prop · GS031d18 · 2005-01-01 00:00:00 — Flera lärosäten har kraftigt ökat denna andel , men vid många lärosäten måste ökningen fortsätta ytterligare för att det uppsatta målet skall uppnås. rapporterar några lärosäten att andelen kvinnliga professorer minskar. Totalt för de lärosäten som har mål för andelen kvinnor bland nyanställda professorer går utvecklingen i rätt riktning nyanställda kvinnliga professorer 2001, 2003. och högskolor har i enlighet med regleringsbrevet ställt upp jämställdhetsmål i frågan om andra lärarkategorier. Den förestående generationsväxlingen ger universitet och högskolor goda möjligheter att åstadkomma jämnare könsfördelning inom olika personalkategorier. Bland de många insatser som nämns för en jämnare könsfördelning bland lärarna återfinns positiv särbehandling, finansiellt stöd och uppmuntran till kvinnor att söka tjänster. Trots att könsfördelningen långsamt blir jämnare kvarstår många hinder för att uppnå en jämställd högskola. Kartläggningar gjorda vid lärosäten visar bl.a. på ojämlika arbetsvillkor mellan kvinnor och män. I årsredovisningarna uppmärksammas den sneda könsfördelningen bland personer på ledande befattningar och behovet av insatser lyfts fram. Ledarskaps- och mentorsprogram för kvinnliga chefer och ledare liksom nätverk för kvinnliga ledare ses som viktiga instrument. Lärosätena pekar på att det främsta hindret för att nå jämställdhet är rådande maktstrukturer och betonar vikten av kunskap och medvetenhet om jämställdhetsfrågor. Flera lärosäten arbetar aktivt för att genusperspektiv skall genomsyra all utbildning. För att så skall ske krävs att lärare har god kunskap i genusfrågor, vilket också betonas av lärosätena. Jämställdhets- och genuskunskap ingår i de flesta högskolepedagogiska utbildningar och även i många forskarhandledarutbildningar. Nationella sekretariatet för genusforskning noterar ett växande intresse för genuskunskap och ett snabbt växande antal doktorsavhandlingar med genusperspektiv. Sekretariatet har tillsammans med jämställdhetsråd fortsatt att ge ut skriftserien om genusperspektiv inom olika ämnen. 2004/05:1 UTGIFTSOMRÅDE 16 Regeringen ser med oro på den sneda könsfördelningen inom många utbildningar i högskolan. De könsstereotypa mönstren måste brytas för att åstadkomma jämställdhet i såväl högskolan som samhället i stort. Det är därför betydelsefullt att universiteten och högskolorna åstadkommer förändringar på detta område. En viktig aspekt för ökad medvetenhet och kunskap är genusperspektiv i såväl högskolepedagogisk som övrig utbildning. Regeringen anser också att stora insatser måste göras för att öka andelen kvinnor bland professorer och på andra ledande befattningar. och högskolor med vetenskapsområde avser regeringen att i regleringsbrev fastställa rekryteringsmål för kvinnliga professorer . För övriga högskolor avser regeringen att fastställa motsvarande rekryteringsmål gemensamt för lektorer och professorer. Diskrimineringsskyddet för studenter i högskolan har stärkts genom lagen (2001:1286) om likabehandling av studenter i högskolan. Lagen som trädde i kraft , syftar till att skydda studenter och sökande till högskolan mot trakasserier och diskriminering på grund av könstillhörighet, etnisk tillhörighet, religion eller annan trosuppfattning, sexuell läggning och funktionshinder. Enligt lagen skall universitet och högskolor bedriva ett målinriktat arbete för att aktivt främja studenternas lika rättigheter och vidta åtgärder för att förebygga och förhindra att någon student utsätts för trakasserier. Varje lärosäte skall upprätta en plan som skall innehålla en översikt över de åtgärder som behövs för att främja studenters lika rättigheter oavsett könstillhörighet, etnisk tillhörighet, religion eller annan trosuppfattning, sexuell läggning och funktionshinder samt för att förebygga och förhindra trakasserier. Planen skall även innehålla en redogörelse för planerade åtgärder . I efterföljande års plan redovisas hur de planerade åtgärderna