prop · GS031d18 · 2005-01-01 00:00:00 — Den utvärdering av satsningen på NT-SVUX som och har gjort visar att det särskilda studiestödet har haft en bidragande roll när det gäller att locka fler kvinnor till naturvetenskapliga och tekniska högskoleutbildningar. Regeringen konstaterar att satsningen därmed varit lyckad ur ett jämställdhetsperspektiv. Antalet studerande med studiemedel för studier utomlands har minskat . Studier utomlands medför ofta kostnader för undervisningsavgifter och ökade levnadsomkostnader vilket leder till ökad skuldsättning. - talet har en stadig ökning av antalet studerande utomlands skett och nivån verkar nu ha stabiliserat sig runt 28 000 studerande . Regeringen bedömer att generösa studiemedelssystem med möjligheter för svenska studerande att förlägga hela eller delar av utbildningen utomlands bidragit till att studerandevolymerna för utlandsstuderande alltjämt är på en förhållandevis hög nivå. Studiestödets s.k. portabilitet har även betydelse i ett EG-rättsligt perspektiv och aktualiserar dels bestämmelserna om rätt till likabehandling, dels utformningen av andra länders studiestödssystem. Regeringen avser att noga följa utvecklingen i dessa avseenden. Statens utlåningsverksamhet bygger på att lån skall betalas tillbaka. Återbetalningen av studielån sker enligt tre olika regelsystem, vilket gör det svårare för låntagare med lån i mer än ett system att överblicka sin återbetalning. Regeringen konstaterar att det framöver kommer att finnas många sådana låntagare. Regeringen avser därför att göra vissa förändringar av återbetalningsreglerna bl.a. för att öka flexibiliteten i och mellan de olika systemen. Sammanfattningsvis indikerar resultaten av studiestödet att verksamheten i allt väsentligt når sitt syfte. Regeringen bedömer därför att verksamheten bör ha samma omfattning även . Anslagen för studiestödsverksamheten presenteras under utgiftsområde 15. Studiestödssystemet är i sin helhet funktionellt, men vissa förändringar kan behöva göras. Förslag om ett barntillägg till studerande har aviserats ekonomiska vårproposition (prop. 2003/04:100). Regeringen avser att återkomma till i bl.a. denna fråga. Vidare föreslår regeringen att studiestödssystemet förändras så att fler äldre har möjlighet att finansiera sin utbildning med studiemedel. Regeringen bedömer att CSN:s insatser gällande administrationen av det nya rekryteringsbidraget samt samverkan med kommunerna har fungerat väl, med maskinell hantering och kort handläggningstid som följd. Administrationen av studiemedel för studier i har präglats av en positiv trend med kortare handläggningstider. Arbetet med att fortsätta effektivisera hanteringen av ärenden måste fortgå. Dock måste en effektiviserad handläggning balanseras mot kraven på rättssäkerhet. lyckades CSN inte bibehålla den positiva trend som präglade myndighetens service under föregående år. Det fanns stora brister i tillgängligheten, vilken fått stå tillbaka då myndigheten prioriterat beslut om studiestöd och utbetalning. En förklaring är att myndigheten haft ett ansträngande verksamhetsår då den vidtagit åtgärder för att långsiktigt förbättra sin tillgänglighet och service. De åtgärder som vidtagits, bl.a. organisationsförändringar och en satsning på vidareinformatörer, bedöms vara framgångsrika. Regeringen vill dock understryka vikten av att myndigheten arbetar med att återvinna och upprätthålla en god servicenivå. 