prop · GS0375 · 2005-03-18 00:00:00 — Regeringens skrivelse 2004/05:75 Redogörelse för behandlingen av skrivelser till regeringen . Regeringen överlämnar denna skrivelse till . I skrivelsen lämnar regeringen en redovisning av de beslut regeringen fat- tat med anledning av de riksdagsbeslut som meddelats i skri- velser till regeringen. Redogörelsen omfattar huvudsakligen regerings- beslut 1 januari31 . Vidare lämnar regeringen vissa uppgifter om antalet gällande författ- ningar samt arbetet med regelförbättring och språkvård. Regelförbättring, språkvård och information om regelverket . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 16 Justitiedepartementet . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 18 Utrikesdepartementet . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 41 Försvarsdepartementet . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 50 Socialdepartementet . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 57 Finansdepartementet . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 75 Utbildnings- och kulturdepartementet . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 104 Jordbruksdepartementet . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 116 Miljö- och samhällsbyggnadsdepartementet . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 122 Näringsdepartementet . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 131 Miljö- och jordbruksutskottet . Sammansatta utrikes- och försvarsutskottet . Sammansatta utrikes, miljö- och jordbruksutskottet . . . . . . . . . . . Utdrag ur regeringsprotokollet . . . . . . . . . . . . . . . Regeringens skrivelse med redogörelse för behandlingen av har regeringen lämnat redogörelser till för vilka åt- gärder regeringen har vidtagit med anledning av olika beslut, senast i skr. 2003/04:75. Redogörelsen är knuten till de skrivelser i vilka meddelar regeringen sina beslut. Redogörelsen upptar samtliga riksdagsskrivelser från det senaste kalenderåret som är ställda till rege- ringen, men även äldre riksdagsskrivelser som inte har rapporte- rats som slutbehandlade av regeringen har tagits med. Utöver själva redogörelsen för riksdagsskrivelsernas behandling har regeringen i de senaste årens skrivelser lämnat redovisningar av regelbe- ståndet och regelregistreringen (senast skr. 2003/04:75 s. 513). Sådana redovisningar lämnades i budgetpropositionerna (t.o.m. i bil. 2 Gemensamma frågor och i bil. 8 Finans- departementet). 1995 utökades dessutom skrivelsen med information om regelverket och en redogörelse för det pågående reformarbetet avseende reglers kvalitet och språkvård. har upprättats en ny redogörelse för behand- lingen av skrivelser till regeringen. Den nu sammanställda re- dogörelsen avser huvudsakligen sådana åtgärder som vidtagits under ti- den 1 januari31 . För att underlätta för riksdagsutskotten att vid sitt utvärderings- och uppföljningsarbete få en så aktuell bild som möjligt har redovisningen fått omfatta även vissa regeringsbeslut från ti- den efter den egentliga redovisningsperiodens utgång. Detta förfarande har använts om riksdagsskrivelserna därigenom har kunnat rapporteras som slutbehandlade. Liksom tidigare är redogörelsen uppställd departementsvis, som regel efter det departement riksdagsskrivelsen har ställts till. En sådan princip kan dock inte upprätthållas fullt ut. Vissa departement har upphört eller ändrat namn och även med i övrigt bibehållen departementsorganisation har ärendegrupper flyttats mellan olika departements verksamhetsområden. I sådana fall redovisas riksdagsskrivelserna under de departement som är ansvariga för beredningen av sakfrågorna enligt uppdelningen i bilagan till förordningen (1996:1515) med instruk- tion för (omtryckt och ändrad 2004:1254). Inom varje departements område har material grupperats i fyra huvud- avsnitt, nämligen först de äldre riksmötena, därefter riksmötena /03 och 2003/04 och sist tiden fram till juluppehållet av det nu pågående /05. Redovisningen omfattar