har genomförts. och högskolor har i enlighet med lagen fastställt likabehandlingsplaner och även fastställt organisationen kring arbetet för likabehandling. Många lärosäten har tagit fram handlingsplaner för institutionerna och klargjort handläggningsrutiner för diskrimineringsärenden. Mycket av arbetet har handlat om informationsinsatser gentemot såväl studenter som personal och personalens kompetensutveckling. Till de vanligaste åtgärderna enligt likabehandlingsplanerna hör insatser för studenter med funktionshinder. Kartläggningar av studenternas upplevelser av olika former av trakasserier har genomförts eller påbörjats och ses som en viktig utgångspunkt för det fortsatta arbetet. Myndigheternas kompetensförsörjning skall säkerställa att det finns personal med rätt kompetens för att uppnå verksamhetens mål, på både kort och lång sikt. Myndigheterna har själva ansvar för att trygga kompetensförsörjningen genom att attrahera, rekrytera och behålla den kompetens som behövs för att tillgodose högt ställda krav på kvalitet, effektivitet, rättssäkerhet, tillgänglighet och tillmötesgående. Antalet anställda inom universitet och högskolor var 53 100 (heltidsekvivalenter) 2003, vilket utgör ungefär en fjärdedel av all statligt anställd personal. Exklusive doktorander var antalet anställda 43 900, vilket innebär en ökning jämfört med . uppgick den forskande och undervisande personalen inom universitet och högskolor till 22 000 anställda (heltidsekvivalenter). Ungefär hälften av dessa har en doktorsexamen. Den forskande och undervisande personalen ökade dvs. ungefär i samma takt som antalet helårsstudenter (4,). Personalens genomsnittsålder är vid universitets-, högskole- och forskningsmyndigheterna (härefter kallat högskolemyndigheterna) jämfört med vid samtliga statliga myndigheter. Vid lärosäten med forskarutbildning utgör dock doktoranderna en stor grupp bland de yngre anställda. Andelen av personalen som är eller äldre är marginellt lägre inom högskolesektorn än inom statliga myndigheter totalt (). Personalomsättningen inom högskolemyndigheterna är något större än för samtliga statliga myndigheter. Åldersstrukturen vid ett flertal lärosäten karaktäriseras av att det finns många äldre och många yngre, men få i mellanåldrarna. Detta hänger ihop med den stora expansionen av högskolan som ägde rum och samt den senare expansionen . Andelen av personalen som har utländsk bakgrund är betydligt högre inom högskolesektorn än inom staten som helhet, respektive . Flera lärosäten har svårigheter att rekrytera personal inom vissa områden, t.ex. lärare inom vård- och omsorgsutbildningar. I samband med de stora pensionsavgångarna som inleds väntas rekryteringssvårigheterna öka. konstaterar i rapporten Det framtida behovet av lärare vid universitet och högskolor (reg.nr 63-1608-03) att inom vissa områden, exempelvis rättsvetenskap, vård- och omsorgsutbildningar och vissa humanistiska ämnen, kommer generationsskiftet att bli kännbart, eftersom återväxten av lärare och forskare kommer att vara betydligt mindre än det antal som pensioneras. Det ökade antalet pensionsavgångar beräknas dessutom sammanfalla med att antalet ungdomar som uppnår högskoleålder ökar markant. Lärosätena är väl medvetna om dessa problem och har vidtagit åtgärder för att minska eller avhjälpa dem. En strategi är att värna om den egna arbetsmiljön för att behålla kvalificerad personal. Här ingår kompetensutveckling med möjlighet till forskarutbildning och annan utbildning inom ramen för anställningen, ökade forskningsmöjligheter för lektorer, riktade satsningar på att öka andelen kvinnor på ledande befattningar, lönepolicy samt policyprogram och handlingsplaner för jämställdhet och mångfald. En breddning av arbetsuppgifterna, pedagogisk utbildning och utbildning i genuskunskap samt jämställdhets- och mångfaldsfrågor ingår också i arbetet med att förbättra arbetsmiljön. Lärosätena rapporterar att ökad arbetsbelastning på såväl administrativ som undervisande personal har medfört en ansträngd arbetssituation. Inom universitets-, högskole- och forskningssektorn är sjukfrånvaron trots detta med sina lägre än genomsnittet för statliga myndigheter totalt, där andelen är enligt uppgifter till . Variationerna mellan lärosätena är dock stora. 