prop · GS03137 · 2005-03-31 00:00:00 — För vård av ett barn vars levnadsålder understiger utges tillfällig föräldrapenning enligt första stycket om tillsynen av barnet är stadigvarande ordnad. Därutöver utges ersättning för vård av ett sådant barn endast om barnet vårdas på sjukhus eller får motsvarande vård i hemmet. För vård av ett barn som är äldre än som sagts utges tillfällig föräldrapenning enligt första stycket inte för tid under vilken annars föräldrapenning skulle ha uppburits; undantag gäller dock om barnet vårdas på sjukhus. Med vård på sjukhus jämställs tillfällig vård i över- gångsboende för barn som omfattas av 1 § lagen (1993:387) om stöd och service till vissa funktionshindrade. En förälder till barn som omfattas av 1 § lagen (1993:387) om stöd och service till vissa funktionshindrade har rätt till tillfällig föräldrapenning från barnets födelse till dess att det fyller även när föräldern avstår från förvärvsarbete isamband med föräldrautbildning, besök i barnets skola eller besök i förskole- verksamhet eller skolbarnsomsorg i vilken barnet deltar (kontaktdagar). Rätt till tillfällig föräldrapenning tillkommer även en fader som avstår från förvärvsarbete i samband med barns födelse för att närvara vid förlossningen, sköta hemmet eller vårda barn. Vid adoption eller när två personer enligt 6 kap. 10 a § har utsetts att gemensamt utöva vårdnaden om ett barn tillkommer motsvarande rätt båda adoptivföräldrarna eller de särskilt förordnade vårdnads- havarna. Vid adoption utges sådan tillfällig föräldrapenning om barnet inte fyllt . Som adoption anses även att någon tar emot ett barn i avsikt att adoptera det. kan besluta att en annan försäkrad än en fader eller moder som avstår från förvärvsarbete i samband med barns födelse skall få rätt till tillfällig föräldrapenning för de ändamål som anges i fjärde stycket. 1.det inte finns någon fader som har rätt till tillfällig föräldrapenning, 2.modern är avliden, 3.fadern avstår från sin rätt till tillfällig föräldrapenning enligt fjärde stycket och det skulle vara oskäligt att inte låta honom avstå, eller 4.fadern inte kan eller på grund av besöksförbud enligt lagen (1988:688) om besöksförbud eller liknande eller på grund av andra särskilda omständigheter sannolikt inte kommer att nyttja sin rätt enligt fjärde stycket. Vid adoption eller när två personer enligt 6 kap. 10 a § har utsetts att gemensamt utöva vårdnaden om ett barn skall vad som sägs i femte stycket om fader och moder i stället gälla adoptivföräldrarna eller de särskilt förordnade vårdnadshavarna. Det som sägs i fjärde och femte styckena om en fader gäller även en förälder enligt 1 kap. 9 § . Paragrafen handlar om rätt till tillfällig föräldrapenning. Ett nytt sista stycke har införts till följd av ändringarna i om föräldra- skapet för barn som kommit till genom assisterad befruktning i registre- rade partnerskap och samboförhållanden mellan två kvinnor. En kvinna som enligt 1 kap. 9 § skall anses som ett barns förälder har rätt till tillfällig föräldrapenning i samband med barnets födelse i samma utsträckning som ett barns far (fjärde stycket). Vidare kan besluta att en annan försäkrad skall få rätt till ersättning, bl.a. om kvinnan avstår från sitt rätt till föräldrapenning och det skulle vara oskäligt att inte låta henne avstå eller om hon på grund av särskilda omständigheter sannolikt inte kommer att utnyttja sin rätt (femte stycket). Förslaget till lag om ändring i lagen (1969:620) om ersättning i vissa fall för utgivna underhållsbidrag 6 § Lagen tillämpas också i fråga om underhållsbidrag som har betalats av en kvinna på grund av hennes föräldraskap enligt 1 kap. 9 § . En ny paragraf har införts till följd av ändringarna i om föräldraskapet för barn som kommit till genom assisterad befruktning i registrerade partnerskap och samboförhållanden mellan två kvinnor. Genom bestämmelsen är lagen tillämplig även i fråga om ersättning för underhållsbidrag som har betalats av en kvinna på grund av hennes