prop · GT031d11 · 2005-09-20 00:00:00 — bygga upp verksamhet kring sina huvuduppgifter som är epidemiologisk övervakning, tidig varning och tidiga åtgärder, vetenskapliga yttranden, teknisk assistans till medlemsstaterna och tredje land samt stöd och utveckling av EU:s beredskap vid hälsohot. Centret kommer att verka i nära samarbete med den expertis som finns i medlemsstaterna. förväntas myndighetens verksamhet vara fullt utbyggd. Inom ramen för EU:s nordliga dimension inrättades 2003 Partnerskapet för hälsa och socialt välbefinnande. har Partnerskapet för hälsa och socialt välbefinnande valt att ge stor vikt åt insatser för att bekämpa hiv/aids. är ordförande för samarbetet . har även bilateralt samarbete med ett flertal länder inom smittskyddsområdet. har bl.a. ett bilateralt samarbete med inletts i frågor som rör hivprevention och biosäkerhet. () har tilldelats särskilda medel för arbetet mot spelberoende. Regeringen har anslagit 2004 och 2005 och avsätter för att minska skadeverkningarna av överdrivet spelande. I Budgetpropositionen (prop. 2004/05:1, utg.omr. 9 avsnitt 5.7.7) kommenterade regeringen det förslag till handlingsprogram mot spelmissbruk som lagts fram av FHI. Regeringen gav FHI i uppdrag att genomföra vissa av de föreslagna åtgärderna. I handlingsprogrammet konstateras att det saknas god och lättillgänglig behandling för spelberoende och deras anhöriga. Åtgärder har vidtagits för att bygga upp kunskap om vård av spelberoende vid vid , , och för utvecklingsarbete med öppenvård för spelberoende och deras anhöriga. Kunskaperna som har genererats av projektet ska föras vidare genom en utbildningssatsning för personal inom socialtjänst, sjukvård och enskilda vårdgivare som arbetar med missbruks- och beroendefrågor. Forsknings- och utvecklingsarbetet har bedrivits . Ett par prevalensstudier, dvs. studier av antal fall i befolkningen vid en viss 2005/06:1 UTGIFTSOMRÅDE 9 tidpunkt, har genomförts och vidare har stöd getts till (SoRAD) vid för studier om etableringen av statliga kasinon i och av spelare och spelmiljöer. I handlingsplanen analyserades forsknings- och utvecklingsbehoven och flera initiativ har tagits för att få ett mer djupgående underlag till forskningsinsatser. Möjligheten för spelberoende och deras anhöriga att via telefon få omedelbar hjälp har funnits genom den s.k. Stödlinjen . Från är telefonnumret till Stödlinjen tryckt på de lotter som distribueras av ATG och AB . Till stödlinjen har knutits ett forsknings- och utvecklingsprojekt för att ta fram ett självhjälpsprogram som distribueras via Internet och kompletteras med terapeutstöd per telefon. och dess lokalföreningar har fått en ökad stabilitet och bedriver en omfattande kamratstödjande verksamhet på nio orter i landet. Föreningarna i , och har varit särskilt aktiva. Kommuner och landsting har ett lagstadgat ansvar för att förebygga ohälsa genom bl.a. hälso- och sjukvårdslagen (1982:763). har kommunernas och landstingens engagemang för folkhälsofrågor successivt ökat och det lokala tvärsektoriella samverkansarbetet mellan kommuner, landsting och övriga aktörer inom folkhälsoområdet har utvecklats. På nationell nivå har Kommuner och Landsting och () bildat för att främja erfarenhetsutbyte och kunskapsspridning. I många landsting och kommuner finns folkhälsoråd, folkhälsoplanerare, folkhälsoprogram, m.m. De flesta landsting har någon form av samhällsmedicinska funktioner, folkhälsoenheter eller motsvarande. I flera landsting finns landstingsråd med särskilt folkhälsoansvar och politiskt tillsatta folkhälsoutskott. Hälsokonsekvensbeskrivningar av politiska beslut och lokala välfärdsbokslut används på flera håll. Även många frivilligorganisationer bedriver ett betydelsefullt arbete inom folkhälsoområdet med bidrag från staten, kommuner, landsting eller privata intressenter. 