prop · GT0349 · 2005-12-15 00:00:00 — Regeringens skrivelse 2005/06:49 Regeringens redogörelse för regelförbättringsarbetet Skr. Regeringen överlämnar denna skrivelse till . I skrivelsen lämnas en redogörelse för regeringens arbete med regel- förbättring och framåt och särskilt uppföljningen av rege- ringens handlingsprogram för minskad administration för företagen som presenterades i regeringens skrivelse 2004/05:48 Regeringens handlings- program för minskad administration för företagen m.m. Handlingspro- grammet skall vara genomfört under innevarande mandatperiod. Vidare redovisas det arbete med förbättrade regler för företagen som genomförts samt de förslag på nya åtgärder som inkommit från myndig- heter och departement. Skrivelsen innehåller också en redogörelse av utförda mätningar av företagens administrativa börda och de mål som satts upp med anledning av resultatet av dessa mätningar. Arbetet med ett samlat grepp om regelförbättringsarbetet presenteras. Även en redovisning av arbetet med regelförbättring sett ur ett interna- tionellt perspektiv återfinns i skrivelsen. 1 Regeringens regelförbättringsarbete /2005 och framåt ... 1.2Inriktningen på regelförbättringsarbetet i Regerings- Mätningar av företagens administrativa börda Nuteks arbete med mätningar av företagens granskning av regelreformeringsarbete.... Regelförbättring ur ett internationellt perspektiv................ Regelförbättring inom EU .............................. Resultatet av regelförbättringsarbetet ........................... Exempel på myndigheternas arbete med att minska den administrativa bördan .................. Myndigheternas slutsatser av arbetet med Nya, ändrade och upphävda föreskrifter och Redovisning av det fortsatta arbetet med handlingsprogrammet för minskad administration för företagen m.m. .................................... Redovisning av handlingsprogrammet ............................. 19 nya åtgärder läggs till i handlingsprogrammet............. Nya metoder ger ett samlat grepp om regelförbättring ................... Ett handlingsprogram blir en handlingsstrategi ................ 24 framåtriktade åtgärder.................................................. Bilaga 1 Uppföljning av handlingsprogrammet för minskad administration för företagen m.m..45 Utdrag ur protokoll vid regeringssammanträde 2004/2005 och framåt I budgetpropositionen (prop. 2004/05:1, s. 45) betonar rege- ringen vikten av att säkerställa ett enkelt regelverk för företagande. Vi- dare anger regeringen att granskningen av nya regler ur ett småföretagar- perspektiv fortsätter att utvecklas och ges mer resurser. Verket för näringslivsutveckling () bistår regeringen i arbetet ge- nom att ge råd och stöd till myndigheterna i deras arbete med konse- kvensanalyser, 7 a § 2 förordningen (2000:1178) med instruktion för Verket för näringslivsutveckling. fortsätter arbetet inom med att granska nya och ändrade lagar och förordningar. Regeringen gav samtliga departement i uppdrag att gå igenom de lagar och förordningar som berör företagandet och som respektive departement ansvarade för. Sammanlagt 46 myndigheter un- der regeringen fick i uppdrag att göra en genomgång av myndigheternas egna föreskrifter och allmänna råd. I uppdragen till såväl departementen som myndigheterna ingick att redovisa alla åtgärder som skulle komma att genomföras för att förbättra servicen och minska företagens administrativa kostnader. I regeringsbeslutet angavs att samråd borde ske med representanter för näringslivet. Handlingspro- grammet redovisades i regeringens skrivelse 2004/05:48 Regeringens handlingsprogram för minskad administration för företagen m.m. Med anledning av regeringens skrivelse konstaterade näringsutskottet att re- geringen bedrev ett ambitiöst regelförenklingsarbete och att utsikterna var goda för att de mål och ambitioner som kom till uttryck i tillkännagivande om intensifiering av regelförenklingsarbe- tet skulle komma att uppnås (bet. 2004/05:NU10). I och med att det omfattande