prop · GS03142 · 2005-03-22 00:00:00 — Om ett offentliggörande av informationen tillsam- mans med ett meddelande om att godkännande avvaktas skulle äventyra en korrekt bedömning av situationen kan detta utgöra ett godtagbart skäl för fördröjt offentliggörande. Några genomförandebestämmelser har inte meddelats beträffande kravet på att det inte får föreligga risk för vilseledande av allmänheten. Kravet innebär emellertid att utrymmet för att skjuta upp information t.ex. om att bolaget har ekonomiska problem är mycket litet särskilt om bolagets dåliga ställning inte alls är känd för marknaden. Kommissionen har i det första genomförandedirektivet även meddelat närmare bestämmelser om hur emittenten skall säkerställa att informatio- nen inte röjs. Som framgår av artikel 3.2 skall emittenten ha effektiva arrangemang för att begränsa tillgången till informationen till dem som behöver den för att kunna fullgöra sina uppgifter hos emittenten. Vidare måste emittenten ha vidtagit åtgärder för att personer med tillgång till informationen bekräftar att de känner till sin skyldighet att inte använda eller sprida informationen. Eftersom marknadsmissbruksdirektivet och dess genomförandebestämmelser är begränsade till att gälla insider- information och nuvarande bestämmelse även omfattar annan kursrele- vant information, är emittentens skyldigheter i detta avseende begränsade till fall där insiderinformation föreligger. Skyldigheten att inte använda och röja information följer ju av straffrättslig lagstiftning som i sin tur utnyttjar begreppet insiderinformation. Slutligen skall emittenten ha en beredskap att offentliggöra information om läckor uppstår. Tecken på att konfidentialiteten gått förlorad kan t.ex. vara avsevärda kursförändringar utan annan logisk förklaring än att informationen läckt ut. När en emittent eller någon som handlar på emittentens vägnar lämnar ut kursrelevant information i en situation där emittenten skjutit upp offentliggörandet, skall informationen offentliggöras och överlämnas till börsen om inte den som mottagit informationen är skyldig att hemlighålla densamma. Bestämmelsen har sin grund i artikel 6.3 i marknadsmissbruksdirektivet och omfattar situationer där information lämnas ut av emittenten eller någon som handlar för emittentens räkning som ett normalt led i fullgörande av tjänst, verksamhet eller åligganden. Det rör sig således om fall av behörigt röjande av information i motsats till obehörigt röjande som behandlas i marknadsmissbrukslagen. Även undantaget från informationsplikten har sin grund i samma bestämmelse i marknadsmissbruksdirektivet. Tystnadsplikten skall följa av avtal, t.ex. sekretessförpliktelser som uppställs för externa konsulter vid förhandlingar om företagsuppköp, eller av lag. Tystnadsplikt enligt lag omfattar t.ex. värdepappersbolags sekretess enligt 1 kap. 8 § lagen (1991:981) om värdepappersrörelse och advokaters tystnadsplikt enligt 8 kap. 4 § . Straffbestäm- melsen i marknadsmissbrukslagen om obehörigt röjande av insider- information är inte att anse som en bestämmelse om tystnadsplikt. Ändringen är föranledd av att informationsplikten föreslås inträda för ansökan om inregistrering av fondpapper. Om utgivaren allvarligt överträder sina åligganden enligt lag eller annan författning, såsom informationsplikten, skall en begäran om inregistrering avslås. Dessutom har en språklig justering skett i andra stycket. Bestämmelsen behandlas även i avsnitt 7. 