prop · GT031d3 · 2005-09-20 00:00:00 — ESV har särskilt analyserat effekterna på statens finanser av den kommande demografiska utvecklingen och det ökande budgetunderskottet. En översyn av beräkningarna för statens mervärdesskatteinkomster har påbörjats. 2005/06:1 UTGIFTSOMRÅDE 2 med arbetet har varit att få till stånd en bättre överensstämmelse med makroekonomiska förutsättningar, främst när det gäller privat konsumtion. Modellstödet på mervärdesskatteområdet har också anpassats för en periodiserad redovisning av statens momsintäkter. har vidare modifierat modellen för beräkning av nivån för statsbidraget till kommunerna. bedriver regelbunden prognosverksamhet samt utvecklar metoder och modeller för prognoser och makroekonomiska analyser. Institutet publicerar också barometerundersökningar av företag och hushåll samt arbetar med frågor som rör den ekonomiska statistikens kvalitet och utveckling. Inom det miljöekonomiska området genomför analyser och utvecklar metoder. lämnar också visst bistånd till . anordnar konferenser och seminarier på aktuella ekonomisk-politiska teman samt bedriver och initierar egen forskning. Prognos- och uppföljningsverksamhet bedrivs även utanför detta verksamhetsområde, av såväl statliga myndigheter som andra aktörer. , och ett stort antal andra statliga myndigheter med ansvar för anslag och transfereringar bedriver en relativt omfattande prognosverksamhet som bl.a. utgör underlag för arbetet med statsbudgeten. Resultaten av insatserna inom verksamhetsområdet är i stor utsträckning beroende av underlag från myndigheter utanför politikområdet samt från företag, organisationer m.fl. De prognoser och analyser som produceras inom verksamhetsområdet är i sin tur ett viktigt beslutsunderlag för många olika aktörer i samhället. avvikelser från utfallet och redovisa eventuella systematiska fel. Prognosuppföljningen avseende 2004 visar att budgetprognoser har fortsatt god träffsäkerhet. Prognosprecisionen för statsbudgetens takbegränsade utgifter var lika hög som föregående år. Avvikelsen från utfallet var i genomsnitt . Inkomstprognoserna förbättrades avsevärt och avvek från utfallet. har utgifterna överskattats oftare än de har underskattats, framför allt i början av ett nytt prognosår. Detta kan ha flera orsaker. En möjlig felkälla är att har lättare att bedöma effekten av besparingar än storleken på utgiftsökningar, som i högre utsträckning överskattas. För inkomstprognoserna handlar de systematiska felen om svårigheter att fånga vändningar i konjunkturförloppet. Det finns också en tendens att underskatta kraften i konjunkturrörelserna. Den genomsnittliga precisionen i de prognoser som gjorde för den makroekonomiska utvecklingen redovisas för tre nyckelvariabler i den sista kolumnen i tabell 8.1. Mätt på detta sätt var träffsäkerheten i prognoser för BNP-tillväxten 2004 densamma som institutet haft och något bättre än genomsnittet för (vilka prognosinstitut som ingår framgår av senaste prognosutvärdering ekonomiska vårproposition [prop. 2004/2005:100 bil. 1 avsnitt 13.2]). När det gäller arbetslösheten var prognosfelet något större än och något större än prognostikernas genomsnitt. För inflationen var prognosfel något större än men mindre än medelvärdet för prognostikerna. gör en uppföljning av träffsäkerheten i föregående års budgetprognoser. Avsikten är att analysera större Tabell 8.1 Precision i prognoser för BNP, inflation och arbetslöshet gjorda våren och hösten före aktuellt år samt våren och hösten under aktuellt år Medelvärde av absoluta prognosfel för samt ett medelvärde för . BNP, volymutveckling, procent Arbetslöshet, nivå, procent Inflation, KPI, årsmedelvärde, har genomfört fördjupade analyser av olika områden av betydelse för förståelsen av den makroekonomiska utvecklingen. Såväl den regelbundna kvantitativa prognosverksamheten som den fördjupade makroekonomiska analysen förutsätter ett kontinuerligt metodutvecklingsarbete. Utvecklingsinsatserna inom det makroekonomiska området inriktades