prop · GS03100 · 2005-04-14 00:00:00 — Regeringen är övertygad om att de statliga bolagen i ökad omfattning kan bidra till innovationer och omställningen av . -Koldioxidskatt för företag som handlar med utsläppsrätter. Inom EU infördes ett system för handel med utsläppsrätter. Regeringen avser i en proposition att återkomma till koldioxidskattens framtid för de företag som handlar med utsläppsrätter. 1.10Framtidsstrategi 3: Gör Dessutom genomförs en rad generella satsningar och världen mer rättvis tillhör den grupp av länder som har lägst andel hushåll med en svag ekonomi. har antalet personer i behov av socialbidrag minskat betydligt, från cirka 140 000 till cirka 85 000, mätt i helårsekvivalenter. Ändå är de ekonomiska klyftorna allt för stora. Den stora skiljelinjen går mellan dem som har och dem som saknar arbete. Den ekonomiska politiken ska bidra till ökad sysselsättning och tillväxt i hela landet, men också till ökad rättvisa. Som komplement till arbetslöshets- och sysselsättningsmålet har regeringen därför fastställt rättvisemålet att behovet av socialbidrag ska halveras . Diagram 1.9 Behovet av socialbidrag 1990-2004 för att förbättra barnfamiljernas ekonomi, som är särskilt viktiga för familjer med låga inkomster. förstärks barnbidraget med , flerbarnstillägget höjs och ges redan från andra barnet, underhållsstödet förbättras, ett särskilt barntillägg för studerande införs och bostadsbidraget till barnfamiljer ökar. Därutöver har regeringen tillsatt en utredning (dir. 2005:10) för att se över socialbidraget. Utredningen ska lämna förslag som stärker de ekonomiska drivkrafterna för arbete och förtydligar och förbättrar ansvarsfördelningen mellan stat och kommun. Det handlar om att underlätta för människor att gå från bidrag till arbete och att stärka samhällets insatser för de mest utsatta grupperna. För att öka rättvisan i måsta all diskriminering bekämpas. Oavsett om den sker till följd av kön, ålder, etnicitet, sexuell läggning eller funktionshinder. Anmärkning: Uppgifterna utgör regeringens preliminära bedömning. Källor: och . minskade behovet av ekonomiskt bistånd . Dessvärre försämrades utvecklingen ytterligare . Den svaga utvecklingen på arbetsmarknaden till följd av den internationella lågkonjunkturen är den främsta orsaken till att rättvisemålet inte nås inom utsatt tid. Regeringen återkommer i budgetpropositionen med en närmare avstämning. Rättvisemålet ligger fast. De enskilt viktigaste åtgärderna för att nå målet är att bekämpa arbetslösheten och öka sysselsättningen för både kvinnor och män. Regeringen föreslår ytterligare insatser för att få fler i arbete (se avsnitt 1.5 och avsnitt 1.8). Den ekonomiska utvecklingen i världen som helhet har varit mycket positiv och antalet fattiga människor har minskat kraftigt. Trots detta lever fortfarande drygt 1 miljard människor i extrem fattigdom. De ekonomiska klyftorna är betydande, inte enbart mellan de rikaste och de fattigaste länderna, utan även mellan och inom utvecklingsländerna. Diagram 1.10 Antal fattiga i världen 19812001 Anmärkning: Mätt som individer som lever på mindre än per dag (köpkraftsjusterad). Det är nu () lade fast millennieutvecklingsmålen, som syftar till att göra världen mer rättvis till 2015. Även om en rad framsteg har gjorts återstår mycket arbete. Med nuvarande utvecklingstakt bedöms till exempel målet om att halvera fattigdomen att uppnås först i söder om . FN och bedömer att de globala biståndsflödena behöver öka med för att målen ska kunna nås i utsatt tid. Det motsvarar nästan en fördubbling av nuvarande biståndsnivåer. hålls ett toppmöte i där millennieutvecklingsmålen följs upp. Världssamfundet har därmed möjlighet att besluta om ytterligare åtgärder för att nå målen. blir därmed ett avgörande år. är det FN bildades. Under dessa år har mycket hänt. Antalet medlemsstater har nästan fyrdubblats och ett antal nya länder har utvecklats till särskilt viktiga politiska och ekonomiska aktörer. Regeringen menar