2005/06:1 UTGIFTSOMRÅDE 9 När det gäller alkohol-, narkotika-, dopnings- och tobaksområdet är det främst polisen och tullen som genom sina insatser minskar tillgången till narkotika, illegal alkohol, dopningsmedel och smuggelcigaretter. De förebyggande insatser som utförs av kommuner, landsting och länsstyrelser samt frivilligorganisationer är också mycket betydelsefulla. Staten har genom ekonomiskt stöd till kommuner, landsting och frivilligorganisationer bidragit till att stärka det hivpreventiva arbetet lokalt och regionalt. Från det under utgiftsområde 25 uppförda anslaget 48:2 Bidrag till särskilda insatser i vissa kommuner och landsting, har särskilda medel tillfälligt utgått för hivpreventivt arbete i storstadsregionerna. Dessa medel, , överförs till UO9, anslag 14:1 Insatser mot hiv/aids och andra smittsamma sjukdomar. FHI har tillsammans med Myndigheten för skolutveckling utarbetat en treårig handlingsplan för vad skolan kan göra för att främja ungdomars hälsa och förebygga alkohol- och narkotikamissbruk samt andra riskbeteenden. FHI har fått för . Undersökningar har visat att stress och symptom på stress har ökat bland ungdomar . finns inte någon samlad kunskap om orsakerna till denna utveckling. Regeringen tillsatte därför en särskild utredare med uppdraget att analysera ungdomars livssituation utifrån stress och dess konsekvenser för den psykiska hälsan (dir. 2005:61). Utredaren ska också överväga hur samhällets insatser kan samordnas för att motverka att stressen ökar bland ungdomar. Uppdraget ska slutredovisas senast . framkom det vid en kvalitetsgranskning av att det fanns brister i skolundervisningen om tobak, alkohol och narkotika. har ett antal åtgärder vidtagits av och senare Myndigheten för skolutveckling, FHI, Den nationelle narkotikasamordnaren och för att stärka det hälsofrämjande arbetet i skolan. Generellt sett har folkhälsan förbättrats i under . Förbättringarna i hälsa kan mätas bl.a. genom ökad medellivslängd och lägre dödlighet. Med dödlighet avses andelen dödsfall per 100 000 invånare. Ser man på utvecklingen av medellivslängden och den minskade dödligheten kan man konstatera att folkhälsan fortsätter att förbättras i . Livslängden fortsätter att öka i , vilket diagram 5.1 visar. kunde en nyfödd pojke förväntas leva och en nyfödd flicka . har den återstående medellivslängden vid födelsen ökat med . Männens medellivslängd har ökat snabbare än kvinnornas, och skillnaden mellan mäns och kvinnors genomsnittliga livslängd har minskat från 5,6 till . var det bland männen endast två , och , som hade en längre återstående medellivslängd än medan de svenska kvinnorna hamnade på sjunde plats. Den stora nedgången i dödlighet i hjärt-kärl- sjukdomar är den främsta förklaringen till ökningen av medellivslängden. Även risken för att insjukna i hjärt-kärlsjukdom har minskat vilket med största sannolikhet kan förklaras av förändrade levnadsvanor, främst minskad rökning och förbättrade kostvanor. Dödligheten minskar för nästan alla socioekonomiska grupper, utom för ej facklärda kvinnliga arbetare. har spädbarnsdödligheten halverats. var den så låg som 3,1 döda under första levnadsåret av 1 000 levande födda barn (2005). var tillsammans med , , och bland de fem som hade lägst spädbarnsdödlighet. Studerar man utvecklingen när det gäller sjuklighet är dock bilden inte lika entydigt positiv. Det kan konstateras att mycket arbete återstår innan målet för politikområdet har uppfyllts. Det finns flera tecken på sämre hälsoutveckling, till exempel när det gäller värk och självrapporterad psykisk hälsa. Mellan av befolkningen uppskattas lida av psykisk ohälsa, allt ifrån allvarligare sjukdomstillstånd som t.ex. psykoser till lättare psykiska problem som t.ex. oro, ångest och sömnproblem. Psykisk ohälsa i form av oro, ängslan och ångest har ökat i befolkningen efter en minskning . /03 uppgav av kvinnorna och av männen att de upplevde sådana besvär. Ökningen gäller generellt i befolkningen utom bland äldre kvinnor, där andelen har varit hög . Den största ökningen märks bland kvinnor mellan . Medan sådana besvär var mindre förekommande än i äldre är de lika vanligt förekommande i alla