6 kap. Fondpapper som inte inregistrerats 2 och 3 §§ Genom ändringen i 2 § och den nya 3 § kommer bestämmelserna om noterade fondpapper att motsvara de ovan beskrivna bestämmelserna i 5 kap. 3 och 3 a §§ avseende inregistrerade fondpapper. Genom hänvis- ningen i 7 kap. 2 § kommer samma regler att gälla även på auktoriserade marknadsplatser. Bestämmelsen, som är ny, innebär att utgivare av fondpapper som inte är inregistrerade vid börs utan noterade vid börs eller auktoriserad marknadsplats eller som har ansökt om sådan notering riskerar vägrad notering och avnotering om informationsplikten allvarligt åsidosätts. Till skillnad mot föreslagna 5 kap. 4 § gäller denna bestämmelse endast vid överträdelser av informationsplikten. Bestämmelsen har behandlats även i avsnitt 7. Ändringen saknar motsvarighet i utredningens förslag och innebär att bestämmelsen görs tillämplig även på beslut att i vissa fall avslå begäran om notering eller att avnotera fondpapper. Ändringen omfattar beslut av börs och, på grund av den hänvisning som finns i 7 kap. 2 §, auktoriserad Prop. 2004/05:142 marknadsplats. 16.4Förslaget till lag om ändring i lagen (2000:1987) om anmälningsskyldighet för vissa innehav av finansiella instrument Den tidigare andra meningen i definitionen i punkten 6 har oförändrad flyttats till ett nytt andra stycke. Definitionerna i första stycket punkterna 7 och 8 är nya. I punkten 7 har en definition av ordinarie delårsrapport förts in. I första hand avses med ordinarie delårsrapport de rapporter aktiemarknadsbola- gen är skyldiga att lämna enligt noteringsavtal med börs eller auktorise- rad marknadsplats. Om det saknas sådana bestämmelser i ett noterings- avtal avses i stället de motsvarande rapporter som skall upprättas enligt bestämmelserna i årsredovisningslagen (1995:1554), lagen (1995:1559) om årsredovisning i kreditinstitut och värdepappersbolag respektive lagen (1995:1560) om årsredovisning i försäkringsföretag. Definitionen av insiderinformation i punkten 8 har hämtats från lagen om straff för marknadsmissbruk vid handel med finansiella instrument. Paragrafen är ny. Bestämmelserna i första och andra styckena har sin grund i reglerna i artiklarna 6.4, 9 och 10 i marknadsmissbruksdirektivet samt artikel 6.1 i genomförandedirektivet 2004/72/EG. De bolag som avses i första stycket är svenska aktiebolag som inte är aktiemarknadsbolag men som har gett ut aktier som är föremål för handel på en reglerad marknad i en annan stat inom EES. För ett sådant bolag avses med ordinarie delårsrapport enligt 1 § första stycket 7 rapport som bolaget är skyldigt att lämna enligt sitt noteringsavtal med den reglerade marknad på vilken bolagets aktier tagits upp till handel, dvs. rapport som är av motsvarande slag som delårsrapport och bokslutskommuniké som ett aktiemarknadsbolag skall lämna enligt noteringsavtal med börs eller auktoriserad marknadsplats. Om bestämmelser om rapporter saknas i ett noteringsavtal med en reglerad marknad avses i stället på motsvarande sätt som i fråga om ett aktiemarknadsbolag rapport som ett bolag skall lämna enligt tillämplig svensk lag om årsredovisning. På samma sätt bör det som anges i 6 § 1 om notering vid en börs eller en auktoriserad marknadsplats avse notering på en reglerad marknad. Bestämmelserna behandlas i avsnitt 13.1.1. Genom ändringen i punkten 2 motsvarar den i huvudsak den tidigare punkten 4. I bestämmelsen har dock tagits in ett undantag från anmälningsskyldigheten även i de fall då en minskning av innehavet skett genom en sammanläggning av aktier. I punkten 3, som har fått nytt innehåll, undantas från anmälningsskyl- dighet sådana förändringar av innehavet av teknisk natur som sker vid en nyemission med företrädesrätt samt vid inlösen. Kvar som anmälnings- pliktiga förändringar av innehavet är avyttring av teckningsrätter och förvärv av interimsaktie genom att teckningsrätter utnyttjas. I fråga om inlösenrätter gäller anmälningsskyldigheten bara i de fall dessa utnyttjas eller avyttras. Bestämmelserna behandlas även i avsnitten 13.1.3 och 13.2.2. Genom bestämmelsen i punkten 3, som har fått nytt innehåll, likställs med den anmälningsskyldiges egna aktier, aktier som innehas av andra närstående till den anmälningsskyldige än sådana som avses i punkterna 1 och 2 som har gemensamt hushåll med honom eller henne sedan åtminstone . Bestämmelsen har sin grund i artikel 1.2 c i genomförandedirektivet 2004/72/EG. För att en person skall ingå i denna kategori krävs för det första att personen i fråga är släkt med