föräldraskap enligt 1 kap. 9 § . En kvinna som har betalat underhållsbidrag på grund av ett interimistiskt beslut i ett mål om fastställande av föräldraskap har alltså rätt att få ersättning av allmänna medel. Skulle en kvinna på det sätt som sägs i 1 § andra stycket ha åtagit sig att betala underhållsbidrag till dess resultatet från en blodunder- sökning är klart, har hon rätt till ersättning för de bidrag hon betalat om undersökningen visar att hon inte kan vara att anse som förälder till barnet. En kvinna som har fastställts vara förälder har rätt till ersättning av allmänna medel om hon senare frias från föräldraskapet (2 §). Även reglerna om beräkning av ersättningen och återkrav gäller på motsva- rande sätt som vid faderskap (3 och 4 §§). Ansökan om ersättning görs hos (5 §). 9.8Förslaget till lag om ändring i lagen (1979:1001) om erkännande av nordiska faderskapsavgöranden 5 § Det som sägs i 3 och 4 §§ om faderskap gäller även föräldraskap enligt 1 kap. 9 § . En ny paragraf har införts till följd av ändringarna i om föräldraskapet för barn som kommit till genom assisterad befruktning i registrerade partnerskap och samboförhållanden mellan två kvinnor. Paragrafen handlar om giltigheten av utländska faderskapsavgöranden i förhållande till föräldraskap enligt 1 kap. 9 § . Övervägan- dena finns i avsnitt 5.2. Enligt lagen gäller en lagakraftvunnen dom om faderskap som har meddelats i ett annat nordiskt land även i (1 §). Vidare gäller en fastställelse av faderskap i annan form än genom dom (2 §). Undantag görs bl.a. i vissa fall där faderskapet för barnet har fastställts i eller om det här pågår en rättegång om faderskapet (3 §). Genom förevarande paragraf gäller undantagen i 3 § även när ett föräldraskap enligt 1 kap. 9 § har fastställts i eller det här pågår en rättegång om föräldraskapet. Detta innebär bl.a. att en faderskapsbekräftelse som har gjorts i ett annat nordiskt land inte gäller i om föräldraskapet redan har fastställts här genom bekräftelse eller om det har fastställts genom dom i en rättegång som påbörjades innan faderskapet fastställdes i det andra nordiska landet. Hänvisningen till 4 § innebär att en talan om fastställande av föräldra- skap skall avvisas eller förklaras vilande om det pågår en rättegång om faderskap i ett annat nordiskt land. får inte godkänna en Prop. 2004/05:137 bekräftelse av föräldraskap om det pågår en rättegång om faderskap i ett annat nordiskt land. 9.9Förslaget till lag om ändring i namnlagen (1982:670) Föräldraskap enligt 1 kap. 9 § 23 a § Det som sägs i 1 § fjärde stycket och 16 § om far och faderskap tillämpas också i fråga om förälder och föräldraskap enligt 1 kap. 9 § . Bestämmelsen har införts till följd av ändringarna i om föräldraskapet för barn som kommit till genom assisterad befruktning i registrerade partnerskap och samboförhållanden mellan två kvinnor. Av tydlighetsskäl har regleringen lagts i en ny, egen paragraf sist i avsnittet om efternamn. Bestämmelsen i 1 § fjärde stycket gäller förvärv av efternamn när ett barn föds. Regeln i förevarande paragraf innebär att ett barn från födseln anses ha förvärvat moderns efternamn om varken faderskapet eller för- äldraskapet enligt 1 kap. 9 § fastställs från barnets födelse. Har däremot föräldraskapet för en kvinna fastställts inom tremånadersfristen, bestäms barnets namn med tillämpning av första till tredje styckena. I 16 § regleras förlust av efternamn. När ett barn förvärvat sitt efter- namn på grund av att en kvinna har ansetts vara barnets förälder enligt 1 kap. 9 § , förlorar barnet det namnet om det senare fast- ställs att kvinnan inte skall anses som förälder till barnet. Barnet får då i stället moderns efternamn vid tiden för barnets födelse. Finns det synner- liga skäl, får domstolen tillåta att barnet behåller sitt efternamn. Ett sådant tillstånd kan meddelas i samband med domen om föräldraskapet. 