prop · GS031d18 · 2005-01-01 00:00:00 — En grundläggande yrkesutbildning med hög kvalitet är nödvändig för att möta såväl samhällets som individens behov. Kvaliteten i den grundläggande yrkesutbildningen skall öka i den reformerade gymnasieskola, bl.a. genom en bättre koppling till arbetslivet. Lokalt samråd mellan kommun och arbetsmarknadens parter i frågor som rör alla yrkesinriktade utbildningar görs obligatoriskt. Alla elever skall ges möjlighet till arbetsplatsförlagt lärande av hög kvalitet som relateras till den utbildning eleven har valt. Fler elever bör ges möjlighet till utlandsförlagd praktik och utbildning. Vidare föreslås att en ny gymnasial lärlingsutbildning utvecklas som ett attraktivt och valbart alternativ inom gymnasieskolans nationella yrkesinriktade program. Lärlingsutbildningen skall ha samma kunskapsmål som skolförlagd utbildning och ge eleverna goda kunskaper i skolans kärnämnen och karaktärsämnen för att eleverna skall stå sig väl både på arbetsmarknaden och i samhället. För att nå bättre resultat i kärnämnena bör undervisningen i kärnämnena präglas av den utbildning som eleven går, s.k. infärgning. Vissa mål i kärnämnena kan med fördel uppnås genom samverkan med karaktärsämnen. Även om utbildningen i kärnämnena får olika uppläggning skall mål och kursplaner även framöver vara gemensamma. Alltför många korta kurser har lett till splittrade studier. Utöver fyra kärnämnen skall därför grundprincipen vara att inga kurser skall omfatta mindre än 100 gymnasiepoäng. Att öka kursernas storlek stärker kvaliteten genom att ge förutsättningar för sammanhang och fördjupning. Vissa lokala kurser håller alltför låg kvalitet. De lokala kurserna behöver därför kvalitetssäkras för att göra kurserna nationellt likvärdiga för eleverna. Enbart sådana lokala kurser vars innehåll prövats och fastställts av skall få förekomma i gymnasieskolan. Med utgångspunkt i gymnasiepropositionen avser regeringen att ge de båda myndigheterna på skolområdet uppdrag att utifrån sina ansvarsområden förbereda för och genomföra förslagen i propositionen. skall göra en översyn av dagens programmål, inriktningar och kursplaner utifrån de intentioner som propositionen anger. Vidare måste ämnen och kursplaner konstrueras på ett sätt som stödjer ämnesbetyg. In- förandet av historia som kärnämne, större kurser och gymnasiearbetet kräver också ett kursplanearbete. Lokala kurser föreslås således bli kvalitetssäkrade genom att prövar och fastställer dem. Verket skall också överväga behovet av nationella inriktningar på program som saknar sådana samt följa utvecklingen av elevernas ökade möjligheter att söka utbildning i annan kommun och analysera konsekvenserna av den såväl för elever som för kommuner. I uppdraget ingår också att utreda och lämna förslag till utformning och reglering av den framtida gymnasiala lärlingsutbildningen. Uppdraget ges i avvaktan på ställningsstagande. Dessutom avser regeringen att ge Myndigheten för skolutveckling ett uppdrag att stödja kommuner och skolor i arbetet med att genomföra förslagen i propositionen. Tillsammans med arbetsmarknadens parter bör myndigheten stödja utvecklingen av lokal samverkan mellan skola och arbetsliv. Myndigheten bör även stödja det lokala utvecklingsarbetet och sprida goda exempel från gymnasieskolor som lyckats förbättra elevernas resultat, t.ex. genom utvecklande arbetssätt och ökade inslag av ämnesintegration genom s.k. infärgning. Ett viktigt utvecklingsområde är likaså att stödja införandet av de nya principer för betygssättning som föran- 2004/05:1 UTGIFTSOMRÅDE 16 ledes av förslaget om ämnesbetyg. Syftet är att stärka förutsättningarna för en likvärdig och rättvis bedömning. Regeringens förslag: Elever med individuella program skall ges utbildning på heltid. Omfattningen av utbildningen skall dock få minskas om eleven begär det och styrelsen för utbildningen finner det förenligt med syftet för utbildningen. Lagreglering av detta skall träda i kraft . Ärendet och dess