handlingsprogrammet tagits fram har ar- betet med regelförbättring breddats, fördjupats och intensifierats och om- fattar åtgärder både på myndighets- som departementsnivå. De mätningar av företagens administrativa kostnader som görs tillsammans med när- ingslivet parallellt med ett omfattande erfarenhetsutbyte med andra län- der, blir ett viktigt verktyg i det fortsatta arbetet med förbättrade regler för företagande. Kvantitativa mål har formulerats och kommer därmed också att utgöra viktiga pådrivande verktyg i arbetet med bättre regler. Regeringen har tidigare aviserat att en redovisning av det pågående ar- betet med regelförbättring skulle komma att ske i en särskild skrivelse till . Denna skrivelse utgör regeringens redovisning av regeringens arbete med regelförbättring och det samlade handlingsprogrammet. I avsnitt 1.2 beskrivs inriktningen på arbete med förbättring av regler och lämnas en redovisning av mätningar och mål. Den förestående granskningen av och utveck- ling (), behandlas i avsnitt 1.3. I avsnitt 1.4 beskrivs regelförbätt- ringsarbetet ur ett internationellt perspektiv. I avsnitt 2 redovisas resul- tatet av arbetet med bättre regler både inom Regeringskans- Skr. 2005/06:49 liet och vid myndigheterna. Avsnitt 3 innehåller departementens och myndigheternas redovisning av det fortsatta arbetet med handlingspro- grammet. Slutligen i avsnitt 4 beskrivs nya metoder som ger ett mer samlat grepp om arbetet med regelförbättring. 1.2Inriktningen på regelförbättringsarbetet i Regelförbättringsarbete är ett långsiktigt och komplext arbete. Det utgör en viktig del i regeringens aktiva arbete för att göra vardagen enklare för företagen. Genom att förbättra lagar och andra författningar så att de lät- tare kan följas av företagen och på så sätt ta mindre av företagens tid och resurser i anspråk ökar företagens konkurrenskraft och tillväxt. Underlag för att kunna sätta upp konkreta målsättningar och milstolpar för uppfölj- ning av regelförbättringsarbetet är därvid viktiga verktyg för att kunna skapa förutsättningar för tillväxt vilket är grunden för offentlig och privat välfärd. En avvägning mellan syftet med en regel och nyttan med res- pektive kostnaden av att följa regeln är en viktig ansats vid utformningen av regler. Av detta följer att arbetet med regelförbättring inte kan bedri- vas som en isolerad företeelse vid utformningen av regelverket utan måste utgöra en integrerad del i den arbetsprocess som leder fram till nya eller förändrade regelverk. Det är också en fråga om att skapa en effektiv hantering av inrapportering av uppgifter från företagen för att på så sätt minska tidsåtgången både för företag och myndigheter. Övergången till elektronisk inrapportering och uppgiftshämtande kan därför rätt hanterad underlätta själva överföringen av information. 1.2.1Mätningar av företagens administrativa börda m.m. I regeringens arbete med regelförbättring har arbetet med att ta fram en mätmetod standardkostnadsmetoden varit ett viktigt delmål. Med denna metod kan man se exakt vilka regler i en lag som är mest administ- rativt kostsamma för en företagare att följa. Mätningarna ger en detalje- rad bild av kostnadsbilden vid en viss given tidpunkt och genom uppda- teringar av mätningen kan man följa kostnaden över tiden. Resultatet skall dock inte ses som en fullgörandekostnad utan som en uppskattning av normaleffektiva företags administrativa kostnad kopplad till lagstift- ningens informationskrav. Syftet med mätningarna är att skapa ett verk- tyg för regelförbättring. De arbetssätt som används vid mätningarna och resultaten från genomförda mätningar kan vara en del i regelförbättrings- arbetet på flera olika sätt. Med administrativ börda avses företagens kostnader för att upprätta, lagra eller överföra information eller uppgifter som föranletts av krav i lagar, förordningar, myndigheters föreskrifter eller anvisningar i all- männa råd. menas i detta sammanhang en juridisk eller fy- sisk person som bedriver näringsverksamhet. gav