2004/05:1 UTGIFTSOMRÅDE 16 Regeringen avser att noga följa utvecklingen gällande tillgängligheten. har CSN identifierat och korrigerat väsentliga fel i sin redovisning orsakade av brister i tidigare års interna styrning och kontroll. Myndigheten har för fått en revisionsberättelse med invändning av . har CSN vidtagit åtgärder för att förbättra den interna kontrollen. Regeringen förutsätter att myndighetens ekonomiadministration fortsättningsvis håller en god kvalitét och avser att noga följa utvecklingen. som tilldelningen av studiestöd förenklats i och med studiestödsreformen kommer handläggningen av återbetalningsärenden framöver att bli mer resurskrävande. Mot bakgrund av att antalet ansökningar om studiestöd har minskat och att studiestödsreformen nu har nått sin fulla verkan bedömer regeringen dock att det finns förutsättningar för CSN att klara uppställda mål med oförändrade resurser . ÖKS har visat ett bra resultat vad gäller balansen mellan ärendehantering och service. De mål för handläggningstider som regeringen har fastställt har uppnåtts. Servicen till allmänheten bedöms som god. ÖKS verksamhet och arbetsbelastning påverkas huvudsakligen av förändrade förutsättningar inom studiestödsområdet. har ärendemängden ökat . Regeringen anser att nämnden kan hantera vissa ökningar i ärendemängden med oförändrade resurser. LO, TCO och Sisus har påbörjat samordning av administrationen av korttidsstöden och därutöver identifierat ytterligare möjligheter till samordning. Av praktiska skäl finner man det dock inte som förtjänstfullt att i detta läge radikalt förändra administrationen. Regeringen bedömer att deras slutsats är rimlig. Sedan LO, TCO och Sisus tagit över administrationen av korttidsstöden ligger besluten närmare de människor som är stödets målgrupp. Det har lett till en snabbare handläggning av ansökningarna och att fler människor nås av stödet. 2004/05:1 UTGIFTSOMRÅDE 16 2004/05:1 UTGIFTSOMRÅDE 16 Tabell 10.25:1 Anslagsutveckling för 1Inklusive tilläggsbudget i samband med ekonomiska vårproposition (bet. 2003/04:FiU21) och förslag på tilläggsbudget i samband med budgetpropositionen . 2Motsvarar 298 208 tkr prisnivå. 3Motsvarar 298 208 tkr prisnivå. () är sektorsmyndighet för det offentliga skolväsendet för barn, ungdomar och vuxna och för den av det allmänna anordnade förskoleverksamheten och skolbarnsomsorgen. skall bidra till måluppfyllelsen inom politikområdet genom sina instruktionsenliga uppgifter, bl.a. att genom utbildningsinspektion granska kvaliteten i skolväsendet, förskoleverksamheten och skolbarnsomsorgen. redovisas ett anslagssparande på . Av detta har dragits in. I syfte att stärka den nationella likvärdigheten har uppgifter renodlats och koncentrerats till kvalitetskontroll genom uppföljning, utvärdering samt kvalitetsgranskning och Vidare har förstärkts. Tyngdpunkten i nuvarande verksamhet ligger på utbildningsinspektionen, som skall granska kommuner och skolor regelbundet. har redovisat en plan över hur inspektionen byggs ut för att fördubblas, så att den kan omfatta varje kommun och alla skolor . är målet att inspektionen skall omfatta 700 skolor för att nå full kapacitet om 1 000 skolor . har redovisat ett regeringsuppdrag om att dels utveckla och skärpa sina rutiner för prövning och inspektion av fristående skolor, dels redovisa en särskild inspektion av sådana skolor med konfessionell inriktning eller motsvarande. Regeringen bedömer att verket överlag lyckats väl när det gäller att, utifrån sitt förändrade och mer renodlade uppdrag, bedriva en effektiv verksamhet i enlighet med regeringens intentioner. kommer att bedriva ett omfattande arbete med översyn av kursplaner för gymnasieskolan och den gymnasiala vuxenutbildningen. Denna översyn görs under förutsättning av beslut om de förslag om ämnesbetyg och större kurser som regeringen redovisade i propositionen Kunskap och kvalitet elva steg för utvecklingen av gymnasieskolan (prop. 2003/04:140). har vidtagit ytterligare åtgärder för att förbättra den interna styrningen och kontrollen. fick emellertid för en revisionsberättelse med invändning. har i strid med anslagsförordningen (1996:1189) avräknat anslaget 25:1 anslagspost 1 med utbetalningar för pen- 2004/05:1 UTGIFTSOMRÅDE 16 sionspremier med mer än vad angett som preliminär premie. Utgående överföringsbelopp på anslaget har därigenom redovisats med ett för lågt belopp om . Vid slutfakturan framgick dock att myndigheten skall inbetala ytterligare ca . anslag tillfördes från anslag 25:3 Utveckling av skolväsende och barnomsorg för omstrukturering av verksamheten . återfördes och ytterligare återförs 2005. Mot bakgrund av ovanstående föreslår regeringen att anvisar ett ramanslag om för . Tabell 10.25:1 Härledning av anslagsnivån 20052007 Förändring till följd av: Pris- och löneomräkning 2 Överföring till/från andra Förslag/beräknat anslag 1Statsbudget enligt beslut (bet. 2003/04:FiU10). Beloppet är således exklusive beslut på tilläggsbudget under innevarande år. 2Pris- och löneomräkningen baseras på anvisade medel statsbudget. Övriga förändringskomponenter redovisas i löpande priser och inkluderar därmed en pris- och löneomräkning. 