beredning: Regeringen utsåg den parlamentariskt sammansatta (U2000:06) som fick uppdraget att utreda och lämna förslag till en framtida utformning av gymnasieskolans studievägsutbud (Dir. 2000:35). I beslut (Dir. 2001:8) och (Dir. 2002:8) fastställde regeringen tilläggsdirektiv för kommittén, varvid tidpunkten för redovisning ändrades till . överlämnade sitt betänkande Åtta vägar till kunskap en ny struktur för gymnasieskolan (SOU 2002:120). En arbetsgrupp inom utarbetade en promemoria om ökade möjligheter för samtliga elever på individuella program att följa undervisningen på programinriktade individuella program (PRIV). Såväl betänkandet som promemorian har remissbehandlats. I propositionen Kunskap och kvalitet elva steg för utvecklingen av gymnasieskolan (prop. 2003/04:140) redovisades remissinstansernas synpunkter samt regeringens bedömning. I propositionen konstaterar regeringen bl.a. att gymnasieskolan behöver utvecklas så att fler elever når de gemensamma målen och därmed får de kunskaper som krävs för ett bra liv både vad gäller arbete och fritid. I den propositionen aviseras även att regeringen skall återkomma med lagförslag samt förslag till finansiering av den i propositionen redovisade ambitionshöjningen avseende de individuella programmen. För att öka kvaliteten på gymnasieskolans individuella program föreslår regeringen nu att 2004/05:1 UTGIFTSOMRÅDE 16 undervisningen på dessa skall utökas så att den bedrivs på heltid fr.o.m. . Skälen för regeringens förslag: Elever med individuella program utgör en mycket heterogen grupp. De kan vara väl studiemotiverade ungdomar med smärre förkunskapsbrister, ungdomar med studiesvårigheter som behöver mycket stöd för att gå vidare eller ungdomar som avbrutit studierna på ett nationellt program. Inom gruppen finns också elever som har bristande förkunskaper i svenska språket liksom elever som har olika sociala, medicinska eller psykiska svårigheter. I gymnasiepropositionen presenterade regeringen en förstärkning av kvaliteten på individuella program. Elever med ett individuellt program har rätt till en gymnasieutbildning, men saknar en formell rätt att kräva att utbildningen har en viss omfattning eller ett visst innehåll. För att kvaliteten på utbildningen på individuella program skall höjas på det sätt som är avsett är en central utgångspunkt att utbildningen skall bedrivas på heltid. Ett viktigt syfte med förslaget är att stärka gymnasieskolans förutsättningar att direkt i anslutning till möta och fånga upp de elever som saknar behörighet att söka ett nationellt program. Det är av yttersta vikt att gymnasieskolan direkt kan erbjuda en utbildning som har en hög kvalitet och som kan utgöra den nödvändiga bro mellan och gymnasieskolan som behövs för att minimera studieavbrott och avhopp. Många kommuner har satsat resurser och arbetar mycket framgångsrikt med individuella program. För att kunna utveckla de individuella programmen kvalitativt så att alla elever kan få de kunskaper de behöver för att klara framtida studier, arbets- och samhällsliv behövs ytterligare kunskap om alla dessa olika elever, deras förutsättningar och behov. Erfarenheter från verksamheten bör tas tillvara och framgångsrika modeller bör spridas. Det uppdrag till Myndigheten för skolutveckling, som beskrivs i föregående avsnitt, kommer därför även att omfatta utvecklingsinsatser för ökad kvalitet och måluppfyllelse inom individuella program. Regeringen beräknar att förslaget innebär ökade kostnader för kommunerna motsvarande . Finansieringen innefattas i den ökning av det generella statsbidraget till kommunerna som aviserats . Kommunerna kompenseras därmed för sitt ut- Förslaget skall träda i kraft . Förslag till lagtext finns i avsnitt 2.1. Ett tillägg har gjorts i första stycket. Innebörden är att utbildning på individuella program som regel skall bedrivas på heltid. Det skall dock finnas en möjlighet för styrelsen för utbildningen att om eleven begär det i särskilda situationer bestämma om en