regeringen i uppdrag att genomföra provmätningar med standardkostnadsmetoden. slag på hur fortsatta mätningar skulle kunna genomföras. på samtliga regelområden har genomförts kan den samlade kostnaden i tid och pengar för de svenska företagen beräknas. efter det att mätningen på ett regelområde är avslutad kommer regeringen att sätta upp ett mål över hur mycket de administrativa kostnaderna på det mätta området skall minska. Efter att ett konkret mål satts upp har de berörda departementen och myndigheterna att ta ställning till vilka åtgär- der som skall vidtas. Samtliga uppsatta mål skall vara uppnådda senast gav regeringen i uppdrag att gå vidare med tillämpningen av mätmetoden och genomföra mätningar av årsredovis- ningslagen (1995:1554), inkomstskattelagen (1999:1229) och därtill an- gränsande lagar, skattebetalningslagen (1997:483) och därtill angrän- sande lagar samt fyra punktskatter (alkohol, avfall, reklam och energi). Mätningen av skatteområdet redovisades (N2005/2324/NL) och mätningen av årsredovisningslagen var slutförd i (N2005/4543/NL). Valet av dessa lagar har diskuterats med näringslivet och baseras därutöver på erfarenheter från För att följa hur de administrativa kostnaderna inom de områden som mätts utvecklas över tiden skall varje mätning uppdateras. Detta görs av berörda myndigheter och departement i samråd med . I uppdraget till har det också ingått att analysera vilka områden som bör stå närmast i tur att bli föremål för mätningar. redovisades till regeringen . Analysen visar att de skatte-, miljö- och arbetsrättsliga reglerna i den nu nämnda ordningen är de som kräver allra mest administration för företagen. därefter givit i uppdrag (N2005/3312/NL) att mäta följande regel- områden: miljö, jordbruk, och arbetsrätt. till regeringen och jordbruks- och arbetsrättsmätningen Standardkostnadsmodellen, med ursprung i , har utveck- lats under och har visat sig vara mycket ändamålsenlig för sitt Standardkostnadsmodellen bygger på att ett regelverk kan inne- hålla olika slag av informationsförpliktelser som innebär att företag skall leverera ett antal meddelanden till offentliga myndigheter och/eller tredje Meddelanden tas fram genom en rad administrativa aktiviteter vilka medför en kostnad för företaget. Med administrativa aktiviteter avses de aktiviteter som företagen måste genomföra för att uppfylla ett informa- Exempel på aktiviteter kan vara informationsinsamling, in- matning av uppgifter och beräkningar. Den grundläggande idén i meto- den är att genom djupintervjuer med företag kartlägga hur det tar att utföra alla de administrativa aktiviteterna som krävs för att uppfylla kraven i ett regelverk. Med hjälp av expertis och intervjuer med ett mindre urval av företag utvärderas tidsåtgången. Den tid som förbrukas standardiseras för att gälla ett normaleffektivt företag som följer regel- verket som det är avsett att följas. Med standardisering menas att exper- ter, mot bakgrund av de djupgående intervjuerna med företag, tillsam- mans gör en uppskattning av den genomsnittliga tidsförbrukningen för ett Det normaleffektiva företagets kostnader för att uppfylla kraven i de enskilda fallen beräknas sedan utifrån timkostna- derna för intern tidsförbrukning (timlön och overheadkostnader) samt utgifter för eventuell outsourcing av administrativa aktiviteter. kostnader fastställs i möjligaste mån utifrån redan existerande statistiska källor och utifrån intervjuer med företag och experter. toden mäter enskilda krav i ett regelverk i detalj är tillförlitligheten stor vid mätning av mycket komplexa regelområden, som t.ex. skatteområdet. Detta är något som andra metoder för mätningar av den administrativa kostnaden, exempelvis enkätundersökningar, visat sig vara sämre på. Flera länder i genomför mätningar enligt standardkostnadsmo- och genomför fullskaliga mätningar med och har påbörjat mätningar och ytterli- gare länder överväger att börja genomföra liknande mätningar. renheter som finns av mätningarna måste användas