prop · GT0340 · 2005-10-27 00:00:00 — Den kommer således även att gälla andelar som blivit kvalificerade efter att sådana mottagna andelar avyttrats till ett företag som mottagaren direkt eller indirekt äger andelar i. Utdelning och kapitalvinst på andelar i fåmansföretag I propositionen föreslås att 43 kap. och 57 kap. inkomstskattelagen (1991:1229, IL) skall upphävas. Reglerna om utdelning och kapitalvinst på andelar i onoterade företag i 43 kap., lättnadsreglerna, slopas och ersätts med bestämmelser som innebär att utdelning och kapitalvinst på onoterade andelar som inte är kvalificerade skall beskattas . Dessa regler tas in i en ny paragraf i 42 kap. 15 a §. Ett nytt kapitel, 57 kap., införs i IL. Det nya kapitlet har 36 paragrafer. Bland annat har kapitlet, jämfört med det upphävda 57 kap., utökats med ett antal definitionsbestämmelser som behövs för uppdelningen av utdelnings- och kapitalvinstinkomster enligt de reformerade reglerna. Vidare har reglerna i 43 kap. om beräkning av löneunderlag som också gällt för utdelning och kapitalvinst på kvalificerade andelar i fåmansföretag i 57 kap. efter omarbetning tagits in i det nya 57 kap. Den särskilda bestämmelsen som gäller för beräkning av anskaffningsutgiften för andelar som förvärvats , indexregeln, har också flyttats från det upphävda 43 kap. till det nya 57 kap. Detsamma gäller bestämmelserna om beräkning av omkostnadsbeloppet m.m. för andelar som förvärvats , kapitalunderlagsregeln. Paragrafen, som motsvarar den gamla bestämmelsen i 57 kap. 1 §, inleder kapitlet och anger dess innehåll. I bestämmelsen anges att utdelningar, räntor, andra inkomster och kapitalvinster på tillgångar och förpliktelser i eller avseende fåmansföretag omfattas, se vidare Prop. 2005/06:40 kommentaren till 2 §. Andra inkomster på tillgångar kommer att jämställas med utdelning och ränta. I 2 § andra stycket finns reglerna som närmare anger vilka tillgångar som skall likställas med andelar och vilka inkomster som omfattas. Skälen till ändringarna har utvecklats i avsnitt 12.2. I ett nytt andra stycke sägs att det av 7 § framgår att andelar, optioner och förpliktelser som inte avser fåmansföretag kan omfattas av kapitlet. Detta beror på att mottagna andelar som erhållits vid ett andelsbyte där kvalificerade andelar avyttrats anses kvalificerade. Dessa mottagna andelar blir kvalificerade trots att de inte avser fåmansföretag eller tidigare fåmansföretag. I paragrafen finns huvudreglerna för beskattning av utdelning och kapitalvinst i fåmansföretag. I bestämmelsen, som motsvarar 57 kap. 2 §, hänvisas till 2022 §§ i stället för till 7 och 12 §§ när det gäller vilka bestämmelser som anger att utdelning och kapitalvinst i viss omfattning skall tas upp i inkomstslaget tjänst i stället för i inkomstslaget kapital. Vidare byts uttrycket nedsättning av aktiekapital genom inlösen ut mot minskning av aktiekapital med indragning i enlighet med terminologin i nya aktiebolagslagen (2005:551), vilket också föreslås i prop. 2005/06:39. Andra stycket har ändrats. Ändringen beror på att reglerna skall gälla för optioner avseende ett fåmansföretag även om företaget inte utfärdat optionen. Uttrycket getts ut har därför ändrats till i eller avseende. Vidare anges att med utdelning likställs ränta eller annan inkomst på grund av innehav av de aktuella tillgångarna. Ändringen har tillkommit på initiativ. Konvertibler, vinstandelsbevis och kapitalandelsbevis skall omfattas av 57 kap. även om de inte getts ut i svenska kronor. Termen kapitalandelsbevis skall införas i inkomstskattelagen enligt förslag i prop. 2005/06:39 Vissa skattefrågor med anledning av ny aktiebolagslag, m.m. Vidare kommer kapitalvinst på förpliktelser som avses i 44 kap. 31 § andra stycket att omfattas av reglerna framöver. Skälen till ändringarna har utvecklats i avsnitt 12.2. Rubriken framför 37 §§ Rubriken framför 37 §§ har ändrats i förhållande till motsvarande rubrik i det gamla 57 kap. Anledningen till ändringen är att det även behövs