annan omfattning av studierna. Ett individuellt program kan bestå av många olika former av utbildning. Utöver hela eller delar av gymnasiekurser kan det förekomma grundskolekurser, motivationsinsatser, miljöpraktik eller andra utbildningar. Detta gör att omfattningen på utbildningen inte kan anges i poäng eller timmar. I stället föreskrivs att utbildningen skall bedrivas i en omfattning som motsvarar heltidsstudier. Med detta avses att de olika moment som ingår i varje elevs individuella program skall utformas så att elevens totala studieinsats kan uppskattas bli densamma som om eleven hade gått på ett nationellt eller specialutformat program som det individuella programmet pågår. Liksom för nationella och specialutformade program är det väsentligt att utbildningen läggs upp så att elevens arbete normalt fördelas jämnt över veckans vardagar. I undantagsfall måste det dock finnas en möjlighet att frångå detta krav på att studierna på ett individuellt program skall vara på heltid. I första styckets sista mening föreskrivs därför att styrelsen för utbildningen under vissa förutsättningar får besluta om mindre omfattning än heltid. Det första villkoret är att eleven begär det. Styrelsen kan således inte på eget initiativ bestämma att ett individuellt program för någon elev skall ha annan omfattning än heltid. Vidare måste en sådan minskning av utbildningens omfattning vara förenlig med syftet med utbildningen. En typisk sådan situation är när en elev, i enlighet med andra stycket 2, önskar förena en anställning som lärling med studier på ett individuellt program. Ett annat fall när det kan vara motiverat att medge avsteg från huvudregeln är när en elev på grund av sin situation t.ex. sjukdom, funktionshinder eller sociala förhållanden inte bedöms ha förutsättningar att klara studier på heltid trots att utbildningen i övrigt ges en individuell utformning avpassad efter just den eleven. Det är väsentligt att beslut att frångå huvudregeln inte fattas slentrianmässigt utan efter en noggrann prövning i det enskilda fallet och att ett beslut om mindre studieomfattning omprövas så snart skäl föreligger. 6.1.16 Yrkesutbildning på gymnasienivå I propositionen om gymnasieskolan (prop. 2003/04:140) utvecklar regeringen sin syn på den yrkesinriktade utbildningen och behovet av utveckling och kvalitetshöjning i den grundläggande yrkesutbildningen. Regeringen föreslår bl.a. att en ny modern lärlingsutbildning utvecklas som ett valbart alternativ inom gymnasieskolans nationella yrkesförberedande program. Vidare föreslås att lokalt samråd mellan kommuner och arbetsmarknadens parter i frågor som rör yrkesförberedande utbildningar görs obligatoriskt. För att vinna ytterligare kunskap om hur dessa samverkansforum bör utformas avser regeringen att ta initiativ till en försöksverksamhet med lokala råd. Utredning om entreprenad i gymnasieskolor Regeringen har tillsatt en utredning om entreprenader i gymnasieskolan (U 2004:01). Av utredningens direktiv (Dir. 2004:04) framgår bl.a. att det huvudsakliga uppdraget är att se över bestämmelserna om entreprenad i gymnasieskolan. Översynen skall avse både vilka inslag i verksamheten som bör kunna läggas ut på entreprenad och till vem ett sådant uppdrag skall få lämnas. I uppdraget ingår också att utreda frågan om kommuners möjlighet att anordna gymnasieutbildning i även andra former än ett direkt huvudmannaskap. Uppdraget skall redovisas . 