9.10Förslaget till lag om ändring i lagen (1984:1140) om insemination 2 § Insemination får utföras endast om kvinnan är gift eller sambo. För insemina- tionen krävs skriftligt samtycke av maken eller sambon. Av lagen (1994:1117) om registrerat partnerskap följer att vad som i denna lag sägs om make gäller också registrerad partner. Lagen blir genom ändringen tillämplig även på sambor av samma kön. Insemination med sperma från en givare kan alltså utföras när kvinnan är sambo med en annan kvinna. Enligt 3 kap. 1 § lagen om registrerat partnerskap skall bestämmelser med anknytning till äktenskap och makar tillämpas på motsvarande sätt för partnerskap och partner. Ett undantag i den lagen för insemination har tagits bort. När det i förevarande paragraf talas om att insemination får utföras om kvinnan är gift skall det alltså gälla också om hon är partner. I ett nytt andra stycke erinras om detta. Övervägandena finns i avsnitt 4. 5 § Om det i ett mål om faderskap eller föräldraskap enligt 1 kap. 9 § föräldra- Prop. 2004/05:137 balken är nödvändigt att få del av de uppgifter som finns om en insemination, är den som är ansvarig för inseminationen eller annan som har tillgång till uppgifterna skyldig att på begäran av domstolen lämna ut dessa uppgifter. Paragrafen handlar om skyldigheten att till domstol lämna ut uppgifter om en insemination. Uppgiftsskyldigheten gäller även om det i ett mål om föräldraskap enligt 1 kap. 9 § är nödvändigt att få del av de uppgifter som finns om en insemination. 9.11Förslaget till lag om ändring i lagen (1985:367) om internationella faderskapsfrågor 1 § Denna lag gäller frågor om faderskap till barn i internationella förhållanden. I lagen finns också bestämmelser om föräldraskap enligt 1 kap. 9 § föräldra- balken i internationella förhållanden. I förhållande till , , och gäller lagen (1979:1001) om erkännande av nordiska faderskapsavgöranden i stället för 710 a §§. Ett nytt andra stycke har införts med anledning av ändringar i föräldra- balken om föräldraskapet för barn som kommit till genom assisterad befruktning i registrerade partnerskap och samboförhållanden mellan två kvinnor. Av stycket framgår att lagen innehåller inte bara bestämmelser om faderskap utan också om föräldraskap enligt 1 kap. 9 § föräldra- balken i internationella förhållanden (6 a och 10 a §§ med hänvisningar och lagens gemensamma bestämmelser). Bestämmelsen i tredje stycket, som tidigare fanns som ett andra stycke, har ändrats på grund av den nya 10 a §. Trots att tillämpningsområdet utvidgats något har lagen fått behålla sitt namn. Fastställelse av föräldraskap enligt 1 kap. 9 § 6 a § Ett föräldraskap enligt 1 kap. 9 § kan fastställas genom bekräftelse av föräldraskapet under medverkan av svensk socialnämnd, om nämnden är skyldig att utreda föräldraskapet enligt 2 kap. 8 a eller 9 § föräldra- balken. Det som sägs i 4 § om mål om faderskap tillämpas också i fråga om mål om föräldraskap enligt 1 kap. 9 § . Svensk lag tillämpas vid fastställelse och vid ogiltigförklaring av en bekräftelse av sådant föräldraskap som avses i 1 kap. 9 § . En ny paragraf har införts till följd av ändringarna i om föräldraskapet för barn som kommit till genom assisterad befruktning i registrerade partnerskap och samboförhållanden mellan två kvinnor. Paragrafen reglerar fastställelse av föräldraskap enligt 1 kap. 9 § för- äldrabalken. Övervägandena finns i avsnitt 5.2. Första stycket handlar om bekräftelse av föräldraskap enligt 1 kap. 9 § . Ett föräldraskap kan fastställas genom en bekräftelse av föräldraskapet under medverkan av svensk socialnämnd. 