prop · GS03114 · 2005-03-23 00:00:00 — Tids- och lokaliseringsuppgifterna kan införas i olika IT-styrda tillämpningar, och de kan kopplas till elektroniska kartor. Mottagarna kan finnas hos enskilda personer (klocka, mobiltelefon, särskild utrustning), i bilar, båtar, flygplan, missiler, intelligenta bomber, etc.. Mottagare kan också skicka signaler som talar om var mottagaren befinner sig. (tvåvägskommunikation). En rad tekniska infrastruktursystem i (drift av elsystemen, telesystemen, mobilsystemen, flygledning, etc..) är beroende av att få korrekta tidsuppgifter från navigationssatelliter. Om tidssignalerna skulle störas bort eller än värre, ändras, skulle det drabba de svenska infrastrukturerna och deras användare. Frekvensutrymmet för och , liksom för motsvarande ryska systemet Glonass, är begränsat. Signalerna lägger sig över varandras godkända områden. De stör varandra. Om en signal missbrukas i samband med en militär konflikt kan ett land vilja störa ut den Skr. 2004/05:114 missbrukade signalen. Därvid riskeras att även de egna signalerna störs har flera centrala säkerhetsfrågor för behandlats. slöts ett avtal mellan och Europeiska gemenskapen samt EU:s alla medlemsstater rörande GPS och . En avgörande fråga för är att GPS framtida militära signaler inte störs av signaler i händelse av en kris. Det skulle påverka och andra NATO-länders försvar liksom även den svenska försvarsmakten. För EU- staterna är det avgörande att skyddade signal () inte störs av GPS signaler. Båda sidor kom överens i avtalet om nationella säkerhetskriterier som är vägledande för utformning av GPS och signaltjänster. Denna del av avtalet, som handlar om nationell säkerhet, sköttes i EU av ett förhandlingsteam, där innehar ordförandeskapet. Det säkerhetspolitiska avtalet undertecknades av och . fick denna uppgift med anledning av att innehar ordförandeskapet i arbetsgrupp nr 2 om internationella relationer inom . Bland andra viktigare frågor som behandlats märks att införa säkerhetspolitiska krav, inkl. icke-spridning och exportkontroll, i samarbetsavtal om mellan den europeiska gemenskapen och dess medlemsländer å ena sidan och olika EU tredje länder (, , , , ) å andra sidan. En omfattande revidering av de säkerhetspolitiska kraven på kommande markstationer har påbörjats. EU:s övervakningsmyndighet för , som har inrättats, har fått ansvaret för allt kommande säkerhetsarbete i programfaserna tillverkning och drift, om ansvaret inte ligger på ministerrådet. Rådet har beslutat om hur en gemensam åtgärd (Joint Action) skall genomföras för det fall att en medlemsstat anmäler att dess nationella säkerhet är hotad som en följd av användning av . Arbetet med att definiera vilka satellitnavigationsmottagare som fortsättningsvis bör vara under exportkontroll och vilka som kan säljas fritt har intensifierats . Detta är besvärliga frågor för , som är ett civilt system med till stor del privat finansiering. Exportkontrollistorna utformas i Wassenaararrangemanget. EU beslutar sedan att införa kontrollistorna i EU:s medlemsstaters nationella reglering. 22 Bilaga 1: Svensk krigsmaterielexport () följer kontinuerligt marknadsföring och export av krigsmateriel från och är den myndighet som förser regeringen med det statistiska underlaget för redovisningen av den svenska krigsmaterielexporten. De företag som har tillstånd att tillverka krigsmateriel omkring 120, varav ca 48 är aktiva som exportörer är skyldiga att lämna redovisningar i olika hänseenden till ISP. För att de siffror som redovisas för svensk krigsmaterielexport ska bli lättare att jämföra med dem som redovisas i övriga EU-länder, specificeras krigsmaterielkategorierna i enlighet med EU:s militära lista. I tabell 11 finns en lista som jämför de svenska kategorierna och de europeiska. Här räknas också de viktigaste produkttyperna upp för varje kategori. (För närmare information om innehållet i respektive kategori hänvisas till bilaga 1 i förordningen (1992:1303) om krigsmateriel.) I EU:s