huvudsakligen på att vidareutveckla den makroekonomiska modellen Kimod, på att utveckla en modell för utbytesgraden av arbete och på att utveckla en input-/out- putmodell för avstämning av efterfrågan och produktion i svensk ekonomi. Dessutom har ett nytt växelkursindex tagits fram, som beaktar förändrade handelsmönster bättre än de handelsvägda växelkursindex som används. miljöekonomiska arbete har lett till flera forskningsrapporter som bl.a. rör utveckling av miljöräkenskaper samt analys av miljöpolitiska åtgärder med hjälp av simuleringsmodellen EMEC. Inom det senare området har institutet bl.a. utfört analyser inför kontrollstationen 2004 för delmålet för begränsad klimatpåverkan av växthusgaser. utkom två nummer av Ekonomiska rådets engelskspråkiga tidskrift (SEPR). Dessa innehöll artiklar om orsaker till och åtgärder mot den ökade sjukfrånvaron respektive småföretagande och entreprenörskap. anordnade två vetenskapliga konferenser dels om småföretagande och entreprenörskap, dels om företagslokalisering i ett integrerat . har haft möten med 2005/06:1 UTGIFTSOMRÅDE 2 finansministern vid fyra tillfällen samt haft regelbundna lunchmöten och seminarier på där aktuella ekono- misk-politiska ämnen behandlats. Några av Ekonomiska rådets ledamöter har därutöver varit engagerade som talare vid ett flertal seminarier på olika ekonomisk-politiska teman. Underlag till har utarbetats. verksamhet har resulterat i bl.a. budgetprognoser, statsbudgetuppföljning, underlag till årsredovisning för staten samt finansstatistik. ESV:s bedömning visar att målet kan anses vara fullt uppfyllt för prognoserna över de takbegränsade utgifterna och de statliga inkomsterna. Effekter av resultaten av de statliga insatserna är prognoser och utfallsinformation av god kvalitet till regeringen som underlag för beslutsfattande och information till allmänheten om den statliga ekonomin. När olika konjunkturbedömares prognosprecision skall jämföras är det olämpligt att utgå från resultaten för ett enskilt år eftersom tillfälligheter får stort genomslag. I tabell 8.2 redovisas därför femåriga glidande medelvärden för de olika svenska institutens prognosfel. Tabellen visar att precision ligger ungefär i nivå med genomsnittet för . De ovanligt stora prognosfelen för BNP och inflation 2001 (se tabell 8.1) drar upp femårsmedelvärdena för såväl som för medelvärdet av prognostiker. De olika svenska prognosinstitutens bedömningar är inte oberoende av varandra. rapporter och databaser används i stor utsträckning av andra prognostiker som underlag och utgångspunkt för prognoserna. En utförligare diskussion om svenska konjunkturbedömares precision återfinns ekonomiska vårproposition (prop. 2004/05:100 bil. 1 avsnitt 13). 2005/06:1 UTGIFTSOMRÅDE 2 Tabell 8.2 Precision i prognoser för BNP, inflation och arbetslöshet gjorda våren och hösten före aktuellt år samt våren och hösten under aktuellt år Femåriga glidande medelvärden av absoluta prognosfel för samt ett medelvärde för . BNP, volymutveckling, Arbetslöshet, nivå, Inflation, KPI, års- Utöver den prognosutvärdering som regelbundet redovisas i publikationen Konjunkturläget och i årsredovisningen har genomfört en mer ingående utvärdering av sina prognoser (Specialstudie nr 5, ). Studien visar bl.a. att är bäst bland på att förutse inflationen och den genomsnittliga BNP-tillväxten men är något sämre på att förutse BNP-tillväxten enskilda år samt arbetslöshetens utveckling. Slutsatserna av denna utvärdering kommer att användas som vägledning för det fortsatta utvecklingsarbetet och för regeringens bedömning av uppfyllelsen om målet om tillförlitliga prognoser. Målen för de makroekonomiska prognosernas precision bedöms vara uppfyllda. gäller de kvalitativa målen för den makroekonomiska prognosverksamheten bedöms målen vara uppfyllda. Regeringen anser sammanfattningsvis att har uppnått sina delar av målet för verksamhetsområdet. Enligt regeringens bedömning har bidragit till områdets mål och uppnått sitt verksamhetsmål. Regeringen