åldersgrupper. Förekomsten av allvarligare psykiska sjukdomar som t.ex. psykoser har dock inte förändrats . Ett orostecken är emellertid att den tidigare minskningen av antalet självmord nu tycks ha stannat upp på en nivå på ca 1 500 självmord . De senaste årens statistik kan tyda på en eventuell ökning av självmord i åldersgruppen . I denna åldersgrupp har andelen kvinnor som vårdats för självmordsförsök ökat stadigt och bland unga män finns en tendens till ökning . Trots en ökad välfärd för de allra flesta kvarstår stora sociala skillnader i hälsa. Detta gäller i alla åldrar och oavsett kön. Dödligheten är större bland dem som endast har grundskoleutbildning än bland dem med universitetsutbildning. Enligt samma sociala mönster gäller att andelen med självskattad dålig hälsa är högre bland dem med låg utbildningsnivå än bland dem med hög. Hälsoskillnaderna mellan grupper med olika utbildningsnivå tycks i stort sett oförändrade . Riskerna för arbetare att avlida jämfört med tjänstemän är särskilt påtaglig i dödsorsaker som kranskärlsjukdom, lungcancer, alkoholskador och självmord. Det skall dock tilläggas att svenska kvinnor och män i arbetaryrken har den lägsta dödligheten 2005/06:1 UTGIFTSOMRÅDE 9 bland motsvarande yrkesgrupper i hela . Vidare har lågutbildade betydligt fler hälsoproblem än högutbildade. Personer som uppbär försörjningsstöd, barn till personer med missbruksproblem och psykiskt sjuka personer löper större risk än andra att bli sjuka eller skadade. Ensamstående föräldrar har sämre hälsa än sammanboende föräldrar och barn till ensamstående föräldrar löper större risk än barn till sammanboende att bli sjuka eller skadas, framför allt när det gäller psykisk ohälsa, drogrelaterade diagnoser och självmord. De könsrelaterade skillnaderna i hälsa är omfattande. Olika villkor för kvinnor och män på arbetsmarknaden, i familjelivet, vad gäller ekonomiska tillgångar, m.m. leder till olika sjukdomsmönster hos kvinnor och män. Skillnaderna i livsvillkor mellan könen är en av orsakerna till att kvinnor har högre sjuklighet än männen. som kvinnor lever än män uppvisar de fler symptom på sjuklighet. Männens dödstal ligger på en högre nivå än kvinnornas, i alla åldrar och oavsett dödsorsak. Skillnaderna i dödlighetsnivå mellan män och kvinnor är betydligt större än mellan sociala grupper. Kvinnor uppger i intervjuer vanligen sämre hälsa än män i de flesta avseenden. Både män och kvinnor uppger dock i lika hög grad att de har ett dåligt eller mycket dåligt hälsotillstånd. Även människors kulturella och etniska bakgrund spelar roll för hälsan. senaste folkhälsorapport visar att en högre andel av människor med utländsk bakgrund än dem med svensk, betraktar sitt hälsotillstånd som dåligt. SCB: s undersökningar om levnadsförhållanden () visar att ojämlikhet i hälsa kvarstår mellan personer med utländsk respektive svensk bakgrund. Skillnaden mellan olika invandrargrupper är betydande. Den samlade bilden tyder på att det finns viktiga skillnader i livsvillkor mellan inrikes och utrikes födda. Särskild betydelse har den låga sociala position som många invandrare får i oberoende av vad de har med sig i form av utbildning och arbetserfarenheter från sitt hemland. Flera studier har visat att utrikes födda har större försörjningssvårigheter, ett större bidragsberoende, en svagare position på arbetsmarknaden, en högre andel arbetslösa samt en större risk att få sjukersättning än inrikes födda. 