prop · GT031d10 · 2005-09-20 00:00:00 — Lagen föreslås träda i kraft . beslutade regeringen lagrådsremissen Flyktingskap och förföljelse på grund av kön eller sexuell läggning (dnr 2005/06:1 UTGIFTSOMRÅDE 8 UD2005/32056/MAP). I lagrådsremissen föreslås att personer som känner välgrundad fruktan för förföljelse på grund av kön eller sexuell läggning, och som enligt nuvarande bestämmelser ges skydd som skyddsbehövande i övrigt, i stället skall få skydd som flyktingar. Regeringen har för avsikt att lämna en proposition till . har fått i uppdrag att utveckla och effektivisera samverkan med andra berörda aktörer i enlighet med den centrala överenskommelse om utveckling av introduktionen för flyktingar och andra invandrare som har träffats mellan ett antal myndigheter, och . Verket skall tillsammans med aktörerna identifiera och undanröja hinder för att åstadkomma en sammanhållen introduktion för nyanlända invandrare i arbetsför ålder. Uppdraget skall redovisas i anslutning till årsredovisningen . Regeringen beslutade att även fortsättningsvis skall vara ansvarig myndighet gentemot Europeiska kommissionen i frågor som rör den europeiska flyktingfond som inrättats enligt rådets beslut /904/EG av om inrättande av Europeiska flyktingfonden för perioden 20052010 (SFS 2005:202). beslutade regeringen om en ändring i instruktion (SFS 2005:236). Ändringen innebär att om det i ett ärende hos verket framkommer misstankar om folkmord, brott mot mänskligheten eller krigsförbrytelser, skall anmäla misstankarna till . betänkande med förslag till en ny författningsreglering för behandling av personuppgifter i verksamhet enligt utlännings- och medborgarskapslagstiftningen (SOU 2003:40) har remissbehandlats. Regeringen planerar att överlämna en proposition till . Regeringen tillkallade en nationell samordnare för barn i asylprocessen som uppvisar svåra stressreaktioner i form av stark uppgivenhet (dir. 2004:115). Den nationella samordnaren skall kartlägga och analysera förekomsten av asylsökande barn med svåra stressreaktioner samt utveckla metoder för att tidigt upptäcka barn i riskzonen. 2005/06:1 UTGIFTSOMRÅDE 8 rapport barn med uppgivenhetssymtom kunskapsöversikt och kartläggning (SOU 2005:2) lämnades . En fördjupningsstudie påbörjades och skall presenteras . Regeringen har (dnr UD2005/26449/MAP) fattat ett vägledande beslut i ett enskilt ärende rörande en asylsökande familj med ett barn med uppgivenhetssymptom. beslutade regeringen att ge (dnr UD2005/38406/MAP) i uppdrag att ta fram rekommendationer för att förebygga att barn utvecklar uppgivenhetssymptom samt att utveckla tidiga stödinsatser. I uppdraget ingår också att ta fram rekommendationer för hur barnen skall vårdas och behandlas. roll skall särskilt uppmärksammas. Uppdraget skall redovisas . I departementspromemorian (Ds 2004:54) Mottagande av barn från annat land som kommer till utan medföljande legal vårdnadshavare, s.k. ensamkommande barn, belyses den nuvarande ansvarsfördelningen mellan stat och kommun så som den framgår av främst socialtjänstlagen (2001:453) och lagen (1994:137) om mottagande av asylsökande m.fl. Regeringen beslutade att inhämta Lagrådets yttrande gällande ett lagförslag med en ny ordning för mottagande av barn som kommer till utan medföljande legal vårdnadshavare. Förslagen innebär att det reella mottagandet av ensamkommande barn skall föras över till kommuner som träffat överenskommelse om detta med . Verket skall dock behålla det övergripande ansvaret för mottagandet. Regeringen har för avsikt att lämna en proposition till . och fick (dnr UD2003/58636/MAP) i uppdrag att se över de båda myndigheternas arbete med att verkställa avvisnings- och utvisningsbeslut. Som en uppföljning av detta har myndigheterna fått i uppdrag att redovisa vidtagna åtgärder samt föreslå åtgärder för att minska tiden från ett lagakraftvunnet beslut om avvisning eller utvisning till utresa. Vidare skall myndigheterna föreslå åtgärder som förbättrar samordningen mellan verket och