att det är tid att reformera FN. tillhör den lilla grupp av fem länder som lever upp till FN:s rekommendation om att avsätta av bruttonational- inkomsten (BNI) till internationellt utvecklingssamarbete. har den svenska biståndsramen ökat kraftigt. kommer av BNI att anslås till bistånd. driver på för att fler länder ska leva upp till FN:s rekommendation. Många EU-länder har gjort sådana åtaganden. Det svenska biståndet är en betydelsefull del i kampen mot fattigdomen i världen. är världens åttonde största biståndsgivare, i absoluta tal. presenterar regeringen en handlingsplan för hur kan bidra i arbetet mot smittsamma sjukdomar som hiv/aids, tbc och malaria. Olika former av alternativa finansieringskällor för ökat globalt bistånd diskuteras. Ett förslag är en ny internationell finansieringsmekanism, som lånar upp medel på de internationella finans- marknaderna med garantier om framtida biståndsökningar som säkerhet. Syftet är att tidigarelägga biståndsutbetalningarna och därigenom fördubbla dem och initiativet är framför allt avsett för de länder som inte lever upp till 0,7 procentsmålet. Regeringen stödjer detta initiativ och kommer att bidra till ett pilotprojekt, inriktat på vaccinering. Andra förslag som diskuteras är en internationell skatt på flygbränsle. Regeringen är positiv till att denna idé utreds närmare. Dessutom har förslag om ytterligare multilaterala skuldavskrivningar för de fattigaste länderna presenterats. Regeringen välkomnar att frågan om skuldavskrivning återigen har lyfts upp på den internationella agendan. Skuld- avskrivningsinitiativet Heavily Indebted Poor Countries (HIPC) har bidragit till att minska de fattigaste ländernas skulder väsentligt. Eventuella ytterligare skuldavskrivningar förutsätter att utvecklingsländerna för en sund ekonomisk politik och att resurserna används effektivt och ändamålsenligt. Regeringens politik för global utveckling bygger på insikten om att stora delar av politiken på nationell nivå och EU-nivå har bäring på den globala utvecklingen. För många utvecklings- länder är till exempel de rika ländernas handels- och jordbrukspolitik viktigare än bistånds- politiken. Regeringen har därför infört ett mål om att alla politikområden ska bidra till en rättvis och hållbar global utveckling. Fattiga länder behöver tillträde till inter- nationella marknader som inte är snedvridna av subventioner och regleringar. bedömer att en rättvisare världshandel skulle kunna medföra ökade inkomster på , varav skulle tillfalla utvecklings- länderna. Regeringen arbetar för att EU:s handels- och jordbrukspolitik ska bli mer utvecklingsfrämjande och för att i ska utgöra ett viktigt steg mot ett mer öppet och rättvisare handelspolitiskt regelverk. Ett resultat av regeringens arbete är att ambitionen om ökad frihandel nu har lagts till i och att EU:s stats- och regeringschefer har enats om vikten av att nå en ambitiös överenskommelse i Doharundan. ska bidra till en rättvis globalisering genom en human asyl- och flyktingpolitik. För att göra asylprocessen tydligare och mer öppen ersätts med ett domstolsförfarande . En rättvis globalisering förutsätter en rättvis förbrukning av världens naturresurser och att alla länder tar sitt ansvar för omställningen till en ekologisk hållbar utveckling. Industriländerna bär en stor del av ansvaret för den stigande halten av växthusgaser i luften, och svarar för drygt hälften av dagens utsläpp. släpper ut koldioxid och person, 8, 6 och och person. Att driva på för en rättvis globalisering även på miljöområdet är en viktig utmaning för ett globalt solidariskt samhälle. Regeringen återkommer i budgetpropositionen till finansieringen av denna proposition. En av de största utmaningarna på miljöområdet är klimatfrågan. En stor majoritet av forskarsamhället är eniga om att utsläppen av växthusgaser redan har lett till temperaturförändringar. 