prop · GS03175 · 2005-07-07 00:00:00 — Det bör förtydligas att det som åsyftas, i enlighet med bilaga VII till direktivet, är att om den som ålagts att offentliggöra taxor och leveransvillkor i det enskilda fallet vill göra avsteg från den taxa och de villkor som offentliggjorts, måste denne ha myndighetens tillstånd. Det är således inte fråga om att inhämta tillstånd för att ändra taxan eller leveransvillkoren. Om så sker måste givetvis den nya taxan och de nya villkoren offentliggöras. Regeringens förslag: skall få besluta att inte ta upp en enligt lagen (2003:389) om elektronisk kommunikation hän- skjuten tvist till avgörande, om det är lämpligare att den frågeställning som tvisten aktualiserat avgörs genom en åtgärd inom ramen för den allmänna tillsynen. Det skall vidare anges att om myndigheten inte vidtagit någon tillsynsåtgärd skall den ändå på ny begäran pröva tvisten. Ett beslut om att inte ta upp en tvist för avgörande skall inte få överklagas. Promemorians förslag: Överensstämmer i huvudsak med rege- ringens. I promemorian förutsattes inte något formellt beslut att inte ta upp en tvist och föreslogs inte heller något överklagandeförbud. Remissinstanserna: Länsrätten i , Post- och tele- styrelsen och IT-Företagen tillstyrker förslaget. Kammarrätten i tillstyrker förslaget i sak men tillägger att kriterierna för när tillsynsmyndigheten kan välja att utöva tillsyn bör vara tydligare. Domstolen efterlyser vidare en analys av processuella frågor för det fall en begäran om tvistlösning avvisas. Skälen för regeringens förslag: I artikel 20.2 i och rådets direktiv /21/EG av om ett gemensamt regelverk för elektroniska kommunikationsnät och kommunikations- tjänster (ramdirektiv) (EGT L 108, 24.4.2002, s. 33, Celex 32002L0021) anges att medlemsstaterna får ge de nationella regleringsmyndigheterna rätt att vägra lösa en tvist genom ett bindande beslut när andra mekanis- mer finns att tillgå och är bättre ägnade att leda till att lösa tvisten i enlighet med syftet med EG-direktiven om elektronisk kommunikation. Som exempel på en sådan mekanism anges medling. I 7 kap. 11 § LEK anges endast att om det med hänsyn till tvistens beskaffenhet är lämpligare, får tillsynsmyndigheten i stället för att ta upp en tvist till prövning hänskjuta den för medling. När tillsynsmyndigheten behandlar ett ärende inom ramen för tvistlös- ning torde myndighetens beslut endast vara tillämpligt på de i ärendet aktuella parterna. Det kan dock i vissa fall vara lämpligt att frågan i stället behandlas inom ramen för den allmänna tillsynen eftersom till- synsmyndigheten i sådana fall får meddela förelägganden. Ett sådant föreläggande kan också förenas med vite. Kammarrätten i har dock fastställt att inte haft rätt att vägra tvistlösning med hänvisning till att myndigheten avser att bedriva tillsyn i samma fråga. Inte enbart parternas intressen skall tillgodoses, utan även de allmänna intressen som ligger bakom EG-direktivets och lagens bestämmelser. Ur det allmännas synvinkel är det en fördel om myndigheten kan avstå från att lägga sina resurser på att behandla en enskild hänskjuten tvistefråga, om frågan kan avgöras på ett mer ändamålsenligt sätt inom ramen för den allmänna tillsynen. Myndigheten kan då ålägga en operatör en skyl- dighet gentemot flera operatörer eller fatta beslut som får betydelse för hela marknaden. Ett sådant åläggande eller beslut kan förenas med vite. Denna lösning torde vara samhällsekonomiskt effektiv och i enlighet med direktivets syfte. Det bör därför tydligt anges i lagen att tillsyns- myndigheten får besluta att inte ta upp en dit hänskjuten tvist för avgörande, om det är lämpligare att myndigheten avgör den fråge- ställning som tvisten aktualiserat genom en åtgärd inom ramen för den allmänna tillsynen. Liksom vad gäller frågan om en anmäld tvist bör hänskjutas till med- ling, bör det vara tillsynsmyndighetens uppgift att avgöra vilken form som är lämpligast för att behandla frågan. Därvid bör