polismyndigheterna nationellt, regionalt och Uppdraget skall redovisas . För att effektivisera arbetet med verkställighet av avvisnings- och utvisningsbeslut är det viktigt med ett nära samarbete med ursprungsländerna. I återtagandeavtal, med 14 länder, regleras procedurer och kriterier för att den ena parten skall återta personer som vistas utan tillstånd på den andra partens territorium. Med finns ett protokoll om samarbete för att fastställa identitet och medborgarskap samt utfärdande av resedokument. Förhandlingar pågår dessutom med ett antal andra länder. I samband med verkställighetsarbetet har även den svenska polisens s.k. sambandsmän en viktig roll. De finns på flera platser i världen, , , , , , , , och . De är oftast stationerade på de svenska ambassaderna och har bl.a. till uppgift att bistå den svenska polisen samt värdlandets polis i internationella ärenden. Arbetet inom EU m.m. Vid Europeiska rådets möte i antogs ett nytt flerårigt arbetsprogram för att gå vidare mot en gemensam lagstiftning på asyl- och migrationsområdet, det s.k. Haagprogrammet. Rådet för inrikes och rättsliga frågor har (2004/512/EG; EUT L 213, , s. 5) beslutat att ett gemensamt viseringsinformationssystem (VIS) för samtliga Schengenstater med uppgifter om viseringar för kortare vistelse skall införas. Syftet med VIS är att förebygga hot mot den inre säkerheten samt underlätta gränskontroll, inre utlänningskontroll och kampen mot bedrägerier. Viseringssystemet skall underlätta uppgiftsutbytet mellan medlemsstaterna beträffande viseringsansökningar och därmed stärka den gemensamma viseringspolitiken, det konsulära samarbetet och samrådet mellan de konsulära myndigheterna. Systemet skall även underlätta identifiering och återsändande av olagliga invandrare samt tillämpningen av Dublinförordningen. presenterade kommissionen ett förslag till förordning som skall utgöra rättslig grund för VIS (KOM (2004) 835 slutlig). I förslaget finns bl.a. bestämmelser om under vilka förutsättningar medlemsstaterna skall utbyta information om viseringsansökningar, vilka uppgifter som skall registreras och hur dessa får användas samt bestämmelser om drift och datasäkerhet. Systemet skall inrättas i två etapper och vara fullt utbyggt . beslutade regeringen att uppdra åt att anpassa dagens elektroniska ärendehanteringssystem till VIS. Regeringen har tillsatt en särskild utredare (dir. 2004:114) med uppdrag att ta ställning till hur rådets direktiv (EUT L 304, 30.9.2004, s. 12, efter ompublicering L 204, , s. 24) om miniminormer för när tredjelandsmedborgare eller statslösa personer skall betraktas som flyktingar eller som personer som av andra skäl behöver internationellt skydd samt om dessa personers rättsliga ställning och innehållet i det beviljade skyddet skall genomföras i . Uppdraget skall redovisas . Direktivet skall vara genomfört . Direktivets huvudsakliga syfte är att garantera att medlemsstaterna tillämpar gemensamma kriterier för att fastställa vilka tredjelandsborgare eller statslösa personer som behöver internationellt skydd samt att garantera att en miniminivå av förmåner är tillgänglig för dessa personer i samtliga medlemsstater. beslutade rådet att förlänga den europeiska flyktingfonden för en ny period, 2005-2010 (EUT L 381. 28.12.2004, s. 52-62). Fonden inrättades 2000 i syfte att utveckla och harmonisera medlemsstaternas insatser för mottagande av asylsökande, asylprövning, integration och frivilligt återvändande. skall fonden särskilt främja genomförandet av bestämmelserna i befintlig och framtida gemenskapslagstiftning inom asylområdet. överlämnades delbetänkandet och fri rörlighet för tredjelandsmedborgare (2005:15). Utredningen har haft i uppdrag att dels ta ställning till hur rådets direktiv (2003/86/EG) om rätt till familjeåterförening skall genomföras i svensk rätt i de delar där det bedömts vara obligatoriskt, dels ta ställning till hur rådets direktiv /109/EG om varaktigt bosatta tredjelandsmedborgares ställning skall genomföras i