prop · GS03175 · 2005-07-07 00:00:00 — Enligt lagen om elektronisk kommunikation (LEK) är den som till- handahåller allmänt tillgängliga telefonitjänster skyldig att låta sin abon- nent behålla sitt telefonnummer när denne byter till en annan tjänste- leverantör. I LEK avses med telefonitjänst en elektronisk kommunika- tionstjänst som innebär möjlighet att ringa upp eller ta emot samtal via ett eller flera nummer inom en nationell eller internationell nummerplan, inklusive nödsamtal. Med nödsamtal avses samtal till samhällets alarme- ringstjänst via ett nummer inom fastställd nummerplan för telefoni. Endast i de fall en IP-telefonitjänst utgör en telefonitjänst enligt defini- tionen i LEK gäller skyldigheten att låta abonnenten behålla sitt telefon- nummer vid byte av tjänsteleverantör. Möjligheten för abonnenten att kräva att få behålla sitt telefonnummer är därför beroende av hur den aktuella tjänsten är utformad. Angrepp på Internettjänster, t.ex. IP-telefoni, kan bestå av belastnings- attacker, avlyssning och förvanskning av information, datavirus, datamaskar eller trojaner. Alla sårbarheter som finns när det gäller Inter- net gäller även för IP-telefoni. Konstruktionen av IP-telefonitjänsten och om den är krypterad eller ej avgör huruvida samtalen kan avlyssnas. Avlyssning av traditionell telefoni är enklare att genomföra men begränsas av tillgången till telestationerna och åtkomst till telenätet. I och med att näten konvergerar och att all slags trafik går i samma fysiska nät och använder samma logiska förmedlingsteknik (dvs. IP), kan sårbar- heten därför öka för angrepp och störningar Sammantaget utgör den utökade valmöjligheten ett starkt förändrings- tryck på hela marknaden för fast telefoni. förmedlas den största delen av den fasta telefonin med analog teknik genom accessnätet, dvs. den sista biten av nätet fram till kunden. Övergången till IP-telefoni skall ses som en övergång till förmedling av telefoni via olika accessnät och via många olika IP-telefonitjänsteleverantörer. Detta ligger i linje med att i stort sett alla elektroniska kommunikationstjänster blir IP-baserade. De erbjudanden som finns om IP-telefoni kan ses som början till denna migrering. Detta ger upphov till nya möjligheter och potentiellt stora för- ändringar på marknaden för fasta telefonitjänster. Utvecklingen kan främja konkurrensen på marknaden samt ge ökad valfrihet och lägre priser för användarna. Regeringen ser därför positivt på denna utveckling. Emellertid kan det ifrågasättas om begränsningarna vad gäller strömförsörjning, möjligheten att dirigera och lokalisera nöd- samtal, möjligheten för användarna att få behålla sitt telefonnummer vid byte av leverantör samt frågor relaterade till säkerheten utgör ett pro- blem. Flera av dessa begränsningar gäller givetvis också Internetrela- terade tjänster överlag, men med hänsyn till den betydelse IP-telefonin förväntas få avser regeringen att noga följa utvecklingen på området. Regeringen anser att möjligheten för användaren att nå nödnummer 112 bör utredas och att bör få i uppdrag att göra detta. för Internet, IETF, har specificerat funk- tionen ENUM som översätter vanliga telefonnummer till Internetdomän- namn. Detta möjliggör att vanliga telefonnummer kan användas på Inter- net och andra IP-baserade kommunikationsnät. Översättningen sker enligt en viss struktur motsvarande telefonnumrets form. ENUM kan bl.a. påskynda konvergensen mellan t.ex. det vanliga telefonnätet och Internet och underlätta olika former av kommunikation, även om använ- darens vanliga telefonnummer är den enda identitet som ursprungligen är känd. Huvud- och toppdomänerna i domännamnen i det här fallet är de av () beslutade e164.arpa. De ENUM- domännamn som fås genom översättningen används sedan i det vanliga domännamnssystemet (DNS), adresseringssystemet för Internet. En utförligare beskrivning av Internetadressering och DNS återfinns i avsnitt 16.1. Regeringen har tidigare gjort bedömningen (prop. 2002/03:110) att Prop. 