2004/05:1 UTGIFTSOMRÅDE 16 De flesta lärosäten är väl medvetna om ökade rekryteringssvårigheter på grund av både kommande pensionsavgångar och konkurrens från andra arbetsgivare. Regeringen ser det som ytterst angeläget att lärosätena fortsätter att vidta åtgärder för att säkra kompetensförsörjningen av personal och i detta arbete även beaktar jämställdhetsperspektivet. En stor del av lärosätenas mål för kompetensförsörjningen har uppfyllts. I ett längre perspektiv kan det dock komma att uppstå kompetensförsörjningsproblem inom vissa områden. Det är därför angeläget att de mål för kompetensförsörjning som samtliga lärosäten upprättar följs upp även fortsättningsvis så att kompetensförsörjningen på säkerställs. miljöarbete skall utvecklas till ett föredöme när det gäller att uppnå en ekologiskt hållbar utveckling. Regeringen har därför givit de flesta statliga myndigheter i uppdrag att införa miljöledningssystem som ett verktyg för att förbättra och organisera miljöarbetet. Införande av miljöledningssystem innebär att myndigheterna integrerar miljöhänsyn i den ordinarie verksamheten och sätter mål för miljöarbetet. Universitet och högskolor har i uppdrag att införa miljöledningssystem, vilket innebär att genomföra en miljöutredning, identifiera betydande miljöaspekter i verksamheten, fastställa miljöpolicy och miljömål för arbetet samt genomföra revisioner för kontinuerliga förbättringar. Universitet och högskolor skall återrapportera uppdraget avseende miljöledningssystem till regeringen. Av 35 lärosäten har 32 inkommit med redovisning . Av redovisningarna framgår att alla svarande lärosäten utom ett har fastställt en miljöpolicy och att nästan var fjärde lärosäte har inkluderat miljöledningsarbete i verksamhetsplaner eller motsvarande. Fokus i lärosätenas miljöledningsarbete ligger fortfarande på den direkta miljöpåverkan som t.ex. energiförbrukning, transporter och avfallsfrågor. Den indirekta miljöpåverkan, som upp- 2004/05:1 UTGIFTSOMRÅDE 16 nås genom lärosätenas huvuduppgifter utbildning, forskning och samverkan med det omgivande samhället omfattas i något mindre grad av miljöledningsarbetet. Tre av fyra lärosäten har inkluderat utbildning i miljöledningsarbetet men endast hälften har tagit med forskningen bland verksamhetens betydande miljöaspekter. har delar av certifierats enligt () 14001 och scheme (EMAS). siktar mot en certifiering . Av rapporteringen kan en tydlig utveckling av miljöledningsarbetet vid lärosätena utläsas. Allt fler arbetar t.ex. med miljömål och antalet interna revisioner av miljöledningssystemen har ökat. Sedan ett flertal år har vissa högskolor certifierats enligt internationella standarder och regelverk för miljöledningssystemets utformning och innehåll. Lärosätenas anslag och anslagsposter för grundutbildning och forskning har för pris- och löneomräknats . och högskolor har erhållit särskilda medel för högskolepedagogisk utbildning av lärare. Medlen har anvisats under en särskild anslagspost under respektive lärosätes grundutbildningsanslag. Dessa medel har från och med förts till respektive lärosätes takbelopp. Se vidare kapitlet Resultatbedömning, avsnittet Pedagogisk förnyelse. Ersättningsbeloppen för helårsstudenter och helårsprestationer bör för vara: Tabell 8.9 Ersättningsbelopp för helårsstudenter och helårsprestationer Humanistiskt, teologiskt, juridiskt, Naturvetenskapligt, tekniskt, 1Utbildning inom det allmänna utbildningsområdet samt övrig verksamhetsförlagd utbildning. 2Avser journalist- och bibliotekarieutbildningar samt praktisk-estetiska kurser inom bl.a. lärarutbildning med inriktning mot samt utbildning vid /vid . 