alla till regeringen ställda riksdagsskrivelser fr.o.m. nr 134 /04 t.o.m. nr 144 /05. Redovisningen omfattar vidare de riksdagsskrivelser från tidigare riks- möten som inte har redovisats som slutbehandlade. ringen och uppföljningen av beslut tilldrar sig regeringens åt- Skr. 2004/05:75 gärder med anledning av tillkännagivanden till regeringen ett De moment i utskottsbetänkandena som innehåller såda- na tillkännagivanden utmärks i redovisningen med en asterisk (*). De departementsvisa avsnitten kompletteras med två register. Ett är kronologiskt uppställt och innehåller hänvisningar om var i redogörelsen varje riksdagsskrivelse återfinns, uppgift om vilket riksdagsutskott som berett ärendet och om regeringen har slutbehandlat skrivelsen eller ej. I det andra registret, som innehåller samma sakuppgifter, är riksdagsskri- velserna grupperade efter de utskott där ärendena beretts. Ett väsentligt inslag i redogörelsen för behandlingen av riksdagsskri- velserna utgör lagstiftningsärendena och regeringens utfärdande av lagar eller beslut om förordningar. Många av förordningarna är grun- den för en omfattande normgivning på myndighetsnivå. Därför lämnas i detta sammanhang en aktuell redovisning av regelbeståndet och registre- ringen av regler. Stort avseende fästs vid regelfrågor och konsekvenser av regler. bedrivs ett omfattande arbete med att ompröva regler i takt med att resultat- och målstyrningen utvecklas. Syftet med detta ar- bete är främst att bättre anpassa reglerna till de aktuella målen för verk- samheterna men även att så långt det går begränsa antalet regler. Till re- gelarbetet hör också att få en bättre struktur i reglerna och ett enkelt och klart språk. Inledningsvis redovisas därför information om regelverket samt arbetet med regelförbättring, språkvård och det offentliga rättsin- formationssystemet. Regelförbättring, språkvård och det offentliga rättsinforma- arbetar kontinuerligt med frågor om enhetlighet och hög kvalitet i lagstiftningen. betet genom granskning av textutkast till regerin- Texter som granskas är lagrådsremisser, propositioner, skri- velser till , förordningar, kommittédirektiv och lagar inför kun- görande i SFS. Varken trycklov, överlämnande till Lagrådet eller offentliggörande på annat sätt får ske innan granskningen ägt rum. Granskningen av texterna inriktas på konstitutionella frågor, andra centrala rättsliga frågor, författningstekniska frågor samt på språkliga frå- I konstitutionellt hänseende skall de granskade texterna uppfylla rege- ringsformens krav på remissbehandling och lagrådsgranskning. diganden för regeringen, kommunerna och myndigheterna skall vara kor- rekt utformade och myndighetsutövning får inte överlämnas till enskilda organ utan lagstöd. Andra centrala rättsliga frågor som granskas är om förslagen leder till några betänkliga retroaktiva verkningar från rättssäkerhetssynpunkt och vilka konsekvenser som ett förslag får för tillämpningen av förvaltnings- lagens (1986:223) grundläggande regler. Författningstekniken granskas så att den är genomtänkt, klar och en- Detta gäller särskilt vid genomförandet av EG-rätten i . I språkligt hänseende lämnas förslag till ett överskådligt och effektivt Förslag lämnas även på rubriker, meningsbyggnad, lämplig terminologi och ett enhetligt skrivsätt. skall hålla hög allmän kvalitet och vara begripliga. Målet är att språket i författningarna skall vara klart och enkelt. Arbetet med granskningen beskrivs i stora drag i Statsrådsberedning- ens (SB) PM 1996:6 Hur granskningsenheten granskar delningar. granskningen används SB:s PM 1995:2 Att styra genom regler? lista för regelgivare. Detaljerade riktlinjer för den formella utformningen av författningar finns i Gröna boken (Ds 1998:66). granskningsarbete beskrivs översiktligt i SB:s PM 1994:2. den språkliga granskningen av författningar används bl.a. SB:s PM 1994:4 Några riktlinjer för författningsspråket. Samtliga PM finns intag- na i SB:s riktlinjer (Ds 1998:52). anordnar