andra särskilda definitioner för den uppdelning av utdelning och kapitalvinst som skall ske enligt de nya bestämmelserna. Bestämmelsen som fanns i 57 kap. 3 § har bara ändrats redaktionellt. Bestämmelserna motsvarar bestämmelserna som fanns i 57 kap. 4 § och anger under vilka förutsättningar en andel i ett fåmansföretag är kvalificerad. I första stycket har en ändring gjorts genom att orden i eller avseende har lagts till. Se kommentaren till 57 kap. 1 och 2 §§. I övrigt har redaktionella ändringar gjorts i första och sista stycket. I paragrafen har den s.k. utomståenderegeln tagits in som fanns i 57 kap. 5 §. Bestämmelsen har bara ändrats redaktionellt. I paragrafens första stycke finns den s.k. karensregeln eller femårsregeln som med vissa redaktionella ändringar motsvarar bestämmelsen som fanns i 57 kap. 6 § första stycket. I paragrafens andra stycke finns bestämmelsen som tidigare fanns i 57 kap. 6 a §. Den bestämmelse som fanns i 57 kap. 6 § andra stycket och som tog sikte på mottagna andelar i ett andelsbyte kommer att motsvaras av bestämmelser i 57 kap. 7 § första stycket första meningen och andra stycket. Sådana andelar skall anses kvalificerade om de andelar som avyttras genom andelsbytet är kvalificerade. Detsamma skall gälla om andelen därefter övergår till någon annan genom arv, testamente, gåva eller bodelning. En andel skall också anses kvalificerad om den förvärvas med stöd av en sådan andel. I första stycket andra meningen har tagits in en ny bestämmelse som innebär att om en andel som är kvalificerad på grund av ett andelsbyte, avyttras direkt eller genom ett fåmansföretag eller fåmanshandelsbolag till ett annat fåmansföretag eller fåmanshandelsbolag som mottagaren direkt eller indirekt äger andel i, skall mottagarens andelar i det fåmansföretag som direkt eller indirekt förvärvat andelarna anses kvalificerade. Skälen för bestämmelsen har angetts i avsnitt 12.4. Bestämmelsen är utformad så att det inte skall vara möjligt att genom försäljningar i flera led till slut undgå att några andelar anses kvalificerade. Av denna anledning anges att det är mottagarens andelar i det fåmansföretag som direkt eller indirekt förvärvat andelarna som blir kvalificerade. I lagrådsremissen angavs att det var säljarens andelar som blev kvalificerade. Vid vidareförsäljning av mottagna andelar kan säljaren nämligen vara ett företag. Lagrådet har påpekat att bestämmelserna i förslaget i lagrådsremissen till 57 kap. 7 § andra stycket och 48 a kap. 14 § delvis reglerar samma situation och att det därför i lagtexten måste anges vilken av bestämmelserna som skall äga företräde eller bestämmelserna på annat sätt ändras så att de inte överlappar. Enligt den sistnämnda bestämmelsen skall, när äganderätten till en andel som är kvalificerad enligt 57 kap. 7 § första eller andra stycket genom bl.a. gåva övergår till en juridisk person eller svenskt handelsbolag, andelen anses avyttrad för en ersättning som motsvarar marknadsvärdet. Förslaget i lagrådsremissen innebar att även närståendes innehav i det fåmansföretag som direkt eller indirekt förvärvar andelarna skulle medföra att andelarna blir kvalificerade. Om närståendes innehav inte beaktas torde avgränsningen mellan bestämmelserna normalt inte vålla problem. därför inte beaktas. Detta överensstämmer också med förslaget fusionsdirektivet (SOU 2005:19, jfr s. 6769 och s. 111113). § minskat med kapitalvinst som har tagits fåmansföretag vars andelar blir kvalificerade. I 48 a kap. 8 a § finns en bestämmelse som säger att det skall göras en beräkning av de belopp som skulle ha tagits upp i inkomstslaget kapital (kapitalbeloppet) och i inkomstslaget tjänst (tjänstebeloppet) som om bestämmelserna om framskjuten beskattning inte varit tillämpliga i de fall en kvalificerad andel avyttras genom ett andelsbyte. De mottagna andelarna är kvalificerade enligt bestämmelsen i 57 kap. 7 § första meningen. Om sådana mottagna kvalificerade andelar avyttras vidare till ett fåmansföretag eller