2004/05:175 ENUM kan komma att utvecklas till en samhällsviktig funktion som ytterligare driver konvergensen mellan de olika typerna av nät. PTS har därför på uppdrag av regeringen genomfört ett nationellt försök med ENUM. Uppdraget har redovisats till regeringen . PTS föreslår bl.a. att ENUM skall införas och drivas i kommersiella former. PTS anser att ett permanent införande av ENUM skulle möjlig- göra en teknikutveckling inom området för elektronisk kommunikation som kan leda till en förbättrad konkurrens mellan olika aktörer, till nytta för slutkunden genom ökat urval och lägre priser. Frågan om ENUM:s permanenta införande bereds i . PTS slutrapport om ENUM har skickats ut på remiss med sista svarsdatum . 15.13IT i den skogsbaserade sektorn Regeringen stödjer en teknisk plattform i EU:s 7:e ramprogram med visioner . Teknikplattformar är ett av instrumenten i EU:s sju ramprogram för forskning. Plattformarna skall fokusera och kraft- samla resurser på några utvalda strategiskt viktiga tekniska om- råden. Varje plattform skall samla olika aktörer företag, forsknings- organisationer, myndigheter, konsumenter m. fl. som skall ta fram gemensamma strategier för utveckling, genomförande och användning av teknikerna. Skogsbaserad industri är temat för en plattform. Utveck- lingen och utnyttjandet av IT i kombination med en teknikplattform är mycket viktig för konkurrenskraften för den skogsbaserade sektorn i . IT är en förutsättning för produktion, tjänster och service inom den skogsbaserade sektorn. IT utnyttjas i produktionen speciellt i sam- band med processkontroll, automation samt ekonomistyrning. Ökad användning av IT kan ge ökad sysselsättning och export. Detta gäller t.ex. för tjänster och tekniska underleverantörer till pappers- och trä- industrin och områdena bioenergi, skogsturism och kemi. IT-användning inom dessa områden kan ge förbättrad logistik och hållbar utveckling. Forskning kring dessa användningsområden kan i ett senare skede bidra till framtagande av möjliga exportvaror. Det är viktigt med säkra IT- tjänster inom tyngre basnäringar där de ekonomiska följdverkningarna av intrång, virus, elavbrott etc. oftast blir avsevärda. återfinns oftast i glesbygd och landsbygd och är därför beroende av effektiv och säker IT-infrastruktur. Utveckling av IT i kombination med forskning och utveckling om hur man bör hushålla med skog, mark och vatten, kan skapa goda förutsätt- ningar för en hållbar utveckling av basnäringarna. Standardiseringen samt utvecklingen av geografiska informationssystem (GIS) för beskriv- ningen av skogen ur ett landskapsperspektiv görs av lantbruks- universitet (SLU), (Skogsforsk), Skogs- brukets datacentral (SDC) och . Samråd mellan nämnda organisationer, myndigheter och privata aktörer behandlar IT-användningen av ny teknik och ny metodik inom skogsbruket. en teknisk utmaning att utveckla teknik som kan spåra härkomsten av råvaran i olika skogsindustriella produkter genom hela logistikkedjan . 2004/05:175 från skog till konsument. Skälet till detta är att råvaran sönderdelas från träd till trä eller fiber och sprids i allt mindre delar. Skogsbaserad sektor har erfarenheter av mobila IT-tjänster och GIS som bör kunna utnyttjas i detta sammanhang. Enligt flera rapporter omsätts inte forsknings- och utvecklingsresultat hos företagen inom sektorn i den omfattning som skulle vara möjlig. Rätt utnyttjad IT skulle kunna öka hastigheten i informationsspridningen av forskningsresultat och kunskaper till och från det omgivande samhället. Nätverk och dialoger mellan beslutsfattare, företagare och samhälls- medborgare med koppling till den skogbaserade sektorn på olika nivåer internationellt och nationellt bör kunna förbättras med IT. mångåriga satsning på IT bör generera fler utvecklingsprojekt och ge ökad tillväxt i form av nya produkter och tjänster inom skogsbaserad sektor. Delmål 3 Tillgänglighet och säkerhet I propositionen Ett informationssamhälle för alla (prop. 1999/2000:86) angavs att regler