2004/05:1 UTGIFTSOMRÅDE 16 Samtliga anslag presenteras under utgiftsområde 15. myndigheternas respektive regleringsbrev eller i särskilda riktlinjer. Studiestödsverksamheten finansierar i huvudsak studerandes levnadsomkostnader under utbildning. Syftet med studiestödet är att personer skall kunna studera utan att begränsas av sina ekonomiska resurser eller av funktionshinder. Verksamheten rymmer flera olika stödformer som består av bidrag och lån. Stöden är till stor del generella och vissa av dem är renodlade bidrag. Utgifterna på statsbudgeten för verksamheten beräknas uppgå till och utgör främst transfereringar i form av bidrag. Studielånen finansieras genom upplåning i (). Upplåningen uppgick till . Utgifter för ränte- och avskrivningskostnader belastar dock statsbudgeten. Drygt 900 000 studerande får någon form av studiestöd . hade drygt 1,4 miljoner låntagare en studieskuld. Stöden hanteras av (), (), utbildningsstöd (Sisus), (), Talboks- och (TPB), i (LO) och (). Målen för de myndigheter som har att hantera studiestöden är att upprätthålla en god balans mellan effektiv ärendehantering, god service och hög rättsäkerhet. Specifika mål uppställs i Perioden 2002 kännetecknades av en kraftig expansion inom både den grundläggande högskoleutbildningen och vuxenutbildningen. De senaste årens reformer på studiestödsområdet syftar till att få ett väl fungerande studiestöd som svarar mot den utbyggda utbildningskapaciteten. Det nuvarande studiemedelssystemet infördes . Det är ett samlat studiestöd för studerande på såväl grundskole- och gymnasienivå som högskole- och annan eftergymnasial nivå. För att underlätta övergången till det nya systemet har särskilda övergångsbestämmelserna gällt fram . med reformen förändrades stödet vid kortare studier. har studiemedelssystemet kompletterats med ett nytt rekryteringsbidrag till vuxenstuderande. En ny myndighet, ÖKS, inrättades 2001 i syfte att stärka rättssäkerheten för de studerande. Vidare flyttades administrationen av korttidsstödet från CSN till LO, TCO och Sisus. Syftet med studiehjälpen är att minska betydelsen av ekonomiska, geografiska och sociala hinder för gymnasiala studier. 2004/05:1 UTGIFTSOMRÅDE 16 står av studiebidrag, inackorderingstillägg och extra tillägg. Stöd lämnas för utbildning på gymnasial nivå i regel fr.o.m. kvartalet efter det att den studerande fyllt t.o.m. det första kalenderhalvåret det år då han eller hon fyller . Inackorderingstillägg kan lämnas till studerande som är yngre. Studiehjälp lämnas fr.o.m. , i stället för som tidigare . Studiebidraget följer beloppsmässigt det allmänna barnbidraget och uppgår till per studiemånad. Hemkommunen har ansvaret för att ge ekonomiskt stöd till elever inom det offentliga skolväsendet som behöver inackordering. Elever vid läroanstalter och utbildningar utanför det offentliga skolväsendet (folkhögskolor, fristående gymnasieskolor, riksinternatskolor m.fl.) som behöver inackordering kan i stället få inackorderingstillägg enligt studiestödslagen. Extra tillägg kan efter ansökan lämnas till elever från inkomstsvaga hushåll. har studiehjälpen varit föremål för översyn. betänkande, Ekonomiskt stöd vid ungdomsstudier (SOU 2003:28), har remissbehandlats . Som ett led i beredningsarbetet av betänkandet har en promemoria, Ett nytt studiestöd till unga studerande (dnr U2004/418/SV), utarbetats inom . Promemorian har remissbehandlats. Studiemedel, i form av bidrag och lån, skall verka rekryterande och därmed bidra till att fler deltar i utbildning. Stödet skall ha en utjämnande verkan mellan individer och grupper i befolkningen och bidra till ökad social rättvisa. Studiemedel skall ha en god effekt på samhällets ekonomiska hushållning . Avsikten med studiemedelssystemet är att alla studerande, oavsett utbildningsnivå, skall kunna finansiera sina studier med studiemedel. Studiemedlet, i dess nuvarande utformning, är ett samlat stöd som omfattar studerande på högskole- och annan eftergymnasial nivå samt vuxna studerande () på grundskole- och gymnasienivå. Till den senare gruppen hör studerande i