prop · GS03125 · 2005-05-25 00:00:00 — Många barn och unga som har en förälder på anstalt har ingen eller bristfällig kontakt med den föräldern. Det finns ett behov av att utveckla modeller och former för stöd till barn och unga vars förälder vistas i häkte eller i fängelse. -Flickors och pojkars självbild. Barns och ungdomars självbild och självförtroende påverkas särskilt av reklam och media. har startats med inspiration från regeringens FLICKA-projekt . 2004/05:125 (S 2003:E) visar att det går att påverka barn och ungdomar till ett mer Det är angeläget att även fortsättningsvis stödja projekt med denna inriktning och att de kan omfatta både pojkar och flickor i olika åldrar. -Utveckling av barns och ungdomars möjligheter till delaktighet i kulturlivet. Projekt som syftar till utveckling av barns och ungdomars möjligheter till delaktighet i kulturlivet, till kulturupplevelser och till eget skapande bör ges fortsatt prioritet. Regeringen beslutade (S2004/4748/STa) att ställa ur Allmänna arvsfonden till Arvsfondsdelegationens förfogande att fördelas till projekt som syftar till att utveckla barns och ungdomars möjligheter till delaktighet i kulturlivet, till kulturupplevelser och till eget ska- pande. Regeringen angav då som sin avsikt att avsätta sammanlagt för ändamålet. -Flickors och pojkars aktivitet och kosthållning. Det finns ett behov av att dels utveckla modeller och former för stöd till överviktiga och feta barn och unga, dels förebygga att barn och unga blir överviktiga och feta. Projekt i vilka barn och ungdomars egna upplevelser, synpunkter och erfarenheter tas tillvara bör särskilt uppmärksammas. 8.2Verksamhet till förmån för barn Samhällets uppgift är att stödja och komplettera föräldrarna så att alla barn kan garanteras goda och trygga uppväxtvillkor. Det generella utbu- det av stöd och service till barnfamiljerna erbjuds i samhället genom mödra- och barnhälsovården, barnomsorgen, skolan, föräldraförsäk- ringen, etc. För att förhindra att barn far illa i olika avseenden är det viktigt att det finns möjligheter till särskilt stöd genom , barn- och ung- domspsykiatrin, familjerådgivningen och den specialiserade sjukvården. Det är angeläget att dessa insatser prövas och utvecklas på olika sätt för att stödet skall bli så bara som möjligt. För flickor och pojkar med funk- tionshinder finns också behov av att utveckla och pröva verksamheter som ger dem bättre möjligheter att delta i gemenskap med andra barn i barnomsorg, skola och på fritid. Barns egna upplevelser, synpunkter och erfarenheter av vad som är utvecklande och nyskapande bör ha stor betydelse för inriktningen av fondens stödverksamhet till barn och unga. gäller barn och unga i åldrarna , vilket också bör kunna gälla projektansökningar inom området. Projekt som syftar till att göra FN:s barnkon- vention känd och tillämpad bör ges fortsatt prioritet. och dess målsättning bör bli mer känd och tillämpad på olika i samhället, särskilt på den lokala nivån i barns och ungas vardag, bland professionella och bland beslutsfattare. Barns sociala Skr. 2004/05:125 och intellektuella förmågor och fysiska och psykiska hälsa gynnas av Barnperspektivet måste integreras och synliggöras i projekt för barn och unga. Det kan ske t.ex. genom projekt för ökad delaktighet och ökat inflytande för barn och unga i skolan, i kultur- och samhällslivet, inom den fysiska planeringen och i barns lek- och utemiljö. Här har insatser från frivilligorganisationer och förenings- livet stor betydelse. -Modeller för att förebygga psykisk och fysisk ohälsa hos flickor och pojkar. Det är angeläget att utveckla metoder och samverkansformer mellan ideella organisationer och offentliga samhällsorgan för att förebygga psykisk och fysisk ohälsa hos flickor och pojkar. Sådan verksamhet bör ges fortsatt prioritet. -Utveckling av föräldrautbildning och föräldrastöd. Olika metoder för föräldrautbildning och föräldrastöd, i synnerhet stödet till unga föräldrar, behöver prövas och utvecklas. Det är angeläget att pröva sådana former av stöd som är användbara oavsett etnicitet eller kulturell eller religiös tillhörighet. Det är angeläget att t.ex. pröva verksamheter med olika former av mötesplatser för föräldrar på den lokala nivån. -Stöd till barn i deras relation till föräldrarna. Det behövs ett fortsatt utvecklingsarbete för att stärka och stödja barn till föräldrar som är missbrukare, psykiskt sjuka, barn till föräldrar med utvecklings- störning och barn med funktionshindrade föräldrar. 