prop · GS031d8 · 2005-01-01 00:00:00 — Fyra av fältmissioner på västra (, och , Kosovo samt ) arbetar med polisfrågor, bl.a. med utbildning av multietniska poliskårer. inledde även ett polisprojekt i . polisverksamhet i och södra kan förväntas öka. inleddes ett samarbete med med att bistå den georgiska regeringen i reformeringen av polisväsendet och övriga delar av rättsväsendet. ställer ca 12 poliser till förfogande för polisverksamhet. Genom EU:s polismission (European Union Mission, EUPM) ansvarar EU för att säkerställa uppföljningen av FN:s tidigare internationella polisstyrka i Bosnien. Insatsen, som omfattar ca 500 personer varav 16 är svenskar, har som målsättning att stärka uppbyggnaden av ett väl fungerande bosniskt polisväsende. påbörjades också en EU-ledd polismission i (Proxima) i syfte att genom rådgivning reformera polisväsendet, vilket har identifierats som en nyckelfaktor för att stabilisera läget i landet. Insatsen, som omfattar ca 200 personer varav 12 är svenskar, samordnas nära med bl.a. verksamhet inom polisområdet. Svenska institutets (SI) gäststipendie- och utbytesverksamhet omfattar person- och erfarenhetsutbyte med utvecklingsländer samt gäststipendieprogram för studier på avancerad akademisk nivå och forskning i för personer i utvecklingsländer. Antalet antagna stipendiater låg på ungefär samma nivå 2003 som föregående år. SI:s gäststipendie- och utbytesverksamhet har resulterat i att stipendiaterna fått ökad kompetens som bidragit till utvecklingen i hemländerna både ekonomiskt och socialt. Stipendiaterna inom gäststipendieprogrammet som vistats i blir ofta nyckelpersoner i sina hemländer för fortsatta kontakter med svenska universitet, svenskt samhälle, kultur och näringsliv. Gäststipendieverksamheten följdes upp av SI . Uppföljningen visade att de tidigare stipendiaterna ofta verkar i beslutsfattande eller opinionsledande positioner i sina hemländer. SI framhåller jämställdhet i verksamheten. SI:s utvecklingssamarbete med omfattar stöd till demokratins fördjupning samt utbildning och forskning. SI har fortsatt att stödja och initiera projekt och samarbete som stärker en demokratisk utveckling och som stimulerar till ett aktivt engagemang. Teman som jämställdhet, mänskliga 2004/05:1 UTGIFTSOMRÅDE 7 rättigheter, respekt för barn m.m. har tagits upp till debatt och dialog i flera länder inom ramen för projekten 4-ever och Kära Barn. SI har därmed bidragit till att lyfta fram viktiga frågor i samhällsdebatten och skapa opinion som ett led i de långsiktiga ansträngningarna att förändra attityder och påverka strukturella ojämlikheter. SI gjorde en viktig insats i samarbetet med inom ramen för S:t . Inom området utbildning och forskning domineras verksamheten av Visbyprogrammet, som omfattar stöd för projektsamarbete och individuellt utbyte mellan och , , , de baltiska länderna samt . Verksamheten i övrigt består av stipendieprogram, stöd till institutionssamarbete och stöd till undervisning i svenska. Samarbetsprojekten och nätverken på alla utbildningsnivåer leder till ökade kontakter, i många fall av lång varaktighet, och personligt engagemang på båda sidor och inom breda samhällsområden. i ska vara en mötesplats för människor från och () ett forum för dialog mellan civilisationer. Kontakter knyts över kultur- och religionsgränser mellan forskare, kulturarbetare, ungdomsledare, miljöaktivister, människorättskämpar, parlamentariker och diplomater. De mest lovande interregionala programmen gäller ungdom, media, översättning, forskning, lärarutbildning och förtroendeskapande åtgärder. samverkar med kolleger i (bl.a. ), med arabiska nätverk (bl.a. ), samt med egyptiska institutioner och myndigheter. Ofta är en Sverige-baserad partner knuten till programmen, t.ex. Sida, internationella fredsforskningsinstitut (), , och . Ett nätverk mellan tio arkeologiska muséer i samverkan med Medelhavsmuséet hör till de mer uppmärksammade kultursatsningarna. Verksamheten visar att fyller en viktig funktion både som euro-arabisk och interarabisk mötesplats för personer som annars ofta arbetar isolerade från varandra: 2004/05:1 UTGIFTSOMRÅDE 7 forskare, journalister och författare. Exempel är seminarier med arabiska PEN-klubbar, arabiska sociologiförbundet respektive de arabiska filosofisällskapen, där 14 är företrädda. står inför att dels tillvarata sina snabbt växande kontaktnät i och , dels bereda sig för att tillsammans med härbärgera den nybildade , som ska samordna dialogprogram på uppdrag av Barcelona-processens trettiofem stater. 