anser att de konferenser, lunchmöten och seminarier som har anordnat har varit betydelsefulla och ändamålsenliga samt sammantaget bidragit till att förbättra underlaget för den ekonomiska politiken. arbete med att vidareutveckla budgetprognoserna skall fortsätta. Ytterligare ansträngningar skall göras för att i ett tidigt skede uppmärksamma faktorer som har stor betydelse för statsbudgetens långsiktiga utveckling. Inom den makroekonomiska prognos- och analysverksamheten skall prioritera fortsatt förbättrad prognosprecision genom utveckling och fördjupning av den ekonomiska analysen samt genom fortsatt metod- och modellutveckling. Inom den miljöekonomiska verksamheten skall särskild vikt ges åt utvecklingen av och analys med modeller för beräkningar av samhällsekonomiska kostnader vid förändringar av energi- och miljöpolitik. 2005/06:1 UTGIFTSOMRÅDE 2 Politikområdet fastighetsförvaltning omfattar förvaltning av de fastigheter som av försvarspolitiska, kulturhistoriska eller andra skäl inte ansetts lämpliga att förvalta i bolagsform, bl.a. regeringsbyggnader, länsresidens, ambassader, de kungliga slotten, museer, teatrar, monument, försvarsfastigheter, markområden samt vissa fastigheter som donerats till staten. Kulturarvs- och vissa andra fastigheter förvaltas av . förvaltar fastigheter för försvarsändamål. Verksamheten finansieras uteslutande genom avgifter, dvs. Målet för verksamhetsområdet är en kostnadseffektiv statlig kapital- och fastighetsförvaltning. Det skall ske med rimligt risktagande samt med likvärdig avkastning och service i jämförelse med andra alternativ. I korthet avser det för de fastighetsförvaltande myndigheterna bl.a. följande övergripande målsättningar: Fastigheterna skall förvaltas så att god hushållning och hög ekonomisk effektivitet uppnås. Fastigheternas värden skall bevaras på en för ägaren och brukaren långsiktigt lämplig nivå. Hyresgästerna skall ges ändamålsenliga och konkurrenskraftiga lokaler, mark och anläggningar. Myndigheterna skall uppfattas som goda och serviceinriktade hyresvärdar. Hänsyn till miljö- och kulturmiljövärden skall i tillämpliga delar motsvara vad som gäller för andra stora fastighetsförvaltare. De båda myndigheterna skall i sin verksamhet uppnå ett resultat efter finansiella poster som motsvarar en viss avkastning på genomsnittligt myndighetskapital. Avkastningskravet ligger på för och för . Målet när det gäller Statens fastighetsverks bidragsfastigheter är att minska underskottet för dessa. Bidragsfastigheterna är fastigheter som saknar förutsättningar att ge ett långsiktigt ekonomiskt överskott. får för belasta resultatet med plus , under förutsättning att den genomsnittliga årliga belastningen för 20042006 inte överstiger . De av 1991 beslutade riktlinjerna som låg till grund för omorganisationen av statens fastighetsförvaltning 1993 gäller fortfarande. skall inom ramen för målen anpassa sin verksamhet till förändrade förutsättningar på grund av eventuella kommande politiska beslut. På grund av den omställning av försvaret som pågår kommer ett stort antal fastigheter och mark att behöva avyttras . 2005/06:1 UTGIFTSOMRÅDE 2 De båda fastighetsförvaltande myndigheternas soliditet skall sjunka. uppgår Statens fastighetsverks soliditet till medan soliditet är . () och (FortV) är de två största förvaltarna av statens byggnader. De förvaltar ett stort antal försvarsanläggningar med tillhörande byggnader samt olika kulturhistoriskt värdefulla byggnader. Omfattning och förändring i förhållande till föregående år beträffande fastigheternas värde framgår av tabellen 9.1. Tabell 9.1 Statens byggnader, mark och annan fast egendom SFV och FortV:s andel Uppgifterna i tabellen bör tolkas med viss försiktighet då vissa tillgångar med kulturhistoriskt värde undantas från krav på att tas upp i balansräkningen. Andra myndigheter som förvaltar fast egendom är bl.a. Kammarkollegiet, , , , , och vissa affärsverk. bokförda värde för byggnader, mark och annan fast egendom uppgick på