8.3Verksamhet till förmån för ungdomar . Varje ung människa har sina egna förutsättningar och sina egna innebo- ende resurser. har ungdomar som grupp gemensamma möjlig- heter, utmaningar och problem som gör gruppen unik i förhållande till den övriga befolkningen. Samhället har en skyldighet, ett ansvar för och ett intresse av att skapa goda förutsättningar för ungdomar att leva ett gott liv samt att skapa förutsättningar för ungdomar att påverka sitt eget liv, sin närmiljö och samhällsutvecklingen i stort. Ungas egna organisationer utgör en viktig kanal för ungdomar att söka sina egna vägar till delaktighet och inflytande lokalt, nationellt och inter- nationellt. Regeringens prioriteringar inom verksamhet till förmån för ungdomar tar sin utgångspunkt i de ungdomspolitiska målen att ungdomar skall ha verklig tillgång till välfärd och verklig tillgång till makt. -Utveckling av ungdomsledarrollen inom föreningslivet. Ungdoms- ledarrollen spelar en central roll i många ungdomars liv och kan behöva ett stöd till att utvecklas för att möta nya krav och utmaningar Projekt som syftar till att utveckla och stärka unga ledare inom föreningslivet bör därför uppmärksammas särskilt. -Stöd till anläggningar, lokaler och utrustning. Stöd till anläggningar, lokaler och utrustning t.ex. klubblokaler, föreningslokaler och befint- liga fritidsgårdar bör uppmärksammas särskilt. Ungdomsverksam- heten förändras och förnyas ständigt. Projekt som syftar till att anpassa eller förnya lokaler för ungdomsverksamhet i bör särskilt uppmärksammas. -Narkotika, alkohol, doping och tobak. Projekt som leder till att för- stärka ungdomars motstånd mot narkotika, alkohol, dopning och tobak bör prioriteras. -Stärka ungdomars inflytande i samhället. Stärka ungdomars inflytande i samhället på lokal, regional och nationell nivå. Ung- domars möjlighet till att utveckla nya former att organisera och bedriva samhällsinriktat arbete samt ideella organisationers möjlighet att bedriva nationella utvecklingsprojekt utifrån ett globalt perspektiv bör särskilt prioriteras, liksom utvecklingen av metoder för jämställd- hets- och mångfaldsarbete i ungdomsorganisationerna samt för ung- domar i särskilt utsatta situationer (s.k. hedersrelaterat våld). -Motverka och förebygga ungdomars psykiska ohälsa. Projekt som syftar till att motverka och förebygga ungdomars psykiska ohälsa är angelägna vid fördelning av stöd. Regeringen beslutade att ställa ur Allmänna arvsfonden till Arvsfondsdelegationens förfogande att fördelas till projekt som syftar till att motverka och förebygga psykisk ohälsa bland ungdomar (U2004/2698/UNG). Regeringen angav då som sin avsikt att avsätta sammanlagt för ändamålet. Andra angelägna områden: -En hållbar utveckling. Projekt som syftar till att organisationer bedriver ett strategi- och utvecklingsarbete kring frågan om en ekonomisk, social och miljömässig hållbar utveckling bör ges stöd. -Förebyggande av våld, brott, mobbning och trakasserier. Före- byggande av våld, brott, mobbning och trakasserier av och mot unga och stärka stödet till unga brottsoffer. Projekt som syftar till att före- bygga klotter och annan skadegörelse, utveckla former för medling mellan brottsoffer och gärningsman eller motverka mobbning eller trakasserier på grund av kön, etnicitet, sexuell läggning eller funktionshinder bör uppmärksammas särskilt. -Aktuell samhällsinformation och vägledning. Utvecklingsverksamhet i samverkan mellan offentliga aktörer och ideella ungdomsorganisa- tioner i syfte att erbjuda ungdomar aktuell samhällsinformation och vägledning är angelägna. -Ungdomars tillträde till arbetsmarknaden. Projekt som syftar till att finna metoder för att öka ungdomars tillträde till arbetsmarknaden är fortsatt ett angeläget område vid fördelningen av stöd. Regeringen beslutade att ställa ur Allmänna arvsfonden till förfogande att fördelas till projekt som syftar till att bryta ungdomars utanförskap på arbetsmarknaden (U2003/2359/UNG). Regeringen angav då som sin avsikt att avsätta sammanlagt för ändamålet. -Ungdomars inflytande och delaktighet på den europeiska nivån. 