3.5.1.8Generalkonsulatets sektion för turkiskt-svenskt samarbete i Generalkonsulatets sektion för turkiskt-svenskt samarbete i ska främja kontakterna mellan och samt strävan mot ett medlemskap i . Verksamheten omfattar bl.a. seminarier om mänskliga rättigheter, demokrati, EU-kunskap, flykting- och migrationsfrågor, hedersrelaterat våld, jämställdhet och minoritetsfrågor samt ett stipendieprogram för universitetsstudier i , vilket väl motsvarar de riktlinjer som fastställts. Budgeten var , medan utfallet blev . bidrar till utveckling av bärkraftiga företag i utvecklingsländer och länder i genom riskkapitalsatsningar i form av aktier, lån eller garantier, främst i samverkan med svenskt näringsliv. investerar även i riskkapital- och investeringsfonder. har ett nära samarbete med i för att öka verksamheten där. På utvecklingssamarbetets område marknadsför företagets möjligheter att investera utan svensk partner i de minst utvecklade länderna. Det totala kapitalet uppgår till , varav hälften är avsett för verksamhet i . gjordes 13 investeringar om totalt . Vinsten uppgick till . 3.5.1.10 Särskilda satsningar 2004 Inom ramen för fattigdoms- och rättighetsperspektiven och de åtta huvuddragen gör regeringen särskilda satsningar på fyra områden: hiv/aids, sexuell och reproduktiv hälsa och rättigheter, narkotika och brottsbekämpning samt konflikthantering, konfliktförebyggande och gemensam säkerhet. Det helt överväldigande flertalet av de hiv/aidsdrabbade finns i fattiga länder, som saknar resurser att hjälpa och ta hand om de smittade och sjuka på ett lämpligt och värdigt sätt. I det ljuset har först och främst valt att kraftigt öka det stöd som går till FN-organ som verkar mot hiv/aids, framför allt , WHO och UNFPA. Stödet på , som aviserades 2002 till den då nyupprättade Globala fonden mot hiv/aids, tuberkulos och malaria, har infriats. Regeringen har även gett Sida i uppdrag att öka det svenska stödet för insatser mot hiv/aids, då för lite av det bilaterala svenska biståndet går till insatser direkt riktade mot hiv/aids. Dessutom har regeringen uttalat att förstärkningar måste göras inom hela kedjan av insatser från förebyggande till vård, omsorg och behandling samt forskning om bl.a. vacciner. Ett led i arbetet är det särskilda stöd som ger till WHO för organisationens initiativ för att till utgången av 2005 förse 3 miljoner människor i fattiga länder med bromsmediciner mot aids (det s.k. three by five-initiativet). Genom inrättandet av en särskild ambassadör för hiv/aids-frågorna markerar regeringen betydelsen av att bl.a. stärka dialogen om hiv/aids. Sexuell och reproduktiv hälsa och rättigheter har det internationella samfundet under FN:s ledning följt upp och bekräftat de rekommendationer och mål som slogs fast i samband med och dess uppföljningskonferens. Det har inneburit att frågor kring sexuell och reproduktiv hälsa och rättigheter har fått ökad uppmärksamhet såväl nationellt och regionalt som globalt. har deltagit mycket aktivt för att säkerställa att besluten från bekräftas. har bl.a. lyft fram länkarna mellan och millennieutvecklingsmålen och mellan och Handlingsplanen och Deklarationen från (Platform for Action); ungdomars behov av information, kunskap och tillgång till preventivmedel samt vikten av att de deltar i utformandet av insatser som rör dem; främjandet av jämställdhet och såväl kvinnors som mäns rätt till sexualitet, inklusive frågor om homo-, bi- och transsexualitet; rätten till