till , vilket är en ökning med och en ökning sedan föregående år. Orsaken till den senaste ökningen är främst förvärvet av fastigheten 21 i för kommande lokalbehov vid ombyggnad av befintliga byggnader samt investeringar i i . bokförda värde på byggnader, mark och annan fast egendom uppgick till , vilket är en minskning med . Minskningen beror främst på konsekvenser av försvarsbesluten och 2000. Lokalarea (1000m2) 1 Förvarsanläggningar redovisas normalt som bruttototalarea, omräkningsfaktor till lokalarea är 0,8. har ökat marginellt från ca 1 till drygt 1 . Uppgifterna om lokalarea för omfattar enbart uthyrningsbar yta i det öppna beståndet. Översyn av ändamålshyror, m.m. En parlamentarisk kommitté har utrett frågor om hyressättning av ändamålsfastigheter inom kulturområdet och universitets- och högskoleområdet. Kommittén har överlämnat betänkandet Hyressättning av vissa ändamålsbyggnader (SOU 2004:28). Betänkandet har remissbehandlats och bereds inom . Försvarsfastigheter och effektiv lokalförsörjning revisorer lämnade en skrivelse till angående styrningen av försvarets fastigheter och anläggningar (2002/03:RR7). En utredning fick i uppdrag att lämna förslag på hur regeringens rapportering till i fastighets- och anläggningsfrågor inom försvaret kunde förbättras. Utredningen skulle också lämna förslag på ett system där och regeringen ges en bättre överblick över totala verksamhet, resurser och finansiering. Utöver detta skulle utredaren undersöka och beskriva vilka åtgärder och Försvarsmakten vidtagit för att höja effektiviteten i lokalförsörjningen för Försvarsmakten samt lämna förslag på eventuella förbättringar i lokalförsörjningsfrågorna. Utredningen överlämnade betänkandet Försvarsfastigheter information till och effektiv lokalförsörjning (SOU 2005:7). Betänkandet har remissbehandlats. Utredningen föreslår bl.a. utökad information i budgetpropositionen gällande pågående och planerade investeringar. Regeringen ansluter sig till detta förslag och lämnar information i budgetpropositionen om pågående och planerade investeringar på samma sätt som regeringen gör beträffande . Informationen innehåller en kortfattad beskrivning av vad investeringarna avser. Övriga förslag i betänkandet bereds inom . uppgick Statens fastighetsverks resultat till ca . Avkastningskravet till staten omfattade , vilket motsvarar av genomsnittligt myndighetskapital. Det i förhållande till avkastningskravet låga resultatet förklaras av att Statens fastighetsverks s.k. bidragsfastigheter belastar myndighetens resultaträkning med . Det slutgiltiga utfallet blev en avkastning på , vilket innebar . 2005/06:1 UTGIFTSOMRÅDE 2 resultat av verksamheten uppgick till ca , vilket var mer än budgeterat. Detta förklaras av bättre nettoresultat än budgeterat beroende på effektiviseringar och besparingar samt beroende på högre intäkter för uppdragsverksamhet. Statens avkastningskrav uppgick till , vilket motsvarar av genomsnittligt myndighetskapital. har genomfört sina instruktionsenliga uppgifter och uppfyllt sina mål. Regeringen bedömer att uppfyllt de krav regeringen ställt. Erfarenhetsmässigt har det visat sig vara svårt att vid försäljning av vissa fastigheter återfå de kostnader som tidigare lagts ner eftersom marknadsvärdet är betydligt lägre än investeringskostnaderna för denna typ av särskilt anpassade byggnader. Regeringen bedömer att försäljningar genomförts affärsmässigt och att statens intressen tillvaratagits på ett bra sätt. Regeringen anser att en viktig förutsättning för att försvarsbesluten skall implementeras på ett effektivt sätt är att avyttrar uppsagda fastigheter på ett sätt som minimerar eventuella förluster. 