bl.a. och statlig vuxenutbildning samt folkhögskolor. Systemet är generellt till sin karaktär, vilket inne- bär att alla som uppfyller vissa grundläggande villkor har rätt till stödet. Studiemedel består av en bidragsdel och en lånedel. Bidragsdelen är skattefri och pensionsgrundande. Totalbeloppet är knutet till prisbasbeloppet och är beloppet . Det finns två bidragsnivåer: en generell och en högre nivå. Det generella bidraget uppgår till av totalbeloppet (). Det högre bidraget, som lämnas inom en begränsad resursram för studier främst på grundskole- och gymnasienivå till studerande som är , uppgår till av totalbeloppet (). Studiemedlets totalbelopp lämnades oförändrat i samband med studiemedelsreformen. Däremot ändrade CSN utbetalningen av stödet från nio till tio tillfällen per studieår. Det högre bidraget lämnas fr.o.m. inte längre för studier på gymnasial nivå till dem som redan har en treårig gymnasial utbildning. De studerande erbjuds i stället det generella bidraget vid repetitions- och kompletteringsstudier. Nuvarande studiemedelssystem har varit i bruk . Vissa smärre regeljusteringar har gjorts . CSN har på uppdrag av regeringen gjort en uppföljning av reformen. I uppdraget betonades att myndigheten skulle följa utvecklingen av reformen, framför allt de nya inslagen i systemet, men att systemet skulle ligga fast. Myndigheten framför i denna vissa förslag till regeländringar som bereds i . Regeringen avser att återkomma till med vissa förslag avseende bl.a. återbetalningsreglerna. CSN har också till regeringen redovisat principerna för fastställande av studiemedelsbelopp för studielån vid studier utomlands. Vidare gav regeringen i uppdrag att göra en översyn av bestämmelserna i de äldre återbetalningssystemen för utlandsboende. Uppdraget har redovisats i en rapport som har remissbehandlats . Regeringen avser att återkomma med förslag i denna fråga till . Regeringen har, efter förslag från samt , beslutat att utbildningar vid folkhögskola till tolk mellan hörande och barndomsdöva, dövblinda, vuxendöva och hörselskadade i studiestödshänseende skall betraktas som eftergymnasiala. Ändringen syftar till att studerande vid dessa utbildningar skall kunna få studiemedel . ÖKS har i en skrivelse till regeringen föreslagit vissa förtydliganden av bestämmelserna som rör bedömning av tidigare utländsk utbildning vid beviljning av studiemedel. Skrivelsen kommer efter remissbehandling att beredas inom . kompletteras studiemedelssystemet med ett rekryteringsbidrag till vuxenstuderande. Rekryteringsbidraget har inte inordnats i studiemedelssystemet, men harmonierar i stora delar med detta. Bidraget är avsett att användas inom ramen för kommunens uppsökande verksamhet för att stimulera kortutbildade vuxna som är eller riskerar att bli arbetslösa eller som på grund av funktionshinder behöver extra tid för att uppnå studiemålen. Rekryteringsbidraget kan lämnas till personer som är för studier på grundskole- och gymnasienivå. Personer som har studerat med studiestöd kan inte komma ifråga för stödet. Bidraget, som får lämnas , är skattefritt och pensionsgrundande. Bidraget lämnas med ett generellt belopp som motsvarar vad som maximalt kan utgå i form av studiebidrag och studielån i studiemedel. Beloppet uppgår till . Även ett högre bidragsbelopp kan i vissa fall utgå som uppgår till . Bidraget handhas och beslutas delvis av sökandens hemkommun, delvis av CSN. Hemkommunen, vars ställningstagande är bindande för CSN, bedömer om den sökande tillhör målgruppen för bidraget medan CSN beslutar om övriga villkor för bidraget är uppfyllda. Bidraget lämnas inom en begränsad resursram. , som haft regeringens uppdrag att utvärdera rekryteringsbidraget, har lämnat en rapport om det första årets erfarenheter. För att minska risken för friställning och stärka kompetensen inom den av kommuner eller landsting finansierade verksam- 2004/05:1 UTGIFTSOMRÅDE 16 heten inom vård, skola och omsorg, ges 6 000 personer möjlighet att studera på halvtid