svensk rätt (EUT L 16, 23.01.2004, s. 44). En princip i det s.k. familjeåterföreningsdirektivet är att en tredjelandsmedborgare som har en mera permanent bosättning i en EU-stat 2005/06:1 UTGIFTSOMRÅDE 8 skall ha rätt att återförenas med medlemmar i kärnfamiljen. Vad gäller direktivet om varaktigt bosatta föreslår utredningen att en ny kategori, varaktigt bosatta tredjelandsmedborgare, införs i svensk rätt. Regeringen har för avsikt att lämna en proposition till . överlämnades betänkandet Unionsmedborgares rörlighet inom EU (SOU 2005:49). Utredningen har haft i uppdrag att lämna förslag till hur EG-direktivet 2004/38/EG om unionsmedborgares och deras familjemedlemmars rätt att fritt röra sig och uppehålla sig inom medlemsstaternas territorier, det s.k. rörlighetsdirektivet, skall genomföras i (EUT L 158, 30.4.2004, s. 77). Utredningen har bl.a. föreslagit att systemet med uppehållstillstånd för unionsmedborgare och deras familjemedlemmar avskaffas. I stället skall begreppet uppehållsrätt, en självständig rätt att uppehålla sig i , införas. Uppehållsrätten omfattar arbetstagare, egna företagare, tjänsteutövare, studerande, arbetssökande, med flera, enligt de närmare förutsättningar som anges i rörlighetsdirektivet. Enligt direktivet har även personer med uppehållsrätt ett visst utökat skydd mot avvisning och utvisning. Förändringar föreslås framför allt i utlänningslagen (1989:529) och utlänningsförordningen (1989:547). Direktivet skall vara genomfört i svensk rätt . I departementspromemorian Tidsbegränsat uppehållstillstånd för offer för människohandel m.fl. (Ds 2005:24) behandlas genomförandet i svensk rätt av rådets direktiv /81/EG om uppehållstillstånd till tredjelandsmedborgare som har fallit offer för människohandel eller som har fått hjälp till olaglig invandring och vilka samarbetar med de behöriga myndigheterna (EUT L 261, , s. 19). I promemorian föreslås bl.a. en tydligare reglering av vilka kriterier som skall gälla för beviljande och återkallelse av tidsbegränsat uppehållstillstånd för en utlänning som medverkar vid förundersökning eller huvudförhandling i brottmål. Promemorian remissbehandlas och direktivet skall vara genomfört i svensk rätt . antog rådet slutsatser om prioriteringar för en framgångsrik gemensam återtagandepolitik. Rådsslutsatserna innehåller bl.a. en redogörelse för vilka kriterier som bör avgöra vilka länder gemenskapen främst bör ingå återtagandeavtal med. 2005/06:1 UTGIFTSOMRÅDE 8 fastställs vilka procedurer och kriterier som skall gälla för att den ena parten skall återta en person som vistas utan tillstånd på den andra partens territorium. Med stöd av artikel 63 (3)(b) i EG- fördraget har rådet givit kommissionen mandat att ingå återtagandeavtal med tredje land för att effektivisera återvändandearbetet. nåddes en politisk överenskommelse om ett direktiv för att underlätta tredjelandsmedborgares inresa och vistelse i medlemsstaterna i forskningssyfte. I direktivet anges villkoren för inresa och vistelse i medlemsstaterna för forskare från tredjeländer som avser att genomföra ett forskningsprojekt inom ramen för ett mottagningsavtal med ett forskningsorgan. antog rådet direktiv /114/EG om villkoren för tredjelandsmedborgares inresa och vistelse för studier, elevutbyte, oavlönad yrkesutbildning eller volontärarbete (EUT L 375, 23.12.2004, s. 12). Syftet med direktivet är att fastställa villkoren för tredjelandsmedborgares inresa och vistelse på medlemsstaternas territorium för en period som överstiger . utreds frågan om genomförandet av direktivet i svensk rätt. Direktivet skall vara genomfört . antog rådet direktiv /82/EG om skyldighet för transportörer att lämna uppgift om passagerare. Syftet med direktivet är att förbättra gränskontrollen och bekämpa olaglig invandring samt terrorism genom att transportörer åläggs att på begäran översända förhandsuppgifter om passagerare på flygplan till behöriga nationella myndigheter (EUT L 261, , s. 24). utreds frågan om genomförandet i svensk