både frågans beskaffenhet och myndighetens bedömning av hur dess resurser bäst används vägas in. Av väsentlig betydelse är att en den ordning som väljs innebär snabbhet i handläggning och kvalitet i avgörandet. Den valda ordningen måste vidare vara kostnadseffektiv. En klagande part bör dock, som också anges i artikel 20.2 i ramdirektivet, vara garanterad att frågan löses inom den tidsram som anges för hänskjutna tvister. Det bör därför anges i lagtexten att om myndigheten inte har avgjort den fråge- ställning som tvisten aktualiserat inom ramen för den allmänna tillsynen så skall myndigheten om någon av parterna gör en ny ansökan fatta ett bindande beslut för att lösa tvisten. Som en följd av detta bör ett beslut av tillsynsmyndigheten att inte ta upp en tvist för av- görande på grund av att den avser att avgöra den frågeställning som tvisten aktualiserat inom ramen för den allmänna tillsynen, inte kunna Prop. 2004/05:175 överklagas. Lagen bör därför utformas så att det blir fallet. Förfarandet med tvistlösning ligger mycket nära det helt förvaltnings- rättsliga förfarandet som inträder när en enskild anmäler hos tillsynsmyn- digheten att någon annan inte fullgör sina skyldigheter enligt LEK och myndigheten därför inleder ett tillsynsförfarande. Med hänsyn till ut- formningen av artikel 20 i ramdirektivet ansåg regeringen att det dock skulle anges i lagtexten att myndigheten kan pröva tvister (se prop. 2002/03:110, s. 304). Om någon som tillhandahåller kommunikationsnät eller kommunikationstjänster eller tillhörande tjänster hänskjuter en tvist och detta resulterar i att tillsynsmyndigheten i stället behandlar den frågeställning som tvisten aktualiserat genom en åtgärd inom ramen för den allmänna tillsynen, bör den som hänskjutit frågan i konsekvens med det sagda inte behandlas annorlunda processuellt eller i övrigt - än den som påpekat för myndigheten att någon inte fullgör sina skyldigheter enligt lagen. 20 Utvärdering, uppföljning och statistik Regeringens bedömning: En samlad utvärdering bör göras av målet för politiken för informationssamhället liksom av de tre delmålen. Det bör också utvärderas hur arbetet med att öka förtroendet för IT och förbättra samordningen av politiken lyckats. Uppföljningen bör även fortsättnings- vis ske med hjälp av indikatorer. ITPS rapport: ITPS framhåller vikten av att IT-politiken formuleras i uppföljnings- och utvärderingsbara termer för att på så sätt lägga grunden för en lärande IT-politik. Vidare föreslår ITPS att varje politikområde ges ett tydligt och formaliserat ansvar för att de övergripande målen för- verkligas inom respektive politikområde. Viktiga delar av en lärande IT-politik är dels uppföljningar inför olika IT-politiska beslut, dels mer långsikta utvärderingar som går på djupet i orsakssamband och tar upp de långsiktiga samhällsaspekterna av IT:s utveckling. Uppföljningarna och utvärderingarna bör tydligare kopplas samman med genomförandet och en mer långsiktig kunskapsuppbyggnad. En lärande IT-politik innebär att det finns tydliga delmål, kontrollstationer och successiva utvärde- ringar av delområden inom politikområdet, följt av kunskapsspridning och lärande av andras erfarenheter. ITPS framhåller att en uthållig och konsistent IT-politik bör baseras på systematiskt tillämpade studier av goda förebilder inom områden som är viktiga för . ITPS kon- staterar att internationell benchlearning är ett bra instrument för detta syfte, dvs. att utifrån ett antal relevanta indikatorer göra jämförelse och dra lärdom av intressanta exempel. För uppföljning och utvärdering före- slår ITPS en institutionell modell med långsiktigt etablerade relationer mellan offentliga verksamheter och forskarvärlden. Samverkan bör ske mellan forskarvärlden och den IT-politiska strategigruppen samt Delega- tionen för 24-timmarstjänster. Vidare föreslås samverkan med ITPS tekniska attachéer för att följa den internationella utvecklingen. (), (), Statens () och Svenska