och system på IT-området bör vara sådana att de skapar förtroende genom att vara säkra, förutsägbara, teknikneutrala, interna- och skydda individens integritet. Vidare prioriterades tre områ- den inom informationssäkerhetsarbetet: skydd mot informationsopera- tioner, ett säkrare Internet samt elektroniska signaturer och annan säker- och redogjorde regeringen för en stra- tegisk inriktning på arbetet och en ansvarsfördelning mellan myndigheter som arbetar med informationssäkerhetsfrågor, bl.a. i propositionen Sam- hällets säkerhet och beredskap (prop. 2001/02:158, bet. 2001/02:FöU10, 2001/02:261). Den övergripande strategin presenterades på följande Målet bör vara att upprätthålla en hög informationssäkerhet i hela samhället som innebär att man skall kunna förhindra eller hantera störningar i samhällsviktig verksamhet. Strategin för att uppnå detta mål bör liksom övrig krishantering i samhället utgå från ansvarsprincipen, likhetsprincipen och närhetsprincipen. Principiellt gäller att den som ansvarar för informationsbehandlings- system även ansvarar för att systemet har den säkerhet som krävs för att systemet skall fungera tillfredsställande. En viktig roll för staten är därför att se till hela samhällets behov av informationssäkerhet och vidta de åtgärder som rimligen inte kan åvila den enskilda systemägaren. För att förhindra allvarliga informationsattacker mot bör underrättelse- och säkerhetstjänstens arbete förstärkas. Regeringen aviserade även i den sistnämnda propositionen inrättandet av fyra verksamhetsområden i syfte att förbättra informationssäkerheten. Dessa var omvärldsanalys (), hantering av om IT-incidenter (), teknikkompetens (), samt ett system för evaluering och certifiering (). Regeringen tillsatte en utredning angående vissa frågor om informationssäkerheten i samhället (dir. 2002:103, ) samt tilläggsdirektiv (dir. 2003:29) (dir. 2004:46) och (dir. 2005:53). Enligt direktiven skall bl.a. förslag presenteras om hur den nationella strategin för infor- mationssäkerhetsarbetet bör utvecklas samt hur engagemang i det nationella arbetet inom informationssäkerhetsområdet skall utformas. har redovisat uppdraget i tre delbetänkanden, Sig- nalskydd (SOU 2003:27), Informationssäkerhet i och internatio- nellt en översikt (SOU 2004:32) samt Säker information (SOU 2005:42) med förslag till en nationell strategi på informations- säkerhetsområdet. Utredningen lämnar ett slutbetänkande . Regeringen har för avsikt att återkomma till i dessa frågor. Informationssäkerhetsfrågorna är starkt beroende av internationell sam- ordning. Samarbete är en förutsättning för informationssäkerhetspolitiken bl.a. på grund av Internets gränsöverskridande natur. Arbetet sker i en rad organisationer inom både den privata och offentliga sektorn. förde upp frågan om informationssäkerhet på EU:s dagordning under det svenska ordförandeskapet. I Europeiska rådets slutsatser från mötet i framgick det att rådet tillsam- mans med kommissionen skulle utarbeta en övergripande strategi för säkerheten när det gäller elektroniska nätverk tillsammans med praktiska åtgärder för genomförande. Kommissionens meddelande (Nät- och informationssäkerhet: förslag till en europeisk strategi) följdes av två rådsresolutioner om informa- tionssäkerhet. I den första resolutionen (9799/01) konstaterar rådet att samordningen av informationssäkerheten inom de tre olika pelarna måste ses över. Den andra resolutionen (15440/01) innehåller vissa uppgifter för medlemsstaterna och kommissionen vilka syftar till att förbättra nät- och informationssäkerheten på gemenskapsnivå. Reger- ingen gav sin syn på resolutionerna i propositionen Samhällets säkerhet och beredskap (prop. 2001/02:158). Europeiska byrån för nät- och informationssäkerhet är och rådets förordning (EG) nr 460/2004 av om inrättandet av den europeiska byrån för nät- och informationssäkerhet (eng. and , ) i kraft. Byrån skall bli ett expert- och för informationssäkerhetsfrågor och skall öka gemenskapens och