prop · GS031d16 · 2005-01-01 00:00:00 — 2004/05:1 UTGIFTSOMRÅDE 14 Förslag till riksdagsbeslut ...................................................................................... Mål för politikområde Arbetsliv .......................................................... Mål för verksamhetsområdena under politikområdet ........................ Insatser inom politikområdet............................................................... Insatser utanför politikområdet........................................................... Analys och slutsatser ............................................................................ Mål och resultatindikatorer.................................................................. Insatser inom verksamhetsområdet..................................................... Insatser utanför verksamhetsområdet ................................................. 2004/05:1 UTGIFTSOMRÅDE 14 Analys och slutsatser............................................................................. Mål och resultatindikatorer................................................................... Insatser inom verksamhetsområdet...................................................... Insatser utanför verksamhetsområdet.................................................. Analys och slutsatser............................................................................. Mål och resultatindikatorer................................................................... Insatser inom verksamhetsområdet...................................................... Insatser utanför verksamhetsområdet.................................................. Analys och slutsatser............................................................................. Budgetförslag m.m. inom arbetslivsområdet ...................................................... 23:3 Särskilda utbildningsinsatser m.m. ............................................... 23:5 för arbetstagares uppfinningar ............................ 23:6 Internationella arbetsorganisationen () ................................ 7.723:7 Ombudsmannen mot diskriminering på grund av sexuell läggning (HomO) ................................................................................. Insatser inom politikområdet ............................................................... Insatser utanför politikområdet............................................................ Analys- och slutsatser ........................................................................... 2004/05:1 UTGIFTSOMRÅDE 14 24:2 Särskilda jämställdhetsåtgärder .................................................... 24:3 Delegation för stöd till jämställdhetsintegrering........................ IKU-frågan arbetet sedan 2002 års riktlinjeproposition Könsfördelningen i statliga lekmannastyrelser 2004/05:1 UTGIFTSOMRÅDE 14 Utgiftsutveckling inom utgiftsområde Arbetsliv.................................................... Härledning av ramnivå 2005 - 2007, Utgiftsområde 14 Arbetsliv.......................... Ramnivå 2005 realekonomiskt fördelad Utgiftsområde 14 Arbetsliv ................... Skatteavvikelser inom utgiftsområde 14 Arbetsliv, netto ....................................... Utgiftsutveckling inom politikområdet................................................................... Skatteavvikelser inom politikområdet Arbetslivspolitik, netto1 .............................. Tillsynsverksamhet 2002 och 2003........................................................................... Ofrivillig deltid, 2002 - 2003..................................................................................... Tidsbegränsad anställning, 2002 - 2003.................................................................... Anställda med ofrivillig tidsbegränsad anställning, 2002........................................ Förlorade arbetsdagar på grund av konflikt, 1998 - 2003 ....................................... Totala löneutvecklingen inom näringslivet, 1998 - 2003....................... Löneutvecklingen för hela arbetsmarknaden - 2003 ...................................... Härledning av anslagsnivån 2005 - 2007, för 23:1 ................... 7.5 Bemyndigande om ekonomiska åtaganden.............................................................. Vetenskapliga publikationer 2002 - 2003 ................................................................. Budget för avgiftsbelagd verksamhet....................................................................... Härledning av anslagsnivån 2005 - 2007, för 23:2 .................. 7.10 Bemyndigande om ekonomiska åtaganden............................................................ Härledning av anslagsnivån 2005 - 2007, för 23:3 Särskilda utbildningsinsatser 7.13 Bemyndiganden om ekonomiska åtaganden.......................................................... Målstatistik för Arbetsdomstolen, 2001 2003 .................................................... Genomströmningstid för mål vid Arbetsdomstolen, 2001 2003....................... Härledning av anslagsnivån 2005 - 2007, för 23:4 Arbetsdomstolen................... Härledning av anslagsnivån 2005 - 2007, för 23:5 för Härledning av anslagsnivån 2005 2007, för 23:7 Ombudsmannen mot diskriminering på grund av sexuell läggning (HomO)....................................... Härledning av anslagsnivån 2005 - 2007, för 23:8 ................. 2004/05:1 UTGIFTSOMRÅDE 14 Härledning av anslagsnivån 20052007, för 24:1 .. 71 Härledning av anslagsnivån 20052007, för 24:2 Särskilda jämställdhetsåtgärder 72 2004/05:1 UTGIFTSOMRÅDE 14 Sjukskrivna mer än , 1988 2003......................................................... Andel av sjukfrånvaro som uppges bero på arbetsorsakade besvär, 1996 2003.. Sysselsatta i personalutbildning, åldersgrupp, 2002 ................................................ Sysselsatta i personalutbildning efter utbildningsnivå, 2002 .................................. Dödsfall i arbetet, 1988 2003................................................................................. Anmälda arbetsolyckor i 2003......................................................... Anmälda arbetsolyckor med inom EU 15, 1997 - 2001....... Anmälda arbetssjukdomar 1988 2003 ................................................................... Anställda och ohälsa, kvinnor, 1988 - 2002 ............................................................. Anställda och ohälsa, män, 1988 - 2002 ................................................................... Andel som dels inte kan koppla tankarna från arbetet när de är lediga, dels har lågt handlingsutrymme, 1989 - 2002.................................................................... Veckoarbetstid, 2003 ................................................................................................. Atypisk sysselsättning 1997, 2001- 2003 ................................................................. Deltidsarbete, 1997, 2001 - 2003 .............................................................................. Medlingsärenden i riksavtalsförhandlingar där /Statens förlikningsmannaexpedition förordnat medlare, 1998 2003 ........................... 2004/05:1 UTGIFTSOMRÅDE 14 1 Förslag till riksdagsbeslut 1.bemyndigar regeringen att för ramanslaget 23:1 besluta om bidrag som inklusive tidigare gjorda åtaganden medför utgifter på högst (avsnitt 7.1), 2.bemyndigar regeringen att för ramanslaget 23:2 besluta om bidrag som inklusive tidigare gjorda åtaganden medför utgifter på högst 2008 (avsnitt 7.2), 3.bemyndigar regeringen att för ramanslaget 23:3 Särskilda utbildningsinsatser m.m. besluta om bidrag som inklusive tidigare gjorda åtaganden medför utgifter på högst (avsnitt 7.3), 4.för anvisar anslagen under utgiftsområde 14 Arbetsliv enligt följande uppställning: 23:5 för arbetstagares uppfinningar Internationella arbetsorganisationen () 23:7 Ombudsmannen mot diskriminering på grund av sexuell läggning (HomO) 24:3 Delegation för stöd till jämställdhetsintegrering 2004/05:1 