för att ständigt ut- veckla och förbättra arbetet med dessa. deltar i det internationella bildats av länder i som använder sig av samma mätmetod. med nätverket är bland annat att utveckla metoden samt genomföra in- ternationella jämförande studier. Inom pågår en pilotstudie om mätningar av administrativ börda. Kvantitativa mål bör formuleras och det bör ske på ett sätt som gör att de kan fungera som beting för de organ som beslutar om regler, regering och riksdag inräknade. Resultaten av mätningarna ger ett underlag dels för att fastställa mål för hur mycket företagens administration av vart och ett av regelverken bör minskas, dels för att fastställa en rimlig ambitions- nivå när det gäller hur mycket denna administration totalt bör minskas. och hör till de länder som har längst erfarenhet av att mäta företagens administrativa kostnader. som har mål för hur mycket företagens administ- rativa kostnader av det totala regelverket skall eller bör minska. länderna är målet att minska de totala administrativa kostnaderna med 25 Detta mål har kombinerats med del- Delmålet för skatteområdet är . I är målet att minska de totala kostnaderna . har till skillnad från och valt att först efter genomförd mätning fastställa mål. Vartefter de områden som är föremål för pågående mätningar har gåtts igenom, kommer därför mål för att minska företagens administrativa kostnader för att hantera regelver- ken att sättas upp, område för område. Regeringen har fastställt mål för skatteområdet och årsredovisningslagen. Målet för skatteområdet är att den administrativa bördan skall minska , medan målet för årsredovisningslagen är en minskning Efter det att samtliga kostnadskrävande regelverk är genomgångna och specifika och tydliga mål har satts upp för hur mycket företagens kostna- der för att administrativt hantera dessa regelverk kan minska, kommer också mål att kunna formuleras som tydligt anger en ambitionsnivå i Skr. 2005/06:49 fråga om de totala kostnaderna för dessa regelverk. Därvid kan en jus- tering av målen för enskilda områden bli aktuell när helheten kan över- blickas. 1.2.2Nuteks arbete med mätningar av företagens administra- tiva börda Genomförda och pågående mätningar gav regeringen, som förut nämnts, i uppdrag att gå vidare med tillämpningen av den ovan beskrivna mätmetoden och genomföra mätningar av årsredovisningslagen (1995:1554), inkomst- skattelagen (1999:1229) och därtill angränsande lagar, skattebetalnings- lagen (1997:483) samt lagen (2000:980) om sociala avgifter och därtill angränsande lagar, samt fyra punktskattelagar (se 1.2.1). Mätningen av inkomstskattelagen och skattebetalningslagen redovisa- des och den mätning som gällde årsredovis- ningslagen var slutförd . Valet av dessa lagar har diskuterats med näringslivet och baseras därutöver på erfarenheter från Nederlän- derna och . I de länderna hör nämligen bestämmelser om in- komstskatt, skattebetalning respektive årsredovisning till de regelområ- den som ger upphov till mest administrativa kostnader. Regeringen har gett i uppdrag att mäta de miljö-, jordbruk-, och arbetsrättsliga områdena. Mätningarna på miljöområdet skall, enligt uppdraget, redovi- sas och mätningarna på jordbruks- och arbets- rättsliga området skall redovisas . När dessa mätningar är genomförda, kommer mätresultat att finnas för fyra regelområden som sammantagna ger upphov till av företagens totala administration. Det kommer då också att finnas ett underlag för att med en hög ambitionsnivå fastställa hur mycket denna administration totalt bör minskas inom dessa områden. Regeringen ser dock inte arbetet med att mäta den administrativa kostnaden för företag som avslutad i och med att skatte-, miljö-, arbetsrätts- och jordbruksom- rådena samt årsredovisningslagen är färdigmätta och mål satts för dessa områden. Företagandet omges även av andra lagar och regler än som om- fattas av ovan redovisade mätningar. Många av dem kan förbättras så att de lättare kan följas av företagen och därigenom ta mindre tid och