medlemsstaternas, och därigenom även näringslivets, förmåga att förebygga, åtgärda och lösa problem som rör nät- och infor- mationssäkerhet. Byrån skall huvudsakligen ge råd och stöd till kommis- sionen och medlemsstaterna. I förordningen återspeglas flera frågor som bl.a. har fört fram. Det gäller t.ex. att den skall ha en bred syn på informationssäkerhet och en stark representation för medlemsstaterna. Inom OECD-samarbetet antogs nya riktlinjer om informationssäkerhet (Guidelines for the Security of Information Sys- tems and Networks: Towards a Culture of Security). Riktlinjerna har översatts till svenska: riktlinjer för säkerheten i informations- system och nät på väg mot en säkerhetskultur. Inom ramen för det svenska ordförandeskapet 2003 för Nordiska minis- terrådet för informationsteknik tog initiativ till ett projekt kring elektroniska signaturers interoperabilitet i . hölls första fasen av världstoppmötet om informations- samhället (World Summit on the , WSIS) i . I den handlingsplan som antogs uppmanades bl.a. FN:s generalsekreterare att bilda en arbetsgrupp för att särskilt utreda frågor kring förvaltningen av Internet inför den andra fasen av toppmötet, som äger rum i . 15.14.3Ett robust Internet i Regeringens bedömning: Frågan om ett säkrare Internet bör priori- teras. Statens möjligheter att följa utvecklingen av Internet bör för- bättras. En strategi för ett säkrare Internet i bör utformas. Skälen för regeringens bedömning: Internet har kommit att bli en betydelsefull bärare av många tjänster inte bara e-post, Internetbanker och e-förvaltning utan också för styrning och övervakning inom t.ex. energi- och transportsektorerna. Näringslivets och den offentliga sektorns användning av elektroniska tjänster m.m. som effektiva affärsverktyg är beroende av en stabil infrastruktur. Det är därför viktigt att Internet orga- niseras och förvaltas på ett väl fungerande och tillförlitligt sätt. är Internets uppbyggnad i grunden robust och har stora möjligheter att kunna fungera även under svåra förhållanden och vid störningar i tele- kommunikationerna. har lagen (2003:389) om elektronisk kommunikation ändrats så att möjligheterna för tillsynsmyndigheten att vidta åtgärder för god säkerhet och funktion har utvidgats (bet. 2004/05:TU17, rskr. 2004/05:201). Ändringen innebär att nuvarande bestämmelse om att den som tillhan- dahåller en allmänt tillgänglig fast telefonitjänst skall uppfylla rimliga krav på bl.a. god funktion och säkerhet, utvidgas till att gälla även annat än telefoni till fast nätanslutningspunkt som mobil telefoni och andra allmänt tillgängliga kommunikationstjänster. motiverade ändringen med bl.a. att väl fungerande och driftsäkra kommunikationer har en avgörande betydelse i krissituationer vilket gäller såväl de fasta som mobila telefonnäten. Den ökade använd- ningen av Internet för viktiga ändamål för enskilda, företag, myndigheter och organisationer innebär också att infrastrukturen för Internet på annat sätt än via telefonledningar har kommit att få en allt större betydelse för att uppnå ett säkert kommunikationssystem. Regeringen delar denna be- dömning men anser att ytterligare arbete inom området behövs. kan inte på egen hand säkerställa en tillförlitlig drift av Inter- net. Politiken för ett robust Internet bör därför syfta till att, tillsammans med andra Internetintressenter såväl inom landet som utomlands skapa underlag för och vidta de åtgärder som är möjliga i . Politiken syftar också till att ta fram information och underlag för bedömning av Internets robusthet i andra avseenden. För att underlätta och tydliggöra det fortsatta arbetet inom området bör en strategi formuleras. Regeringen återkommer i avsnitt 15.15 om detta. Det står också klart att domännamnssystemet är av stor betydelse för Internet. I avsnitt 16 föreslås en lag för toppdomäner för på Internet. Regeringens bedömning: I det fortsatta arbetet med en funktion för IT-incidentrapportering bör den internationella rollen stärkas och balansen