fåmanshandelsbolag som mottagaren direkt eller indirekt äger andelar i, skall tjänstebeloppet minskat med den kapitalvinst som tagits upp i inkomstslaget tjänst fördelas på mottagarens andelar i det fåmansföretag som direkt eller indirekt förvärvat andelarna. Andelarna i detta fåmansföretag anses kvalificerade enligt bestämmelsen i andra meningen. I 57 kap. 24 § finns bestämmelser som begränsar det tjänstebelopp som skall tas upp i inkomstslaget tjänst vid en avyttring av andelar som anses kvalificerade enligt bestämmelserna i första och andra meningen. I 57 kap. 15 § och i punkt 2 och 6 av övergångsbestämmelserna finns bestämmelser om fördelning av sparat utdelningsutrymme och sparat lättnadsutsutrymme i dessa fall. Dessa bestämmelser har beträffande andelar som är kvalificerade enligt 57 kap. 7 § första stycket andra meningen tillkommit på Lagrådets initiativ. I andra stycket finns en bestämmelse som reglerar fallet att en andel som är kvalificerad enligt första stycket övergår till någon annan genom arv, testamente, gåva eller bodelning. Om andelen övergår till en juridisk person eller handelsbolag genom gåva eller testamente är i stället 48 a kap. 14 § tillämplig. Detta anges nu uttryckligen i bestämmelsen. I tredje stycket anges att den typ av optioner och förpliktelser som avses i 57 kap. 2 § andra stycket och som avser andelar som mottagits vid andelsbyten skall anses kvalificerade. Rubriken framför 819 §§ Rubriken framför 819 §§ är ny och markerar att de följande paragraferna innehåller definitioner som behövs för uppdelning av utdelning och kapitalvinst. I 2022 §§ görs sedan beräkningarna med hjälp av dessa definitioner. Paragrafen har inte någon motsvarighet i det upphävda 57 kap. I bestämmelsen anges att det är statslåneräntan vid utgången av november året före beskattningsåret som skall användas i detta kapitel. I 2 kap. 28 § finns en definition av termen statslåneräntan. Av den bestämmelsen framgår att det är som fastställer statslåneräntan. Paragrafen har inte någon motsvarighet i det upphävda kapitlet. I bestämmelsen definieras uttrycket inkomstbasbelopp som används i 11, 16, 17, 19 och 22 §§. Med detta avses inkomstbasbeloppet enligt 1 kap. 6 § lagen (1998:674) om inkomstgrundad ålderspension. I 9 § anges vidare att det är inkomstbasbeloppet året före beskattningsåret som avses. I 22 § anges särskilt att det i stället är inkomstbasbeloppet för avyttringsåret som avses. I bestämmelsen anges vad som menas med gränsbelopp. Gränsbelopp beräknas för kvalificerade andelar och är summan av årets gränsbelopp som definieras i 11 § och det sparade utdelningsutrymmet som definieras i 13 § uppräknat med statslåneräntan ökad . Tekniken för beräkning av gränsbeloppet skiljer sig från dagens i flera avseenden främst beroende på att flera räntesatser skall användas. Klyvningsräntan som definieras i 11 § tillämpas vid beräkning av årets gränsbelopp. En lägre räntesats, s.k. uppräkningsränta som är statslåneräntan ökad , tillämpas för uppräkning av sparat utdelningsutrymme. Liksom tidigare tas också hänsyn till företagets lönesumma men på ett annat sätt. Detta sker genom att ett s.k. lönebaserat utrymme särskilt beaktas vid beräkning av årets gränsbelopp enligt 11 §. Av andra stycket framgår att för tillgångar som avses i 2 § andra stycket, t.ex. vinstandelsbevis och konvertibler, är uppräkningsräntan lägre, nämligen statslåneräntan ökad med en procentenhet. I bestämmelsen definieras årets gränsbelopp. Årets gränsbelopp kan beräknas på två sätt. I första stycket 1 beskrivs den s.k. förenklingsregeln. Enligt denna regel får årets gränsbelopp beräknas till ett belopp som motsvarar ett och ett halvt inkomstbasbelopp fördelat på andelarna i företaget. Motiven för förenklingsregeln finns i avsnitt 6. Iförsta stycket 2 beskrivs det andra sättet att beräkna årets gränsbelopp. Precis som tidigare utgår beräkningen från andelens omkostnadsbelopp. Omkostnadsbeloppet skall multipliceras med klyvningsräntan som motsvarar