Kommun- Prop. 2004/05:175 förbundet föreslås samarbeta i utveckling av indikatorer för att spegla den svenska IT-utvecklingen. Remissinstanserna: SCB och stöder ITPS förslag om att den svenska IT-politiken behöver uppföljnings- och utvärderings- bara mål och är av uppfattningen att statistik om informationssamhället är mer utvecklad i många andra länder. PTS instämmer i att vid utveck- ling av relevanta indikatorer är det viktigt att utgå från konkreta mål. anser det viktigt att huvudansvaret för implemente- ringen tas inom genom utarbetande av sektorsvisa strategier. anser att utformningen av den framtida politiken måste formuleras i uppföljningsbara och utvärderingsbara termer. anser att den framtida IT-politiken i sina konkreta delar bör följas upp och revideras kontinuerligt. och anser att ett starkt decentraliserat genomförande kräver visioner, mål och strategier samt effektiva utvärderingar för att kunna fungera. är unikt i internationella jämförelser i att inte ha utvecklat uppföljningsbara mål för IT-politiken samt att sakna strategi för att nå de strategiska målen. Skälen för regeringens bedömning: Det är viktigt att fokusera utvär- deringen av IT-politiken till de områden där det råder problem eller bris- ter eller där kunskap saknas. ITPS utvärdering hade förtjänsten att ge en bred överblick över IT-politiken i sin helhet, och kunde därmed ge väg- ledning inför den fortsatta politiken, t.ex. kring problemet med stup- rörstänkande och behovet av sektorövergripande samordning. En samlad utvärdering bör göras av målet för politiken för informa- tionssamhället liksom av de tre delmålen. Det bör också utvärderas hur arbetet med att öka förtroendet för IT och förbättra samordningen av politiken lyckats. Detta kräver i stor utsträckning en kvalitativ ansats och en metodik som anpassas till de viktigaste problemområdena. Uppfölj- ningen bör även fortsättningsvis ske med hjälp av indikatorer. Det är viktigt att den fortsatta uppföljningen och utvärderingen ger kunskap om den nytta och de produktivitetseffekter som den nya tekni- ken för med sig. Även de negativa tendenserna måste följas. Ett framtida problem som måste få en lösning, kan t.ex. vara svårigheterna för vissa befolkningsgrupper att inkluderas i det framväxande informationssam- hället med all den nytta och den kommunikation som det möjliggör. Det kan också bli ett problem att få konkurrensen att fungera i de ständigt nya marknadskonstellationer som uppstår när tekniken utvecklas. Ytterligare en negativ tendens som bör uppmärksammas är utvecklingen där Internet alltmer effektivt utnyttjas för brottsliga syften. Dessa problem kräver särskilda former av utvärdering och uppföljning. I följande avsnitt behandlas uppföljningen av IT-infrastruktur- uppbyggnaden särskilt, eftersom den pekats ut av som särskilt betydelsefull. 20.1Uppföljning av nya nät för elektronisk kommunikation Regeringens bedömning: Utbyggnaden av nya elektroniska kommuni- kationsnät för t.ex. mobila kommunikationsnät, digital-TV och bredband bör även fortsättningsvis följas upp. Uppföljningen bör utökas till att om- fatta identifiering av hinder för att uppnå målet om att en effektiv och säker fysisk IT-infrastruktur med hög överföringskapacitet skall finnas tillgänglig i alla delar av landet. ITPS rapport: ITPS föreslår att regeringen bör avvakta med olika typer av ingripanden på marknaden och i lämpliga former ge stöd för marknadens tendenser till självreglering. Regeringen bör dock enligt ITPS följa utvecklingen, i första hand genom Strategigruppens arbete. ITPS föreslår vidare att PTS uppdrag att följa bredbandsutbyggnaden utökas till att omfatta kvalitativa variabler. Remissinstanserna: Statskontoret, , Föreningen , IT-Företagen och Svenska e-handels- kammaren instämmer med ITPS att staten bör avvakta med olika typer av ingripanden. anser att ett avvaktande för att låta aktö- rerna få tid för självsanering leder till ytterligare fördröjningar för gles- och landsbygden. Två