UTGIFTSOMRÅDE 14 Utgiftsområde 14 Arbetsliv består av politikområdena Arbetslivspolitik och Jämställdhetspolitik. Vissa förändringar har skett inom arbetsmiljöområdet (se avsnitt 3.2.1). Den relativt kraftiga anslagsökningen beror på satsningen på en försöksverksamhet med arbetstidsförkortning (se avsnitten 3.6.2 och 7.2). Utgifterna inom utgiftsområdet uppgick till , vilket är i nivå med Tabell 2.1 Utgiftsutveckling inom utgiftsområde Arbetsliv Totalt för utgiftsområde 14 Arbetsliv 1 Inklusive tilläggsbudget i samband med ekonomiska vårproposition (bet. 2003/04:FiU21) och förslag på tilläggsbudget i samband med budgetpropositionen . 2004/05:1 UTGIFTSOMRÅDE 14 Tabell 2.2 Härledning av ramnivå 2005 - 2007, Utgiftsområde 14 Arbetsliv Förändring till följd av: Överföring till/från andra utgifts- 1 Statsbudget enligt beslut (bet. 2003/04:FiU10). Beloppet är således exklusive beslut på tilläggsbudget under innevarande år. Realekonomisk fördelning av utgiftsområdesramen Den realekonomiska fördelningen av utgiftsområdesramen visar hur anvisade medel beräknas användas , se tabell 2.3. Den realekonomiska fördelningen baseras på utfallet samt kända förändringar av anslagens användning. Huvuddelen av den beräknade realekonomiska fördelningen avser myndigheternas verksamhetsutgifter. Transfereringarna består huvudsakligen av bidrag till regional skyddsombudsverksamhet och funktionsutbildning m.m. samt av medlemsavgiften till (se avsnitten 7.1, 7.3 och 7.6). Investeringar utgör endast en mindre del av utgifterna under utgiftsområdet. Tabell 2.3 Ramnivå 2005 realekonomiskt fördelad Utgiftsområde 14 Arbetsliv 1Med transfereringar avses inkomstöverföringar, dvs. utbetalningar av bidrag från staten till exempelvis hushåll, företag eller kommuner utan att staten erhåller någon direkt motprestation. 2Med verksamhetsutgifter avses resurser som de statliga myndigheterna använder i verksamheten, t.ex. utgifter för löner, hyror och inköp av varor och tjänster. 3Med investeringar avses utgifter för anskaffning av varaktiga tillgångar såsom byggnader, maskiner, immateriella tillgångar och finansiella tillgångar. Statens stöd inom utgiftsområde 14 redovisas i huvudsak på statsbudgetens utgiftssida. Vid sidan av dessa stöd finns det även stöd på statsbudgetens inkomstsida i form av avvikelser från en likformig beskattning, så kallade skatteavvikelser. Avvikelser från en likformig beskattning utgör en skatteförmån om till exempel en grupp av skattskyldiga omfattas av en skattelättnad, och som en skattesanktion om det rör sig om ett överuttag av skatt. Många av skatteavvikelserna har införts, mer eller mindre uttalat, som medel inom specifika politikområden som till exempel konjunktur-, bostads-, miljö- eller arbetsmarknadspolitik. Dessa påverkar statsbudgetens saldo och kan därför jämställas med stöd på statsbudgetens utgiftssida. En utförlig beskrivning av skatteavvikelser finns i bilaga 2 till ekonomiska vårproposition. Den skatteavvikelse som härrör från personalvårdande aktiviteter har inte kunnat beräknas. I tabell 2.4 redovisas nettoberäknade skatteavvikelser med politikområdesanknytning som kan hänföras till utgiftsområde 14. Tabell 2.4 Skatteavvikelser inom utgiftsområde 14 Arbetsliv, netto Totalt för utgiftsområde 14 De enskilda skatteavvikelserna inom politikområdet Arbetslivspolitik redovisas närmare under avsnitten 3.2.2 och 3.2.3, där även en kort förklaring av respektive skatteavvikelse ges. 2004/05:1 UTGIFTSOMRÅDE 14 Politikområdet Arbetslivspolitik omfattar verksamhetsområdena Arbetsmiljö, Arbetsrätt och Lönebildning. I politikområdet ingår förvaltningskostnader för: -(anslaget 23:1), -(anslaget 23:2), -Arbetsdomstolen (anslaget 23:4), -för arbetstagares uppfinningar (anslaget 23:5), -(anslaget 23:6), -Ombudsmannen mot diskriminering på grund av sexuell läggning (HomO) (anslaget 23:7) och -(anslaget 23:8). Vidare omfattar politikområdet kostnader för: -regional skyddsombudsverksamhet (anslaget 23:1), -funktionsutbildning m.m. (anslaget 23:3) och -medlemsavgiften till Internationella arbetsorganisationen () (anslaget 23:6). Tabell 3.1 Utgiftsutveckling inom politikområdet Anslag inom utgiftsområde 14 23:3 Särskilda utbildningsinsatser m.m. 23:5 för arbetstagares uppfinningar 23:6 Internationella arbetsorganisationen () 23:7 Ombudsmannen mot diskriminering på grund av sexuell läggning (HomO) Totalt för utgiftsområde 14 2004/05:1 UTGIFTSOMRÅDE 14 3.2.1Utgiftsutvecklingen 2006 att skapa trivsel i arbetet eller liknande eller som Utgifterna inom politikområdet beräknas minska något , bland annat beroende på att den tillfälliga informationssatsningen inom ramen för strategin för ökad hälsa i arbetslivet () som genomfördes har upphört. Därtill upphörde vid utgången av 2003 statens bidrag () till tidningen (se avsnitt 7.1). förvaltningskostnader beräknas bli lägre än anslagna medel (se avsnitt 7.2). uppstod vissa kostnadsökningar som en följd av höjda löner och hyror vid myndigheterna . Den relativt kraftiga beräknade anslagsökningen beror på att medel för den av regeringen föreslagna försöksverksamheten med arbetstidsförkortning (se avsnitten 3.6.2 och 7.2), som presenterades ekonomiska vårproposition, av budgettekniska skäl har fogats till anslaget 23:2 . I kapitel 2, avsnitt 2.3, redogjordes för vad en skatteavvikelse är och varför den redovisas. Dessutom gavs en samlad bild av det totala stödet i form av skatteavvikelser inom utgiftsområde 14. I detta avsnitt redovisas de enskilda skatteavvikelserna inom utgiftsområdet som hör till politikområdet Arbetslivspolitik. Tabell 3.2 Skatteavvikelser inom politikområdet Totalt för politikområde Arbetslivspolitik 1 Ett - innebär att skatteavvikelsen inte kan beräknas. Personalvårdsförmåner är skattefria. Med personalvårdsförmåner avses förmåner av mindre värde som inte är en direkt ersättning för utfört arbete utan avser enklare åtgärder vilka syftar till lämnas på grund av sedvänja inom det yrke eller den verksamhet som det är fråga om. Som personalvårdsförmån räknas inte rabatter, förmåner som inte riktar sig till hela personalen, eller andra förmåner som den anställde får utanför arbetsgivarens arbetsplatser genom kuponger eller något motsvarande betalningssystem. Skatteavvikelsen avser inkomstskatt och särskild löneskatt. Skattereduktion för fackföreningsavgift är av den medlemsavgift som betalats till en svensk eller utländsk arbetstagarorganisation under inkomståret. Skattereduktion görs endast om den sammanlagda medlemsavgiften till en eller flera arbetstagarorganisationer uppgått till under inkomståret. Reduktionen är en skatteavvikelse avseende inkomstskatt. 3.3.1Mål för politikområde Arbetsliv Målet för politikområdet är goda arbetsvillkor och möjlighet till utveckling i arbetet för både kvinnor och män. Arbetslivspolitiken bidrar till att nå målen för den ekonomiska politiken. Arbetslivspolitiken skall därför även medverka till att skapa förutsättningar för uthållig tillväxt och full sysselsättning. Den svenska arbetslivspolitikens inriktning ligger även väl i linje med och dess mål och riktlinjer. Arbetslivspolitiken bidrar främst till att uppfylla ett av de tre övergripande målen, nämligen att förbättra kvaliteten och produktiviteten i arbete. Vidare kan arbetslivspolitiken bidra till att uppfylla särskilt följande sysselsättningsriktlinjer: -hantera förändringar samt främja anpassbarhet och rörlighet på arbetsmarknaden (riktlinje 3, se avsnitt 4.5.1 och 5.5.1), -främja utveckling av humankapitalet och det livslånga lärandet (riktlinje 4, se avsnitt 3.6.1), -öka utbudet av arbetskraft och främja ett aktivt åldrande (riktlinje 5, se avsnitt Hur genomför sysselsättningsstrategin redovisas i den nationella handlingsplanen för sysselsättning. Se även utgiftsområde 13. Det jämställdhetspolitiska målet kvinnor och män skall ha samma möjligheter, rättigheter och skyldigheter inom livets alla områden skall också beaktas inom ramen för målet för politikområdet. Inom politikområdet Arbetslivspolitik innebär detta exempelvis att följande mål skall beaktas ur ett jämställdhetsperspektiv: -samma möjligheter till ekonomiskt oberoende, -lika villkor och förutsättningar i fråga om företagande, arbete, anställnings- och andra arbetsvillkor samt utvecklingsmöjligheter i arbetet. 