militära lista görs ingen uppdelning som i mellan krigsmateriel för strid (KS) och övrig krigsmateriel (ÖK). De tabeller som anger siffrorna i dessa två underkategorier finns dock fortfarande kvar i årets skrivelse. Kategorin krigsmateriel för strid omfattar materiel med förstörelsebringande verkan inklusive sikten för sådan materiel samt materiel för eldledning. Kategorin övrig krigsmateriel omfattar delar och komponenter till krigsmateriel för strid samt materiel som inte har direkt förstörelsebringande verkan i en stridssituation. När det i en tabell anges att utförseltillstånd beviljas eller export skett inom en viss kategori innebär detta att en eller flera av kategorins produkter avses eller delkomponenter till dessa. Det betyder dock inte att utförseltillstånd har beviljats för eller export skett av samtliga produkter inom varje materielkategori. Alltför långtgående slutsatser vad beträffar trender i exporten kan inte dras, eftersom exporten totalt sett är så pass liten att den inte rymmer ett jämnt flöde av materiel i alla kategorier som produceras i , utan snarare uppvisar en slumpmässig tyngdpunkt som förskjuts över tiden beroende på vilka exportkontrakt som industrin erhållit. För den redovisade kan konstateras att finkalibriga militära eldhandvapen (EU ML 1), den viktigaste delen av begreppet "lätta vapen", spelar en marginell roll i den svenska exporten. Detta är av viss betydelse att kunna konstatera i ljuset av aktiva agerande i arbetet inom FN:s ram mot illegal handel med lätta vapen. De finkalibriga eldrörsvapen som ingår i kategorin övrig krigsmateriel är jakt- och sportskyttevapen, vars utförsel från kontrolleras i syfte att undvika att större partier sådana vapen används för militära ändamål. Utförseltillstånden för exportförsäljning avser å ena sidan många små transaktioner gällande exempelvis reservdelar eller ammunition, och å andra sidan ett begränsat antal mycket omfattande transaktioner av stora system som levereras . Större affärer, som inte nödvändigtvis uppträder , kan påverka ett enskilt års resultat påtagligt. Därför uppvisar statistiken över beviljade utförseltillstånd avsevärda skillnader . Variationerna i statistiken över värdet av de beviljade utförseltillstånden har dock en begränsad inverkan på omfattningen av den faktiska exporten av svensk krigsmateriel, som håller sig på en relativt jämn nivå år . Detta beror på att den utförsel som sammanhänger med ett stort utförseltillstånd normalt sprids ut . I de fall där endast ett eller två utförseltillstånd har beviljats, redovisas ett närmevärde, i syfte att skydda kommersiella intressen respektive försvarshemligheter. Det kan ibland vara av intresse att närmare studera hur stor andel av utförseltillstånden för försäljning till ett visst land som utgörs av s.k. följdleveranser. Under 1.3.5 redogörs i en tabell för det förhållandet gällande ett antal länder. I det sammanhanget och aktuella länder redovisas också vilken typ av materiel det rör sig om. Utförselstatistiken från grundar sig på exportföretagens lagstadgade redovisning av det fakturerade värdet av levererad materiel. Förändringar från till ett annat i den statistik som redovisas ger i sig inte underlag för en mer långsiktig bedömning av utvecklingstendenser. En enstaka större leverans kan medföra kraftiga utslag i statistiken. Den svenska krigsmaterielexporten redovisas även i den allmänna utrikeshandelsstatistiken, som grundas på tullmyndigheternas uppgifter till (). I SCB:s statistik ingår bl.a. vissa civila produkter som inte omfattas av lagen om krigsmateriel. Dessa siffror är således inte jämförbara med ISP:s statistik och redovisas inte i denna skrivelse. En närmare beskrivning av handelsstatistikens indelning lämnades i skr 1996/97:138. Upplåtelse av tillverkningsrätt, samarbete m.m. har 6 tillstånd lämnats för upplåtelse av tillverkningsrätt utom riket. Tillstånden har avsett (2 st), , , och . Vidare har 13 st samarbetsavtal granskats och godkänts avseende gemensam