säker abort; samt pojkars och mäns roller. för bekämpning av narkotika och brott (UNODC) samordnar den internationella narkotikakontrollen genom åtgärder för att minska produktion, handel och missbruk av narkotika i enlighet med FN:s narkotikakonventioner. UNODC:s mandat är också att följa upp de olika konventionerna mot organiserad brottslighet genom program på områdena korruption, penningtvätt, människohandel, människosmuggling och terrorism. Narkotikaproblem är nära kopplade till svag politisk styrning, korruption, penningtvätt och olika former av smuggling av såväl människor som vapen. För att på ett mer effektivt sätt kunna arbeta för sitt mandat har UNODC på medlemsländernas begäran reformerat sin verksamhet. De båda huvudområdena narkotika och brottsbekämpning har integrerats med varandra såväl i fält som på huvudkontoret i . är en av de största givarna till UNODC. Regeringen välkomnar UNODC:s integrerade arbetssätt som bidrar till att stärka UNODC:s roll som samordnare av internationell narkotikakontroll och dess mandat beträffande bekämpning av internationell organiserad brottslighet. Till grund för det svenska stödet ligger också de båda strategier som regeringen har antagit för det internationella utvecklingssamarbetet ifråga om bekämpning av dels människohandel, dels narkotika. Regeringen kommer att verka för att dessa strategier beaktas i UNODC:s arbete. Konflikthantering, konfliktförebyggande och gemensam säkerhet avsattes för insatser för konflikthantering. Av dessa medel är avsatta till disposition. En stor del av resterande medel användes för finansiering av den tillfälliga internationella civila observatörsgruppen i (TIPH) samt fyrtiotalet insatser till stöd för institutioner verksamma inom konflikthantering och minhantering, enskilda projekt och personalinsatser (fredsmissioner, medlings- 2004/05:1 UTGIFTSOMRÅDE 7 uppdrag m.m.). Stödet riktas bl.a. till ett antal världsledande institutioner verksamma inom policyutveckling, konflikthantering (bl.a. dialogfrämjande och medling), fredskonsolidering och kapacitetsuppbyggnad. Flera insatser syftar till att stärka FN:s och regionala organisationers, däribland , kapacitet inom konflikthantering och konfliktförebyggande. har stärkt sin roll inom konflikthantering och konfliktförebyggande. arbetar också aktivt för att öka medvetandet om och beaktandet av kvinnors speciella roll och särskilda behov i hanteringen av konfliktsituationer. Regeringen har till FN:s generalsekreterare överlämnat en rapport om vidtagna svenska åtgärder för implementeringen av FN:s säkerhetsråds resolution (2000) om kvinnor, fred och säkerhet. I regeringens proposition Gemensamt ansvar politik för global utveckling (prop. 2002/03:122, bet. 2003/04:UU3, rskr. 2003/04:112) läggs grunden för en samstämmig svensk politik för global utveckling. Det övergripande målet att bidra till en rättvis och hållbar global utveckling gäller för alla politikområden. Propositionen föreslog och har beslutat att genomförandet av politiken för global utveckling ska redovisas till i form av en resultatskrivelse. Verksamhet inom andra utgifts- och politikområden än utgiftsområde 7 Internationellt bistånd, ingår i skrivelsen (skr 2004/05:4). 2004/05:1 UTGIFTSOMRÅDE 7 Det övergripande målet för utvecklingssamarbetet var att bidra till att höja de fattiga folkens levnadsnivå. Sex delmål samverkade för detta: ekonomisk och politisk självständighet ekonomisk och social utjämning en framsynt hushållning med naturresurser och omsorg om miljön jämställdhet mellan kvinnor och män Dessa mål upphörde att gälla i och med beslut om propositionen Gemensamt ansvar politik för global utveckling (prop. 2002/03:122, bet. 2003/04:UU3, rskr. 2003/04:112). Då föreliggande resultatbedömning avser 2003 görs den i förhållande till de tidigare gällande målen. mål för det svenska utvecklingssamarbetet anger vilka effekter samarbetet ska uppnå på lång sikt. Det svenska utvecklingssamarbetet verkar i en miljö där en mängd olika faktorer, interna såväl som externa, bidrar till utvecklingen i de mottagande länderna. 