv- ning av datorbaserade hjälpmedel kan skilja sig markant åt mellan sjuk- vårdshuvudmännen. För att personer med funktionshinder i högre ut- sträckning skall kunna dra nytta av teknikens landvinningar föreslår LSS- och hjälpmedelsutredningen i betänkandet Hjälpmedel (SOU 2004:83) några åtgärdsområden. Utredningens förslag bereds för när- varande inom . Ökad IT-användning inom område Inom verksamheter är själva myndighetsutövningen av avgörande betydelse. Möjligheterna att på ett säkert sätt förmedla känslig information mellan olika aktörer och för den enskilde att ta del av och följa en process som innehåller personliga uppgifter är minst lika intressanta för en person som har en e-journal som för en person som Prop. 2004/05:175 ansöker om ekonomiskt bistånd, hemtjänst eller personlig assistent. 10.4.3Kvalitetsregister, metodstöd och informationsförsörjning Regeringens bedömning: bör vidmakthålla och utveckla sitt stöd till kommunerna vad gäller utvecklingen av Internetbaserade kvalitetssäkringsregister, metodstöd och informationsförsörjning inom , eftersom detta är av central betydelse för verksamhetens kvalitet. Skälen för regeringens bedömning: Samverkan och kommunikation är av central betydelse i verksamhet och för kunskaps- utvecklingen inom socialtjänstområdet. Inom ramen för arbete med nationellt stöd för en kunskapsutveckling inom har en strategisk grund för att utveckla ett nationellt system för att han- tera informationsförsörjning inom socialtjänstområdet skapats. Försöks- verksamheter har prövats enligt två olika modeller för informationsför- sörjning, den ena baserad på professionens behov i vardagen (Social- tjänstverktyget) och den andra inriktad på att förmedla aktuell forskning på ett lättillgängligt sätt (SocialVetenskap, . Grunden har lagts för ett system för att hantera såväl kommunikation som information (Socialtjänstportalen). metoder i socialt arbete (IMS) vid arbetar vidare med att implementera verktygen inom flera regioner i . En viktig orsak till att en ökad IT-användning påverkar kvaliteten i verksamheter är den ökade internationaliseringen. Utbyte av erfarenheter och kunskap mellan länderna sker i allt större ut- sträckning och kräver utvecklade tekniska metoder. Inom ramen för Östersjöstaternas råd finns en särskild enhet som ägnar sig åt frågor som rör utsatta barn, for Cooperation on Children at Risk (WGCC). WGCC använder ett särskilt IT-verktyg för att underlätta utbytet av erfarenheter och information mellan länderna. Bl.a. har webb- sidan () etablerats. Här publiceras studier och forskning, relevant lagstiftning på området, rapporter från konferenser som rör utsatta barn samt information om insatser som vidtas i de olika länderna. Det finns även möjlighet att chatta med experter. Regeringen anser att det är viktigt att IMS och även fortsättningsvis bistår kommunerna med stöd och fortsätter att utveckla olika former för nationella system för informationsförsörjning, metod- stöd och kvalitetsregister för socialtjänstverksamheterna. Regeringens bedömning: Ökad IT-användning som ett led i verksam- hetsutvecklingen är nödvändig för kompetensförsörjningen inom social- tjänsten. Skälen för regeringens bedömning: Framtidens omsorg om äldre och verksamheter för personer med funktionshinder kommer att ställas inför stora utmaningar. Effektivitet, samverkan, kommunikation och använd- ning av ny teknik kommer att spela en avgörande betydelse för hur väl utmaningarna kan mötas av de anställda inom vård och omsorg. För medborgarna kommer tillgängligheten att vara av avgörande betydelse för hur kvaliteten i vården och omsorgen värderas. Med oförändrad sysselsättningsgrad bedömer kommunerna att de be- höver rekrytera ett stort antal vårdbiträden, undersköterskor och sjuk- sköterskor . Skälen är bland annat ökade vårdbehov till följd av ett ökat antal äldre i höga åldrar och på grund av stora pensionsavgångar. Regeringen lämnade ett uppdrag till nio myndigheter (, Arbetsmiljö- verket, , , , Myndig- heten för kvalificerad yrkesutbildning, , och ) att utarbeta en plan för kompetensförsörjningen inom kommunernas vård och omsorg om äldre och personer med funk- tionshinder. I rapporten nu! redovisade myndigheterna förslag till en handlingsplan som innehåller mål och åtgärder för att stödja investeringar i bättre arbetsmiljö och kompetens. Myndigheterna identi- fierade några nyckelområden för kompetensförsörjningen och några av dessa har enligt regeringens mening bäring på IT-utvecklingen och en ökad IT-användning inom verksamheter. Inom ramen för regeringens satsning på kvalitetsutveckling inom vår- den och omsorgen om äldre, Kompetensstegen (S 2004:10), har ökad IT- användning som ett led i verksamhetsutvecklingen särskilt uppmärk- sammats. avsätts till sats- ningen. Det är viktigt att systemen är både användar- och brukaran- passade för mesta möjliga effektivitet. Ansvaret för genomförandet av den nationella folkhälsopolitiken vilar på ett stort antal politikområden. Nedan nämns några exempel på åtgärder som vidtagits inom IT-området som främjar folkhälsan. Regeringens program för utveckling av 24-timmarsmyndigheten inne- håller bland annat mål om tillgänglighet och kvalitet. myndigheten, med ökad service och tillgänglighet för befolkningen, skapar ökade förutsättningar för ökad delaktighet och ökat inflytande i samhället några av de mest grundläggande förutsättningarna för folk- hälsan och som också utgör ett särskilt målområde för folkhälsopolitiken. Bestämningsfaktorerna de faktorer som orsakar hälsa och ohälsa för detta målområde är tillgänglighet, delaktighet och inflytande. gänglighet i samhället handlar om att ta bort de hinder som finns så att alla människor, oavsett funktionshinder eller andra omständigheter, kan vara delaktiga och ha möjlighet till inflytande. Delaktighet handlar om att varje människa skall kunna ta del av olika arenor i samhällets offentliga sfär och inflytande handlar om medborgarens möjlighet att påverka på olika nivåer i samhället. Här kan informationstekniken både vara till nytta och hinder beroende på hur den utformas. 10.5.2Mål för IT-användning inom folkhälsoområdet Det föreslagna målet för informationssamhället, ligger väl i linje med målet för folkhälsopolitiken, att skapa samhälleliga förutsättningar för en god hälsa på lika villkor för hela befolkningen, som slogs fast i propo- sitionen (2002/03:35) Mål för folkhälsan.