utveckling eller produktion med industrier i 12 länder. Prövningen av ärenden rörande upplåtelse av tillverkningsrätt och samarbete med utländsk part sker, oavsett materieltyp, med de strängare kriterier som gäller för export av krigsmateriel för strid, eftersom sådant samarbete i regel medför en mer långsiktig bindning än regelrätt export. Sådana avtals omfattning, deras utsträckning i tiden, reexportklausuler m.m. granskas därvid i detalj. Regeringen har med stöd av lagen (1992:1300) om krigsmateriel föreskrivit en skyldighet att, för den som har upplåtit tillverkningsrätt avseende krigsmateriel till någon i utlandet eller som ingått avtal om samarbete med någon i utlandet, redovisa huruvida avtalen är i kraft, om tillverkning eller annat samarbete enligt sådant avtal alltjämt förekommer samt hur samarbetet bedrivs. har 16 företag redovisat sammanlagt 200 st gällande licens- och samarbetsavtal i 29 länder, nästan exakt samma siffror som . Militärt inriktad utbildning av utländsk medborgare får enligt krigsmateriellagen inte bedrivas inom eller utom landet utan tillstånd av . har ett sådant tillstånd förlängts avseende . Förbudet gäller inte utbildning som är knuten till försäljningen av krigsmateriel för vilken utförseltillstånd erhållits. Värde i löpande priser, mkr -35,1 -62,6 -75,4 -85,4 -10,2 22.3.3Stapeldiagram över värdet av utförseltillstånd respektive faktisk export uppdelat på krigsmateriel för strid (KS) och övrig krigsmateriel (ÖK) 2000 2000 2001 2001 2002 2002 2003 2003 2004 2004 22.3.4Utförseltillstånd och faktisk export fördelat på mottagarländer indelade i regioner, inkl angivelse av kategori av produkter (EU:s militära lista) 5,8,1,2,3 3,8,1,2,5 2,3,5,8,21 1,2,3,4,5,21 2,3,4,5,8,10,14,18,21 1,2,3,4,5,6,8,10,14,21,18 1,2,3,5,8,10,11,14 1,2,3,5,8,10,11 1,2,3,5,6 1,2,3,5,6 1,2,3,5,14,6 3,5,8,10,11,6 1,3,8,10,11,18 1,2,5,8,13,6 1,2,3,5,8,10,14,6 Kaledonien (F) 3,5,8 3,5,13 3,4,5,8,13,21 3,5,8,13,6 2,3,4,5,8,10,11,14,21 1,2,3,5,6,8,10,11,13,14 3,8,10 2,3,4,5,7,8,11,6,18 2,3,4,5,6,7,8,9,11,14,18 3,5,8 3,5,8 3,4,7,8,10,14 2,3,4,5,8,10,14 1,2,3,5,8,10,21 2,3,4,5,6,8,9,10,14,18,22 1,3,5 3,5,8,14 2,3,5,6,8,14,21 * För en jämförelse mellan den svenska krigsmaterielförteckningen och EU:s militära lista, inkl. huvudtyper av materiel, se nedan under 22.3.12 (EU:s militära lista) 2,3,5,8,14 2,3,5,8,13,14,18 1,2,3,5,8,10,11,14,18,21,2 1,2,3,5,8,10,11,14,18,22,2 2,3,9,22 2,5,9,14 3,8,14 2,3,4,5,8 2,3,5,8,14 2,3,5,14 2,3,4,5,14 2,3,4,5 1,2,5 2,5,9 1,3,5,8,13 1,2,4,5,8,9,13 2,4,13,18 2,4,18 2,11,14,15,18 2,3,4,11,18,6 2,5,10 3,5,9,10,21 11,14,18 3,8,18 3,5,8,10 (EU:s militära lista) 2,3,4,5,8,11,14,18,21,22 1,2,3,4,5,8,11,14,21 1,3,5,14 1,2,3,14 * Exporten avser återförande efter reparation av fiberoptiskt gyro till navigationssystem för passagerarfärja. 22.3.5Cirkeldiagram över krigsmaterielexportens fördelning på regioner i procent av värdet (Diagrammet läses medsols) 22.3.6Export av krigsmateriel 2002-2004 fördelad på länder och uppdelat på KS och ÖK 2Bulgarien, FN, , , Republiken , , , och 4Bulgarien, , , , , , , och (Komponent för spaningssystem) (Laserpek., fästen för automatvapen) 22.3.8Värdet av faktisk export i mkr under 2003-2004 fördelat på kategori av produkter strid (KS) 22.3.9Exporten av krigsmateriel fördelad på länder uppdelade efter inkomst* (Diagrammen läses medsols) *Indelningarna är baserade på den sammanställning som gjort om länders ekonomiska status. Mer information om detta återfinns på . Gruppen Låginkomstländer består av och . 22.3.10Försvarsmaktens utförsel av krigsmateriel Materiel till förband omfattande 1.3.11De exporterande företagen, mkr Följande företag exporterade för mellan 1 miljon och : Formnings, , , , , CNC-Process i , , (B4M), , . Ett antal företag exporterade för : , , , , , , . 