3.6.1Att höja de fattiga folkens levnadsnivå Den ökade betoningen på fattigdomsbekämpning och de fattiga ländernas ökade ansvar för sin egen utveckling har kommit till uttryck i de nationella fattigdomsstrategier som de flesta utvecklingsländer har utarbetat. De landstrategier som utarbetats för samarbete med utvecklingsländer ska ha landets fattigdomsstrategi som utgångspunkt för att inrikta en allt större del av samarbetet på fattigdomsminskning. har också aktivt bidragit till att utarbeta riktlinjer inom /DAC för biståndsgivarnas arbete med fattigdomsbekämpning. I EU och de internationella finansieringsinstitutionerna har varit starkt pådrivande för att institutionernas strategier ska baseras på nationella fattigdomsstrategier och att institutionernas instrument ska anpassas för att på bästa sätt stödja genomförandet av desamma. Frågor om harmonisering och ökad samordning har lyfts fram. ställer också krav på ökad betoning av jämställdhet, miljöhänsyn och mänskliga rättigheter. Perspektiv på fattigdom (Perspectives on poverty), som antogs , är Sidas övergripande förhållningssätt till fattigdom och hur den kan bekämpas. Ett verksövergripande projekt, Från ord till handling, projektet för tydligare fattigdomsfokus, startade för att stödja det praktiska genomförandet av Perspektiv på fattigdom. Projektet syftar till att lyfta fram och tydliggöra målet om fattigdomsbekämpning. Som ett led i detta har utbildningsinsatser genomförts där centrala utgångspunkter för en fattigdomsanalys förmedlats liksom hur Sida kan bedöma och stödja ländernas kapacitet att ta fram analyser. Ekonomisk tillväxt är en nödvändig förutsättning för att fattigdom varaktigt ska kunna minskas. Resurstillväxt är bredare än ekonomisk tillväxt och begreppet inbegriper förbättringar för fattiga vad gäller hälsa, utbildning och påverkanskraft i beslutsprocesser. har Sida arbetat med insatser på bl.a. följande områden i syfte att stödja tillväxt: ekonomiska reformer för att bidra till makroekonomisk stabilitet och främja övergripande reformer för att höja den ekonomiska tillväxten, stöd till offentlig förvaltning och institutioner i bred mening, ett stärkt humankapital genom satsningar på utbildning och hälsa, stöd till väl fungerande, konkurrenskraftiga inhemska marknader och ett stabilt finansiellt system, stöd till de fattiga länderna att delta i och dra fördel av den internationella handeln och stöd till naturbruk vilket är den största näringsgrenen i många utvecklingsländer och den främsta inkomstkällan för de flesta fattiga. Utvecklingsländerna har ofta en fördel i produktion av arbetsintensiva och klimatberoende produkter. Tullar och andra former av handelshinder, i såväl rika länder som i andra utvecklingsländer, hindrar ett effektivt handelsutbyte. arbetar därför för avskaffande av handelssnedvridande inhemska stöd och av handelshinder gentemot omvärlden samt stödjer arbetet med att utveckla andra former av statliga inkomster än tulluppbörd. har även varit engagerat i och lämnat stöd till Integrated Framework (IF). IF är en process som syftar till att dels stödja involverade minst utvecklade länder (MUL) i att ta fram utvecklingsfrämjande handelsstrategier och att integrera handel i sina nationella utvecklingsstrategier, dels att skapa givarsamordning i handelsbiståndet. För att utvecklingsländerna ska kunna dra fördel av ökade möjligheter till internationellt utbyte måste förmågan att producera, kvalitetssäkra och exportera stärkas. Det stöd som lämnas för privatsektorutveckling, konkurrenskraftiga inhemska marknader och handelsrelaterade institutioner och infrastruktur fyller här en viktig funktion. Sida har arbetat fram en policy för privatsektorutveckling där betydelsen av ekonomisk tillväxt som tar hänsyn till både de fattigas situation och till miljön betonas. Ekonomisk och politisk självständighet Detta måls innebörd har ändrats väsentligt sedan det först fastslogs. De