personen med insynsställning eller på annat sätt närstående. För att bestämmelsen skall vara tillämplig krävs dessutom att den närstående skall ha haft gemensamt hushåll med personen med insynsställning under . Enbart det förhållandet att någon bott i samma bostad som den anmälningsskyldige bör inte vara ett tillräckligt skäl för att det skall anses föreligga hushållsgemenskap. Exempelvis bör en yngre släkting som studerar på annan ort och då är inneboende hos släktingar på studieorten normalt sett inte ingå i kretsen. Det bör dessutom krävas att personen har ställning som familjemedlem och i mån av förmåga deltar i vardagliga göromål i hemmet och bidrar till en gemensam hushållsekonomi. I denna kategori kan ingå t.ex. egna barn som i och för sig är myndiga men som fortfarande bor hos den anmälningsskyldige. Om den närstående innehar aktier i det bolag som den anmälningsskyldige har insynsställning i då de har haft gemensamt hushåll , skall den anmälningsskyldige således anmäla innehavet av aktierna till i enlighet med bestämmelserna i 6 §. Om den närstående efter den tidpunkten ingår avtal om förvärv eller avyttring av aktier i bolaget eller om det sker en annan förändring i den närståendes innehav, skall den anmälningsskyldige på motsvarande sätt anmäla detta till inspektionen. En förutsättning för att anmälningsskyldighet skall föreligga vid en ändring i den närståendes innehav är naturligtvis att ändringen är av sådant slag att den inte omfattas av något av undantagen från anmälningsskyldighet i 4 §. Bestämmelserna i punkterna 4 och 5 motsvarar dem i de tidigare punkterna 3 och 4. Som en följdändring har hänvisningarna till de tidigare punkterna 2 och 3 ändrats till punkterna 3 och 4. Bestämmelserna behandlas även i avsnitt 13.1.2. Tidsfristen för anmälningsskyldigheten har ändrats och skall räknas i arbetsdagar. Med arbetsdagar avses här alla årets dagar förutom , , andra allmänna helgdagar, , och nyårsafton. Bestämmelsen i punkten 3 har ändrats. Enligt den nya lydelsen skall tidsfristen räknas från den dag då den anmälningsskyldige ingått ett obligationsrättsligt bindande avtal om förvärv eller avyttring, t.ex. den dag ett avslut registrerades i börsens eller marknadsplatsens handelssystem, eller annan ändring skett i innehavet. En transaktion som avser förvärv eller avyttring bör anses ske det datum som den anmälningsskyldige ingår avtal om transaktionen, dvs. det datum när den anmälningsskyldige har utfört en anmälningspliktig transaktion. Vid exempelvis nyemission bör det vara det datum när den faktiskt har kommit till stånd, dvs. att tilldelade teckningsrätter avyttrats eller att de teckningsrätter som utnyttjats genom att förvärva en interimsaktie har lett till att aktien överförts till den anmälningsskyldiges konto. I fråga om andra transaktioner som en anmälningspliktig person utför för egen räkning bör dagen för transaktionen bestämmas på motsvarande sätt. En förutsättning bör dock vara att den transaktion som den anmälningsskyldige har utfört har lett till att avtal om förvärv eller avyttring kommit till stånd och att ändring därmed skett i aktieinnehavet. Därtill kommer att han eller hon naturligtvis också bör ha fått vetskap om detta, vilket dock kan ske på olika sätt såsom genom att han eller hon ingått avtalet direkt med motparten eller genom ett meddelande från en börs eller marknadsplats om att avslut har skett. Anmälan skall således göras från det datumet. I fråga om andra ändringar i den anmälningsskyldiges aktieinnehav än sådana som uppkommer genom att den anmälningsskyldige för egen räkning utför en transaktion, bör det datum som den anmälningsskyldige fått meddelande om att ändringen av innehavet registrerats på dennes avstämningskonto anses som transaktionsdatum. Anmälan skall i sådana fall således göras från det datumet. I bestämmelsen i punkten 4 har gjorts motsvarande ändring som i punkten 3. Bestämmelserna behandlas även i avsnitt 13.1.4. Bestämmelsen är ny och reglerar förteckningen