resur- ser i anspråk. Detta är en viktig ambition i regeringens fortsatta arbete med att minska den administrativa kostnaden för företag. Exempel på sådana områden är livsmedels- och konsumentlagstiftningen. Regeringen kommer därför att ge i uppdrag att mäta samtliga områden som identifierat och som ger upphov till en administrativ kostnad för företagen. Mätningarna av dessa nya områden skall påbörjas och samtliga dessa mätningar skall vara avslutade . Ett effektivt, seriöst och resultatinriktat arbete för att minska företagens kostnader för administration till följd av regelverken tjänar på att det sätts upp tydliga och mätbara mål för hur mycket dessa kostnader Sådana mål kan nämligen i förhållande till vart och ett av de organ som beslutar om regler, regering och riksdag inräknade, fungera Skr. 2005/06:49 som en viktig drivkraft i arbetet. och hör till de länder som har längst erfarenhet av att mäta företagens administrativa kostnader. Såväl som har mål för hur mycket företagens administrativa kostnader av det totala regelverket skall eller bör minska. Dessa mål har föregåtts av ett arbete, i i form av mätningar av det totala regelverket enligt samma metod som används för att följa upp målen. I är målet att minska de totala administrativa kostnaderna . Detta mål har kombinerats med delmål för likaledes mätta delar av regelverket. Del- målet för skatteområdet är . I har målet satts till att minska de totala kostnaderna . Även har satt målet att minska de totala kostnaderna med 25 pro- cent. Regeringen anser att den inriktning arbetet har haft i och är lämplig att ta efter. Kvantitativa mål bör formuleras och det bör ske på ett sätt som gör att de kan fungera som beting för departe- ment och myndigheter i ett än mera resultatinriktat arbete med att för- bättra regelverken för företagen. Målen kommer därmed också att utgöra viktiga pådrivande verktyg i det arbetet. Vartefter de områden som är föremål för pågående respektive kommande mätningar har gåtts igenom, kommer därför mål för att minska företagens administrativa kostnader för att hantera regelverken sättas upp, område för område. Till viss del har detta redan skett. Regeringen har fastställt mål för skatteområdet och årsredovisningsla- gen. När det gäller miljöområdet bör alla nödvändiga mätningar vara gjorda senast , vilket innebär att ett mål för detta område skall ha satts upp senast . Slutligen bör mätningarna för jord- bruksområdet och det arbetsrättsliga området ha genomförts senast i feb- ruari 2006, varefter ett mål skall bestämmas senast . 1.3OECD granskning av regelreformerings- arbete genomför regelbundna granskningar av medlemsländernas arbete med regelreformering och ett 20-tal medlemsländer har redan genomgått granskning, bl.a. , och . Alla granskningar genomförs med ett likartat upplägg. arbete med regelreforme- ring har därvid en bred ansats och syftar till åtgärder som bidrar till att höja kvalitet och ändamålsenlighet i regelgivningen, så att politiska mål uppfylls som de branscher som omfattas av reglerna tillåts fun- gera väl och bidra till tillväxt och välfärd. Syftet med granskningen är att få genomlyst hur arbetar med frågor kring regelreformering, bl.a. i jämförelse med andra , och få förslag till rekommendatio- ner i det fortsatta arbetet. Efter ett tillkännagivande från (bet. 2002/03:NU1, rskr. 2005/06:49 2002/03:74) ansökte om att skall granska utifrån ett regelförenklingsperspektiv. Granskningen har inletts , i form av förberedande arbete för att etablera en projektorganisation inom och för att i samarbetet med definiera omfattningen av granskningen. Efter- som arbetet spänner över ett så brett område har en interdepartemental arbetsgrupp bildats, med representanter från bl.a. Närings-, Justitie-, Fi- nans-, Utrikes- samt Miljö- och samhällsbyggnadsdepartementen. har skickat ut en omfattande enkät i syfte att inhämta information om de svenska förhållandena. Granskningen kommer sedan att pågå . Den kommer att innebära många besök i av