regelbundet särskilda utbildningar i propo- sitions- och författningsskrivning. Reglers effekter för företags villkor Samtliga förslag till nya eller ändrade författningar som kan ha effekt på små företags villkor skall föregås av en konsekvensanalys inom Reger- ger råd och stöd i detta regelförbätt- Analyserna redovisas i regeringens propositioner och dess- förinnan i eventuella lagrådsremisser. Verket för näringslivsutveckling, , har ett särskilt ansvar för Skr. 2004/05:75 det arbete med regelförbättring som bedrivs utanför . Arbetet bedrivs förebyggande såväl som genom att myndigheterna konti- nuerligt ser över sina författningar. gav regeringen och ett stort an- tal andra myndigheter i uppdrag att gå i genom de lagar, förordningar och myndighetsföreskrifter som berör företagande. Uppdraget har redovisats i regeringens handlingsprogram för minskad administration för företagen m.m. (skr. 2004/05:48). I regeringens skrivelse beskrivs arbetet att mäta de kostnader företagen har för administration till följd av regelverken. Vidare beskrivs regerin- gens mål för moderniserings- och utvecklingsarbetet i statsförvaltningen (24-timmarsmyndigheten) samt det arbete med regelförenkling för före- tagen som har genomförts . Slutligen innehåller skrivelsen en redovisning av arbetet med regelförenkling sett ur ett internationellt per- spektiv. Förenkling av ny lagstiftning inom Europeiska unionen , kommissionen, rådet och har vidtagit åtgärder i syfte att förbättra reglerna inom Euro- peiska unionen. riktade vid ett möte i en uppma- ning till kommissionen, parlamentet och rådet att avtala med varandra om arbetet med regelförbättring. Ett interinstitutionellt avtal för bättre lagstiftning ingicks och ratificerades (12175/03 POLGEN 56). Det innehåller be- stämmelser om bl.a. samråd och konsekvensanalyser samt ett utkast till det som kallas för ett snabbspår för förenklad lagstiftning. Syftet med ett snabbspår för förenklad lagstiftning är att möjliggöra tillfälliga beslutsstrukturer som innebär att man på ett snabbare sätt än i den vanliga beslutsprocessen kan anta rättsakter som konsoliderats och alltså inte ändrats till sitt innehåll. kan föråldrade akter upphä- vas. Kommissionen beslutade om en handlingsplan för regelför- bättring inom Europeiska unionen (KOM (2002) 278). Kommissionen beslutade vid samma tillfälle om minimiriktlinjer för samrådsförfaranden och även att analyser skall utföras av ett lagförslags sociala, ekonomiska och ekologiska effekter. Handlingsplanen, riktlinjerna och beslutet om konsekvensanalyser bygger till stor del på innehållet i den rapport om re- gelförenkling som den s.k. Mandelkerngruppen lade fram 2001 (Bättre lagstiftning, KOM (2003) 770 slutlig). Kommissionen publicerar i sitt årliga arbetsprogram de förslag som kommer att föregås av den nya analysmodellen. Rådet har följt upp vissa frågor om regelförbättring inom ramen för det ordinarie rådsarbetet. har bl.a. uttalat att en särskild rådsarbetsgrupp bör tillsättas för att följa upp kommissionens handlingsplan. Andra frågor har inkluderats i det interinstitutionella avta- let (12175/03 POLGEN 56). Det pågår en diskussion om dels på vilket sätt rådet Skr. 2004/05:75 skall kunna ta hand om kommissionens konsekvensanalyser på ett bättre sätt, dels hur rådet, och även , skall göra konsekvensanalyser på väsentliga ändringar och tillägg till kommissio- nens förslag. För att pröva om det sistnämnda skulle kunna fungera i praktiken har ett pilotprojekt inletts i rådet. Som pilotprojekt har det s.k. batteridirektivet valts, och det nederländska ordförandeskapet har presen- terat en konsekvensanalys av rådets ändringar och tillägg till kommissio- nens förslag. Initiativ inom Europeiska unionen för att förenkla gällande lagstiftning Initiativen i kommissionens handlingsplan handlar om hur ny lagstiftning på gemenskapsnivå skall bli bättre. Följande kan nämnas när det gäller förenkling av gällande lagstiftning. Simpler Legislation in the Internal