2005/06:1 UTGIFTSOMRÅDE 2 Tabell 10.1 Anslagsutveckling för 1:1 1 Motsvarar 48 082 tkr prisnivå. skall utarbeta tillförlitliga analyser och prognoser över den ekonomiska utvecklingen, bidra till att den ekonomiska statistiken håller god kvalitet samt bedriva visst miljöekonomiskt analys- och metodutvecklingsarbete. verksamhet finansieras med anslag samt till en mindre del med avgifter. Budget för avgiftsbelagd verksamhet Tabell 10.3 Härledning av anslagsnivån 20062008, för 1:1 Förändring till följd av: Pris- och löneomräkning 2 Överföring till/från andra Förslag/beräknat anslag 1 Pris- och löneomräkningen baseras på anvisade medel statsbudget. Övriga förändringskomponenter redovisas i löpande priser och inkluderar därmed en pris- och löneomräkning. Anslaget minskas med till följd av en generell reduktion av företrädesvis anslag avsedda för förvaltnings- eller investeringsändamål. Regeringen föreslår att anslaget uppgår till . beräknas anslaget till och till . 2005/06:1 UTGIFTSOMRÅDE 2 10.2 1:2 Regeringens överväganden Tabell 10.4 Anslagsutveckling för 1:2 1 Motsvarar 94 645 tkr prisnivå. () är central förvaltningsmyndighet för ekonomisk styrning av statlig verksamhet samt för statliga myndigheters ekonomi- och personaladministrativa system. ESV är en stabsmyndighet som stöder såväl regeringen som myndigheterna. Budget för avgiftsbelagd verksamhet (varav tjänsteexport) (7 710) (7 551) (- 159) (varav tjänsteexport) (8 253) (8 253) (varav tjänsteexport) (8 200) (8 200) Tabell 10.6 Offentligrättslig verksamhet (som inte får 1 Kostnaderna för landstingsavtalen belastar anslaget 1:4 Täckning av merkostnader för lokaler. Tabell 10.7 Härledning av anslagsnivån 20062008, för 1:2 Förändring till följd av: Pris- och löneomräkning 1 Överföring till/från andra Förslag/beräknat anslag 1 Pris- och löneomräkningen baseras på anvisade medel statsbudget. Övriga förändringskomponenter redovisas i löpande priser och inkluderar därmed en pris- och löneomräkning. Anslaget minskas med som engångsvis tillfördes anslaget för . Anslaget ökas med för samordning av internrevisionen och med för lokalförsörjningsfrågorna som överförs från Statskontoret. Anslaget minskas med till följd av en generell reduktion av företrädesvis anslag avsedda för förvaltnings- eller investeringsändamål. Regeringen föreslår att anslaget uppgår till . har anslaget beräknats till och till . Tabell 10.8 Anslagsutveckling för 1:3 Statskontoret 1 Motsvarar 51 713 tkr prisnivå. Statskontoret är en central förvaltningsmyndighet för utrednings- och utvärderingsverksamhet och ett stabsorgan till regeringen. Dess uppgift är att utreda och utvärdera statlig och statligt finansierad verksamhet på regeringens uppdrag. Budget för avgiftsbelagd verksamhet 1 Budget redovisas under anslagen 1:8 Nya förvaltningspolitiska myndigheten och 1:2 . Den avgiftsbelagda uppdragsverksamheten har framför allt utgjorts av samordning av den statliga inköpsverksamheten och IKT-samord- ningen. 2005/06:1 UTGIFTSOMRÅDE 2 slaget till och till 10.41:4 Täckning av merkostnader för lokaler Tabell 10.11 Anslagsutveckling för 1:4 Täckning av merkostnader för lokaler Tabell 10.10 Härledning av anslagsnivån 20062008, för 1:3 Statskontoret Förändring till följd av: Pris- och löneomräkning 1 Överföring till/från andra Förslag/beräknat anslag 1 Pris- och löneomräkningen baseras på anvisade medel statsbudget. Övriga förändringskomponenter redovisas i löpande priser och inkluderar därmed en pris- och löneomräkning. Regeringen angav i budgetpropositionen att Statskontoret skall ha ett renodlat utrednings-, uppföljnings- och utvärderingsuppdrag. Mot bakgrund av stabsöversynen har Statskontorets övriga verksamhet inom samordning av den statliga inköpsverksamheten, IKT-sam- ordning, e-förvaltning och lokalförsörjning flyttats till andra myndigheter. Därmed minskar anslaget med ca . Därutöver minskas anslaget med till följd av en generell reduktion av företrädesvis anslag avsedda för förvaltnings- eller investeringsändamål. Statskontoret erhåller i engångsvisa omstruktureringsmedel. Regeringen föreslår att anslaget uppgår till . Ansvaret för vissa lokalförsörjningsfrågor och dispositionsrätten för detta anslag överförs 2006 från Statskontoret till . De utgifter som belastar anslaget är hyror för vissa tomma lokaler för vilka staten har betalningsansvar till dess att avtalen går att avveckla. De huvudsakliga faktorer som styr utgifterna är avtalskonstruktionerna samt möjligheterna att hyra ut lokalerna i andra hand. Tabell 10.12 Härledning av anslagsnivån 20062008, för 1:4 Täckning av merkostnader för lokaler Förändring till följd av: Överföring till/från andra Förslag/beräknat anslag Anslaget minskas med till följd av en generell reduktion av företrädesvis anslag avsedda för förvaltnings- eller investeringsändamål. Regeringen föreslår att anslaget uppgår till . och beräknas anslaget till . 