10.1.225:2 Myndigheten för skolutveckling Tabell 10.25:2 Anslagsutveckling för Myndigheten för skolutveckling 1Inklusive av beslutade anslag på tilläggsbudget och förslag på tilläggsbudget i samband med BP . 2Motsvarar 95 528 tkr prisnivå. 3Motsvarar 95 528 tkr prisnivå. Myndigheten för skolutveckling har i uppgift att stödja den lokala verksamhetsutvecklingen i förskoleverksamhet, skolbarnsomsorg, skola och vuxenutbildning i syfte att uppnå ökad måluppfyllelse och likvärdighet i utbildningen. Stödet ges i form av generella utvecklingsinsatser med fokus på nationellt prioriterade områden och i form av riktat utvecklingsstöd främst genom att stödja kvalitetsutvecklingsarbete och utveckling av lärande och lärmiljöer. Myndigheten skall även främja kompetensutveckling av personal samt svara för den statliga rektorsutbildningen m.m. För redovisas en utnyttjad anslagskredit på . Myndigheten för skolutveckling inrättades efter en ombildning av . Myndigheten har en viktig roll när det gäller att stimulera den lokala utvecklingen inom förskoleverksamheten, skolbarnsomsorgen, skolan och insatser för vuxnas lärande. Regeringen bedömer att myndigheten har påbörjat ett förändringsarbete som ger myndigheten bättre förutsättningar att på ett effektivt sätt stödja skolutveckling. Förbättrade utbildningsvillkor i segregerade områden är en av de mest angelägna frågorna inom utbildningssektorn. Här har Myndigheten för skolutveckling en mycket viktig uppgift när det gäller att ge handfast stöd i det lokala utvecklingsarbetet. I övrigt skall myndigheten, enligt regleringsbrevet , prioritera insatser som avser kvalitet i det pedagogiska arbetet i förskoleverksamheten och skolbarnsomsorgen, basfärdigheter och jämställdhet i barn- och ungdomsutbildningen samt insatser för att stödja utbildning för vuxna med kort eller ofullständig utbildning. Under är det regeringens avsikt att Myndigheten för skolutveckling bl.a. skall bedriva ett större arbete i syfte att få till stånd en kvalitativ utveckling av gymnasieskolans individuella program samt stödja utvecklingen av lokal samverkan mellan skola och arbetsliv. Regeringen har närmare redovisat sin syn på dessa områden i propositionen Kunskap och kvalitet elva steg för utvecklingen av gymnasieskolan (prop. 2003/04:140). Till följd av en översyn av Svenska , dess verksamhet och arbetsformer har regeringen överfört huvudansvaret för vissa arbetsuppgifter till centrala myndigheter inom utbildnings- och forskningsområdet. Regeringen föreslår att förs till detta anslag från anslaget 25:84 Kostnader för medlemskap i m.m. för att finansiera samordning av svenska skolors deltagande i , nätverk för skolor som arbetar med skolutveckling med internationell inriktning. ekonomiska vårproposition föreslog regeringen en överföring av från utgiftsområde 15 Studiestöd anslaget 25:2 Studiemedel m.m. till detta anslag. Överföringen gjordes för att täcka kostnaderna för samordnings- och informationsåtgärder avseende kombinationsutbildningar. Regeringen föreslår att överförs till detta anslag även för . Mot bakgrund av ovanstående föreslår regeringen att anvisar ett ramanslag om för . Tabell 10.25:2 Härledning av anslagsnivån 20052007 Förändring till följd av: Pris- och löneomräkning 2 Överföring till/från andra Förslag/beräknat anslag 1Statsbudget enligt beslut (bet. 2003/04:FiU10). Beloppet är således exklusive beslut på tilläggsbudget under innevarande år. 2Pris- och löneomräkningen baseras på anvisade medel statsbudget. Övriga förändringskomponenter redovisas i löpande priser och inkluderar därmed en pris- och löneomräkning. 