Market, SLIM, är ett program för förenkling av gällande lagstiftning som startade . om prydnadsväxter till direktiv om mervärdesskatt har behandlats i ar- betsgrupper som lämnat förslag på förenklingar. kommissionen, efter omarbetning, presenterat för rådet och parlamentet. Denna metod har visat sig vara både resurskrävande och tidsödande. Ändringarna betraktas nämligen som nya förslag som måste behandlas i rådet och parlamentet i ordinarie ordning. SLIM har numera kompletterats med ett flerårigt program för förenk- ling av det gällande regelverket. Programmet, som presenterades i febru- ari 2003, skall leda till en minskning av antalet sidor i regelverket, som i dag uppgår till ca 97 000. Avsikten med åtgärderna i programmet är att volymen skall minska . Innan förslagen presenteras är det också viktigt att det utförs både en redaktionell och en språklig översyn. Även innehållsmässiga ändringar kan förväntas, dock inte lika djupgåen- de som förslagen från SLIM. Förenklingarna är tänkta att kunna beslutas snabbare än vanliga förslag till nya regler. Förutsättningen för att kunna anta dessa förenklade rättsakter är att kärnan i lagstiftningen lämnas I sådant fall behövs inga förhandlingar i rådet och parlamentet. Det interinstitutionella avtalet syftar bl.a. till att skapa förutsättningar för detta s.k. snabbspår i lagstiftningsprocessen. De irländska och nederländska ordförandeskapen uppmanade i slutet av sina ministerkollegor i konkurrenskraftsrådet att ge in för- slag på regler som kan förenklas. Fokus hos förslagen skulle ligga på reg- ler som ger en onödigt stor administration för företagen. nat en lista på 32 förslag från ett antal myndigheter och från Regerings- Sammanlagt har medlemsländerna lämnat 330 förslag. Vid rådsmötet antog konkurrenskraftsrådet en lista på 15 förenklingsförslag som kommissionen uppmanas att prioritera i sitt rullande förenklingsprogram. Rådet har också identifierat på vilket sätt förenklingarna kan ske utan att innehållet urholkas. på de förenklingsförslag som medlemsstaterna skickat in och täcker för företagen relevanta områden, t.ex. statistik, inre marknad, miljö och jord- Europeiska företagspanelen (European Business Test Panel) är ett initia- tiv av kommissionen för att förbättra och förenkla gemenskapens regler. Målsättningen är att panelen skall bestå av ca 3 000 företag, varav 126 skall vara svenska. kommer regelbundet (sex till ) att få ta del av förslag till ny europeisk lagstiftning och ges tillfälle att lämna synpunkter på t.ex. vilka administrativa bördor och kostnader som försla- gen skulle kunna ge upphov till. Urvalet av företag är slumpmässigt för att säkerställa ett fullgott resultat av konsultationerna. Panelen saknar än- nu ca 700 företag men har använts . Regelförenkling utanför Europeiska unionen Inom har värdet av enklare och bättre regler fram- hållits. checklista1 med frågor för regelförenkling är också ut- gångspunkten för en motsvarande checklista från . deltar aktivt i arbete med regelförenkling, t.ex. genom möten inom PUMA:s () olika ar- betsgrupper. pågår ett arbete med att uppdatera två OECD-rekom- mendationer med anknytning till regelförenklingsarbetet2. Liksom inom EU har arbetet med regelreformering inom med tiden kommit att bedrivas allt bredare och omfattar betydligt mer än regelförenkling i dess snävare betydelse. Exempelvis studerar man de regelskapande och tillämpande institutionernas betydelse för utvecklingen av väl fungerande och ändamålsenliga regelsystem. granskar sina medlemsländers regelförbättringsarbete efter an- mälan från landet i fråga (). Av de nor- diska länderna har redan genomgått en granskning. Gransk- ningen av och avslutades . Den har lämnat in en ansökan till om att genomgå en granskning. har diskussioner förts med om granskningen. Inriktningen är att arbetet kommer att påbörjas . Inom ramen för granskningen skall cirka 50 till 100 inter- vjuer utföras med företrädare för , berörda myndighe- ter, näringslivet, forskarvärlden m.m. Granskningen görs dels på en övergripande nivå, dels inom ett par ut- valda sektorer. Sektorerna granskas ur konkurrenspolitiskt perspektiv och ur ett regelförenklings- och regelkvalitetsperspektiv samt i fråga om prin- ciperna för fria och öppna marknader. Reference Checklist for Regulatory Decision-making, 1995. 