2005/06:1 UTGIFTSOMRÅDE 9 Sett ur ett internationellt perspektiv har barn och ungdomar i mycket god hälsa. De framstår i intervjuundersökningar i europeiska länder som friskast och mest nöjda med livet. Inte desto mindre har psykosomatiska symtom t.ex. ont i magen, ont i huvudet och sömnbesvär ökat fortlöpande bland skolungdomar . Barn i hushåll med en utsatt ekonomisk situation löper ökad risk för sjuklighet och död samt för psykisk ohälsa, astma och för att råka ut för skador efter olycksfall. Barn i dessa hushåll lever ofta i sämre boendemiljöer, med sämre luft och lekmiljöer och med högre bullernivåer än barn i genomsnitt. Nedan redovisas de målområden för vilka politikområdet förfogar över särskilda medel. Resultatet av insatserna inom dessa målområden redovisas nedan utifrån indikatorer som har tagit fram för att följa upp det nationella folkhälsomålet. En omfattande resultatredovisning för samtliga målområden kommer att få då regeringen överlämnar den första folkhälsopolitiska skrivelsen. ska därefter ges en återkommande uppföljning av folkhälsopolitiken . Målet för samhällets alkoholpolitik är att minska alkoholens medicinska och sociala skadeverkningar. Strategin för att nå målet är att minska den totala alkoholkonsumtionen. Indikatorerna som används för att bedöma resultatet är total alkoholkonsumtion och dödsfall i alkoholrelaterad sjukdom eller skada. Diagram 5.2 Skattning av den totala alkoholkonsumtionen i 20002004, per invånare Källa: 1996, 1998: m.fl. 2000; , 2001: Leifman & Trolldal, 2002; Leifman, 2003; Leifman & , 2003 Skadligt bruk av alkohol är relativt vanligt och kan leda till skador av våld och olycksfall, familjetragedier och sjukdomar med alkoholdiagnos. Alkoholskador drabbar inte enbart högkonsumenter, även om dessa löper högre individuell risk att få skador än normalkonsumenterna. (19952004) har alkoholkonsumtionen ökat med 33 procent1. Detta inger stor oro för ökade alkoholskador i befolkningen, med en försämrad folkhälsa som följd. kan vi dock se en liten minskning i den totala alkoholkonsumtionen, men detta måste sättas i relation till den totala alkoholkonsumtionsnivån 2004 på ren alkohol per person som är . ökade alkoholkonsumtionen , vilket är en lägre ökningstakt än både 2003 och 2002 (respektive ). Kvinnornas andel av den totala alkoholkonsumtionen har kraftigt ökat, sett i ett längre tidsperspektiv. Av den totala konsumtionen på kan härledas till den registrerade försäljningen (Systembolaget och restaurangnäringen), till 1 Detta motsvarar en ökning alkohol per invånare och äldre 1995 till 2004. resandeinförsel, till hemtillverkning och 0,8 till smuggling. ökar inte längre den registrerade alkoholkonsumtionen i utan ökningen av totalkonsumtionen kan härledas till en ökad alkoholinförsel från utlandet. Diagram 5.3 Alkoholkonsumtionen i , 1996, 1998 & 20002004: totalt och per alkoholdryck, registrerad plus skattningar av oregistrerad alkoholkonsumtion Källa: , m.fl. 2000, Leifman, 2003; Leifman & , 2003. 2005/06:1 UTGIFTSOMRÅDE 9 regionala skillnader i när det gäller genomsnittskonsumtionen av alkohol bland elever i årskurs 9. Alkoholkonsumtionen är större i län jämfört med övriga landet. Lägst är konsumtionen i norra . Pojkarnas konsumtion är större än flickornas i alla regioner, men i dricker flickorna mer än vad pojkarna gör i och i norra . Undersökningen visar också att det är vanligare med erfarenheter av smuggelsprit i och av hembränt i de norra och mellersta delarna av . Diagram 5.4 Antal alkoholrelaterade dödsfall i Källa: , EpC Spritkonsumtionen har legat nästan stilla på per person. Vinkonsumtionen omräknat i alkohol har ökat med . Starkölskonsumtionen har i det närmaste fördubblats till en nivå på per person. Folkölskonsumtionen är den enda delen av totalkonsumtionen som minskat och ligger på per person. Intensivkonsumtionen2 är som störst bland män i åldersgruppen och bland kvinnor i åldersgruppen . Generellt sett dricker män ungefär dubbelt så mycket som kvinnor i de flesta åldersgrupper. Bland 16-åringar har emellertid flickornas konsumtion kommit i kapp pojkarnas. En trolig förklaring är att antalet flickor som dricker mycket har blivit fler. Alkoholutvecklingen för pojkar har tenderat att vara mer återhållsam. 