flesta länder har numera uppnått formell politisk självständighet. Det återstår för dessa nya stater att befästa sin legitimitet genom att förstärka demokratin, tydligt respektera mänskliga rättigheter och skapa en mer effektiv offentlig förvaltning, allt i syfte att kunna bekämpa fattigdomen. Inom detta område stödjer bl.a. kapacitetsuppbyggande och korruptionsbekämpning. Inget land i världen är ekonomiskt självständigt i meningen självförsörjande. I stället för självförsörjning är målet att skapa en ekonomisk handlingsfrihet genom satsningar som leder till ökad ekonomisk tillväxt. Stöd till förbättrad skuldhantering är exempel på insatser som arbetar med för att öka den ekonomiska handlingsfriheten. Avseende skuldlättnader har i flera omgångar, 2004/05:1 UTGIFTSOMRÅDE 7 genom ett flerårigt åtagande om , lämnat bidrag till HIPC- initiativets fond för skuldavskrivningar. Resurser som frigörs genom skuldlättnad under HIPC- initiativet finansierar utgifter inom centrala områden, t.ex. sociala sektorer och produktiva investeringar, i enlighet med de fattigdomsstrategier som länderna själva tagit fram. Genomförandet av det s.k. HIPC-initiativet innebär att allt fler av de högst skuldsatta fattiga länderna fått en betydande del av sina externa skulder avskrivna, och att deras skuldsituation gradvis förbättrats. Det har medfört en förskjutning av det svenska stödet till länderna ifråga från i huvudsak skuldlättnad till att omfatta generellt budgetstöd. För att länder inte återigen ska hamna i skuldproblem krävs att deras förmåga att hantera skulderna förbättras. har 2003 lämnat stöd till bl.a. internationella organisationers arbete med att stärka samarbetsländers kapacitet på detta område. Fattiga länder som avslutat en konflikt har också fått svenskt stöd för att kunna normalisera sina relationer med de internationella finansiella institutionerna. Ekonomisk och social utjämning utvecklingssamarbete syftar till att förbättra fattiga människors försörjningsförmåga och förmåga till ekonomisk och social utveckling. I Sidas styrdokument Perspektiv på fattigdom betonas social utveckling och social mobilisering som förutsättningar och drivkrafter för ekonomisk och demokratisk utveckling. En relativt jämn fördelning av produktiva tillgångar bedöms ge goda förutsättningar för snabb och uthållig ekonomisk tillväxt. Många av de svenska insatserna syftar till att öka de fattigas förmåga att vara ekonomiskt produktiva att skapa ekonomisk tillväxt genom tillgång till produktiva resurser. För fattiga människor är den egna arbetskraften ofta den främsta ekonomiska tillgången. Insatser mot all sorts diskriminering (inkl. diskriminering av kvinnor och människor med funktionshinder), regressiv beskattning och korruption är exempel på verksamheter som förbättrar fattiga människors förmåga och möjligheter att använda sina resurser effektivt. Stödet till landreformer, region- och stads- 2004/05:1 UTGIFTSOMRÅDE 7 planering samt markvårdsinsatser gynnar ett mer produktivt och hållbart nyttjande av mark och andra naturresurser. Främjandet av makroekonomisk stabilitet och ökad tillgång till rättsväsendet minskar fattiga människors sårbarhet. Mikrofinansiering och mikrokrediter är exempel på användbara instrument för att göra det möjligt för fattiga människor, särskilt kvinnor, att finansiera produktiva investeringar och nå större och bättre marknader för sina varor. De svenska bilaterala och multilaterala satsningarna på förbättrad hälsa, utbildning, rent vatten och god omgivningshygien förbättrar förutsättningarna för fattiga människors försörjning och utvecklingsmöjligheter. har , utöver de bilaterala insatserna, arbetat aktivt i det multilaterala systemet för att begränsa spridningen och effekterna av hiv/aids, tuberkulos, malaria och andra smittsamma sjukdomar. Sida har inlett ett samarbete med där ett delområde är att utveckla metoder för att hälsosystemen i ökad utsträckning ska nå de fattigaste. insatser ska främja människors möjligheter, säkerhet, makt