2004/05:1 UTGIFTSOMRÅDE 16 Trots att samtliga inblandade parter understrukit behovet och värdet av samverkan mellan skola och arbetsliv har förverkligandet av intentionerna haft uppenbara svårigheter på lokal och regional nivå. Den potential för samverkan som finns inbyggd i gymnasieskolans struktur och regelverk utnyttjas inte till fullo. Samarbetet saknar ofta stabila, långsiktiga och uthålliga former. finns det exempel på skolor och kommuner som vänt trenden genom aktiva insatser i nära samverkan med arbetslivet. Regeringen har tillsatt en yrkesutbildningsdelegation (Dir. 2004:72) med representanter för näringsliv, offentlig verksamhet, fackliga organisationer och skola. Delegationens syfte är att lyfta yrkesutbildningsfrågornas betydelse för det svenska näringslivets framtid. Den skall arbeta för att i ökad utsträckning förverkliga samhällets intentioner för samverkan mellan skola och arbetsliv och därmed bidra till att höja kvaliteten i gymnasieskolans yrkesinriktade utbildning. Delegationen skall medverka till att ett lokalt utvecklingsarbete initieras och även verka för en ökad rekrytering till de yrkesinriktade utbildningarna i gymnasieskolan. I uppdraget ingår att sprida aktuell forskning, kunskap och lärande exempel. Därtill skall delegationen analysera och identifiera framgångsfaktorer respektive hinder för en positiv utveckling på området. Dessutom skall den vara ett rådgivande organ till regeringen i yrkesutbildningsfrågor på gymnasienivå. Arbetet sträcker sig fram till och med . Arbetsplatsförlagt lärande för alla elever Utbildningen i gymnasieskolan skall förbereda ungdomarna för yrkeslivet, vare sig inträdet på arbetsmarknaden sker direkt efter gymnasieskolan eller . Därför bör alla ungdomar få insikt i och egna erfarenheter från arbetslivet. I dagens gymnasieskola är APU obligatorisk endast för elever på de yrkesinriktade programmen. Regeringen har i gymnasiepropositionen gjort bedömningen att inslag av arbetsplatsförlagt lärande även bör erbjudas elever som väljer mer studieförberedande studievägar. 2004/05:1 UTGIFTSOMRÅDE 16 Nästan alla skolor i har eller har haft internationella kontakter. Den internationella aktiviteten tycks vara olika stor i olika delar av landet. Internationella programkontoret för utbildningsområdet har gjort en kartläggning och beräknat hur många projekt som beviljats per 10 000 invånare i respektive län. Samtliga ansökningar gällande internationellt skolsamarbete inom program som programkontoret administrerar har räknats. Enligt kartläggningen är aktiviteten högst på , med sex beviljade ansökare per 10 000 invånare, och lägst i där motsvarande siffra är knappt två. Regeringen uppmuntrar skolor till internationella kontakter, bl.a. genom statliga stipendieordningar för elevers och lärares rörlighet. Det nya är en gemensam europeisk meritportfölj där individen kan samla dokumentation över sina kvalifikationer med gemensamma europeiska meritdokument. Inledningsvis kommer att innehålla den europeiska för meritförteckningar, tillägg till utbildnings- och examensbevis, språkportföljen som visar individens språkkompetens samt Europass-Mobilitet, dvs. det intyg över utlandsförlagda studier eller praktikperioder som kallas . Andra dokument kan senare komma att läggas till. har arbetet för ett närmare yrkesutbildningssamarbete i inom ramen för den s.k. Köpenhamnsprocessen pågått intensivt. Den är ett viktigt utbildningspolitiskt bidrag till uppnåendet av EU:s strategiska 2010-mål. Samarbetet syftar till att höja kvaliteten i yrkesutbildningen och främja rörligheten över gränserna för yrkesutbildade. har arbetet bl.a. lett till en rådsresolution om vägledning, rådsslutsatser om gemensamma principer för validering och om kvalitetssäkring i yrkesutbildning. Dessutom tillkommer ett utkast till en gemensam ståndpunkt mellan rådet och parlamentet om ett nytt Europassbeslut. Det slutgiltiga beslutet förväntas tas för att träda i kraft . De prioriterade områdena inom Köpenhamnsprocessen ligger väl i linje med svenska utvecklingsstrategier. gymnasieskolans utveckling fokuserar på kvalitetsfrågor med särskild inriktning på de yrkesinriktade programmen. I propositionen påpekas också vikten av att svensk gymnasieutbildning blir gångbar utomlands för att underlätta för svenska ungdomar att arbeta eller studera vidare i andra länder. välkomnar beslutet om , som bedöms ytterligare kunna underlätta rörligheten. Främjande av rörlighet inom Det nordiska regeringssamarbetet med svenskt ordförandeskap prioriterade undanröjande av kvarstående gränshinder i