remissinstanser vill på olika sätt utöka PTS upp- drag att följa utvecklingen av bredbandsutbyggnaden. anser att PTS skall göra en speciell analys av vilka områden i landet som har sämst tillgång till infrastruktur samt var utvecklingen av tillgänglig- heten bedöms vara sämst. föreslår att utvärde- ringar av bredbandsutbyggnaden inte bara skall bestå av kvantitativa indikatorer. PTS anser att den analys som myndigheten genomför även omfattar kvalitativa variabler. Skälen för regeringens bedömning: Infrastrukturen är en förutsätt- ning för att kunna ta del av informationssamhällets tjänster. Trafikut- skottet pekade i sitt betänkande (1999/2000:TU9) Ett informations- samhälle för alla, på betydelsen av att den fortsatta utbyggnaden av IT- infrastrukturen följs upp och redovisas för . I villkoren för UMTS-tillstånden framgår att befolkningstäckningen skall uppgå till 8 860 000 personer för varje operatör. PTS har i uppdrag att beskriva och analysera utvecklingen av utbyggnaden av den tredje generationens mobila system. I uppdraget ingår att identifiera hinder avseende etablerandet av infrastruktur. Myndigheten skall dessutom föreslå eller vidta åtgärder där det är påkallat. Mobiltäckning i glesbygd är en annan av regeringen prioriterad fråga. Den operatör som har erhållit tillståndet i 450 MHz-bandet skall ersätta NMT 450 och täcka av ytan i varje enskilt län . I PTS tillsynsansvar ligger att se till att operatörerna följer tillståndsvillkoren, bland annat gällande täckning. De digitala marksändningarna från SVT och UR skall ha samma räck- vidd som företagens analoga sändningar, dvs. av landets befolkning skall kunna ta emot sändningarna. av befolkningen bör kunna ta emot digitala marksändningar från ytterli- gare minst en frekvenskanal. Kommissionen för övergång till marksänd digital-TV har i uppdrag att bland annat fortlöpande följa utbyggnaden av de digitala marksändningarna och konverteringen av befintliga mindre Prop. 2004/05:175 sändarstationer. Staten har ett övergripande ansvar att se till att IT-infrastruktur med hög överföringskapacitet finns tillgängligt i alla delar av landet. Det finns ett stort antal aktörer som medverkar i utbyggnaden av denna infra- struktur. Detta kan ge upphov till heterogenitet som negativt inverkar på marknadens funktion. Utgångspunkten för regeringen är dock även fort- sättningsvis att utbyggnaden i huvudsak skall ske i marknadens regi och att staten inte skall peka ut någon särskild teknik. PTS har i uppdrag att rapportera om utvecklingen av utbyggnaden av bredband i olika delar av landet. Regeringen föreslår att PTS får ett utökat uppdrag som innebär att PTS även skall identifiera hinder och bedöma om det finns behov av ytterligare åtgärder för att målet om IT-infrastruktur med hög överföringskapacitet i alla delar av landet uppnås. I ITPS rapport en utvärdering i halvtid, finner ITPS att den statliga satsningen på stöd för utbyggnad av nät synes ha varit framgångsrik. ITPS bedömer att de statliga stöden som kanaliserats genom kommunerna har varit av avgörande betydelse för utbyggnaden, och att det utan dem skulle ha tagit betydligt att få en bred- bandsutbyggnad till stånd i många delar av landet. ITPS menar dock att ett problem i utvecklingen är den heterogenitet som stadsnäten uppvisar rörande affärsmodeller och teknik. Enligt regeringen bör den fortsatta uppföljningen belysa även dessa aspekter. Uppföljning av e-tjänster i kommuner och landsting Regeringens bedömning: Det finns stora möjligheter för kommuner och landsting att spara resurser och förbättra servicekvalitén på de tjänster man erbjuder sina medborgare genom att utnyttja IT. kommunernas och landstingens IT och e-tjänster till medborgarna bör därför följas noggrant för att ge underlag för en bedömning av vilka hinder, t.ex. brister i samordning, som kan behöva undanröjas. ITPS rapport: ITPS konstaterar att möjligheterna till samverkan mellan stat och kommun/landsting är goda men det finns