2004/05:1 UTGIFTSOMRÅDE 16 10.1.325:3 Utveckling av skolväsende och barnomsorg Tabell 10.25:3 Anslagsutveckling för utveckling av skolväsende och barnomsorg 1Inklusive av beslutade anslag på tilläggsbudget och förslag på tilläggsbudget i samband med BP . 2Motsvarar 277 484 tkr prisnivå. 3Motsvarar 426 391 tkr prisnivå. Ändamålet med anslaget är att främja utveckling av förskoleverksamhet, skolbarnsomsorg, skola och vuxenutbildning. Ur anslaget bekostas främst insatser som Myndigheten för skolutveckling vidtar för att stödja och stimulera kommunernas verksamhetsutveckling inom barnomsorg, skola och vuxenutbildning. Stödet avser såväl verksamheter med som annan huvudman. Anslaget används även för statlig rektorsutbildning och annat centralt initierat utvecklingsarbete inom utbildningssystemet samt för administration, uppföljning och utvärdering av vissa uppdrag. En del av anslaget disponeras av , bl.a. för utveckling av nationella prov. För redovisas ett anslagssparande på . Av dessa har dragits in. Regeringens utvecklingsplan för kvalitetsarbetet i förskola, skola och vuxenutbildning (skr. 2001/02:188), liksom de nationella prioriteringar som görs i regleringsbrevet, bör även fortsättningsvis ligga till grund för de insatser som görs inom ramen för anslaget. Insatser för att stödja skol- och verksamhetsutveckling inom segregerade områden bör ha högsta prioritet. I dessa områden finns ofta en kraftig överrepresentation av elever som har svårigheter att nå målen för utbildningen. För att ytterligare förstärka resurserna till arbetet med skolor i segregerade områden tillförs anslaget 2006 och 2007. 2004/05:1 UTGIFTSOMRÅDE 16 kommer medel från anslaget även att avsättas för regeringens kommande satsning för att öka elevers intresse för och kunnande i matematik, naturvetenskap och teknik. Det finns olika förordningar som reglerar bidrag till enskilda eller organisationer för insatser som bidrar till skolutveckling. Förordningarna ger upphov till onödig detaljreglering och försvårar för Myndigheten för skolutveckling att välja metoder som leder till framgångsrik skolutveckling. Mot denna bakgrund avser regeringen att fatta beslut om att följande förordningar skall upphöra: -förordningen (SKOLFS 1991:14) om stipendier för den individuellt motiverade fortbildningen för lärare -förordningen (SKOLFS 1993:17) om statsbidrag för att främja fortbildningen av lärare för undervisningen i olika ämnen på annat språk än svenska -förordningen (SKOLFS 1991:27) om statsbidrag till sommarkurser i teknik för flickor. Förordningen (1998:1636) om vissa statsbidrag för utveckling av skolväsendet och barnomsorgen skall upphöra i vissa delar. Dessa förordningsändringar innebär inte att de områden som berörs inte skall prioriteras av Myndigheten för skolutveckling. Myndigheten kan och bör t.ex. även fortsättningsvis genomföra insatser som stödjer utvecklingen av minoritetsspråk i skolan samt stödja ämnesutveckling, bl.a. i samverkan med ämneslärarföreningar. fördes från anslaget till anslag 25:1 för omstrukturering av verksamheten. återfördes och regeringen föreslår att resterande återförs 2005. Regeringen föreslår att tillförs utgiftsområde 1 anslag 90:5 m.m. för förvaltningsanslag för utredningsverksamhet, från detta anslag. Mot bakgrund av ovanstående föreslår regeringen att anvisar ett ramanslag om för . Tabell 10.25:3 Härledning av anslagsnivån 20052007 Förändring till följd av: Pris- och löneomräkning 2 Överföring till/från andra Förslag/beräknat anslag 1Statsbudget enligt beslut (bet. 2003/04:FiU10). Beloppet är således exklusive beslut på tilläggsbudget under innevarande år. 2Pris- och löneomräkningen baseras på anvisade medel statsbudget. Övriga förändringskomponenter redovisas i löpande priser och inkluderar därmed en pris- och löneomräkning. Tabell 10.25:4 Anslagsutveckling för 1Inklusive av beslutade anslag på tilläggsbudget och förslag på tilläggsbudget i samband med BP . 