2005/06:1 UTGIFTSOMRÅDE 2 Tabell 10.13 Anslagsutveckling för 1:5 1Inklusive tilläggsbudget i samband med ekonomiska vårproposition (bet. 2004/05:FiU21). 2Motsvarar 442 328 tkr prisnivå. ansvarar för den sektorövergripande officiella statistiken och samordnar det statistiska systemet. Målet med verksamheten är lättillgänglig statistik av god kvalitet. Verksamheten omsluter ca , varav drygt hälften finansieras med avgifter. Budget för avgiftsbelagd verksamhet (varav tjänsteexport) (67 600) (69 000) (- 1 400) (varav tjänsteexport) (70 000) (70 000) (varav tjänsteexport) (71 000) (71 000) Tabell 10.15 Härledning av anslagsnivån 20062008, för 1:5 Förändring till följd av: Pris- och löneomräkning 2 Överföring till/från andra Förslag/beräknat anslag 1Statsbudget enligt beslut (bet. 2004/05:FiU10). Beloppet är således exklusive beslut på tilläggsbudget under innevarande år. 2Pris- och löneomräkningen baseras på anvisade medel statsbudget. Övriga förändringskomponenter redovisas i löpande priser och inkluderar därmed en pris- och löneomräkning. Anslaget ökas med för att förbättra statistiken över kommunernas ekonomi. Anslaget minskas med för att finansiera energistatistik som förs över till . Anslaget minskas med till följd av en generell reduktion av företrädesvis anslag avsedda för förvaltnings- eller investeringsändamål. Regeringen föreslår att anslaget uppgår till . har anslaget beräknats till och till . Tabell 10.16 Anslagsutveckling för 1:6 Kammarkollegiet 1Inklusive tilläggsbudget i samband med ekonomiska vårproposition (bet. 2004/05:FiU21). 2Motsvarar 30 422 tkr prisnivå. 3Motsvarar 30 404 tkr prisnivå. Kammarkollegiet är en central förvaltningsmyndighet med uppgifter som tillståndsgivning, registrering och tillsyn samt bevakning av statens rätt och allmänna intressen. skall också utgöra ett statligt egenregialternativ vad gäller administrativ service, kapitalförvaltning, försäkringsverksamhet och fordringsbevakning. Kammarkollegiets verksamhet finansieras till med avgifter. Utöver förvaltningsanslaget disponerar Kammarkollegiet ett 40-tal anslag inom 12 utgiftsområden för olika ändamål. Den avgiftsbelagda verksamheten omfattar administrativ service, det statliga försäkringssystemet, fordringsbevakning, kapitalförvaltning, registrering av trossamfund samt upplösning av stiftelser. Tabell 10.18 Härledning av anslagsnivån 20062008, för 1:6 Kammarkollegiet Förändring till följd av: Pris- och löneomräkning 2 Överföring till/från andra Förslag/beräknat anslag 1Statsbudget enligt beslut (bet. 2004/05:FiU10). Beloppet är således exklusive beslut på tilläggsbudget under innevarande år. 2Pris- och löneomräkningen baseras på anvisade medel statsbudget. Övriga förändringskomponenter redovisas i löpande priser och inkluderar därmed en pris- och löneomräkning. 2005/06:1 UTGIFTSOMRÅDE 2 Regeringen föreslår att anslaget uppgår till . beräknas anslaget till och till . Tabell 10.19 Anslagsutveckling för 1:7 1 Motsvarar 8 171 tkr prisnivå. skall verka för att offentlig upphandling bedrivs affärsmässigt, rättssäkert och lagenligt. Myndighetens verksamhet finansieras med anslag. Tabell 10.20 Härledning av anslagsnivån 20062008, för 1:7 Förändring till följd av: Pris- och löneomräkning 1 Överföring till/från andra Förslag/beräknat anslag 1 Pris- och löneomräkningen baseras på anvisade medel statsbudget. Övriga förändringskomponenter redovisas i löpande priser och inkluderar därmed en pris- och löneomräkning.