rätt. Direktivet skall vara genomfört . är engagerat i den Globala kommissionen om internationell migration (GCIM). Den tillkom och skall överlämna sin slutrapport till generalsekreterare . Kommissionen är oberoende och har i uppgift att föra upp migrationsfrågan på den internationella dagordningen samt att analysera kopplingen mellan migration och andra frågor såsom utveckling, bistånd, mänskliga rättigheter, handel samt nationell och internationell säkerhet. Slutligen skall kommissionen lämna rekommendationer till generalsekreteraren och andra aktörer om hur hanteringen av internationell migration kan förbättras på nationell, regional och global nivå. () har, efter nära samråd med berörda myndigheter inom migrationsområdet, särskilda migrationsattachéer placerade, på 12 utlandsmyndigheter med ett stort antal migrationsärenden. Dessutom finns en tidsbegränsad befattning som återvändandeattaché vid den svenska ambassaden i , med placering i i Kosovo. finns en tillfällig befattning som asylattaché som skall delas mellan ambassaderna i och . En särskild utredare (2003:07) har haft i uppdrag att utvärdera deltagande i och nuvarande ordning för personkontroll vid gränser och inne i landet. överlämnades betänkandet Gränskontrollag effektivare gränskontroll (SOU 2004:11). I betänkandet föreslås en ny lag om gränskontroll där det bl.a. klart framgår att syftet med personkontrollen är såväl migrationspolitiskt som brottsbekämpande och brottspreventivt samt att ansvarsfördelningen mellan de olika berörda myndigheterna tydliggörs. Förslagen bereds inom . Genom lag (2005:429) om god man för ensamkommande barn och ändringar i utlänningslagen (1989:529) som trädde i kraft har skyddet för barn som av flyktingskäl eller andra skäl kommer ensamma till och söker uppehållstillstånd stärkts. antog propositionen Ökad säkerhet i pass m.m. (prop. 2004/05:119, bet. 2004/05:JuU27, rskr. 2004/05:290). I enlighet med propositionens förslag skall bl.a. svenska pass fr.o.m. förses med biometriskt underlag som består av passinnehavarens ansiktsbild. Regeringen har därför uppdragit åt att i samråd med och vidta de åtgärder som är nödvändiga för att de lönade passmyndigheterna utom landet successivt skall kunna erhålla erforderlig teknisk, och av godkänd, utrustning i enlighet med Europeiska unionens råds förordning (dnr UD2005/32781/MAP). Utredningen om och den fria rörligheten överlämnade betänkandet (SOU 2005:34). undersöka möjligheterna att begränsa rätten till bistånd enligt socialtjänstlagen (2001:453) för medborgare från ett annat EU-land som kommer till för att söka arbete. Utredningen föreslår att det i socialtjänstlagen införs en begränsningsregel som innebär att en EU-medborgare som kommer till inte har rätt till bistånd enligt socialtjänstlagen i andra fall än i en akut nödsituation. överlämnades betänkandet Tolkutbildning nya former för nya krav (SOU 2005:37). I betänkandet lämnas förslag till hur kontakttolkutbildningen kan reformeras för att möta de krav som ställs på kvalificerad tolkning framför allt inom rättsväsendet. lämnades en lägesrapport med förslag till hur fler kvalificerade tolkar kan utbildas med start inför den nya instans- och processordningen i utlänningsärenden. har fått i uppdrag att genomföra en särskild utbildningsinsats i enlighet med nämnda lägesrapport och i syfte att säkerställa att det finns tillräckligt många tolkar inför genomförandet av den nya instans- och process- ordningen (dnr U2005/1577/SV). (dir. 2004:21) befolkningsutveckling, arbetsmarknad i förändring, internationell utblick (SOU 2005:50). I uppdraget ingår att skapa ett långsiktigt hållbart regelverk för arbetskraftsinvandring från länderna utanför EU/EES. Kommittén skall också utreda behovet av arbetskraftsinvandring och bedöma de konsekvenser som ytterligare sådan invandring kan få på arbetsmarknaden. I betänkandet redovisas behovet av förändringar av regelverket så att fler av de gäststudenter som kommer till efter studierna kan stanna i för att arbeta. 