1997 Policy Principles on Regulatory Reform och 1995 Recommendation on Improving the Quality of Government Regulation including the Reference Checklist for Regu- Språkvård för bättre offentliga texter Ett klart och enkelt språk är avgörande för regelkvaliteten och för en väl fungerande kommunikation mellan myndigheter och medborgare, såväl nationellt som inom EU. I finns språkexperter knutna till De arbetar, förutom med den språkliga granskningen av bl.a. lag- och förordningstexter, även med rådgivning, utbildning och annan vägledning i textarbetet. expert finns också hos förvaltningsavdelningens enhet kommittéservice. Språkexperten där ger råd om betänkandenas utformning under hela text- produktionen och kan på så sätt medverka till en hög kvalitet på be- slutsunderlagen redan i början av lagstiftningsprocessen. deltar även som experter i vissa kommittéer som har till uppgift att arbeta om komplicerad lagstiftning, bl.a. på socialförsäkringsområdet. Språkexperterna medverkar i de handböcker och promemorior från Statsrådsberedningen där språk- och textfrågor ingår. ny utgåva av Svarta listan ut (SB PM 2004:1). Den innehåller ord och fraser som kan ersättas i författningsspråket. Ett fyrtiotal ord och fraser Även en sjätte utökad upplaga av Myndigheternas skriv- regler (Ds 2004:45) publicerades . andra rekommendationer från språkexperterna finns tillgängliga på webbsidorna Klarspråk på adressen //klarsprak. En av språkexperterna ägnar sig även åt den s.k. EU-språkvården, som Särskilda kontaktpersoner i EU-språkliga frågor har utsetts på alla departement och på ett 40-tal myndigheter, och genom dem kan översättarna i EU:s institutioner snabbt få råd i t.ex. termfrågor. EU-språkvården förmedlar också termfrågor till andra språkvårds- och terminologiorgan i och för att få till stånd enhetliga re- Rekommendationer och annan viktig information läggs ut på webbsi- dorna Klarspråk, som har en särskild avdelning för EU-språk. t.ex. de handledningar och riktlinjer som gäller för EU-texter. tan för hur svenska deltagare i EU:s arbetsgrupper kan lämna synpunkter på översättningarna och originaltexterna uppdaterades . mensam praktisk handledning för utformningen av gemenskapslagstift- ning (), som institutionerna publicerade i slutet av 2003, finns nu också tillgänglig på webben. Det gäller också Språkråd från rådet, som är översättarnas egna rekommendationer och som tas fram i samarbete med EU-språkvården. I EU-språkvårdens uppgifter ingår att följa regelförenklingsarbetet i EU, bl.a. uppföljningen av det interinstitutionella avtalet Bättre lagstift- ning (12175/03 POLGEN 56). Det är viktigt att för fram språklig och redaktionell bearbetning som en viktig metod för att förbättra EU- Även granskning av förslag till viktiga EU-rättsakter och utbildning av svenska EU-handläggare om hur rättsakterna kan skrivas på ett klarare sätt är viktiga uppgifter för EU-språkvården. Ett av de gransk- ningsuppdrag som har genomförts är översättningen av fördraget om en Betänkandet Mål i mun Förslag till handlingsprogram för det svens- ka språket (SOU 2002:27) från språket bereddes av en interdepartemental arbetsgrupp i , där en av språkexperterna ingår. I budgetpropositionen anges att re- geringen skall återkomma till i ärendet . I betänkan- det finns en rad förslag som rör svenska språkets ställning i EU och stö- det till myndighetsspråkvården. Bland annat föreslås att de statliga myn- digheterna ges ett tydligare ansvar för sitt eget språkvårdsarbete och att det centrala stödet till myndighetsspråkvården utökas till nya områden och förstärks. Klarspråksgruppens verksamhet föreslås bli flyttad till en ny