mellan informationsspridning och rapportering ses över. Skälen för regeringens bedömning: () utredde 19992000 på regeringens uppdrag förutsättningarna för att inrätta en särskild funktion för IT-incidenthantering. En IT- incidenthanteringsfunktion syftar till att motverka angrepp på IT-system. Efter en sammanvägning av betänkande och regeringens proposition Samhällets sårbarhet och beredskap (prop. 2001/02:158) fick PTS i uppdrag av regeringen att inrätta en rikscentral för IT-incidentrapportering. PTS har redovisat arbetet i rapporten av (dnr N2002/5443/ITFoU). är (Sitic) i drift. Centrumet har som främsta uppgift att stödja samhället i arbetet med skydd mot IT-incidenter genom att inrätta ett system för informations- utbyte om IT-incidenter mellan samhällets organisationer och Sitic. Sitic skall snabbt kunna sprida information i samhället om nya problem som kan störa IT-system. Att lämna information och råd om förebyggande åtgärder ingår också i uppdraget. Slutligen skall Sitic sammanställa och ge ut statistik som underlag för kontinuerliga förbättringar i det före- byggande arbetet. Sitic bidrar även till bl.a. det arbete om ett robust Internet i som PTS har fått i uppdrag att genomföra och mycket av faktainnehållet i PTS webbplats om säkerhet på Internet och en tjänst som testar säkerhet i datorer. En ändring i sekretesslagen (1980:100) som trädde i kraft ökar möjligheterna för Sitic att få in rapporter om IT-incidenter, eftersom Sitic nu kan sekretessbelägga rapporter som bedöms känsliga. har Sitic såväl personal som juridiska och tekniska resurser för att arbeta med hela samhället, dvs. myndigheter, kommuner, lands- ting och privata företag. Sitic har nära relationer med övriga europeiska statliga CERT-organi- sationer (Computer Emergency Response Teams) samt fungerande gränssnitt mot liknande svenska, europeiska och globala organisationer. Sitic arbetar främst med att samla in, värdera, filtrera och publicera information på svenska om sårbarheter i IT-system. Detta är särskilt vik- tigt för små och medelstora organisationer som inte själva har tillräcklig omvärldsbevakning utan ofta bara använder information från Sitic. Sitic:s material kan sägas komma från en oberoende källa och kompletterar det som kommer från andra organisationer. Viss information härrör direkt från det internationella CERT-samarbetet och är inte tillgänglig från de kommersiella aktörerna. Sitic publicerar information om sårbarheter i sina s.k. särskilda råd och blixtmeddelanden. Då tar man hänsyn till hur spridda vissa produkter är i och hur allvarlig en sårbarhet är. Informationen görs tillgängliga främst via Sitic:s webbplats och är kost- nadsfri. Med informationen kan intressenterna förebygga incidenter och därigenom få en stabilare drift och spara pengar. De mätningar som har gjorts på Sitic:s webbplats visar att besöken ökar. besöktes Sitic:s webbplats i genomsnitt en ökning med sedan första kvar- talet 2004. Användningsmönstret pekar på att webbplatsen i stor ut- sträckning används av personer som arbetar med informationssäkerhet, snarare än privatpersoner. IT-incidentrapporter tas emot på flera sätt, bl.a. via Sitic:s webbplats. Under Sitic:s arbete har det visat sig att den viktigaste rollen är omvärldsbevakning och informationsspridning. Få sårbarheter upptäcks genom att intressenter rapporterar till Sitic, medan många är intresserade att ta del av Sitic:s varningar och råd. De delar av uppdraget för Sitic som rör IT-incidentrapportering och statistik bör därför omformuleras. Sitic:s arbete har visat att CERT-utvecklingen i hög grad drivs av inter- nationellt samarbete. Därför bör det internationella CERT-samarbetet stärkas. (se avsnitt 15.4.1) har i uppdrag att se över Sitic:s roll och utvärdera funktionen för IT-incidentrapportering. Utredningen skall lämna ett slutbetänkande . Därefter avser regeringen återkomma i denna fråga. Det avgörande informationssäkerhetsarbetet kan oftast bara göras av IT- användare själva, t.ex. hushåll, företag, myndigheter