2005/06:1 UTGIFTSOMRÅDE 8 Målen för migrationspolitiken var att värna asylrätten i och internationellt, upprätthålla en reglerad invandring, samt öka harmoniseringen av asyl- och migrationspolitiken i EU. I arbetet med målens uppfyllande skall verksamheten präglas av rättssäkerhet, humanitet och respekt för individens rättigheter. Utlänningsmyndigheterna har arbetat med att utveckla och stärka rättssäkerheten i handläggningen av ärenden inom migrationspolitiken. Bland annat har ett enhetligt och integrerat arbetssätt införts vid som innebär att alla asylansökningar genomgår en noggrann granskning för att verket tidigt i processen skall kunna fastställa en optimal ärendehantering. Vidare har arbetet med att stärka skyddet för de mänskliga rättigheterna, t.ex. gentemot tortyr och annan omänsklig behandling, ägnats särskild uppmärksamhet. har haft en aktiv roll i EU med att harmonisera lagstiftningen inom migration och asylpolitiken. Asylrätten skall värnas genom en skyndsam och rättssäker prövning av den sökandes skyddsbehov och mottagandet skall vara humant och värdigt. Den totala väntetiden för den asylsökande skall vara högst 12 månader från ansökan till lagakraftvunnet beslut och besluten skall i enlighet med utlänningslagen i normalfallet verkställas . sökte 23 161 personer asyl i . Det är en minskning jämfört med föregående år då antalet var 31 355. Asylsökande från och , forna och utgjorde av de asylsökande 2003 och 2004. Vid utgången av juni månad 2005 hade tagit emot 7 988 nya asylansökningar, vilket är en minskning jämfört med . 2005/06:1 UTGIFTSOMRÅDE 8 Tabell 5.2 Asylsökande 2004 efter medborgarskap Bland de asylsökande 2004 fanns det drygt 10 000 hushåll. I ett hushåll ingår i genomsnitt 2,3 asylsökande. Ensamstående män utgjorde den största gruppen hushåll (). En fjärdedel av alla hushåll bestod av barnfamiljer och de flesta av dem kom från och forna . Av de personer som sökte asyl 1999 fick uppehållstillstånd när deras ärende hade avgjorts slutgiltigt hos såväl som . Bland dem som sökte asyl 2002 beräknas motsvarande siffra vara . Tabell 5.3 Grunderna för beviljade tillstånd till flyktingar m.fl. 2004 Av de som beviljades uppehållstillstånd kom flertalet från , , och , eller var statslösa palestinier samt ryska medborgare. Handläggningstiderna för avgjorda asylärenden hos och har sammantaget ökat . Ökningen av handläggningstiden beror främst på en prioritering av äldre ärenden. Detta har lett till att målet om högst 12 månaders väntetid inte uppnåtts. Tabell 5.4 Handläggningstider hos och 224 (184) 291 (214) 198 (148) 179 (140) Genomsnittsvärde och median (inom parentes). var den genomsnittliga handläggningstiden för såväl som drygt . Antalet öppna ärenden hos har halverats till 12 430, vilket dels kan förklaras av det minskade antalet asylsökande, dels av att resurser för handläggning har förstärkts och möjliggjort att ett relativt stort antal ärenden har avgjorts . En mycket stor del av de som får avslagsbeslut av överklagar beslutet till . Antalet öppna ärenden hos har ökat till 13 200. Antalet personer med slutliga avslagsbeslut i mottagandesystem har ökat till 8 800. var motsvarande antal 10 400. I tabellen nedan redovisas de totala utgifterna för asylprocessen . Asylprocessen omfattar både handläggning av asylansökningar enligt utlänningslagen och mottagande av asylsökande i enlighet med lagen om mottagande av asylsökande m.fl. (LMA). En tydlig uppdelning mellan kostnaderna för handläggning av ärenden respektive mottagandet av asylsökande är inte möjlig att göra . har i rapporten asylprövning (RIR 2004:24) visat att har redovisat utgifter för prövning av ärenden även under anslaget för mottagande av asylsökande. Utgifterna styrs framför allt av hur många asylsökande som kommer till samt hur länge de är registrerade som asylsökande i mottagandesystem. Tabell 5.5 Utgifter inom asylprocessen Utgifterna för utresor för avvisade och utvisade har ökat . Den årliga procentuella ökningstakten var . Ökningen