högt. En översyn av överenskommelsen om nordisk utbildningsgemenskap på gymnasial nivå har genomförts. Denna översyn tillsammans med en juridisk genomgång av avtalet gentemot gällande EU/EES-rätt ledde fram till en revidering av avtalet . I överenskommelsen har behovet av nordiskt samarbete för erkännande av utbildningsmeriter understrukits. En nordisk arbetsgrupp har undersökt hur erkännande av yrkeskvalifikationer med särskilt fokus på fyra utvalda yrken fungerar mellan de nordiska länderna. Avsikten är att föra in de nordiska erfarenheterna i det europeiska yrkesutbildningssamarbetet. Undersökningsresultaten, bl.a. baserade på intervjuer med branschföreträdare, tyder på att erkännande i anställningssituationen i huvudsak fungerar bra. Det täta samarbetet mellan utbildningsmyndigheter och på branschnivå har lett till att arbetsgivare känner till och känner förtroende för de andra ländernas utbildningar. Den rapport som undersökningen resulterade i behandlades av de nordiska utbildningsministrarna () . Utifrån rapportens förslag beslutade MR-U bl.a. att det nordiska samarbetet i erkännandefrågor skall fortsätta genom erfarenhetsutbyte, stöd till nordisk yrkestävlingsverksamhet, ett europeiskt erkännandeseminarium samt förtydligade skrivningar i den nordiska gymnasieöverenskommelsen. Nationella insatser för ökad internationell rörlighet inrättades nationella referenscentrumet för yrkesutbildning (NRP) inom . har NRP arbetat vidare med informationen på webbplatsen samt tilläggen till gymnasieskolans slutbetyg. Detta arbete kommer att fortsätta med att utforma tillägg även till eftergymnasiala utbildningar. En annan uppgift för NRP är att förse det europeiska yrkesutbildningscentrumet Cedefop med information om utvecklingen av yrkesutbildningen i . NRP administrerar även stödet till arbetsplatsförlagd utbildning utomlands. beviljades till stöd för 432 elevers APU utomlands. Denna verksamhet kompletterar EU-programmet , där 523 gymnasieelever bereddes möjlighet till utlandspraktik ansökningsomgång. Intresset för dessa utlandsmöjligheter har legat på ungefär samma nivå. Youth Skills (YSS) är ett trepartsamarbete mellan , och staten. Syftet är att höja kvaliteten, statusen och intresset för yrken och yrkesutbildning genom att arrangera och understödja ungdomars deltagande i jämte internationella tävlingar inklusive yrkesolympiaden, World . Branschpartner- och branschorganisationer, yrkesnämnder och företag deltar aktivt i satsningen. YSS har etablerade kanaler för information och dialog med ungdomar, lärare och studie- och yrkesvägledare. Regeringen ser positivt på detta projekt och avser att fortsatt stödja denna verksamhet. Målet är att det svenska yrkeslandslaget skall placera sig bland de fem bästa länderna . En av rekommendationerna från (sysselsättning) till i det europeiska sysselsättningssamarbetet var att minska antalet ungdomar som lämnar skolan . når EU-målet på då andelen 18-24-åringar som endast har genomgått grundskola eller mindre och inte deltar vidare i utbildning var . Regeringen har i det föregående redovisat en rad insatser inom olika områden som bl.a. syftar till att ytterligare minska skolavbrotten. Det nationella kvalitetsprogrammet syftar t.ex. till att höja kvaliteten och förbättra genomströmningen i både grund- och gymnasieskola. Propositionen om gymnasieskolans utveckling innehåller ett flertal åtgärder för en förhöjd kvalitet och ökat stöd till de elever som bäst behöver det för att fullfölja sin utbildning. Ett annat EU-mål som används i sysselsättningssamarbetet är att 2004/05:1 UTGIFTSOMRÅDE 16 andelen 22-åringar med fullföljd gymnasieutbildning skall uppgå till . var siffran för . Resultatredovisning och analys av barn- och ungdomsutbildning finns även redovisade i regeringens skrivelse Utvecklingen inom den kommunala sektorn (skr. 2003/04:102). De siffermässiga uppgifterna i detta avsnitt baseras främst på rapportserie Barnomsorg, skola och vuxenutbildning i siffror 2003. Rapporterna finns