över personer med tillgång till insiderinformation. Vad förteckningen skall innehålla anges i första stycket. Det är inte fråga om en parallell till insynsregistret utan förteckningen skall ange vem som har tillgång till insiderinformation, vilken information det är fråga om och när personen fick tillgång till informationen. Det skall vara fråga om insiderinformation avseende av bolaget utgivna finansiella instrument. Någon förteckning behöver inte föras över personer i bolaget som har tillgång till insiderinformation om andra bolags instrument, t.ex. en kapitalförvaltare i ett värdepappersinstitut som har kännedom om ett beslut om en förestående omviktning av ett visst värdepapper i institutets diskretionära portföljer. I många fall kan dock Prop. 2004/05:142 insiderinformation om ett annat bolags instrument också vara insiderinformation om det egna bolagets instrument. En större affär mellan två bolag kan vara insiderinformation avseende båda bolagens aktier och detsamma gäller planer på ett offentligt erbjudande om uppköp som är känt hos både det uppköpande bolaget och målbolaget. En annan typisk situation där skyldigheten att föra förteckning blir aktuell är inför bokslutskommunikéer och delårsrapporter där chefer för ett företags olika avdelningar eller lokala anläggningar har information om sin egen enhets del i den kommande rapporten, andra ledande befattningshavare, informationsavdelningen och redovisningspersonal har kanske kunskap om rapporten i dess helhet. Samtliga dessa skall då tas med i förteckningen. Enligt andra stycket skall förteckningen uppdateras så snart förhållandena ändras. Dels skall personer som får tillgång till insiderinformation föras in på förteckningen dels skall personer som inte längre har tillgång till insiderinformation tas bort, t.ex. för att informationen har offentliggjorts och därför är att betrakta som insiderinformation. Personer som förs in i förteckningen skall enligt tredje stycket underrättas om vad detta innebär. De skall följaktligen informeras om förbudet mot att handla med de finansiella instrument som informationen avser samt förbudet mot att röja informationen. Skyldigheten att informera de berörda personerna är sanktionerad med en avgift om enligt 20 § 1 och 21 § 2. Bestämmelserna behandlas även i avsnitt 9.1. Paragrafen är ny och innebär att regeringen, eller efter regeringens bemyndigande, får meddela föreskrifter om vad en förteckning enligt 10 a § skall innehålla. Vidare får föreskrifter meddelas även om den underrättelse som enligt 10 a § tredje stycket skall skickas till dem som tas upp på förteckningen. Genom den nya lydelsen har det tidigare korttidshandelsförbudet i första stycket ersatts av ett förbud för vissa personer med insynsställning mot att under vissa perioder över huvud taget handla med aktier i det aktiemarknadsbolag i vilket de har insynsställning. Förbudet omfattar samma personkrets som omfattades av korttidshandelsförbudet. Personer som ingår i den kretsen får inför en ordinarie delårsrapport inte handla med aktier i bolaget innan rapporten offentliggörs, dagen för offentliggörandet inkluderad. I andra stycket har följdändringar gjorts med anledning av den nya bestämmelsen i första stycket. Bestämmelserna behandlas även i avsnitt 13.2.1. Den tidigare bestämmelsen i första stycket punkten 1 har tagits bort som en följd av den ändring som gjorts i 15 §. Bestämmelsen i den tidigare punkten 2 har oförändrad flyttats till punkten 1. Bestämmelsen i den tidigare punkten 3 har flyttats till punkten 2. Genom det tillägg som gjorts undantas även avyttring av tilldelade inlösenrätter samt andra liknande rätter såsom omvandlingsrätter från handelsförbudet i 15 §. Bestämmelserna behandlas även i avsnitt 13.2.2. I bestämmelsen erinras om den frågerätt som har för sin tillsyn över handeln på värdepappersmarknaden enligt 6 kap. 1 a § lagen om handel med finansiella instrument. Som en följdändring har 19 § och 20 § 2 ändrats samt 21 § första stycket 3 