3.3.2Mål för verksamhetsområdena under politikområdet Inom politikområdet Arbetslivspolitik finns tre verksamhetsområden och mål för dessa. Arbetsmiljö: En arbetsmiljö som förebygger ohälsa och olycksfall, är anpassad till människors olika fysiska och psykiska förutsättningar samt är utvecklande för individen. Arbetsrätt: En arbetsrätt som skapar förutsättningar för ett arbetsliv som tillgodoser både arbetstagarnas och arbetsgivarnas behov av flexibilitet, trygghet och inflytande. Lönebildning: En lönebildning i samhällsekonomisk balans samt arbetsfred. Regeringen presenterade en ny uppdelning av det tidigare verksamhetsområdet och kompetens i budgetpropositionen (prop. 2003/04:1, utg.omr. 14, avsnitt 4.3.2, bet. 2003/04:AU1). har därefter påtalat att politikområdesindelningen avser att möjliggöra en bättre koppling mellan mål, kostnader och resultat. Detta tillgodoses, enligt utskottets mening, i allmänhet bäst om en verksamhet så långt som möjligt redovisas fullt ut under det utgiftsområde där anknytande anslag finns. Utskottet förutsatte att detta skulle komma att beaktas i kommande redovisningar till . 2004/05:1 UTGIFTSOMRÅDE 14 Regeringen föreslår i budgetpropositionen (volym 1, avsnitt 11) en utveckling av regeringens resultatredovisning till från och med budgetpropositionen . Regeringen avser att avvakta ställningstagande i frågan för att återkomma i budgetpropositionen . verksamhet redovisas därför även i denna budgetproposition delvis inom andra politikområden, exempelvis inom Arbetsmarknadspolitik, Integrationspolitik, Utbildningspolitik och Storstadspolitik. Resultatindikatorerna inom arbetslivspolitiken redovisas dels på politikområdesnivå, dels på verksamhetsområdesnivå. Syftet med indikatorerna är att de skall ge en vägledning till om målen för politik- och verksamhetsområden har uppnåtts. De indikatorer som presenteras på politikområdesnivå relaterar till den del av politikområdesmålet som handlar om goda arbetsvillkor i relation till arbetsrelaterade sjukskrivningar. Även på verksamhetsområdesnivå, främst inom verksamhetsområdet men även inom verksamhetsområdet , skall indikatorerna försöka besvara om goda arbetsvillkor har uppnåtts. Dessa indikatorer visar bland annat utvecklingen av arbetsskador, de anställdas hälsa (avsnitt 4.5.1) och ofrivillig atypisk anställning (avsnitt 5.5.1). För att belysa begreppet möjlighet till utveckling i arbetet använder regeringen indikatorer för kompetensutveckling för anställda, som redovisas under avsnitt 3.6.1. På politikområdesnivå redovisas, liksom i budgetpropositionen , nedanstående indikatorer för resultatet: Källa: /. Andel av sjukfrånvaro som uppges bero på arbetsorsakade besvär. Källa: /(). Indikatorn Andel av befolkningen (25 ) som deltagit i utbildning används inte i budgetpropositionen . Detta beror på att utbildningsbegreppet i indikatorn har visat sig vara vidare än personalutbildningsbegreppet. 2004/05:1 UTGIFTSOMRÅDE 14 Däremot redovisas följande indikatorer (avsnitt 3.6.1), som ett led i att integrera resultatet av EU:s sysselsättningsriktlinjer, i budgetpropositionen : -Sysselsatta i personalutbildning, åldersgrupp. -Sysselsatta i personalutbildning, utbildningsnivå. Resultatindikatorer på verksamhetsområdesnivå redovisas under avsnitten 4 6. De resultatindikatorer som är ett led i att följa upp regeringens mål om en halvering av sjukskrivningarna till 2008 redovisas i bilagan Av- stämning av regeringens mål för minskad ohälsa under utgiftsområde 10. avser att ta fram ett kommenterat statistiskt material med kvalitativa och kvantitativa indikatorer som återkommer år , som en del av sitt arbete att ta fram en modell för att fortlöpande kunna följa trender och utveckling i arbetslivet (se avsnitt 3.5.1). Goda