2Motsvarar 342 657 tkr prisnivå. 3Motsvarar 342 657 tkr prisnivå. är en rikstäckande myndighet för statens samlade stöd i specialpedagogiska frågor rörande barn, ungdomar och vuxna med funktionshinder. Institutets uppgift är att ge specialpedagogiskt stöd till kommuner och andra huvudmän som ansvarar för förskola, skola, skolbarnsomsorg, vuxenutbildning och fristående skolor som står under statlig tillsyn. I uppdraget ingår att sprida information och kunskap inom det specialpedagogiska området samt att initiera och medverka i utvecklingsarbete inom området. Anslaget får användas för att finansiera kostnader uppkomna under anslag 25:5 Skolutveckling och produktion av läromedel för elever med funktionshinder. För redovisas en utnyttjad anslagskredit på . 2004/05:1 UTGIFTSOMRÅDE 16 Budget för avgiftsbelagd verksamhet Tabell 10.25:4 Offentligrättslig verksamhet Intäkterna avser främst ersättning från kommunerna för elever vid Resurscenter syn samt Resurscenter tal och språk. Dessa intäkter får disponeras av myndigheten. Prognosen utgår från regeringens beslut (SKOLFS 2004:2) om att avgifterna för barn i värdkommunerna, dvs. de kommuner där verksamheten är belägen, skall uppgå till per elev och termin och att avgiften för barn från andra kommuner skall uppgå till per elev och termin. Av- gifterna utsätts för prövning . Det ekonomiska målet är att intäkterna delvis skall täcka kostnaderna för verksamheten. Kostnader som inte finansieras med avgiftsintäkter skall finansieras från detta anslag. I syfte att samordna ansvaret för den statliga läromedelsförsörjningen till en särskild instans har regeringen beslutat att ett läromedelsråd inrättas vid institutet. Syftet med rådet är att tydliggöra det statliga läromedelsåtagandet samt att garantera en god läromedelsförsörjning för barn, ungdomar och vuxna med funktionshinder inom det offentliga skolväsendet samt för barn och ungdomar inom motsvarande utbildningar med enskild huvudman. Myndigheten har dessutom regeringens uppdrag att bl.a. föreslå arbetsformer för läromedelsrådet. En delrapport redovisades och slutlig rapportering sker i samband med årsredovisningen . Med anledning av ovanstående förutsätter regeringen att läromedelsförsörjningen för barn, ungdomar och vuxna med funktionshinder ytterligare förbättras. Regeringen har utfärdat förordningen (2004:203) om visstidsutbildning vid särskilda resurscenter. Enligt förordningen skall visstidsutbildning finnas vid Resurscenter syn , och Resurscenter tal och språk, . Utbildningen skall syfta till att ge elever med synskada och ytterligare funktionshinder samt elever med grav språkstörning en utbildning som är anpassad till varje elevs förutsättningar. Utbildningen skall ytterligare syfta till att ge eleven förutsättningar för fortsatt utbildning i hemskolan eller hemkommunen. Regeringen anser det vara viktigt att de statliga resurscentren har en tydlig roll och ett tydligt ansvar när det gäller elever med funktionshinder. Visstidsutbildning är en betydelsefull del av resurscentrens verksamhet och det statliga ansvarstagandet. Regeringen avser därför att följa utvecklingen i särskild ordning. ekonomiska vårproposition föreslog regeringen en överföring av från anslaget 25:7 Särskilda insatser på skolområdet till anslaget 25:4 i syfte att bättre tillgodose stödet till elever med funktionshinder. Regeringen föreslår att anslaget 25:4 tillfälligt ökas med även för . Finansiering sker genom att anslaget 25:7 Särskilda insatser på skolområdet minskas med samma belopp. Mot bakgrund av ovanstående föreslår regeringen att anvisar ett ramanslag om för . Tabell 10.25:4 Härledning av anslagsnivån 20052007 Förändring till följd av: Pris- och löneomräkning 2 Överföring till/från andra Förslag/beräknat anslag 1Statsbudget enligt beslut (bet. 2003/04:FiU10). Beloppet är således exklusive beslut på tilläggsbudget under innevarande år. 2Pris- och löneomräkningen baseras på anvisade medel statsbudget. Övriga förändringskomponenter redovisas i löpande priser och inkluderar därmed en pris- och löneomräkning. 