ingen anledning att , utan reell erfarenhetsgrund, låsa det framtida samarbetet i former som är oprövade. Det är viktigt, framhåller ITPS, att hela den offentliga sektorn utvecklar i första hand en samsyn och dessutom gemensamma plattformar för att inte bygga egna stuprör gentemot med- Remissinstanserna: Statskontoret anser att det vore olyckligt om arbetet att utveckla den offentliga verksamheten med hjälp av IT skulle få olika inriktningar inom stat, kommun och landsting. ser tillsättandet av e-nämnden, delegationen för utvecklingen av offentliga tjänster och strategigruppen som viktigt för att skapa möjligheter för en gemensam utveckling. och anser att det är nödvändigt att visionerna kring den elektroniskt sammanhållna nätverks- förvaltningen och 24-timmarsmyndigheten utvecklas och preciseras; regeringens ambition måste bli tydlig. anser att hänsyn till den svenska förvaltningsmodellen leder till att man måste finna nya former för att utveckla det sektoröverskridande samarbetet. Skälen för regeringens bedömning: Av 24-timmarsdelegationens betänkande e-tjänster för alla (SOU 2004:56) framgår att staten hunnit något längre än kommuner och landsting i utvecklingen av e-tjänster till allmänheten. Skälet kan vara att varje kommun innehåller en stor mängd verksamheter av delvis vitt skilda slag med tyngdpunkten i vård, skola och omsorg, verksamheter som sällan utan vidare kan överföras i elek- tronisk form. Varje verksamhetsgren kräver sin särskilda IT-strategi. Den genomsnittliga kommunen har relativt litet utrymme för framtids- investeringar och har svårt att skaffa sig en överblick över hur IT bäst kan användas. finns det ett nationellt intresse av att stimulera IT-utveckling i kommuner och landsting för att förbättra nyttan för den enskilda användaren och skapa förutsättningar för en effektivare förvaltning. kommuner och landsting har i rapporten e-samverkan i fram- tiden (20041014) föreslagit att staten bör ge ett stöd till e-handlings- planer som upprättas av kommuner och landsting. Dessa handlingsplaner bör enligt förbundets rapport omfatta beskrivningar och förutsättningar kring verksamhetsutveckling och samverkan med IT-stöd samt utformas så att de stödjer både lokal planering, regional samverkan och centrala målsättningar. Förslag om statligt stöd till denna utveckling framförs även i en skrivelse från Kommuner och Landsting (dnr N2005/5031/ITFoU) där det också påpekas att kommunerna och lands- tingen nu utvecklar samverkansformer för att överbrygga de traditionella sektorsgränserna. Det sker t.ex. genom gemensamma IT-system för grupper av kommuner och hela regioner samt genom utveckling av för- valtningsövergripande informationsstöd. Denna utveckling anges i sin förlängning leda till förändrade arbetssätt och rutiner i verksamheterna och är en viktig strategi i arbetet med att bevara och utveckla välfärden. Det finns inga möjligheter att genomföra ett generellt statligt stöd av det slag som föreslås ovan. Frågan om utvecklingen av e-tjänster och IT-stöd i övrigt i kommuner och landsting är en viktig samordningsfråga inom hela den offentliga sektorn. Regeringen kommer därför att noga följa utvecklingen av e-tjänster och informationsstöd i kommuner och landsting och de hinder som eventuellt kan behöva undanröjas. Regeringens bedömning: IT-statistiken behöver även fortsättningsvis bidra till uppföljning och utvärdering av de nationella IT-politiska målen. Den bör även framöver initieras, utvecklas och tas fram decentraliserat inom respektive myndighets sektoransvar. IT-statistiken behöver också utvecklas i enlighet med de IT-politiska indikatorer som utformats i det europeiska e-Europa 2005 och dess fortsättning (i2010). Skälen för regeringens bedömning: Det är många aktörer som deltar i framtagandet av IT-statistik. () har organiserat ett nätverkssamarbete mellan myndigheter och andra för att ge en samlad IT-statistik. Nätverket har agerat som referensgrupp för arbetet med faktaboken