arbetsvillkor och möjlighet till utveckling i arbetet Goda arbetsvillkor och möjlighet till utveckling i arbetet för både kvinnor och män är det övergripande målet för arbetslivspolitiken. Det handlar om att ha ett helhetsperspektiv och att säkerställa en samverkan mellan de olika verksamhetsområdena inom arbetslivspolitiken. Inriktningen är att åstadkomma ett hållbart arbetsliv som också skapar förutsättningar för hög sysselsättning och en stabil, hög och hållbar tillväxt. En ökad internationalisering samt en snabb teknisk och ekonomisk utveckling skapar nya förutsättningar för näringsliv och arbetsmarknad. Exempelvis får löneökningar som är större än vad samhällsekonomin tål snabbt genomslag i minskad sysselsättning. Till detta kommer en demografisk utveckling med en åldrande befolkning samt en ökad sjukfrånvaro och förtida utträde från arbetsmarknaden, vilket bland annat innebär en uppenbar risk att allt färre måste försörja allt fler. Utmaningen ligger i att förena individens rättigheter, trygghet och kompetensutveckling med den förnyelse och utvecklingskraft som krävs för hållbar ekonomisk tillväxt. till etappmålet att av befolkningen i åldern 20 skall vara reguljärt sysselsatt. Den skall också bidra till målet att frånvaron från arbetslivet på grund av sjukskrivning skall, i förhållande till 2002, halveras . Grupper som står utanför arbetsmarknaden måste beredas tillträde och de som finns i arbetskraften får inte slitas ut. Människor måste uppmuntras att bidra med sin kunskap och erfarenhet . Utrymme för individens initiativ och företagsamhet måste skapas. Allt detta ställer stora krav på bland annat arbetets organisation, ledarskap och förutsättningar till utveckling, vilket betonas i den innovationsstrategi, Innovativa , en strategi för tillväxt genom förnyelse (Ds 2004:36), som redovisas under utgiftsområde 24 Näringsliv. På arbetsplatserna finns ett behov av kunskap om hur produktion och organisation skall utformas för att arbetskraftens förutsättningar bäst skall tas tillvara så att var och ens förmåga kan bidra till utvecklingen av verksamheten. Arbetsmarknadens parter har i olika sammanhang betonat betydelsen av ökade insatser för att få till stånd en väl fungerande kunskapsspridning mellan forskning och praktik. Förutom kunskap om forskningsrön finns ett behov av stöd i det direkta arbetsplatsanknutna utvecklingsarbetet, när kunskapen från forskningen skall omsättas till praktisk tillämpning. måste därför bygga vidare på den goda tradition som finns av samverkan mellan forskare och arbetsplatser inom privat och offentlig verksamhet. Därtill behövs ett regelverk som skapar förutsättningar för ett arbetsliv som tillgodoser både arbetstagarnas och arbetsgivarnas behov av flexibilitet, trygghet och inflytande. Regelverket måste också skapa ramar för hur arbetsmarknadens parter kan ansvara för en väl fungerande lönebildning. Kvalitet i arbetet är ett centralt begrepp i EU:s sysselsättningsriktlinjer för att nå det gemensamma målet om fler och bättre jobb. Begreppet kvalitet i arbetet avser strävan till ett långsiktigt hållbart arbetsliv som uppmuntrar och gör det möjligt för både kvinnor och män att träda in, utvecklas och kvarstå på arbetsmarknaden. I till konstateras att har mycket höga sysselsättningsnivåer, även för kvinnor och äldre, och att alla de EU-gemen- samma sysselsättningsmålen har nåtts. Med tanke på den åldrande befolkningen bör dock bland annat minska antalet långtidssjukskrivna personer genom att förbättra arbetsförhållandena och anpassa lagstiftningen för att främja en effektiv återintegrering på arbetsmarknaden. Regeringen avser att fortsätta sina ansträngningar på detta område. Arbetet präglas av stora förändringar. En allt öppnare ekonomi med ökad internationell konkurrens och krav på en effektivare produktion har medfört stora förändringar inom näringslivet. Utvecklingen har gått från ett näringsliv karaktäriserat av en hög andel industriell produktion till en ökad andel tjänsteproduktion.