myndighet, språkråd. Klarspråksgruppen (Fi 1994:A) har regeringens uppdrag att främja språkvårdsarbete hos myndigheterna. Gruppen har skapat en växande in- sikt om språkets betydelse för effektiviteten i verksamheterna, för demo- kratin och för rättssäkerheten. Priset Klarspråkskristallen delades ut på konferen- sen Språk och teknik i samklang . Information om myndighe- ternas arbete för effektivare texter finns i gruppens informationsblad Klarspråksbulletinen, som ges ut med fyra nummer . En annan vik- tig kanal är Klarspråksgruppens, språkexperternas och EU-språkvårdens webbsidor, som fått en ny utformning i samband med att re- geringens webbplats arbetats om. Överföringen av det omfattande mate- rial som tidigare fanns på webbsidorna är tidsödande och sker successivt. En utveckling av det webbaserade klarspråkstestet fortsatte . Det kommer att anpassas på ett tydligare sätt till särskilda texttyper, näm- ligen förvaltningsbeslut och rapporter. En särskild handledning för testets användning har tagits fram. Testet bygger på det diagnosinstrument som Statskontoret på regeringens uppdrag presenterade i rapporten väg mot ett bättre myndighetsspråk (Statskontoret 2001:18). Klarspråksgruppens sekreterare föreläste om klarspråk på flera myn- digheter . Gruppen var också representerad vid den tredje nor- diska klarspråkskonferensen språk for alle, som arrangerades av Norsk språkråd. Det svenska klarspråksarbetet ses som ett föredöme för alla nordiska länder och är i blickpunkten också i inter- nationella sammanhang. En av språkexperterna föreläste vid i Tri- este om harmonisering av nationell lagstiftning med och principer för god lagstiftningsteknik. inbjöds också till för att informera om det svenska klarspråksarbetet på en konferens i bör- jan av oktober, då ett ambitiöst klarspråksprojekt lanserades där. Projek- tet Lenguaje Ciudadano (medborgarspråk) är en satsning av den mexi- kanska regeringen för att få klarare och begripligare författningar och förbättrad information till medborgarna. Drygt 750 tjänstemän deltog i konferensen. Det offentliga rättsinformationssystemet (Lagrummet) Det offentliga rättsinformationssystemet utvecklas och förnyas kontinuer- ligt. är i huvudsak all information som skall ingå i systemet tillgänglig genom en gemensam ingångssida på Internet: Rättsinformationssystemet innehåller föreskrifter av Skr. 2004/05:75 olika slag, både sådana som publiceras i och sådana som publiceras i någon myndighets författningssamling. Systemet innehåller också förarbeten till lagstiftning, rättspraxis och visst internatio- nellt material. öppnades möjligheter för att låta systemet omfatta vägledande domstolsavgöranden i sin helhet och inte endast korta referensuppgifter om dessa avgöranden. Även kommuner och landsting har möjlighet att ansluta sig till rättsinformationssystemet, men det har ännu inte skett. Nästan all information i rättsinformationssystemet tillhandahålls utan avgifter. Detta är betydelsefullt ur ett demokratiskt perspektiv. Rättsinformationen finns i ett stort antal databaser runt om i landet. In- nehållet i systemet är dock med teknikens hjälp tillgängligt för användar- na på ett enhetligt och samlat sätt via den gemensamma ingångssidan Lagrummet på Internet. Varje offentligt organ som deltar i rättsinformationssystemet ansvarar för att informationen sprids elektroniskt och att den är korrekt och aktu- ell. För samordningen av rättsinformationssystemet finns det en samord- ningsmyndighet, som är Statskontoret. Inom sa- mordningsmyndigheten finns det ett råd med högst 14 ledamöter, som re- presenterar de deltagande myndigheterna. Ständiga representanter i detta råd är , och Statskontoret. Ytterligare fem myndigheter ingår i rådet för en begränsad tid. har det inom gjorts en översyn av syste- met. Resultatet av översynen har presenterats i promemorian Den fortsat- ta utvecklingen av rättsinformationssystemet (dnr Ju2003/5219). Prome- har sänts till ett 50-tal remissinstanser för synpunkter.