1.11Framtidsstrategi 4: Investera i stor del av det historiska ansvaret för den kommande generationers miljö stigande halten av växthusgaser i luften och Hållbar utveckling är ett övergripande mål för regeringens politik. Alla beslut ska utformas så att de beaktar ekonomiska, sociala och miljömässiga konsekvenser. Arbetet med hållbar utveckling bygger på insikten om att tillväxt och välfärd bara kan upprätthållas om investeringar sker i de gemensamma resurser som utgör grunden för samhällsekonomin Med hjälp av ny teknik, byggande, samhälls- planering och en aktiv energi- och miljöpolitik vill regeringen förverkliga idén om det gröna folkhemmet. Som föregångsland kan både nå framgångar på exportmarknaderna och stödja en global hållbar utveckling. Naturresurser, människors hälsa och kompetens, infrastruktur och bebyggd miljö utgör basen för hållbar utveckling. Regeringen har beslutat att skapa ett nationellt forum för hållbar utveckling för ökat erfarenhetsutbyte mellan lokala och regionala aktörer, näringsliv och organisationer. Miljöpolitiken är en viktig del av regeringens politik för hållbar utveckling. Det övergripande målet är att till nästa generation lämna över ett samhälle där de stora miljöproblemen är lösta och människors livsmiljö och folkhälsa har stärkts. Basen för miljöpolitiken är de 15 nationella miljökvalitetsmålen. Genom dessa övergripande mål har det miljöpolitiska arbetet fått en systematik, en långsiktighet och en regional och lokal spridning som är unik i internationell jämförelse. Regeringen lämnar en miljömålsproposition som utgör en första utvärdering av arbetet med att nå de av beslutade delmålen. Nya delmål, åtgärder och åtgärdsstrategier ska presenteras för att säkerställa att det långsiktiga målet uppnås. svarar för drygt hälften av dagens utsläpp. Alla industriländer bör ratificera Kyotoprotokollet. har satt upp målet att minska utsläppen av växthusgaser mellan 1990 och 2008-2012. energipolitik ska skapa förutsättningar för en hållbar energianvändning och en kostnadseffektiv energiförsörjning med låg inverkan på hälsa, miljö och klimat. satsar på alternativa energikällor. Regeringen vill stimulera användningen av förnybara energikällor och föreslår att anslagen till energiforskningen ökar med 2006 respektive 2007. Därutöver har regeringen vidtagit ett flertal åtgärder. Det handlar om informationsinsatser, grön skatteväxling, handel med utsläppsrätter, gröna elcertifikat, satsningar på miljövänlig infrastruktur, biodrivmedel och miljöfordon och ökat stöd till klimatinvesteringar, KLIMP. En annan stor utmaning är att värna artrikedomen i naturen. Människan är i behov av en god natur- och kulturmiljö med en rik biologisk mångfald som grund för hälsa, livs- kvalitet och välfärd. Regeringen ökar resurserna till biologisk mångfald med 2005 och ytterligare 2006. Därtill höjdes ett flertal mindre anslag, främst inom jordbrukets område, såsom för registerhållning på djurskyddsområdet, ekologisk produktion, närslakt med mera 2005. En förbättrad miljösituation i haven är en förutsättning för biologisk mångfald, men även för näringar som fiske och turism. Allvarliga miljöproblem och ett överutnyttjande av havens resurser hotar de långsiktiga förutsättningarna för fiske, sysselsättning och friluftsliv. Situationen i är ytterst angelägen. Regeringen arbetar för att etablera en stark marin strategi inom EU. Regeringen avser också att presentera nationella åtgärder i miljömåls- propositionen och en havsmiljöstrategi. För en ekologiskt hållbar utveckling spelar den gröna skatteväxlingen en central roll. har en strategi för grön skatteväxling successivt realiserats. Miljörelaterade skatter har höjts som skatterna på arbete har sänkts. Den gröna skatteväxlingen har lett till att individer och företag i större utsträckning uppmärksammas på kostnaderna för miljöpåverkan i sina konsumtions- och investeringsbeslut. har en skatteväxling på genomförts. fullföljs en skatteväxling på ytterligare . Regeringen avser att i budgetpropositionen ange riktlinjer för den fortsatta skatteväxlingen och lämna