statslåneräntan ökad . Denna summa ökas med det lönebaserade utrymmet beräknat enligt den reformerade löneunderlagsregeln. Underlaget för årets gränsbelopp definieras i 12 §. Vad som avses med lönebaserat utrymme framgår av 1619 §§. Lönebaserat utrymme skall bara beräknas för andelar i fåmansföretag och för sådana andelar som under en karenstid enligt 6 § skall anses kvalificerade. Detta har motiverats i avsnitt 5.2. Iandra stycket sägs att statslåneräntan i stället skall ökas med en procentenhet för tillgångar som avses i 2 § andra stycket, t.ex. vinstandelsbevis och konvertibler. En regel av motsvarande innehåll har funnits i 57 kap. 7 § andra stycket. Vidare sägs att förenklingsregeln inte gäller för sådana tillgångar. Slutligen anges att bestämmelserna om lönebaserat utrymme inte heller gäller för sådana tillgångar, vilket motsvarar en bestämmelse som fanns i 57 kap. 8 § andra stycket. I tredje stycket anges i första meningen att årets gränsbelopp tillgodoräknas den som äger andel vid utdelningstillfället eller, om utdelning inte sker, den som äger andelen vid utgången av året. I samma stycke andra meningen regleras det fall att flera utdelningar sker på samma andel. Årets gränsbelopp skall i sådana fall tillgodoräknas den som äger andelen vid första utdelningstillfället. Det kommer således inte vara möjligt att beräkna gränsbelopp vid två skilda utdelningstillfällen på samma andel under . Detta är en ändring mot vad som gäller . I tredje meningen sägs att lönebaserat utrymme bara tillämpas för andelar som ägts vid årets ingång. Bestämmelsen medför bl.a. att samma löneunderlag inte skall, efter en emission, kunna utnyttjas två gånger. I bestämmelsen behandlas vad som är underlaget för beräkning av årets gränsbelopp. Det är det omkostnadsbelopp som skulle ha använts om andelen hade avyttrats för utdelningen. Om utdelning inte lämnats skall omkostnadsbeloppet vid årets utgång användas. I andra stycket hänvisas till de alternativa sätten att beräkna omkostnadsbelopp för andelar förvärvade i 25 35 §§, dvs. den s.k. indexregeln och kapitalunderlagsregeln. Dessa bestämmelser har flyttats från 43 kap. De alternativa beräkningssätten gäller inte för tillgångar som avses i 2 § andra stycket. I bestämmelsen definieras sparat utdelningsutrymme. Expertgruppen föreslog i stället en ny term, sparat gränsbelopp. Regeringen kan se fördelar med detta uttryck då det anknyter till gränsbelopp. Termen sparat utdelningsutrymme som ersatte sparad utdelning vid inkomstskattelagens tillkomst är dock inarbetad och bör därför inte ändras. Första stycket första och andra meningen motsvarar upphävda 57 kap. 10 § och anger att om utdelningen understiger gränsbeloppet skall skillnaden, dvs. det sparade utdelningsutrymmet, föras vidare . ingen utdelning skall hela gränsbeloppet beräknat vid beskattningsårets utgång föras vidare. I tredje meningen har en ny bestämmelse förts in som klargör att sparat utdelningsutrymme kan föras vidare även om andelarna inte är kvalificerade. som andelarna inte är kvalificerade skall sparat utdelningsutrymme inte räknas upp. Detta följer av att gränsbelopp inte skall beräknas . I andra stycket första meningen anges att om en andel avyttrats före det att utdelning skett skall det från föregående år sparade utdelningsutrymmet uppräknat användas. Detta är en ändring i förhållande till gällande rätt. Skälet är att säljare som inte tagit ut utdelning före försäljningen inte skall gå miste om den uppräkning av sparat utdelningsutrymme som en säljare som tagit ut utdelning före försäljningen får tillgodoräkna sig. I sådana fall kommer köparen att få tillgodoräkna sig årets gränsbelopp enligt 57 kap. 11 § andra stycket eftersom utdelning inte skett. Att uppräkning skall ske med statslåneräntan ökad följer av att så skall ske vid beräkning av gränsbelopp enligt 10 §. I samma stycke andra meningen anges att uppräkning bara skall ske med statslåneräntan ökad med en procentenhet för tillgångar som avses i 2 § andra stycket. Med