22.3.11Kategorier av krigsmateriel den svenska krigsmaterielförteckningen och EU:s militära lista, beskrivning av typ av produkter Robotar, raketer, torpeder, bomber Finkalibriga eldrörsvapen, delar m m Kanoner,pansarvärnsvapen,delar mm Övn.raketer,röjningsutrustning m m Spanings- och mätutrustningar m m Fartyg för bevakning m m Flygplan utformade f. mil. Fordon utformade för mil. Elektronisk utrustning för mil. Fotografisk och elektrooptisk utrustn. 23Bilaga 2: Exportkontroll av produkter med dubbla användningsområden Det är inte möjligt att för produkter med dubbla användningsområden lämna en fullständig redovisning av exporten liknande den som kan lämnas beträffande krigsmateriel, eftersom kontrollen av produkter med dubbla användningsområden bygger på friast möjliga handel och kontroll endast i vissa fall. Det som kan redovisas är antalet licensärenden för olika kontrollområden. I tabell 1 redovisas antalet inkomna utförselärenden till ISP rörande produkter med dubbla användningsområden och hur dessa fördelas på de multilaterala exportkontrollregimerna (för ytterligare information om regimerna, se avsnitt 17). För ofta förekommande export av produkter för civil slutanvändning kan ett globalt tillstånd beviljas. I tillståndet anges för vilket/vilka länder tillståndet gäller. Ett generellt gemenskapstillstånd infördes genom EG-förordning 1334/2000. Detta tillstånd gäller för de flesta produkter som är fria från kontroll inom EU till tio länder utanför unionen. Gemenskapstillståndet är ett led för att tydliggöra den samstämmighet som råder mellan medlemsstaterna beträffande export till dessa länder. Generella licenser kan även utfärdas på nationell nivå och är liksom gemenskapens generella exporttillstånd "öppna", dvs.. de gäller utan ansökan. ISP har utfärdat föreskrifter om detta tillstånd: föreskrifter om generellt exporttillstånd, publicerade i (TFS 2000:24). gällde ett nationellt generellt tillstånd som avsåg reparation och demonstration. Tillståndet gällde inte för särskilt känsliga produkter. Dessa finns angivna i bilaga till föreskrifterna. Tillståndet gällde för export till femtio namngivna destinationer. För övriga situationer vad gäller export av produkter med dubbla användningsområden ges individuella tillstånd. 23.2.1Antal inkomna utförselärenden rörande produkter med dubbla användningsområden (PDA) 2001-2004 Utförseltillstånd, globala och individuella, varav: (Part 2) 23.2.2Antal avgjorda förhandsförfrågningar, utfärdade denials samt catch-all- ärenden år 2002-2004 Tabellen redovisar antalet förhandsförfrågningar som inkom till ISP under år 2002-2004 rörande export av produkter med dubbla användningsområden samt antal utfärdade denials respektive catch-all-ärenden . 24 Bilaga 3: Regelverk Tillverkning och utförsel av krigsmateriel regleras genom lagen (1992:1300) om krigsmateriel och förordningen (1992:1303) om krigsmateriel. Båda författningarna trädde i kraft och ersatte lagen (1983:1034) om kontroll över tillverkningen av krigsmateriel, m.m. och lagen (1988:558) om förbud mot utförsel av krigsmateriel, m.m. med tillhörande förordningar. Den nuvarande lagen bygger i allt väsentligt på den tidigare lagstiftningen liksom på tidigare praxis. Jämfört med denna innehåller den emellertid en vidgning av krigsmaterielbegreppet samt förenklingar, förtydliganden och moderniseringar av de bestämmelser som gäller för kontrollen över tillverkning och för utlandssamverkan avseende krigsmateriel. Krigsmateriellagen föreskriver att krigsmateriel inte får tillverkas utan tillstånd. Även all försvarsindustriell utlandssamverkan förutsätter tillstånd. Med utlandssamverkan förstås exportförsäljning eller annat tillhandahållande (bl.a. överlåtelse eller förmedling) av krigsmateriel. Vidare omfattar begreppet upplåtelse eller överlåtelse av tillverknings- rättigheter, avtal med någon i utlandet om att gemensamt med denne eller för dennes räkning utveckla krigsmateriel eller metod för framställning av sådan materiel eller om att gemensamt tillverka krigsmateriel. Slutligen krävs tillstånd, med vissa undantag, för att bedriva militärt inriktad utbildning. Enligt lagen om krigsmateriel indelas krigsmateriel i två kategorier: krigsmateriel för strid (KS) och övrig krigsmateriel (ÖK). Bestämmelser om vilken materiel som innefattas i de två kategorierna återfinns i förordningen om krigsmateriel. Kategorin krigsmateriel för strid omfattar materiel med förstörelsebringande verkan inklusive sikten för sådan materiel samt materiel för eldledning. Kategorin övrig krigsmateriel omfattar delar och komponenter till krigsmateriel för strid samt materiel som ej har direkt förstörelsebringande verkan i en stridssituation. I EG-förordningen för kontroll av produkter med dubbla användningsområden som trädde i kraft finns i vissa fall krav på exporttillstånd för produkter som inte ingår i begreppet krigsmateriel, men som hör samman med exporterad krigsmateriel. För vidare information om regelverket i det aktuella hänseendet, se nedan. Beslut om utförseltillstånd fattades t o m. enbart av regeringen. I ärenden som inte avsåg utförsel i större omfattning eller i övrigt inte var av större vikt utövades beslutsrätten av det statsråd som hade till uppgift att föredra ärenden om tillstånd för utförsel av krigsmateriel. Icke delegerade regeringsbeslut omfattade av det totala värdet av givna tillstånd . fattas beslut i utförselärenden i första hand av () utom i de ärenden som bedöms vara av principiell betydelse eller annars av särskild vikt, vilka ska överlämnas till regeringen för avgörande. 24.2Svenska riktlinjer för krigsmaterielexport och annan utlandssamverkan Enligt 1 § andra stycket lagen (1992:1300) om krigsmateriel får tillstånd enligt lagen lämnas endast om det finns säkerhets- eller försvarspolitiska skäl för det och det inte strider mot utrikespolitik. De närmare principerna för prövningen har lagts fast i regeringens praxis och har kommit till uttryck i regeringens riktlinjer för krigsmaterielexport och annan utlandssamverkan som också ställt sig bakom (jfr prop. 1991/92:174 s. 41 f., prop. 1995/96:31 s. 23 f. och bet. 1992/93:UU1). Se riktlinjerna i fulltext nedan. Övergripande kriterier och bedömningskriterier Riktlinjerna uttolkas med brett parlamentariskt stöd och är vägledande för () vid prövningen av ärenden om tillstånd enligt lagen och förordningen om krigsmateriel. Riktlinjerna är försedda med två övergripande kriterier för när tillstånd enligt lagen kan lämnas, nämligen dels att utlandssamverkan behövs för att tillgodose det svenska försvarets behov av materiel eller kunnande eller i övrigt är säkerhetspolitiskt önskvärd, dels att samverkan inte står i strid med principerna och målen för utrikespolitik. Dessa övergripande kriterier kan anses utgöra en precisering av 1 § andra stycket, lagen om krigsmateriel. I riktlinjerna preciseras också de faktorer som bör beaktas i samband med prövningen av ett enskilt ärende. Ett grundkrav är att alla för ärendet betydelsefulla omständigheter ska beaktas, oavsett om de uttryckligen anges i riktlinjerna eller ej. Dessa bedömningskriterier tillämpas också på samverkan med person eller företag i utlandet avseende utveckling eller tillverkning av krigsmateriel. är ett av få EU-länder som har en lagstiftning som även omfattar förmedling av krigsmateriel (arms brokering). Riktlinjerna framhåller särskilt den vikt som vid den utrikespolitiska bedömningen av varje utförselärende ska fästas vid respekten för mänskliga rättigheter i mottagarlandet. Situationen i mottagarlandet vad gäller mänskliga rättigheter ska alltid vägas in även i de fall då det är fråga om utförsel av materiel som i sig inte kan användas för att kränka mänskliga rättigheter. Ovillkorliga hinder för export Riktlinjerna anger tre typer av ovillkorliga hinder som, om de inträffar, anses omöjliggöra export. De tre är: beslut av , internationella överenskommelser som biträtt (t.ex. EU-sanktioner), samt exportstopp som påbjuds enligt de folkrättsliga reglerna om export från neutral stat under krig. Krigsmateriel för strid och övrig krigsmateriel Krigsmaterielbegreppet breddades till att även omfatta viss materiel med civil eller delvis civil