förslag till skatteväxling . Regeringen ser över möjligheterna att väsentligt förbättra de skattemässiga villkoren för en övergång från direktverkande el i bostads- hus till mer effektiva, energisnåla och miljövänliga uppvärmningssystem. Sedan 1999 års ekonomiska vårproposition redovisas gröna nyckeltal som ett komplement till de ekonomiska nyckeltalen. Syftet är att spegla utvecklingen på miljöområdet på ett enkelt sätt. Variationerna i nyckeltalen mellan enstaka år är ofta ett resultat av variationer i väderlek och konjunktur. Över längre tidsperioder ger nyckeltalen en god vägledning om utvecklingen mot det övergripande målet att till nästa generation lämna över ett samhälle där de stora miljöproblemen är lösta. Den totala energianvändningen har ökat , men i relation till BNP har den minskat. Indikatorn för energieffektivisering är något inexakt på grund av att miljöpåverkande utsläpp inte är direkt relaterade till själva energi- användningen. Därför måste denna indikator kompletteras av utsläppsindikatorer. Enligt senast tillgängliga statistik låg utsläpp av koldioxid, exklusive utsläpp från internationell luft- och sjöfart, något nivå. De svenska utsläppen av kväveoxider fortsätter att minska till följd av bättre förbrännings- och reningstekniker inom transportsektorn. nationella mål är att minska utsläppen från 1990 till 20082012. Halterna av kväve och fosfor i flodmynningar är en indikator på näringstillförseln till haven. De årliga nyckeltalen som rör övergödning varierar kraftigt beroende på väderlek, vilket gör jämförelser med utvalda basår vanskliga. över ett längre perspektiv avtar nu den totala belastningen något. I svenska tätorter minskade halterna av de flesta luftföroreningar markant och . /2001 är denna trend inte lika tydlig. Förändrade väderleksförhållanden kan vara en orsak. Katalytisk avgasrening och minskad bensenhalt i bensin har gjort att stadsluftens genomsnittliga bensenhalt har sjunkit . Tabell 1.10 Gröna nyckeltal Energianvändning (TWh respektive Wh/kr) Utsläpp till luft (tusentals ton)3 Belastning på haven (tusentals ton) Påverkan på luftkvalitet (mikrogram per kubikmeter)5 1Total energianvändning exklusive energiomvandlingsförluster i kärnkraftverk. 2Energiintensiteten mäts som total energianvändning i relation till BNP referenspriser. 3Inkluderar bunkring för internationell luft- och sjöfart. Ej normalårsjusterade siffror. 4Framräknad enligt äldre metodik och därför ej direkt jämförbar med siffror och . 5Vinterhalvårsmedelvärden i tätortsluft. Källor: , , , och . 1.12Framtidsstrategi 5: Mer välfärd haft, och regeringen bedömer att detta kan lösas genom omprioriteringar i EU:s budget. För att klara välfärdens finansiering när allt fler blir allt äldre och efterfrågan på välfärdstjänster ökar är den främsta strategin att minska arbetslösheten och öka sysselsättningen. Men det krävs även en god hushållning med de gemensamma resurserna, så att varje satsad skattekrona används så effektivt som möjligt. Det handlar om att öka produktiviteten i den offentliga sektorn, att bekämpa fusk i skatte- och förmånssystem och att se till att skattesystemet är effektivt utformat. Öka produktiviteten och effektiviteten i offentlig sektor Utvecklingen av ny teknik och i samhället i övrigt skapar ständigt nya möjligheter till ökad produktivitet. Det gäller även den offentliga sektorn. Ökad produktivitet kan bidra till bättre kvalitet i välfärden och minska trycket på de offentliga finanserna . Staten kan och bör bidra till ökad produktivitet i offentlig sektor, genom att effektivisera sin egen verksamhet och förse kommuner och landsting med de verktyg de behöver så att deras verksamhet kan utvecklas. Det är av avgörande betydelse att kommuner och landsting använder varje skattekrona effektivt för att öka kvaliteten i välfärden. Regeringen har gett i uppdrag att se över hela samhällsorganisationen så att välfärden kan produceras mer effektivt . Mer effektiv användning av ny teknik är ett