utdelning jämställs enligt 2 § andra stycket ränta på sådana tillgångar. Bestämmelsen har samma lydelse som bestämmelsen i upphävda 57 kap. 11 §. Första stycket har samma lydelse som bestämmelsen som fanns i 57 kap. 11 a §. I bestämmelsen anges att sparat utdelningsutrymme skall fördelas på mottagna andelar när kvalificerade andelar avyttras genom ett andelsbyte. Andra stycket är nytt och har tillkommit på Lagrådets initiativ. Bestämmelsen innebär att sparat utdelningsutrymme skall fördelas vid sådana interna försäljningar av mottagna andelar som avses i 57 kap. 7 § första stycket andra meningen. Det sparade utdelningsutrymmet skall fördelas på andelarna i det fåmansföretag som direkt eller indirekt förvärvat andelarna. De nya bestämmelserna om lönebaserat utrymme har placerats i 16 19 §§. Bestämmelserna om löneunderlag fanns tidigare i 43 kap. 12 16 §§. Skälen till de nya reglerna finns i avsnitt 5. Iförsta stycket anges att det lönebaserade utrymmet är av löneunderlaget plus av den del av löneunderlaget som överstiger 60 inkomstbasbelopp. Vilka ersättningar som ingår och hur löneunderlaget i övrigt skall beräknas framgår av 17 §. Expertgruppens förslag innebar att man taxering bestämde ett belopp baserat på inkomstbasbeloppet. skulle sedan detta belopp räknas om med förändringen i inkomstbasbeloppet och fastställas i en förordning före beskattningsåret. anser att de föreslagna reglerna är onödigt krångliga och anför att en betydande förenkling kan uppnås om bestämningen till 2007 års taxering slopas och gränsen för det högre löneunderlaget uttrycks i inkomstbasbelopp. Regeringen delar bedömning. Ändringen innebär att det inte behöver göras en uppräkning utan att förändringen kommer fram direkt genom de aktuella inkomstbasbeloppen. Iandra stycket anges att det lönebaserade utrymmet skall fördelas med lika belopp på andelarna i företaget. Denna bestämmelse fanns i 43 kap. 14 §. I paragrafen redogörs för hur beräkningen av löneunderlaget skall gå till. Beräkningen skiljer sig på flera sätt från de gamla bestämmelserna. Av första stycket framgår att endast sådan kontant ersättning som hos arbetstagaren skall tas upp i inkomstslaget tjänst ingår i löneunderlaget. Motsvarande bestämmelse fanns i 43 kap. 12 § första stycket. Ersättning till arbetstagare som betalats ut av företag som hör hemma i en annan stat inom Europeiska ekonomiska samarbetsområdet skall också räknas med. 2005/06:40 Denna utvidgning är en följd av utgången i rättsfallen RÅ 2000 ref. 38 och RÅ 2000 ref. 47 I och II. Även sådan ersättning som inte har tagits upp på grund av sexmånadersregeln eller ettårsregeln i 3 kap. 9 § eller på grund av bestämmelser i skatteavtal ingår i underlaget. Kostnadsersättningar skall normalt dras av och ingår därför inte. Belopp som skall beskattas i inkomstslaget tjänst enligt reglerna i detta kapitel skall inte heller räknas med. I andra stycket sägs hur ersättningar till arbetstagare i dotterföretag skall behandlas, jfr bestämmelsen som fanns i 43 kap. 12 § andra stycket. I andra meningen har en ny bestämmelse tagits in som talar om vad som gäller om ett dotterföretag ägts under del av det år som löneunderlaget avser. I sådant fall skall bara ersättningar som har betalats ut som moderföretaget ägt andelar i dotterföretaget räknas med. Någon motsvarande regel för den som direkt förvärvat en andel behövs inte eftersom bestämmelserna i 19 § om löneuttagskrav anger förutsättningarna för att få tillgodoräkna sig lönebaserat utrymme. Enligt bestämmelsen i tredje stycket skall löneunderlaget minskas med tio inkomstbasbelopp. Motsvarande regel fanns i 43 kap. 14 §. I paragrafen anges att löner som täcks av statliga bidrag inte skall räknas med. Motsvarande bestämmelse fanns i 43 kap. 13 § första stycket 1. Bestämmelsen i 43 kap. 13 § första stycket 2 om att ersättningar som betalats till arbetstagare som har kvalificerade andelar inte skall räknas med har tagits bort. Motiven för detta framgår av avsnitt 5.2. I paragrafen