2 Med intensivkonsumtion av alkohol menas att man vid ett och samma tillfälle dricker alkohol så att det motsvarar minst en flaska vin (), 5 snapsglas sprit (), 4 burkar starköl eller cider eller 6 burkar folköl. Konsekvenserna av alkoholmissbruk kan mätas i form av dödsfall med alkoholdiagnos. Antalet dödsfall med alkoholdiagnos var 2002 cirka 2 000, varav en femtedel var kvinnor. Det faktiska antalet dödsfall där alkohol spelar en viktig roll är dock större om man t.ex. räknar in vissa cancerformer, alkoholrelaterade olycksfall och självmord. En fjärdedel av alla dödsfall i åldrarna kan relateras till alkohol. har den alkoholrelaterade dödligheten stigit med för kvinnor. dog 349 kvinnor av alkoholrelaterade skador och 2002 var motsvarande siffra 406 kvinnor. har männens dödlighet sjunkit med . Värt att notera är en uppgång i dödligheten för männen 2001. De senaste tillgängliga siffrorna över dödligheten återspeglar inte den kraftiga konsumtionsökningen . Detta kan bero på en eftersläpning i effekterna av alkoholkonsumtionsökningen i samhället, samt att det inte finns några tillgängliga data . 2005/06:1 UTGIFTSOMRÅDE 9 Den höga snittkonsumtionen av alkohol i inger stor oro för ett ökat antal våldsbrott. Majoriteten av de våldsbrott som polisanmäls i är misshandelsbrott. anmäldes 67 089 våldsbrott jämfört med 65 177 . Denna utveckling har också präglat då 15 841 misshandelsbrott anmäldes mot 15 223 2004. Mörkertalet för misshandelsbrott är stort och enligt undersökningar ligger de faktiska siffrorna ungefär tio gånger högre än den polisanmälda våldsbrottsligheten. Ökningen av våldsbrott gäller misshandelsbrott mot kvinnor och män och både om offret var bekant eller obekant med gärningsmannen samt det anmälda gatuvåldet. 5.5.1.3 Analys och slutsatser Sedan 2001 antog den nu gällande alkoholhandlingsplanen har en rad förändringar ägt rum i vår omvärld som innebär stora utmaningar för den svenska alkoholpolitiken. Spritskatten har successivt sänkts kraftigt i våra närmaste grannländer och togs införselbegränsningarna på alkohol bort. utökades Europeiska unionen (EU) med de nya medlemsstaterna. I vår omedelbara närhet har de baltiska länderna och blivit medlemmar i . Alkoholpriserna i dessa länder är väsentligt lägre än i , exempelvis är priset på spritdrycker i lägre än i . Ytterligare hot mot en svensk restriktiv alkoholpolitik och ett direkt hot mot Systembolagets monopol är att Europeiska kommissionen stämt inför med anledning av förbud mot distanshandel av alkohol. Dessutom har kommissionen stämt rörande den svenska vinbeskattningen. Konsumtionsökningen är både resultatet av de ovan angivna förändringarna samt av svenskarnas närmande till andra länder i vår närhet. Människor och varor rör sig över gränser på ett helt annat sätt än tidigare och den snabba utvecklingen av kommunikationsteknologin har bidragit till att olika länders livsstilar blivit alltmer lika varandra. Det gäller också alkoholvanorna. Regeringen bedömer att de insatser som genomförts inom alkoholområdet har varit nödvändiga för att få igång en aktiv process. ökningstakten av den totala alkoholkonsumtionen har avtagit liksom att alkoholkonsumtionen bland yngre ungdomar minskat är positiva resultat som måste värnas. Dock kvarstår faktumet att alkoholkonsumtionen har ökat även om ökningstakten har avtagit . En fortsatt ökning av den totala alkoholkonsumtionen och därmed de alkoholrelaterade skadorna är trolig mot bakgrund av att det inte längre finns införselrestriktioner och sänkta alkoholskatter i vår omvärld. Den nationella handlingsplanen för att förebygga alkoholskador och inrättandet av för att genomföra handlingsplanen har lett till ökad aktivitet på alkoholområdet, framför allt i kommuner och landsting. Insatserna är av långsiktig karaktär och stora ansträngningar görs för att utveckla kompetens, metoder och verksamheter på framför allt lokal och regional nivå. () har fått regeringens uppdrag att följa upp och utvärdera de olika insatserna som följer av handlingsplanen. Uppdraget skall redovisas till regeringen och slutligen avrapporteras . FHI:s pågående utvärdering av alkoholhandlingsplanen visar på en ökad aktivitetsnivå och samordning av kommunernas förebyggande arbete . har cirka 295 lokala och regionala samordnare av det alkohol- och drogförebyggande arbetet anställts