och andra organisa- tioner, genom att de ökar säkerheten i de egna systemen. På marknaden finns en god tillgång av produkter och tjänster inom området. PTS har regeringens uppdrag att sammanställa information om säker- het vid Internetanvändning. Informationen vänder sig till hushåll, små och medelstora företag och organisationer samt små och medelstora myndigheter. Informationen behandlar bland annat teknisk information, risker, sårbarhet, skador och hur dessa kan lindras samt möjligheter och risker med e-transaktioner. PTS säkerhetsinformation till Internetanvändare har nått ut genom en webbplats (/internetsakerhet) och en interaktiv utbildning samt informationsmaterial, som lanserades . är det också möjligt att genom en ny webbtjänst testa säkerheten på en hemdator. gjordes 30 000 besök på webb- platsen och under genomfördes över 100 000 säker- hetstester. 15.15Strategi för ett säkrare Internet i Regeringens bedömning: Målet för en strategi för ett säkrare Internet i bör vara att säkerställa kritiska funktioner i Internets infra- struktur. Strategin bör inriktas på fysisk och logisk infrastruktur samt på information, kunskapsutveckling och internationellt arbete. PTS rapport för att säkra Internets infrastruktur: Målet för strategin är enligt Post- och () förslag att den skall bidra till att långsiktigt säkerställa kritiska funktioner i Internets infrastruktur som vid bortfall kan medföra omfattande störningar eller avbrott som försvårar eller förhindrar användning av Internet för stora grupper av enskilda användare eller för viktiga företag, myndigheter och För att nå ett säkrare Internet i anser PTS att det är strategiskt viktigt för staten att kunna påverka och följa upp kraven på tillhanda- hållare av de funktioner som är centrala för Internets funktion. även viktigt att uppnå högre säkerhet för de två mest kritiska funktio- nerna för att Internet skall fungera, nämligen domännamnssystemet (DNS) och trafikutbytet mellan operatörer. Utöver detta arbete är det viktigt att planera för eventuella allvarliga störningar och katastrofer. Det är enligt rapporten även viktigt att nå en högre kunskapsnivå och medvetenhet om säkerhet på Internet hos Internetanvändare för att kunna nå ett säkrare Internet. Medvetenhet är ett första steg mot att få till stånd en attityd- och kulturförändring i samhället när det gäller användarens skydd av sin miljö och sitt beteende vid Internetanvändning. För att nå ett säkrare Internet är det dessutom enligt PTS viktigt att förutsättningarna finns för ett samordnat svenskt agerande i interna- Nationell och internationell samverkan är även viktigt för att kunna hantera kommande IT-incidenter. Att fortsätta det pågående arbetet för att öka motståndskraften mot störningar som påverkar de fysiska delarna av Internets infrastruktur är också av vikt. PTS menar att de investeringar som staten genom- fört har inneburit att många av de mest vitala delarna av Internets infra- struktur har ett gott fysiskt skydd. PTS anser slutligen att det är viktigt att samordnade satsningar görs från statens sida när det gäller forskning inom informationssäkerhet med avseende på Internet för att få störst utväxling på satsade resurser. Remissinstanserna: De flesta remissinstanserna är positiva till försla- gen i rapporten eller lämnar dem utan erinran. Statskontoret och Data- inspektionen pekar på vikten av standarder. anser att för stort ansvar för säkerheten läggs på användarna. Flera remissinstanser vill ha tydligare ansvarsfördelning (, och Föreningen ). anser att logisk säkerhet borde vara högst prioriterat, sedan ökat säkerhetsmedvetande. föreslår att en kommitté tillsätts för att göra en ny Internetutredning. Skälen för regeringens bedömning Regeringen agerar för att främja och utveckla användningen av Internet och prioriterar särskilt frågan om ett säkrare Internet. Internet har kommit att bli en betydelsefull bärare av många viktiga tjänster såsom e-post, Internetbanker och e-förvaltning.