sätt att öka produktiviteten. Strategiska satsningar bör göras för att utnyttja den nya teknikens lösningar inom offentlig förvaltning. Just nu pågår förhandlingar om EU:s långtidsbudget. förslag innebär att EU:s utgifter uppgår till maximalt för . Regeringen anser att detta förslag innebär en oacceptabel ökning av utgifterna. driver tillsammans med fem andra medlemsstater att EU:s budget inte ska få överstiga , vilket ger full möjlighet att finansiera EU:s viktigaste ambitioner. De nya medlemsstaterna ska få samma möjligheter som de gamla medlemsstaterna har Bekämpa skatte- och förmånsfusk En effektiv välfärd handlar inte bara om att använda skatteinkomsterna på rätt sätt det handlar också om att se till att skatterna betalas och att välfärden kommer rätt personer till del. Skattefusk och svartarbete leder till snedvriden konkurrens och skulle kunna riskera att undergräva legitimiteten för den svenska välfärdsmodellen. Regeringen vill därför ta krafttag för att bekämpa skatte- och förmånsfusk. har regeringen vidtagit en rad åtgärder. Sammanslagningen av skattemyndig- heterna till som frigjorde resurser för att bekämpa skattefusk, är ett exempel. Regeringen fortsätter nu arbetet : -Förbättrad skattekontroll. Regeringen har föreslagit att skyldigheten att lämna kontrolluppgifter för inkomster från sparande utomlands ska stärkas. Dessutom ska möjligheterna att ingripa rättsligt mot fusk med skatterna på alkohol, tobak och mineraloljeprodukter förbättras. -Svartarbete inom byggbranschen. För att stoppa fusk och svartarbete inom bygg- och anläggningsbranschen bereds ett förslag till entreprenadavdrag och omvänd moms- skyldighet. -Typgodkända kassaregister. 2004-års skatte- kontrollutredning utreder frågan om typgodkända kassaregister inom kontanthandeln och åtgärder för att effektivisera skattebrottsenheternas verksamhet. Utredningen lämnar sitt förslag senast . 2004-års skattekontroll- utredning ser över reglerna för informationsutbyte mellan fiskala verksamhet och skattebrotts- enheterna. Utredningen överväger även om skattebrottsenheternas befogenheter behöver stärkas. En arbetsgrupp har tillsatts för att ta fram förslag till schablon- beskattning och förbättrade kontroll- möjligheter för vissa branscher. -Attityder och kunskaper. Regeringen avser att intensifiera arbetet med att påverka attityder och kunskaper på dessa områden, i nära dialog med arbetsgivar- och löntagar- organisationer. Regeringen intensifierar arbetet mot fusk med förmåner och bidrag: -Utökat informationsutbyte. skapades möjligheter för ett informationsutbyte mellan , arbetslöshets- kassorna och . Regeringen vill nu utvidga det till fler myndigheter och tillsätter en utredning. -Uppdrag till Statskontoret. Statskontoret får i uppdrag att utvärdera det existerande informationsutbytet och lämna förslag på förbättringar. -Reformering av den straffrättsliga regleringen av förmånsfusk. Regeringen tillkallar en särskild utredare för att överväga särskilda brottsbestämmelser för förmånsfusk. Utredaren ska särskilt undersöka behovet av att utvidga det straffbara området genom en kriminalisering av grov oaktsamhet. -Bestämmelserna för återkrav ses över. Regeringen vill att reglerna om åter- betalningsskyldighet då någon på felaktiga grunder fått en ersättning eller ett bidrag ska stramas upp. En arbetsgrupp i ser över dessa frågor. -En delegation mot förmånsfusk inrättas. För att följa myndigheternas insatser, främja samverkan, sprida goda erfarenheter, utarbeta mätmetoder och föreslå mål för att minska fusk och felaktigheter inrättas en delegation mot förmånsfusk. -Behov av ökad tillsyn prioriteras. Social- försäkringarna omfattar , vilket motsvarar en sjättedel av BNP. Administrationen medför en stor mängd utbetalningsbeslut och utbetalningar. Det finns därför anledning att ytterligare prioritera tillsynen. -Åtgärder inom den ekonomiska styrningen. Regeringen avser att stärka myndigheternas incitament att förebygga och upptäcka fusk och