2004/05:125 Utvecklingen av ungdomars inflytande och delaktighet på den europeiska nivån är fortfarande ett angeläget område i fördelningen av stöd ur Allmänna arvsfonden. Samarbetet i EU:s östra gränsregion bör ges särskild uppmärksamhet. Regeringen beslutade att ställa ur Allmänna arvsfonden till förfogande att fördelas till projekt som, genom ungdomsutbyten i EU:s östra gränsregion, syftar till att stärka ungdomars delaktighet och inflytande i samhället samt att utveckla den interkulturella förståelsen och toleransen hos unga (U2003/3648/UNG). Regeringen angav då som sin avsikt att avsätta sammanlagt för ändamålet. Verksamhet till förmån för personer med Det är viktigt att identifiera och undanröja hinder för full delaktighet i samhället för kvinnor och män med funktionshinder och att förebygga och bekämpa diskriminering. Kvinnor och män med funktionshinder i alla åldrar måste ges förutsättningar för självständighet och självbestäm- Tillgänglighet till bostäder, publika lokaler, kommunikation inklusive elektronisk kommunikation, utbildning, fritids- och kulturakti- viteter och olika kommunala verksamheter är en förutsättning för att per- soner med funktionshinder skall kunna leva ett självständigt och obero- Ett viktigt medel för att nå ett mer tillgängligt samhälle är att utveckla relevanta produkter och miljöer, alternativt en innovativ vidare- utveckling av befintliga produkter och miljöer ur ett design-för-alla-per- Handikapprörelsen spelar en allt viktigare roll i förhållande till myn- digheter och andra aktörer när det gäller att förverkliga handikappoliti- En viktig utveckling är att tydliggöra handikapporganisationernas roll i olika processer. Det finns behov av utvecklingsarbete där handi- kapporganisationerna genom olika informationsaktiviteter ger kunskap om funktionshindrade personers villkor. De är också angeläget att orga- nisationerna på lokal och regional nivå får möjlighet till inflytande på ett tidigt stadium i olika planeringsprocesser. Det finns behov av att fånga upp och utveckla former för hur ett sådant deltagande faktiskt skulle kunna se ut. Kunskap inom den offentliga sektorn om funktionshindrade personers villkor och behov har en avgörande betydelse för hur service, lokaler, information etc. utformas och för bemötandet i den enskildes kontakter med den offentliga sektorn. Ett tillgängligt samhälle är en förutsättning för den demokratiska utvecklingen av samhället. Design för alla. Design för alla innebär att produkter, bruksföremål, byggnader, IT-produkter, inomhus- och utomhusmiljöer samt tjänster bör vara tillgängliga för alla människor oavsett kön, ålder eller Skr. 2004/05:125 funktionshinder så långt detta är möjligt. Inte minst viktigt är att höja kvaliteten i designen för alla brukare som ett led i ett minskat behov av särlösningar. Det finns behov av att utveckla och pröva verk- samhet där brukarorganisationerna, tillsammans med berörda myndigheter och branschorganisationer bidrar till att stärka arbetet med Design för alla som leder till ett mer tillgängligt samhälle och relevant produktutveckling. För den som på grund av sitt funktionshinder har långvariga och sammansatta behov av vård, omsorg, stöd och service behöver insatserna samordnas. Ofta får den enskilde själv eller anhöriga fungera som samordnare och budbärare mellan olika verk- samheter trots att ansvaret för samordningen ligger på myndig- heterna. Individuella planer, som tar upp beslutade och planerade insatser samt vem som ansvarar för vad, ger både de enskilda personerna, deras familjer och huvudmännen en överblick som kan främja samordning och samverkan och bidra till att insatserna effektiviseras. För att tillgodose ett ökat brukarinflytande i detta arbete krävs utvecklingsarbete där handikapporganisationerna kan spela en viktig roll. Förhindra våld mot barn, kvinnor och män med funktionshinder. Personer med funktionshinder som är beroende av stöd och service från andra personer, anställda eller närstående, kan utsättas för både fysiskt och psykiskt våld. Det behövs försöksverksamhet där handi- kapporganisationerna och andra ideella organisationer tillsammans med kommun och landsting kan finna former för att uppmärksamma och förhindra våld mot barn, kvinnor och män med funktionshinder. Arbete, rehabilitering