2004/05:137 medverkan är en nödvändig förutsättning för att föräldraskapet till ett omyndigt barn skall kunna fastställas genom bekräftelse. Nämnden är i vissa fall skyldig att försöka utreda om en kvinna skall anses som förälder till ett barn enligt 1 kap. 9 § och se till att föräldraskapet fastställs (se 2 kap. 8 a och 9 §§ ). På samma sätt som när det gäller medverkan vid fastställandet av faderskap innebär regleringen i att nämnden bara är behörig om barnet har hemvist i . Andra stycket reglerar mål om föräldraskap enligt 1 kap. 9 § föräldra- balken. Innebörden av hänvisningen till 4 § är att samma domsrättsregler skall gälla i mål om föräldraskap enligt 1 kap. 9 § . De svenska domstolarna får alltså enligt den grundläggande regeln ta upp mål om föräldraskap till ett barn om barnet har hemvist i . Mål om föräldraskap får vidare tas upp om talan förs mot en kvinna med hemvist här. Ett mål får också tas upp om det i andra fall med hänsyn till barnets och parternas anknytning till finns särskilda skäl att målet prövas här. Ett typfall där det kan anses motiverat med svensk domsrätt, även om det inte finns anknytning genom hemvist för barnet eller en kvinna som talan förs mot, är om målet rör ogiltigförklaring av en fastställelse av föräldraskap som tillkommit under medverkan av svensk socialnämnd. I tredje stycket behandlas frågan om tillämplig lag vid fastställelse och vid ogiltigförklaring av en bekräftelse av föräldraskap enligt 1 kap. 9 § . Detta innebär bl.a. att svensk lag skall tillämpas i samtliga fall när svensk socialnämnd eller domstol enligt första och andra styckena är behörig att pröva en fråga om föräldraskapet. Detta gäller oavsett var barnet har sitt hemvist. 10 a § Det som sägs i 7, 8 och 10 §§ om faderskap gäller även föräldraskap enligt 1 kap. 9 § . Paragraf är ny och har införts till följd av ändringarna i om föräldraskapet för barn som kommit till genom assisterad befruktning i registrerade partnerskap och samboförhållanden mellan två kvinnor. Paragrafen handlar om giltigheten av utländska faderskapsavgöranden i förhållande till föräldraskap enligt 1 kap. 9 § . dena finns i avsnitt 5.2. Enligt 7 § första stycket gäller ett avgörande av en utländsk domstol som innebär att ett faderskap fastställts eller hävts i om det med hänsyn till parts anknytning fanns skälig anledning att talan pröva- des i den främmande staten. I andra stycket i den paragrafen görs undantag om avgörandet strider mot en här i landet giltig fastställelse av faderskap i annan form än genom domstolsavgörande och den fast- ställelsen har skett innan den utländska rättegången började (fjärde Avgörandet gäller inte heller om en rättegång om faderskapet Prop. 2004/05:137 pågår i (femte punkten). Vad som sägs om faderskap i dessa undantag gäller enligt förevarande paragraf även ett föräldraskap enligt 1 kap. 9 § när ett sådant har bekräftats i eller om det här pågår en rättegång om det. Enligt 7 § andra stycket 2 gäller det utländska avgörandet inte heller om det strider mot en svensk dom. Härav följer att ett utländskt avgörande om faderskap till ett barn inte gäller om det strider mot en svensk dom varigenom en kvinna förklarats vara förälder till barnet enligt 1 kap. 9 § . Bestämmelsen i 7 § andra stycket 2 kan tillämpas direkt på föräldraskap. Enligt 8 § första stycket gäller en utländsk fastställelse av faderskap genom bekräftelse under vissa förutsättningar i . I paragrafens tredje stycke görs undantag om bekräftelsen strider mot en tidigare, här i landet giltig fastställelse av faderskap i annan form än genom domstols- avgörande (andra punkten) eller om det i pågår en rättegång om faderskapet som har börjat innan fastställelsen skedde (tredje punkten). Vad som sägs om faderskap där gäller också för föräldraskap enligt 1 kap. 9 § . Bestämmelsen i 8 § tredje stycket 1 kan tilläm- pas direkt på föräldraskap. Av hänvisningen till 10 § följer att en talan om föräldraskap vid svensk domstol under samma förutsättningar som en talan om faderskap skall avvisas eller förklaras vilande i väntan på ett avgörande i en utländsk rättegång. 