2004/05:1 UTGIFTSOMRÅDE 16 10.1.525:5 Skolutveckling och produktion av läromedel för elever med funktionshinder Tabell 10.25:5 Anslagsutveckling för skolutveckling och produktion av läromedel för elever med funktionshinder 1Inklusive av beslutade anslag på tilläggsbudget och förslag till tilläggsbudget i samband med BP . 2Motsvarar 23 338 tkr prisnivå. 3Motsvarar 23 338 tkr prisnivå. Ändamålet med anslaget är att tillgodose behovet av anpassade läromedel för barn, ungdomar och vuxna med funktionshinder. redovisas en utnyttjad anslagskredit på . Budget för avgiftsbelagd verksamhet Tabell 10.25:5 Offentligrättslig verksamhet Det ekonomiska målet är att intäkterna från läromedelsförsäljningen delvis skall finansiera verksamheten. De kostnader som inte finansieras med avgiftsintäkter skall finansieras från detta anslag samt från anslaget 25:4 . I syfte att förtydliga det statliga ansvaret för läromedel för barn, ungdomar och vuxna med funktionshinder har ett läromedelsråd inrättats vid . Barn, ungdomar och vuxna med funktionshinder skall ha tillgång till anpassade läromedel så att möjligheterna att utbilda sig blir så likvärdiga som möj- ligt jämfört med andra barn, ungdomar och vuxenstuderande i samhället. Regeringen anser det därför vara ändamålsenligt att ansvaret finns hos läromedelsrådet, som förutsätts arbeta på ett flexibelt sätt i nära samverkan med andra aktörer på området liksom den kommersiella marknaden. Anslaget får användas för att initialt finansiera utveckling och produktion av läromedel i nuvarande form och för att stimulera till att produktionen successivt förs över till den kommersiella marknaden. Mot bakgrund av ovanstående föreslår regeringen att anvisar ett ramanslag om för . Tabell 10.25:5 Härledning av anslagsnivån 20052007 Förändring till följd av: Pris- och löneomräkning 2 Överföring till/från andra Förslag/beräknat anslag 1Statsbudget enligt beslut (bet. 2003/04:FiU10). Beloppet är således exklusive beslut på tilläggsbudget under innevarande år. 2Pris- och löneomräkningen baseras på anvisade medel statsbudget. Övriga förändringskomponenter redovisas i löpande priser och inkluderar därmed en pris- och löneomräkning. Bemyndigande om ekonomiska åtaganden Det nybildade läromedelsrådet är i behov av att kunna lämna förhandsbesked till förlag på den kommersiella marknaden. För att möjliggöra för myndigheten att göra framtida ekonomiska åtaganden föreslås att regeringen bemyndigas att , i fråga om ramanslaget 25:5 Skolutveckling och produktion av läromedel för elever med funktionshinder, besluta om bidrag inklusive gjorda åtaganden som medför utgifter på högst och högst . 2004/05:1 UTGIFTSOMRÅDE 16 Tabell 10.25:5 Bemyndigande om ekonomiska åtaganden Utestående åtaganden vid årets början Erhållet/föreslaget bemyndigande Budget för avgiftsbelagd verksamhet Tabell 10.25:6 Anslagsutveckling för 1Inklusive av beslutade anslag på tilläggsbudget och förslag till tilläggsbudget i samband med BP . 2Motsvarar 245 569 tkr prisnivå. 3Motsvarar 245 569 tkr prisnivå. Utbildningen i specialskolan har som mål att ge barn och ungdomar som är döva, dövblindfödda eller hörselskadade en till varje elevs förutsättningar anpassad utbildning som så långt det är möjligt motsvarar den utbildning som ges i eller för berörda elever i särskolan. Myndigheten består av sex skolenheter, varav fem är regionala specialskolor för döva och hörselskadade elever och en är en nationell specialskola för döva och hörselskadade med utvecklingsstörning samt för dövblindfödda elever. Förutsättningen för elevernas kunskapsmässiga och sociala utveckling är att de erbjuds en teckenspråkig miljö. För redovisas ett anslagssparande på . Tabell 10.25:6 Offentligrättslig verksamhet Avgifterna utgörs av ersättning från kommunerna för elever i specialskola. Dessa intäkter får disponeras av myndigheten.