finns bestämmelserna om de krav på löneuttag som ställs för att lönebaserat utrymme skall få beaktas vid beräkning av årets gränsbelopp. De har ändrats i förhållande till de gamla reglerna. Andelsägaren eller någon i närståendekretsen måste uppfylla löneuttagskravet för att lönebaserat utrymme skall få läggas till gränsbeloppet. Bestämmelserna motiveras närmare i avsnitt 5.3. Utformningen av bestämmelsen har ändrats i enlighet med Lagrådets synpunkter. Tillägget på som skall göras enligt den första strecksatsen skall beräknas på den sammanlagda kontanta ersättningen i företaget enligt 17 § utan avdrag för de första 10 inkomstbasbeloppen. I förhållande till expertgruppens förslag har på samma sätt som i 16 § den ändringen gjorts att bestämningen till taxering har slopats och att kraven uttryckts i inkomstbasbelopp. I bestämmelsen anges att utdelning på en kvalificerad andel skall tas upp i inkomstslaget tjänst till den del den överstiger gränsbeloppet. Utdelning upp till gränsbeloppet skall tas upp till två tredjedelar. Kvoteringen innebär att skattesatsen för dessa inkomster blir . Detta har motiverats i avsnitt 10. I paragrafen anges hur kapitalvinst på en kvalificerad andel skall beskattas. I första stycket första meningen sägs att kapitalvinst till den del den överstiger sparat utdelningsutrymme i sin helhet skall tas upp i inkomstslaget tjänst. Enligt de gamla bestämmelserna gäller att av denna del av vinsten beskattas i detta inkomstslag och i inkomstslaget kapital. Ändringen motiveras i avsnitt 8 och gäller oavsett när andelen är anskaffad. I andra meningen sägs att kapitalvinst upp till sparat utdelningsutrymme skall tas upp till två tredjedelar vilket i praktiken innebär en skattesats på . I andra stycket sägs att om kapitalvinsten på en kvalificerad andel som anskaffats överstiger sparat utdelningsutrymme, skall den överskjutande delen upp till ett belopp som motsvarar skillnaden mellan ett omkostnadsbelopp enligt den s.k. indexregeln eller kapitalunderlagsregeln och omkostnadsbeloppet enligt 44 kap. 14 § i sin helhet tas upp i inkomstslaget kapital i stället för i inkomstslaget tjänst. Denna del av kapitalvinsten kommer att beskattas med en skattesats på . Regeln motiveras i avsnitt 10, där det också finns ett exempel som visar hur beskattning skall ske i dessa fall. I paragrafen finns den s.k. 100-basbeloppsregeln som tidigare fanns i 57 kap. 12 § tredje stycket. Bestämmelsen ändras genom att gränsen uttrycks i inkomstbasbelopp i stället för som i prisbasbelopp och genom att det anges att regeln gäller per företag vilket framgår av första stycket. Efter påpekande från Lagrådet anpassas vidare regeln till gemenskapsrätten. I andra stycket har därför tagits in en ny bestämmelse som innebär att om en närstående är bosatt inom EES-området och där men inte i blivit beskattad för vinst vid försäljning av andelar i ett fåmansföretag skall även den beskattningen kunna beaktas enligt 100- basbeloppsregeln. Som förutsättning skall dock gälla att beskattningen i den andra staten motsvarar den som skulle ha skett i om personen i fråga varit bosatt i . Att beskattningen skall motsvara den beskattning som skulle ha skett i innebär att den skall ha skett enligt den skattesats som gäller i inkomstslaget tjänst. Marginalskatten i detta inkomstslag är vid en kommunalskatt på . Vid bedömningen skall hänsyn tas till de olika skikten. Det är alltså inte tillräckligt att en större kapitalvinst blivit beskattad . Beskattningen behöver emellertid inte exakt motsvara den som skulle ha skett i . Regeln motiveras i avsnitt 8.2. I sak motsvarar paragrafen bestämmelsen som fanns i 57 kap. 12 a §. Rubriken framför 24 § Rubriken har efter förslag av Lagrådet getts en annan typografisk utformning för att det klart skall framgå att rubriken före 21 § också avser bestämmelsen i 24 §. I bestämmelsen begränsas det tjänstebelopp som skall tas upp i inkomstslaget tjänst vid avyttring av andelar som blivit kvalificerade efter ett andelsbyte.