användning. Utvidgningen av begreppet ledde till att export som varit oreglerad kom att bli föremål för politisk prövning och inkluderas i krigsmaterielexport- Breddningen åtföljdes av en indelning av krigsmateriel i två kategorier för vilka uppställts delvis olika riktlinjer för utförsel. För kategorin krigsmateriel för strid (KS) gäller att tillstånd till export inte bör ges till en stat som befinner sig i väpnad konflikt med annan stat, en stat som är invecklad i internationell konflikt som kan befaras leda till väpnad konflikt eller en stat som har inre väpnade oroligheter. Ett återkallande av tillstånd kan emellertid underlåtas om det är förenligt med folkrätten och målen och principerna för den svenska utrikespolitiken. Utförseltillstånd bör heller inte ges till en stat där det förekommer omfattande och grova kränkningar av mänskliga rättigheter. Detta är samma krav som tillämpades , med den skillnaden att förekomsten av kränkningar av de mänskliga rättigheterna tidigare endast behövde beaktas om materielen i sig kunde användas för att kränka de mänskliga rättigheterna. I detta avseende skiljer sig från vissa andra EU-länder. För utförsel av övrig krigsmateriel (ÖK), som i stor utsträckning omfattar produkter som inte betraktades som krigsmateriel (exempelvis spaningsradaranläggningar eller simulatorer för utbildningsändamål), gäller att utförseltillstånd bör beviljas till länder som inte befinner sig i väpnad konflikt med någon annan stat, som inte har inre väpnade oroligheter eller där det inte förekommer omfattande och grova kränkningar av mänskliga rättigheter. Risk för väpnad konflikt utgör således inte ett särskilt kriterium i bedömningen avseende utförsel av övrig krigsmateriel. De skilda riktlinjerna för krigsmateriel för strid respektive övrig krigsmateriel innebär att en större länderkrets kan komma i fråga som mottagare av övrig krigsmateriel, dvs. icke förstörelsebringande materiel, än för krigsmateriel för strid. Följdleveranser och svensk identitet När det gäller följdleveranser anger riktlinjerna att "tillstånd bör ges till utförsel av reservdelar till tidigare, med vederbörligt tillstånd exporterad krigsmateriel, om inte ovillkorligt hinder möter. Detsamma bör gälla andra leveranser, t.ex. av ammunition, som har samband med tidigare utförsel eller där det annars vore oskäligt att inte ge tillstånd". När det gäller samarbete med utländsk part gäller att export till tredje land bör bedömas i enlighet med de svenska riktlinjerna om produkten har övervägande svensk identitet. Om produkten har övervägande utländsk identitet, eller om det föreligger ett starkt svenskt försvarspolitiskt intresse av samarbetet, kan samarbetslandets regler om utförsel tillämpas för export därifrån. De svenska riktlinjerna i fulltext Tillstånd till utförsel av krigsmateriel, eller till annan samverkan med någon i utlandet avseende krigsmateriel, bör medges endast om sådan utförsel eller samverkan 1.bedöms erforderlig för att tillgodose det svenska försvarets behov av materiel eller kunnande eller i övrigt är säkerhetspolitiskt önskvärd, samt 2.inte står i strid med principerna och målen för utrikespolitik. Vid prövningen av ett tillståndsärende ankommer det på regeringen att göra en totalbedömning av alla för ärendet betydelsefulla omständigheter med utgångspunkt från de angivna grundläggande principerna. Utrikespolitiska hinder föreligger inte i fråga om samverkan med eller export till de nordiska länderna och de traditionellt neutrala länderna i . Samverkan med dessa länder får i princip anses stå i överensstämmelse med säkerhetspolitik. I takt med att samarbetet med övriga länder inom de Europeiska Gemenskaperna byggs ut, bör samma principer för utlandssamverkan och export tillämpas i fråga om dessa länder. Tillstånd får endast avse stat, statlig myndighet eller av staten auktoriserad mottagare; vidare bör vid utförsel av materiel ett slutanvändarintyg eller ett intyg om egen tillverkning (bearbetningsintyg) föreligga.