tagits bort. Bestämmelsen behandlas även i avsnitt 11.3. Som en följdändring till den ändring som gjorts i 18 § har hänvisningen till bestämmelserna i den paragrafen tagits bort. Bestämmelsen i det tidigare första stycket i 22 § har tagits in i paragra- fen. I paragrafen anges nu av vem skall ta ut särskild avgift. Detta innebär dock inte någon ändring i sak. Särskild avgift skall således tas ut av den som enligt bestämmelserna i punkterna 1, 2 och 4 är skyldig att fullgöra vad som där sägs eller lämna underrättelse eller upp- gift som där åsyftas eller, såvitt avser punkten 3, inte får handla med aktier under vissa perioder. Genom ändringen i punkten 1 tydliggörs att en särskild avgift skall tas ut även i de fall ett aktiemarknadsbolag underlåter att fullgöra sin skyldighet enligt 7 eller 8 § att skriftligen underrätta personer med insynsställning enligt 3 § första stycket 5 eller 6. Särskild avgift skall även tas ut av den som underlåter att lämna sådan underrättelse som avses i 10 a § tredje stycket. Motsvarande ändring har även gjorts i punkten 2. Särskild avgift skall därigenom tas ut även av den som lämnar oriktig eller vilseledande uppgift vid fullgörandet av underrättelseskyldighet enligt punkten 1. Som en följdändring till den ändring som gjorts i 18 § har hänvisningen till den paragrafen tagits bort. I punkten 3 har en följdändring gjorts med anledning av att korttidshandelsförbudet i 15 § har ersatts med ett förbud för vissa personer att handla med aktier innan ordinarie delårsrapport offentliggörs. Bestämmelsen i punkten 4, som är ny, innebär att särskild avgift skall tas ut av den som helt eller delvis underlåter att föra en förteckning enligt 10 a § eller att på begäran lämna förteckningen till . Bestämmelserna behandlas även i avsnitten 9.1 och 13.2.3. Bestämmelsen i punkten 2 har ändrats till följd av de ändringar som gjorts i 20 §. Bestämmelsen i punkten 3 motsvarar bestämmelsen i den tidigare punkten 4. Det tidigare korttidshandelsförbudet i 15 § har ersatts av ett förbud mot handel under vissa perioder. Särskild avgift vid överträdelse av förbudet i 15 § skall beräknas till av vederlaget för aktierna. I punkten 4 har tagits in en bestämmelse för beräkning av särskild avgift vid underlåtenhet helt eller delvis att föra en förteckning enligt 10 a § eller att på begäran lämna den till . Vid underlåtelse skall särskild avgift tas ut med mellan av bolagets noterade marknadsvärde vid utgången av månaden före beslutet, dock lägst 15 000 och högst . Med det noterade marknadsvärdet avses det sammanlagda marknadsvärdet av de av bolagets aktier som är föremål för handel. Var avgiften skall hamna i spannet bör avgöras av hur allvarlig underlåtenheten är i det enskilda fallet. Om överträdelsen har ägt rum före noteringstillfället skall samma beräkningsgrund tillämpas, eller om noterat marknadsvärde saknades vid utgången av månaden före beslutet, marknadsvärdet vid noteringstillfället eller upptagandet till handel. I bestämmelsen i andra stycket har tagits in en hänvisning till den avgift som enligt punkten 3 skall tas ut vid överträdelse av det nya handelsförbudet i 15 §. Bestämmelserna behandlas även i avsnitten 9.1 och 13.2.1. Det tidigare första stycket har utgått med anledning av den ändring som gjorts i 20 §. Bestämmelserna om av vem skall ta ut särskild avgift finns nu i 20 §. Bestämmelsen har ändrats så att särskild avgift får efterges helt eller delvis om överträdelsen är ringa eller ursäktlig eller det annars finns särskilda skäl. Genom att rekvisitet synnerliga skäl bytts ut mot särskilda skäl finns ett ökat utrymme för att beakta förmildrande omständigheter i de enskilda fallen. Här bör främst avses sådana fall där avgiften slår hårt mot enskilda individer. Den enskildes ekonomiska förhållanden bör även beaktas i större utsträckning än vad som varit möjligt. Ett annat skäl för eftergift kan vara att en överträdelse av 10 a § har skett efter ansökan om notering men före noteringstillfället och notering