informations- och kommunikationsteknik i . Det samlande arbetet har kommit att övergå i nätverket för IT-statistik, där ett flertal statistikrelevanta myndigheter ingår. I nätverket förs diskussioner om respektive myndighets eller organisations arbete inom IT-statistiken i syfte att skapa överblick, identifiera luckor i statistikverksamheten och minimera dubbelarbete. Inom EU ligger handlingsplanen e-Europa 2005 till grund för unionens IT-politiska mål. I likhet med föregående handlingsplan följs målen upp med hjälp av indikatorer. Indikatorerna för e-Europa 2005 grundas på undersökningar från och de nationella statistikinstituten. () har genomfört de svenska delundersök- ningarna på uppdrag av regeringen och . Det fortsatta arbetet inom EU kommer att ske med utgångs- punkt från kommissionens föreslagna strategi i2010. Radio- och har i uppdrag att följa medieutvecklingen. ger verket ut en rapport som beskriver den svenska mediemarknaden. Den innehåller en genomgång av branschstrukturen för radio, television och press, svensk och europeisk mediepolitik samt en presentation av övriga mediemyndigheter i . ansvarar för den officiella statistiken om televerksamhet. Statisti- ken tas fram i samarbete med SCB och PTS. tar även fram en undersökning kring kommunikationsvanor och har producerat statistik på området . har givit ut boken informations- och kommunikationsteknik i . Sedan den förra IT-propositionen har genomfört en utredning som medfört en inventering av befintlig IT-statistik. Nätverket för IT-statistik har bildats och identifierat såväl grundligt belysta som eftersatta områden för IT-statistik. Det decentraliserade statistikansvaret för de olika myn- digheterna har etablerats. har på regeringens uppdrag utrett uppbyggnaden av ett samlat system för statistik om informationsteknik. föreslog att statistik skulle samlas in inom följande områden: IT-användning i företag, offentliga sektorn, organisationer och föreningar samt hos individer (inklusive kultur och media); arbete; brott- säkerhet; FoU inom IT-området; hälso- och sjukvård; inbyggda system; infrastruktur; miljö; transporter; utbildning och IT-branschen. föreslog en fördelning av beställaransvaret för de olika områdena enligt kriterierna att statistiken naturligt skall hänga samman med myndighetens uppgifter i övrigt, att ett sammanhängande statistikområde inte skall splittras på flera myndigheter och att myndigheten skall ha statistisk kompetens och förmåga att analysera och bearbeta uppgifterna. föreslog även att det skall finnas en årlig samlad publikation med befintlig IT-statistik, en serie med informationsblad samt en webbsida för IT-statistik. Dessutom föreslogs att en konferens ordnas ca för att utbyta information och diskutera IT-statistiksystemets innehåll och framtida utveckling. föreslog i sin utredning att en myndighet bör vara samordnare och därmed upprätta och driva det föreslagna systemet, med hjälp av ett nät- verk bestående av de övriga myndigheter som har övergripande IT- statistikansvar. Samordnaren skall enligt förslaget följa utvecklingen inom IT-området, initiera nya undersökningar, ansvara för den årliga samlade publikationen med IT-statistik och för webbplatsen med statistik samt sammankalla konferenserna om IT-statistik. Såväl regeringen som har påtalat behovet av en utökad IT- statistik. I IT-propositionen (prop. 1999/2000:86) konstaterade reger- ingen att behovet av statistik om informationsteknik i är stort inom såväl offentlig som privat sektor, och att tillgången till statistik är av stor vikt bl.a. för regeringens uppföljning av IT-politiken. I betänkande (1999/2000:TU9) står att utskottet har lagt en allt större vikt vid att tidigare riksdagsbeslut följs upp och utvärderas. Utskottets möjligheter att genomföra egna om- fattande och kvalificerade granskningar är dock begränsade och det är därför nödvändigt att regeringen lämnar information som möjliggör för utskottet att bedriva ett effektivt uppföljningsarbete.