9.12Förslaget till lag om ändring i lagen (1988:711) om befruktning utanför kroppen 3 § Ett befruktat ägg får föras in i en kvinnas kropp endast om kvinnan är gift eller sambo och maken eller sambon skriftligen samtyckt till detta. Om ägget inte är kvinnans eget skall ägget ha befruktats av makens eller sambons spermier. Av lagen (1994:1117) om registrerat partnerskap följer att vad som i denna lag sägs om make gäller också registrerad partner. Enligt 3 kap. 1 § lagen om registrerat partnerskap skall bestämmelser med anknytning till äktenskap och makar tillämpas på motsvarande sätt för partnerskap och partner. Ett undantag i den lagen för befruktning utanför kroppen har tagits bort. När det i förevarande paragrafs första mening talas om att insemination får utföras om kvinnan är gift skall det alltså gälla också om hon är partner. I ett nytt andra stycke erinras om detta. Övervägandena finns i avsnitt 4. 8 § Om det i ett mål om faderskap, moderskap enligt 1 kap. 7 § eller föräldraskap enligt 1 kap. 9 § är nödvändigt att få del av de uppgifter som finns om en befruktning utanför kroppen, är den som är ansvarig för befruktningen eller någon annan som har tillgång till uppgifterna skyldig att på begäran av domstolen lämna ut dessa uppgifter. I paragrafen finns bestämmelser om skyldighet för den som är ansvarig för en befruktning utanför kroppen att lämna uppgifter till domstol. Genom ändringen kommer samma skyldighet att lämna uppgifter att gälla i ett mål om föräldraskap enligt 1 kap. 9 § som i mål Prop. 2004/05:137 om faderskap. 9.13Förslaget till lag om ändring i folkbokföringslagen (1991:481) 6 § En person skall folkbokföras på den fastighet och i den territoriella församling där han enligt 713 §§ är att anse som bosatt. En person som är bosatt på en fastighet som innehåller flera bostadslägenheter skall folkbokföras också på lägenhet. Med bostadslägenhet avses lägenhet som är registrerad i lägenhetsregistret enligt lagen (1995:1537) om lägenhetsregister. Ett nyfött barn folkbokförs i den församling där modern är folkbokförd eller, om modern inte är folkbokförd, i den församling där fadern eller barnets förälder enligt 1 kap. 9 § är folkbokförd (födelsehemort). Undantag från första stycket anges i 1416 §§. I paragrafen finns bestämmelser om var en person skall folkbokföras. I tredje stycket har en ändring gjorts till följd av ändringarna i föräldra- balken om föräldraskapet för barn som kommit till genom assisterad befruktning i registrerade partnerskap och samboförhållanden mellan två kvinnor. Ett nyfött barn folkbokförs således i den församling där den kvinna som har fött barnet är folkbokförd eller, om hon inte är folk- bokförd, i den församling där fadern eller den kvinna som enligt 1 kap. 9 § skall anses som barnets förälder är folkbokförd. 9.14Förslaget till lag om ändring i lagen (1994:1117) om registrerat partnerskap 1 § Ett registrerat partnerskap har samma rättsverkningar som ett äktenskap med de undantag som anges i 3 och 4 §§. Bestämmelser i lag eller annan författning med anknytning till äktenskap och makar tillämpas på motsvarande sätt på registrerat partnerskap och registrerad partner, om inte annat följer av undantagsreglerna i 3 och 4 §§. Bestämmelsen har ändrats med anledning av att förutvarande 2 § har upphävts. Lagen gör inte undantag för inseminationslagen och lagen om befruktning utanför kroppen när det gäller att jämställa partnerskap med äktenskap. Insemination eller befruktning utanför kroppen kan alltså utföras även när kvinnan är partner. Övervägandena finns i avsnitt 4. 9.15Förslaget till lag om ändring i lagen (1996:1030) om underhållsstöd 4 § Ett barn har inte rätt till underhållsstöd, om 1. barnets mor är boförälder och hon uppenbarligen utan giltigt skäl låter bli att vidta eller medverka till åtgärder för att få faderskapet eller föräldraskapet enligt 1 kap. 9 § till barnet fastställt, 2. det finns anledning anta att, om det finns en bidragsskyldig förälder, denne i Prop. 2004/05:137 rätt ordning betalar underhåll som inte är lägre än det belopp som enligt denna lag skulle betalas ut i underhållsstöd till barnet, 3.det är uppenbart att den bidragsskyldige föräldern på något annat sätt ser till att barnet får motsvarande underhåll, 4.boföräldern trots föreläggande enligt 31 § första stycket utan giltigt skäl låter bli att vidta eller medverka till de åtgärder som begärs, eller 5.barnet har rätt till barnpension eller