och sysselsättning. Arbete, rehabilitering och sysselsättning är områden som behöver stimuleras i ökad omfattning. Handikapporganisationer och andra ideella organisationer skulle tillsammans med berörda aktörer, kunna undersöka om det finns arbetsformer för hur statliga bidrag som är avsatta inom området kan komma till användning på ett effektivt sätt. Fritidsverksamhet på lika villkor för barn och ungdomar med funktionshinder. I flera rapporter har behovet av att utveckla funk- tionshindrade barns möjligheter till god fritid uppmärksammats, bl.a. är tillgången till fritidshjälpmedel begränsad och assistenter och ledsagare saknas ofta. Projekt som syftar till att motverka fördomar, förbättra bemötandet samt stärka identiteten och självkänslan hos barnen och ungdomarna behöver prioriteras. Andelar i KamK:s räntekonsortium 1 261 657 806,88 Upplupna intäkter och förutbetalda kostnader 1 309 250 550,21 1 181 663 067,81 EGET KAPITAL OCH SKULDER SUMMA BUNDET EGET KAPITAL SUMMA FRITT EGET KAPITAL Fördelade, ej slutligt beslutade medel Prel skatt och sociala avgifter, godemän Beslutade men ej utbetalda bidrag Upplupna kostnader och förutbetalda intäkter SUMMA SKULDER OCH EGET KAPITAL 1 309 250 550,21 1 181 663 067,81 Inledande kommentarer och redovisningsprinciper Kammarkollegiet sköter den ekonomiska förvaltningen av ett antal stiftelser och fonder. För förvaltningen har kollegiet bildat ett aktie- konsortium och ett räntekonsortium. Tillgångarna i respektive kon- sortium ägs gemensamt av de stiftelser/fonder som har placerat kapital i konsortiet genom köp av andelar. Andelarna är lika stora och medför lika rätt till egendom som ingår i konsortiet. Konsortierna är även i övrigt uppbyggda efter förebild av värdepappersfonder, men de omfattas inte av lagen (2004:46) om investeringsfonder. Sedan konsortierna bildades tillämpas följande redovisningsprinciper beträffande andelar i konsortierna. I respektive stiftelse/fonds bokföring behandlas andelar i konsortierna på samma sätt som andelar i värdepappersfonder. Det innebär att andelar i konsortierna tas upp som tillgång i balansräkningen värderade till anskaffningsvärdet. Inlösen av andelar medför realisationsvinst eller realisationsförlust. Utdelning från konsortierna tas upp som intäkt. Vid utdelning från konsortierna tillämpas principen att utdelningar motsvarar respektive konsortiums direktavkastning. Varken realiserade eller oreali- serade värdeökningar delas ut. Anskaffningsvärdet för andelar i aktie- konsortiet är marknadsvärdet vid anskaffningstidpunkten och inlösen- värdet är marknadsvärde vid inlösentillfället. Anskaffnings- och inlösen- värdet för andelar i räntekonsortiet är marknadsvärdet vid anskaffnings- respektive inlösentidpunkten, dock högst ett s.k. nominellt värde som fastställs i taget och som ungefär motsvarar marknadsvärdet efter det att utdelning lämnats. Om marknadsvärdet vid an- skaffnings- respektive inlösentidpunkten överstiger det nominella värdet, betraktas skillnaden som upplupen ränta. Utdelningen från räntekon- sortiet justeras med den upplupna räntan. I det portföljadministrativa systemet beräknas andelsvärdet med 16 decimaler, men i berörda noter nedan är kursen avrundad till fyra decimaler varvid differens kan uppstå. Restituerade arvsmedel m. m. Avstående av arv, bättre rätt till arv Rättegångskostnader Prel skatt och sociala avgifter, godemän Fastighetsskatt Återförda ej förbrukade medel 2003 Arvsfondsdelegationen Utbetalning av beviljat stöd Andelar i ränte- och aktiekonsortierna 2 612 105 062,63 2 300 990 277,35 Direktavkastning i konsortiet (%) Kurs/andel (kr) Marknadsvärde (kr) Bokfört värde (kr) Orealiserat övervärde (kr) Direktavkastning i konsortiet (%) Kurs/andel (kr) Marknadsvärde (kr) 2 612 105 062,63 2 300 990 277,35 Bokfört värde (kr) Orealiserat övervärde (kr) 1 968 343 035,80 1 687 228 250,52 Eget kapital (kr) 1 968 343 035,80 1 687 228 250,52 2 997 332 846,00 2 626 843 342,74 Upplupna intäkter och förutbetalda kostnader Förändringar i eget kapital Belopp vid årets ingång Kapitalisering av influtna arvsmedel* Belopp vid årets utgång * Kapitalisering av influtna arvsmedel Restituerade arvsmedel (enl. not 1) Upplupna kostnader och förutbetalda Administrativa kostnader Socialdep. Kostnad utbetalning av beviljat stöd Kv IV