granskningsteam, främst , och in- volvera såväl och myndigheter som näringslivsorgani- sationer m.fl. Delrapporter kommer att tas fram och behandlas i sektorskommittéer för konkurrens-, handels- och regelfrågor. Gransk- ningen avslutas med en examination i där en rapport med rekom- mendationer till förbättringar kommer att läggas fram och diskuteras. Granskningsrapporten kommer att omfatta följande huvudavsnitt: den makroekonomiska miljön och regelreformeringens inverkan på makroekonomin, institutionernas kvalitet och förmåga att producera högkvalitativa regler, nationella reglers överensstämmelse med öppna marknadsprinciper för internationell handel, utformningen och genomförandet av konkurrenspolitiken, reformer och konkurrensfrågor i utvalda sektorer, 1.4Regelförbättring ur ett internationellt perspektiv Regelförbättring är ett område som även internationellt fått allt större uppmärksamhet . har valt att arbeta på olika sätt med flera utgångspunkter. I vissa länder är regelförbättring en viktig del av förvaltningspolitiken med det huvudsakliga målet att effektivisera of- fentliga verksamheter i medborgarnas och företagens tjänst. I andra län- der är regelförbättringen en del av näringspolitiken och syftar till att för- bättra förutsättningarna för tillväxt och sysselsättning. Oberoende av det övergripande målet med regelförbättring är förutsättningarna och viljan att lära av varandra länderna emellan mycket stor. Förutom samarbetet inom EU, och det informella for Better Re- gulation, DBR, så är bilaterala kontakter viktiga för att överföra erfaren- heter till . Från svensk sida är regelförbättring och därmed sammanhängande frågor fortfarande prioriterade som en del av EU:s modernisering. uppmanade i kommissionen och medlemsstaterna att inom ramen för sina respektive befogenheter "utarbeta en strategi för ytterligare samordnade åtgärder för att förenkla bestämmel- ser". Som ett svar på uppmaningen från Lissabonmötet presenterade kommissionen sitt regelförbättringspaket som svar på uppma- ningen från Lissabonmötet. I paketet ingår bl.a. handlingsplanen för bättre och enklare regler. Paketet har en nära koppling till vitboken om EU:s styrelseformer1 och har en bred ansats med sikte på all gemen- skapslagstiftning och hela lagstiftningsprocessen. Handlingsplanen har följts upp genom ett meddelande som presenterades . I detta meddelande understryks att regelförbättring är ett verktyg i Lissabonpro- cessen. Som en följd av kommissionens regelförbättringspaket har en metod för en fördjupad konsekvensanalys av gemenskapslagstiftning utarbetats. I metoden anges att det skall redogöras för förslagens effekter på alla de tre dimensionerna av hållbar utveckling (den ekonomiska, den sociala och den ekologiska). Riktlinjerna för konsekvensanalyser från 20022 har uppdaterats som en uppföljning av halvtidsöversynen av Lissabonproces- sen för att bl.a. bättre bidra till processens genomförande. De nya rikt- linjerna, som presenterades , kommer att användas på majori- teten av förslagen i kommissionens årliga arbetsprogram. I det interin- stitutionella avtalet för bättre lagstiftning som antogs finns det några artiklar som rör användning av konsekvensanalyser i kommissionen, rådet och . I syfte att vinna erfarenhet av konsekvensanalyser i rådsarbetet har rådet genomfört ett pilotprojekt på förslaget till nytt batteridirektiv . Med detta projekt som erfarenhet avser rådet att gå vidare med sina intentioner att göra konsekvensanalyser på väsentliga tillägg och ändringar till kommis- sionens förslag. har det pågått diskussioner mellan rådet, Eu- ropaparlamentet och kommissionen som mynnat ut i en gemensam ansats om konsekvensanalyser. Med en gemensam ansats kan samarbetet för- djupas mellan institutionerna. Initiativ för att förenkla gällande lagstiftning Initiativen i kommissionens handlingsplan handlar om hur ny lagstiftning på gemenskapsnivå skall bli bättre. Företagens största kostnad för admi- nistration härrör emellertid från gällande lagstiftning.