inom vuxenutbildning eller högskola. Utbildningen skall kunna kombineras med fortsatt arbete på halvtid, s.k. kombinationsutbildning, och deltagarna är berättigade till rekryteringsbidrag för halvtidsstudier. På så sätt avlastas den kommunala ekonomin som kommunerna får ett stöd för sin långsiktiga kompetensförsörjning. Studiestödsformerna särskilt vuxenstudiestöd (SVUX) och särskilt vuxenstudiestöd för arbetslösa (SVUXA) upphörde i och med studiestödsreformen , men lämnades enligt övergångsbestämmelser t.o.m. . Avsikten med bidrag vid korttidsstudier är att via uppsökande verksamhet rekrytera kortutbildade till studier av mindre omfattning för att på så sätt skapa intresse och förutsättningar för en fortsatt längre kompetenshöjande utbildning. Bidrag kan lämnas vid studier i mindre omfattning, dels på grundskole- eller gymnasienivå, dels vid studier om funktionshinder. Vidare kan bidrag lämnas vid studier i vuxenutbildning för utvecklingsstörda (särvux). Stöd lämnas i form av korttidsbidrag, internatbidrag eller bidrag per dag eller timme till studerande inom särvux. Sisus handhar bidraget i den del det avser studier inom särvux och studier som rör funktionshinder eller som är särskilt anpassade för studerande med funktionshinder. LO och TCO administrerar stöden i övrigt. Bidraget vid korttidsstudier och bidraget till studerande inom särvux lämnas per dag med ett belopp som är knutet till prisbasbeloppet. Internatbidraget lämnas med den faktiska kostnaden, dock högst med . 2004/05:1 UTGIFTSOMRÅDE 16 Statsbidrag för teckenspråksutbildning, s.k. TUFF ersättning, kan lämnas för föräldrar till barn som för kommunikation är beroende av teckenspråk. En del av statsbidraget hanteras av och avser anordnandet av utbildningen. Den andra delen avser ersättning till deltagare i utbildningen. Sådan ersättning kan utgå med under vilken deltagaren förlorar arbetsinkomst eller motsvarande på grund av deltagandet i utbildningen. Dessutom kan resekostnadsersättning utgå. CSN hanterar bidraget. Bidrag till vissa funktionshindrade elever i gymnasieskolan (Rg-bidrag) Till studiestödet räknas också bidrag enligt förordningen om bidrag till vissa funktionshindrade elever. Detta bidrag, som administreras av CSN, lämnas till elever dels i utbildning för döva eller hörselskadade, dels i utbildning som är speciellt anpassad för svårt rörelsehindrade ungdomar. Bidrag lämnas för resor, kost och logi samt även för sådana särskilda kostnader i samband med studierna som är merkostnader på grund av funktionshindret. Det lämnas endast för den del av kostnaderna som överstiger den ersättning eleven får i form av sjukersättning eller aktivitetsersättning. Utredningsförslag om förändringar inom studiestödsverksamheten En särskild utredare har haft i uppdrag att göra en samlad analys av den ekonomiska och sociala situationen för studerande på olika utbildningsnivåer under den samlade studietiden inklusive studieuppehåll. Uppdraget har bl.a. inneburit att kartlägga studiemedelssystemets samspel med andra trygghetssystem. Utredningen har även haft i uppdrag att analysera förutsättningarna för att underlätta den ekonomiska situationen för studerande som är familjeförsörjare genom att införa ett barntillägg till studerande. Den studiesociala utredningen har slutfört sitt uppdrag och överlämnat betänkandet Studerande och trygghetssystemen (SOU 2003:130) till regeringen. Betänkandet är föremål för remissbehandling. Som tidigare nämnts har studiehjälpen för elever i gymnasieskolan varit föremål för översyn. betänkande, Ekonomiskt stöd vid ungdomsstudier (SOU 2003:28), har remissbehandlats . Betänkandet bereds i . Studiestöd betraktas enligt EG-rätten som en social förmån. De närmare förutsättningar som styr prövningen av rätten till svenskt studiestöd är främst rådets förordning (EEG) nr 1612/68 av om arbetskraftens fria rörlighet inom gemenskapen och domstolspraxis. I förordningen finns en grundläggande regel om likabehandling i fråga om sociala förmåner.