därefter inte kommer till stånd. Om avgiften med hänsyn till omständigheterna i ett enskilt fall framstår som oskäligt hög i sig, bör även det kunna anses som grund för eftergift. Bestämmelsen behandlas även i avsnitt 13.2.4. L 96/16 Europeiska unionens officiella tidning OCH RÅDETS DIREKTIV 2003/6/EG av om insiderhandel och otillbörlig marknadspåverkan (marknadsmissbruk) OCH EUROPEISKA UNIONENS RÅD HAR ANTAGIT DETTA DIREKTIV med beaktande av Fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen, särskilt artikel 95 i detta, med beaktande av kommissionens förslag (1), med beaktande av Europeiska ekonomiska och sociala kommit- téns yttrande (2), med beaktande av Europeiska yttrande (3), i enlighet med förfarandet i artikel 251 (4), och av följande skäl: (1)En verklig inre marknad för finansiella tjänster är avgörande för ekonomisk tillväxt och skapande av arbetstillfällen i gemenskapen. (2)För en integrerad och effektiv finansmarknad krävs marknadsintegritet. Att värdepappersmarknaderna fungerar väl och att allmänheten har förtroende för dem är förutsättningar för ekonomisk tillväxt och välstånd. Marknadsmissbruk skadar finansmarknadernas integritet och allmänhetens förtroende för värdepapper och derivatinstrument. (3)I kommissionens meddelande av , Att genomföra handlingsramen för finansmarknaderna: en handlingsplan, anges en rad åtgärder som behövs för att fullborda den inre marknaden för finansiella tjänster. i uttalade sig för att handlingsplanen skall genomföras . I handlingsplanen betonas behovet av att utarbeta ett direktiv mot otillbörlig marknadspåverkan. (4)Vid mötet inrättade rådet om regleringen av de europeiska värdepap- persmarknaderna. I sin slutrapport föreslog visemanna- kommittén att en ny lagstiftningsmetod baserad på en strategi i fyra nivåer skulle införas: grundläggande prin- ciper, åtgärder för genomförandet, samarbete och verkställighet. Nivå 1, direktivet, bör begränsas till allmänna övergripande ramprinciper, medan nivå 2 bör omfatta tekniska genomförandeåtgärder, som skall antas av kommissionen biträdd av en kommitté. (5)I den resolution som i antog godkändes slutrapporten från visemanna- kommittén och den föreslagna metoden med fyra nivåer i syfte att göra processen för gemenskapens lagstiftning om värdepapper effektivare och öppnare. (1) EGT C 240 E, 28.8.2001, s. 265. (2) EGT C 80, , s. 61. (3) EGT C 24, 26.1.2002, s. 8. (4) yttrande av (ännu ej offent- liggjort i EUT), rådets gemensamma ståndpunkt av (EGT C 228 E, 25.9.2002, s. 19) och beslut av (ännu ej offentliggjort i EUT). (6)Även i resolution om genom- förandet av lagstiftningen om finansiella tjänster av godkändes visemannakommitténs rapport på grundval av den högtidliga förklaring som kommissionen gjorde inför och den skrivelse av från kommissionären med ansvar för den inre marknaden till ordföranden för parlamentets utskott för ekonomi och valutafrågor som rör garantier för roll i denna process. (7)De åtgärder som är nödvändiga för att genomföra detta direktiv bör antas i enlighet med rådets beslut / 468/EG av om de förfaranden som skall tillämpas vid utövandet av kommissionens genom- förandebefogenheter (5). (8)Enligt i bör genomföran- deåtgärder på nivå 2 användas oftare, för att säkerställa att de tekniska bestämmelserna uppdateras i förhållande till utvecklingen på marknaden och på tillsynsområdet, och tidsfrister bör fastställas för alla etapper av arbetet på nivå 2. (9)bör få en tidsfrist från och med det datum då förslaget till genomföran- deåtgärderna överlämnas för att behandla dessa och avge ett yttrande. Denna tidsfrist kan emellertid kortas ned i brådskande och vederbörligen motiverade fall. Om Euro- paparlamentet antar en resolution bör kommissionen göra en ny genomgång av förslaget till åtgärder. (10)Den finansiella och tekniska utvecklingen skapar fler incitament till, medel för och tillfällen till marknadsmiss- bruk: med hjälp av nya produkter, ny teknik, ökad gränsöverskridande verksamhet samt Internet.