fel. Det mest kostnadseffektiva är i många fall att genomföra nödvändiga kontroller redan innan beslut fattas om ut- betalning. Även den fortlöpande kontrollen ska stärkas, till exempel på arbetsplatser där svartarbete misstänks förekomma. Regeringen har därför initierat en översyn av relevanta styrdokument. En grundläggande förutsättning för höga framtida skatteintäkter är hög sysselsättning och god tillväxt. De svenska skatterna består till betydande del av skatt på produktion i , svenska hushålls inkomster och konsumtion vilka alla är nära kopplade till den ekonomiska utvecklingen i . Det finns inget generellt samband mellan skatter och tillväxt, men varje skatteslag måste prövas utifrån ett tillväxtperspektiv. Därutöver ska även skattesystemet klara av att möta de framtida utmaningar som står inför. Globaliseringen kräver fler stabila skattebaser och mer internationellt samarbete. Utvecklingen med allt fler äldre gör att skattesystemet måste ses över i syfte att uppmuntra fler att arbeta mer. Behovet av att ställa om till ett ekologiskt och socialt hållbart samhälle gör att de progressiva och gröna inslagen i skattesystemet kan behöva öka. Sedan skattereformen 1990/91 har det snart gått . har en rad stora förändringar skett, både i samhället i stort och i skattepolitiken. har blivit medlem i EU. En grön skatteväxling har påbörjats. På en rad områden har undantag gjorts /skattereform. Mot denna bakgrund bedömer regeringen att hela skattesystemet bör ses över. Förberedelser inleds för att kunna påbörja en sådan översyn. 2 Förslag till riksdagsbeslut vad gäller den ekonomiska politiken och budget- politiken 1.godkänner regeringens förslag till riktlinjer för den ekonomiska politiken och budget- politiken (kapitel 1), vad gäller tilläggsbudget till statsbudgeten 2.bemyndigar regeringen att besluta att den rörliga krediten i för att tillgodose Premiepensionsmyndig- hetens behov av likviditet i handeln med fondandelar får uppgå till högst (avsnitt 3.2.2), 3.bemyndigar regeringen att låta disponera en låneram i för beredskapsinvester- ingar på högst (avsnitt 3.2.5. 4.bemyndigar regeringen att för det under utgiftsområde 7 Internationellt bistånd uppförda ramanslaget 8:1 Bistånds- verksamhet göra ekonomiska åtaganden som inklusive tidigare gjorda åtaganden medför utgifter på högst 41 efter 2005 (avsnitt 3.2.6), 5.godkänner att regeringen får vidta förbere- dande åtgärder och ingå ekonomiska åta- ganden för att en ny instans- och process- ordning i utlännings- och medborgarskaps- ärenden skall kunna införas i enlighet med vad regeringen föreslår (avsnitt 3.2.7), 6.godkänner vad regeringen föreslår i fråga om finansieringsbidrag vid arbetspraktik (avsnitt 3.2.10), 7.godkänner vad regeringen föreslår i fråga om tid i aktivitet (avsnitt 3.2.10), 8.godkänner vad regeringen förslår i fråga om anställningsstöd (avsnitt 3.2.10), 9.bemyndigar regeringen att för det under utgiftsområde 16 Utbildning och universitetsforskning uppförda ramanslaget 25:19 Bidrag till kvalificerad yrkesutbildning besluta om bidrag till kvalificerad yrkes- utbildning som inklusive tidigare gjorda medför utgifter på högst 2010 (avsnitt 3.2.13), 10.bemyndigar regeringen att för det under utgiftsområde 20 Allmän miljö- och naturvård uppförda ramanslaget 34:11 : Kärnsäkerhets- forskning ingå ekonomiska förpliktelser i samband med kärnsäkerhetsforskning som inklusive tidigare gjorda åtaganden innebär utgifter på högst (avsnitt 3.2.17), 11.bemyndigar regeringen att för det under utgiftsområde 21 Energi upp- förda ramanslaget 35:5 Energiforskning be- sluta om åtgärder som inklusive tidigare gjorda åtaganden medför utgifter på högst och högst 2009 (avsnitt 3.2.18), 12.godkänner den föreslagna användningen av det under utgiftsområde 21 Energi upp- förda ramanslaget 35:8 Ersättning för vissa kostnader vid avveckling av en reaktor vid (avsnitt 3.2.18), 13.godkänner en investeringsplan för i enlighet med vad regeringen föreslår (avsnitt 3.2.19),