runt om i landets kommuner och landsting med hjälp av de statliga medlen. av de kommunala samordnarna hade en fast tjänst 2002, övriga var tidsbegränsat projektanställda. hade en fast tjänst. har en insamling av myndigheternas och frivilligorganisationernas erfarenheter av arbetet med att uppfylla handlingsplanens mål gjorts. Resultatet visade generellt sett att framförallt arbetet riktat mot barn och ungdomar på lokal nivå varit framgångsrikt men att det krävs ökade insatser till den övriga befolkningen. Arbetet med att förverkliga handlingsplanens intentioner, som har pågått , behöver fortsätta. En ny nationell handlingsplan för att förebygga alkoholskador kommer att presenteras för . presenterar regeringen en ny handlingsplan mot narkotika. För att genomföra planerna avsätter regeringen 2006 och 2007. Målet för den svenska narkotikapolitiken är ett narkotikafritt samhälle. Indikatorn som används för att bedöma resultatet är självrapporterad narkotikaanvändning. Enligt (), som genomför skolvaneundersökningar, har narkotikaanvändningen bland ungdomar i årskurs 9 ökat successivt och , vilket diagram 5.5 visar. Som högst var det av pojkarna och av flickorna som använt narkotika. Därefter sjönk värdena och var andelen för båda könen. Andelen mönstrande 18-åriga män som provat narkotika har, , minskat och är lägre än föregående år. hade provat narkotika, jämfört 2002. Andelen elever i årskurs 9 och bland mönstrande som har använt anabola steroider har legat på . Enligt tillgängliga data har dock det tunga missbruket (i huvudsak injektionsmissbrukare) fortsatt att öka och antalet personer med tunga missbruksproblem beräknas till 25 00030 000 personer. 2005/06:1 UTGIFTSOMRÅDE 9 Diagram 5.5 Andel elever i årskurs 9 samt andel mönst- rande som uppgett att de använt narkotika Flickor i åk 9 Pojkar i åk 9 Tillgängliga undersökningar visar på att en överväldigande majoritet av svenska folket inte befattar sig med någon form av narkotika. Det finns också en bred folklig och politisk uppslutning kring en restriktiv narkotikapolitik. Någon legaliseringsdebatt liknande den som bedrivs i flera andra europeiska länder förekommer inte i . har en insamling av myndigheternas och frivilligorganisationernas erfarenheter av arbetet med att uppfylla handlingsplanens mål gjorts. Uppföljningen har utgjort underlag för regeringens resultatskrivelse Insatser för narkotikabekämpning utifrån regeringens narkotikahandlingsplan (skr. 2004/05:152) som överlämnades till . Uppföljningen kommer också att utgöra ett viktigt underlag för den nya narkotikahandlingsplanen som regeringen kommer att presentera . FHI kommer att presentera en första folkhälsopolitisk rapport, i vilken bl.a. insatserna mot narkotika skall följas upp, . I slutet av kommer den nationelle narkotikasamordnaren att presentera en utvärdering av handlingsplansarbetet. 2005/06:1 UTGIFTSOMRÅDE 9 5.5.2.3 Analys och slutsatser Sedan narkotikahandlingsplanens tillkomst kan konstateras att en bred mobilisering på lokal nivå kommit till stånd. Insatserna på den lokala och regionala nivån har utvecklats positivt och flertalet kommuner har någon form av drogpolitisk handlingsplan. Insatserna har också resulterat i en ökad kompetensutveckling och politisk ambition när det gäller att åstadkomma verkningsfulla insatser mot narkotikamissbruket. Vi kan också se att den negativa utvecklingen med ökad narkotikakonsumtion bland ungdomar som tidigare kunde iakttas nu har brutits. Ett fortsatt effektivt och uthålligt arbete är en förutsättning för att de förbättringar som skett utifrån narkotikahandlingsplanen skall kunna bibehållas och vidareutvecklas. För att möta en befarad ny ökning av narkotikaanvändningen bland ungdomar och för att få till stånd en minskning av antalet personer med tunga missbruksproblem krävs fortsatta insatser på narkotikaområdet. Därför kommer regeringen att presentera en ny handlingsplan mot narkotika. presenterar regeringen en ny nationell handlingsplan för att förebygga alkoholskador.