och rätt till ett värdigt liv genom att bidra till en demokratisk samhällsutveckling i samarbetsländerna. Demokratiska beslutsprocesser förstärker skyddet av mänskliga rättigheter. Respekt för mänskliga rättigheter bidrar till och är en förutsättning för demokratisering. En fungerande rättsstat och god samhällsstyrning utgör förutsättningar för deltagande, inflytande och åtnjutande av mänskliga rättigheter för alla. stöd till åtgärder som stärker yttrandefriheten, fria och oberoende media, tillgången till information, granskningsfunktioner såsom ombudsmän eller oberoende revision bidrar till detta. Det gör även stödet för att stärka rättsväsendet så att människor kan hävda sina rättigheter. Sida har inlett ett metodarbete om maktanalyser som en del av den övergripande fattigdomsanalysen. Sida stödjer också forskning inom områdena demokrati, fred och konflikt. Trenden mot budgetstöd och sektorprogramstöd ställer allt tydligare krav på samarbetsländernas offentliga förvaltningar. Sida har därför i en rad länder använt programstöds- formen för insatser avsedda att bygga upp den offentliga förvaltningens kapacitet. har Sida påbörjat ett metodarbete för kapacitetsutveckling och resultatmätning inom programstödsformen. Programstöd ges även såväl direkt som indirekt via olika multilaterala organ såsom utvecklingsbankerna, ACBF och IMF. har också genom starkt och långvarigt stöd till främjat arbetet för demokrati och demokratiseringsprocesser. Institutet fokuserar på tre tematiska huvudområden: valstöd, politiska partier samt demokratiutveckling och dialog i uppbyggnadsskedet efter konflikter. producerar bland annat databaser med jämförande material om vallagar, organisation av val och valdeltagande. Institutets arbete ger en värdefull överblick över möjliga arbetsformer för utvecklingen av väl fungerande politiska system. En framsynt hushållning med naturresurser och omsorg om miljön I det globala arbetet för en framsynt hushållning med naturresurser och omsorg om miljön tar svenska insatser sin utgångspunkt i resultatet från Världstoppmötet om hållbar utveckling i (WSSD). En närmare beskrivning av svenska insatser i detta sammanhang ges i regeringens skrivelse En svensk strategi för hållbar utveckling (skr. 2003/04:129). Miljöaspekter ska integreras i all biståndsverksamhet. Så gott som samtliga åtgärder som identifierats inom ramen för Sidas miljöledningssystem har genomförts. En reviderad handlingsplan har fastställts. Bland viktiga åtgärder som vidtagits för att integrera miljöfrågorna kan nämnas Sidas strategi för klimat och utveckling som syftar till ett mer samlat arbete inom myndigheten med klimatrelaterade frågor. Skriften Tillväxt och miljö har reviderats och bland annat utgjort ett underlag vid fattigdomskonferens på temat tillväxt. En stor del av Sidas stöd till forskning har miljö som huvudmål. Genom samarbeten med forskningsinstitut har Sida utarbetat olika rapporter, bl.a. om in Developing Countries och om miljöekonomiska styrmedel. Sida har också lämnat stöd till forskning som ska generera nya kunskaper och utveckla kapaciteten för uthålliga produktionssystem och naturresurser. internationell jordbruksforskning har bl.a. inneburit forskning kring torkhärdiga och kvävefixerande växtsorter och odlingstekniker som ökar markens vattenhållande förmåga. Vatten- och sanitetsfrågornas betydelse i det multilaterala samarbetet har ökat genom besluten vid WSSD och vid Världsvattenforumet i Kyoto . har medverkat aktivt i EU:s vatteninitiativ, som presenterades i , vilket lett till ett intensifierat samarbete på området inom unionen. Initiativet syftar till att genom samordning av medlemsländernas och gemenskapens insatser effektivare kunna bidra till uppfyllandet av millennieutvecklingsmålet om vatten och sanitet. Även inom har initiativ tagits för att öka kapacitet och samordning inom vattenområdet, framför allt genom stödet till som lanserades 2003 och det årliga stödet till internationella vatteninstitut ().