på (). Minskningen av antalet elever i förskoleklassen fortsätter. /04 gick drygt 89 000 barn i förskoleklass, vilket är 4 000 färre jämfört med föregående läsår. Andelen av sexåringar som finns i förskoleklass är detta läsår. Andelen femåringar av alla elever i förskoleklass är densamma som föregående läsår och utgör en procent. Antalet elever som går i förskoleklass i enskild verksamhet, fristående skolor och internationella skolor uppgår till totalt 6 av samtliga elever. Av dessa går majoriteten i förskoleklass på en fristående skola. I storstäder går av samtliga elever i förskoleklass hos enskild anordnare. Antalet årsarbetare i förskoleklassen har fortsatt att minska. Minskningen jämfört med föregående läsår är 517 årsarbetare, vilket motsvarar . har antalet elever minskat med . Detta innebär att personaltätheten mätt i antalet årsarbetare per 100 elever har minskat från 8,0 föregående läsår till 7,8 det här läsåret. Detta är en minskning . Personaltätheten varierar kraftigt mellan olika kommuner från 3,7 till 15,9 årsarbetare per 100 elever. Det finns även skillnader mellan kommunala och enskilda anordnare. I förskoleklass är personaltätheten 7,8 årsarbetare per 100 elever medan den är 8,5 i fristående skolor. När det gäller personalens utbildning finns också skillnader mellan 2004/05:1 UTGIFTSOMRÅDE 16 verksamhet och fristående skolor. I verksamhet är andelen med förskollärarutbildning medan motsvarande andel i fristående skolor är . Det finns dock en större andel med lärarutbildning hos fristående skolor jämfört med kommunerna. I förskoleklass har av årsarbetarna lärarutbildning medan motsvarande andel i fristående förskoleklass är . Efter att ha nått sin högsta nivå sjunker nu elevantalet i och uppgick /04 till 1 046 000 elever. Det är 11 000 färre elever jämfört med föregående läsår. Antalet elever kommer att fortsätta minska och för /10 beräknas elevantalet bli ca 870 000. Antalet elever i de fristående grundskolorna fortsätter att öka. /04 gick det 67 054 elever i dessa skolor (inklusive internationella skolor och riksinternatskolor). Av alla grundskoleelever (exklusive internationella skolor och riksinternatskolor) gick i fristående skolor. De fristående skolorna med allmän inriktning är den kategori som har störst andel elever, av alla elever i fristående skolor. Näst vanligast är det att fristående skolor har en speciell pedagogik, av eleverna går i sådana skolor, och av eleverna går i konfessionella skolor. Antalet lärare i var 1 150 fler /04 jämfört med /03. Omräknat till heltidstjänster är ökningen 405 tjänster. Eftersom elevantalet minskat något innebär det att lärartätheten ökat från 7,9 till 8,0 heltidstjänster per 100 elever. I fristående grundskolor har dock andelen minskat från 7,6 till 7,5. Lärartätheten varierar mellan kommuner och kommungrupper. Lärartätheten har ökat i de flesta kommuner /04 jämfört med /03, dock inte i alla. Från och med /02 har alla kommuner haft möjlighet att ansöka om särskilda statsbidrag för personalförstärkningar i förskoleklass, grundskola, särskola, fritidshem och gymnasieskola. /04 har 288 av 290 kommuner beviljats medel. uppföljning av hur statsbidraget för personalförstärkningar har använts visar att det mellan läsåren 2000/01 och 2002/03 fanns 8 500 fler heltidstjänster inom skola och fritidshem. Ungefär 5 500 av dessa tjänster finansierades av det riktade statsbidraget. Huvuddelen av personalförstärkningarna har riktats mot men det är inom särskolan som den pedagogiska personaltätheten ökat mest. Den totala kostnaden för den kommunala beräknas uppgå till . Därtill kommer kostnader för skolskjuts. I jämförelse med 2002 beräknas den totala kostnaden för öka och kostnaden per elev öka till per elev. Av det totala antalet elever i fick /04 171 elever sin undervisning i Sameskolan och 193 elever deltog i den integrerade samiska undervisningen. Elevantalet har i stort sett varit oförändrat . /04 var det totalt 703 elever som gick i den statliga specialskolan.