efterlevandestöd till barn efter en bidrags- skyldig förälder på grund av bestämmelserna i 2 eller 3 kap. lagen (2000:461) om efterlevandepension och efterlevandestöd till barn. Paragrafen reglerar fall när ett barn inte har rätt till underhållsstöd. Ett tillägg i första punkten har gjorts till följd av ändringarna i om föräldraskapet för barn som kommit till genom assisterad befruktning i registrerade partnerskap och samboförhållanden mellan två kvinnor. Bestämmelsen innebär att ett barn har inte rätt till underhållsstöd om barnets mor är boförälder och låter bli att vidta eller medverka till åtgär- der för att få faderskapet eller föräldraskapet enligt 1 kap. 9 § föräldra- balken till barnet fastställt. 22 § Har enligt 15 § beslutat om underhållsstöd för tid till dess slutligt beslut kan fattas, fastställs återbetalningsskyldighet för den bidragsskyldige . Om underhållsstöd har lämnats till ett barn och det pågår ett mål om fast- ställande av faderskap till barnet, får den man som är instämd åläggas återbetal- ningsskyldighet, om det finns sannolika skäl för att han är far till barnet. Beslut om återbetalningsskyldighet får dock inte meddelas, om flera män är instämda i målet. Bestäms den slutliga återbetalningsskyldigheten till ett lägre belopp än vad som har betalats enligt första eller andra stycket, skall skillnaden betalas ut till den bidragsskyldige. Bestäms den slutliga återbetalningsskyldigheten till ett högre belopp, skall den bidragsskyldige betala in skillnaden till . Har återbetalningsskyldighet fastställts slutligt för en man och frias han senare från faderskapet till barnet, har han rätt att få tillbaka vad han har betalat jämte ränta enligt 5 § räntelagen (1975:635) från varje betalningsdag. Andra och fjärde styckena tillämpas också i fråga om föräldraskap enligt 1 kap. 9 § . Paragrafen behandlar vissa fall av återbetalningsskyldighet för en bidragsskyldig förälder. Ett nytt femte stycke har införts till följd av ändringarna i om föräldraskapet för barn som kommit till genom assisterad befruktning i registrerade partnerskap och sambo- förhållanden mellan två kvinnor. Har underhållsstöd lämnats till ett barn och pågår det ett mål om fastställande av föräldraskap, får den kvinna som är instämd åläggas återbetalningsskyldighet om det finns sannolika skäl för att hon skall anses som förälder till barnet. Beslut om återbetalningsskyldighet får dock inte meddelas om, förutom kvinnan, en eller flera män är instämda i målet. Har återbetalningsskyldighet fastställts slutligt för en kvinna som skall anses som förälder till ett barn och frias hon senare från föräldraskapet, har hon rätt att få tillbaka vad hon har betalat jämte ränta. Förslaget till lag om ändring i vallagen (1997:157) 10 § Innan ett ytterkuvert för budröst tas emot skall valförrättaren kontrollera att väljaren enligt röstlängden har rösträtt i ett val, inte redan har röstat i valet, på ytterkuvertet skriftligen försäkrat på heder och samvete att väljaren själv gjort i ordning valkuvert och lagt dem i ytterkuvertet i budets och vittnets närvaro och att väljaren på grund av funktionshinder, sjukdom eller hög ålder inte kan komma personligen för att rösta i vallokalen eller någon annan röstningslokal, och på ytterkuvertet intygat att valkuvert inte gjorts i ordning tidigare än vad som är tillåtet enligt 14 kap. 11 §. Valförrättaren skall också kontrollera att ytterkuvertet är igenklistrat, budet och vittnet på ytterkuvertet skriftligen intygat att väljaren själv har skrivit under försäkran och att de inte känner till något som gör att innehållet i försäkran inte är riktigt, budet antingen är väljarens make, sambo, barn, barnbarn, makes barn, sambos barn, förälder eller syskon, eller är en person som yrkesmässigt eller på ett därmed likartat sätt ger väljaren vård av mera varaktigt slag eller på ett annat sätt brukar hjälpa väljaren i personliga angelägenheter, vittnet inte är väljarens make, barn, sambo, makes barn eller sambos barn, budet inte är vittne,