beror bl.a. på att antalet avgjorda ärenden och antalet avslag har ökat. Den genomsnittliga utgiften per resa ökade . Prövning av ansökan (första instans Beslut om uppehållstillstånd eller avvisning skall i första instans fattas , från det att ansökan kommit in till . Särskild vikt skall under ärendets handläggning fästas vid att försöka klarlägga den sökandes identitet. har organiserat sin verksamhet i en s.k. snabbrespektive normalprocess. I snabbprocessen (transit) behandlas de ärenden som verket bedömer kan vara uppenbart ogrundade eller som skall handläggas av något annat EU-land enligt Dublinförordningen eller ett s.k. tredje land, dvs. annat land än hemlandet. Övriga ärenden behandlas i normalprocessen. Öppna överklagade asylärenden vid avgjorde 35 308 asylärenden, vilket är fler än 2003 och 2005/06:1 UTGIFTSOMRÅDE 8 ärendebalansen minskade därmed med 11 513 ärenden. Antalet öppna asylärenden hos verket har nästan halverats , från cirka 24 000 till 12 400 ärenden. Totalt avgjordes av ärendena 2004. Motsvarande siffra 2003 var . januarijuni 2005 hade 7 988 personer ansökt om asyl i . hade fattat beslut i 11 840 ärenden, varav . Den genomsnittliga handläggningstiden för grundärenden vid var . hade vid utgången av juni månad 8 808 öppna ärenden för beslut. fick utökade resurser för att kunna handlägga äldre ärenden. Detta ledde till att verket avgjorde 3 100 sådana ärenden. Antalet ärenden som är har mer än halverats. Dessa ärenden kommer att prioriteras. De största grupperna med öppna ärenden kommer från , forna , samt och . Dessa utgör av de öppna ärendena. sökte 6 547 barn asyl i . Av dessa var 388 ensamkommande barn, dvs. barn från annat land som kommer till utan legal vårdnadshavare. Övriga barn sökte asyl tillsammans med minst en förälder eller någon annan vårdnadshavare. Antalet asylsökande barn har minskat det totala antalet med knappt en fjärdedel och de ensamkommande med nästan en tredjedel. Merparten av de ensamkommande barnen kom från , och , , samt . januarijuni 2005 hade 169 ensamkommande barn sökt asyl i . I asylutredningar som rör ensamkommande barn skall beslut om uppehållstillstånd eller avvisning fattas . Handläggningstiden för ärenden rörande ensamkommande barn minskade . hade 39 ärenden en längre handläggningstid än regeringens mål . var motsvarande siffra 163 ärenden. av ärendena avgjordes 2003. Vid utgången av 2003 var 102 ärenden 2005/06:1 UTGIFTSOMRÅDE 8 och vid utgången av 2004 var motsvarande antal 14. Handläggningstiden för ärenden rörande barnfamiljer var mot året innan. Tabell 5.7 Asylärenden barn utan vårdnadshavare 2003- 2004 Tabell 5.8 Antalet registrerade personer samt vistelsetiden i mottagandesystem Registrerade per den 31/12 Antal registrerade (genomsnitt) Vistelsetid, dagar (genomsnitt) Antalet asylsökande i mottagandesystemet minskade med för att uppgå till 38 869. Det genomsnittliga antalet registrerade asylsökande förändrades endast marginellt men beräknas minska med cirka 4 500 . Av dessa personer bodde ungefär hälften på någon av medan hälften valde att ordna sitt boende på egen hand (s.k. eget boende). Av dem som bor i eget boende fanns över hälften i landets tre storstadsregioner. Minskningen av antalet registrerade i mottagandesystemet har inneburit att ett stort antal platser inom verkets anläggningsboende har avvecklats. Den genomsnittliga vistelsetiden, dvs. tiden från ansökan inklusive handläggning och beslut till antingen kommunplacering vid uppehållstillstånd eller återvändande vid avslag, i mottagandesystemet var 2004. Jämfört med 2003 innebär det en ökning . Ökningen av vistelsetiden är huvudsakligen hänförlig till svårigheter med vissa utlänningars återvändande. Den genomsnittliga vistelsetiden för irakier var 2004 (). var den genomsnittliga vistelsetiden för irakier . var 33 779 personer registrerade i mottagandesystemet. Den genomsnittliga vistelsetiden har ökat . Antalet asylsökande som skall återvända, dvs. har lagakraftvunna avvisningsbeslut, har ökat.