prop · GS0380 · 2005-03-22 00:00:00 — Forskningen bör därför bedrivas på ett sådant sätt att samarbete och utbyte mellan de olika inriktningarna, produktion och förädling, ekosystemtjänster samt rehabilitering och rekreation, underlättas. Skogs- och lantbruksakademin understryker vikten av en ökad integration mellan sektorns inriktningar. Regeringen menar att forskning till stöd för ökad hållbar tillväxt i den gröna sektorn är angelägen och medel bör avsättas inom ramen för de medel som regeringen i denna proposition anvisar till Formas för forskning om miljö och hållbar utveckling. Teknisk forskning för hållbar utveckling och tillväxt Det finns också en stor tillväxtpotential i miljödriven affärsutveckling och miljöteknik. Det ökade intresset och det politiska arbetet för ekologiskt hållbar utveckling i många länder utgör drivkrafter för efterfrågan av produkter och systemlösningar som fyller högt ställda krav på miljöprestanda. Omställningen till ett hållbart samhälle kräver utveckling och tillämpning av ny teknik, kan utveckling och kommersialisering av sådan teknik vara en viktig källa till tillväxt. Regeringen har tidigare tagit initiativ till insatser för miljödriven näringslivsutveckling genom miljöteknikcentret SWENTEC (SOU 2004:84). Centrumet har förutsättningar att skapa goda förutsättningar för att på ett effektivt sätt utveckla kommersialiserbara idéer och prototyper utifrån grundläggande forskningsresultat. I syfte att stärka samarbetet mellan privata och offentliga aktörer inom området anser regeringen att ett samarbetsprogram inom miljöteknik bör inrättas. Programmet, som bör vara samfinansierat av näringslivet och staten via och Formas, presenteras utförligare i avsnitt 8.2.2. Regeringen menar emellertid att den tekniska forskningen till stöd för en hållbar utveckling och tillväxt bör öka ytterligare. Insatser som syftar till att minska genereringen av växthusgaser är särskilt angelägna. Finansiering av forskning för miljö och hållbar utveckling Regeringen bedömer att bör tillföras forskning för miljö och hållbar utveckling . Formas bör 20052008 tillföras för stöd till forskning om miljö och hållbar utveckling. Medlen till Formas bör öka med 2005, ytterligare 2006, ytterligare 2007 och ytterligare 2008. Av dessa medel bör 2005, ytterligare , ytterligare 2007 och ytterligare 2008 fördelas till stöd för forskning om hållbar utveckling inom den gröna sektorn så att ökningen sammantaget blir . Formas och bör i samverkan finansiera ett forskningsprogram för miljöteknik. För detta program bör Formas utnyttja och ytterligare . utnyttja 2007 och ytterligare från Prop. 2004/05:80 2008 för detta forskningsprogram i miljöteknik (se vidare avsnitt 8.2.2). bör 20062008 tillföras för stöd till grundforskning för miljö och hållbar utveckling. Medlen bör öka med 2006, ytterligare 2007 och ytterligare 2008. bör tillföras för stöd till forskning för hållbar utveckling. Medlen till bör öka med 2006, ytterligare 2007 och ytterligare 2008. Regeringen återkommer på tilläggsbudget ekonomiska vårproposition om de anslagsmässiga konsekvenserna för berörda anslag under . 6.1Förstärkt stöd till starka forskningsmiljöer Regeringens bedömning: Tillgången till större forskningsanslag som ger långsiktigt stöd till internationellt ledande forskningsmiljöer bör öka i det svenska forskningssystemet. , för arbetsliv och socialvetenskap, för miljö, areella näringar och samhällsbyggande och Verket för innovationssystem bör under 20062008 tillsammans tillföras för stöd till starka forskningsmiljöer. Medlen bör fördelas med till , socialvetenskap, till för miljö, areella näringar och samhällsbyggande och till Verket för innovationssystem. bör tillföras 2006, ytterligare 2007 och ytterligare 2008. arbetsliv och socialvetenskap bör tillföras 2006, ytterligare 2007 och för miljö, areella näringar och samhällsbyggande bör tillföras 2006, ytterligare 2007 och ytterligare 2008. Verket för innovationssystem bör tillföras 2006, ytterligare 2007 och ytterligare Bakgrund: För att skall fortsätta vara en ledande forskningsnation krävs såväl bredd och mångfald i forskningsinsatserna som förmåga till profilering och kraftsamling inom strategiska Bredd och mångfald i forskningen är viktigt för att svensk forskning och samhälle skall kunna tillgodogöra sig forskningsrön från andra för att skapa en De fasta forskningsresurserna till universitet och samt de projektanslag som fördelas via forskningsråden har haft och kommer även framgent att ha en viktig roll för att ge den nödvändiga bredden åt svensk forskning. För ett litet land som är förmågan till profilering och kraftsamling väsentlig för att kunna utveckla styrkeområden som når den resurser till den bästa forskningen är också av stor betydelse för förmåga att vidmakthålla och etablera forsknings- och innovationsmiljöer som är attraktiva för kunskapsintensiva företag. internationellt konkurrenskraftigt behöver tillgång till ett antal internationellt ledande forsknings- och innovationsmiljöer där forskare och företag samverkar nära inom områden där har komparativa En viktig insats för att skapa kraftsamling är att ge de mest framstående forskarna förutsättningar att bedriva långsiktig forskning i kreativa och attraktiva forskningsmiljöer med kritisk massa. länder strävar efter att inom sina forskningssystem skapa sådana miljöer, vilka kan benämnas starka forskningsmiljöer, spetsforskningsenheter eller på engelska, centres of excellence. För att genomlysa internationella initiativ vad gäller starka forskningsmiljöer och undersöka vilka lärdomar som kan dras inför den framtida utvecklingen av den svenska forskningsfinansieringen, promemorian Finansiering av starka forskningsmiljöer en internationell utblick (Ds 2004:21). Promemorian har remissbehandlats. Promemorians förslag: Forskningsfinansieringssystemet bör utveckla en integrerad strategi för att etablera starka forskningsmiljöer. för ändamålet bör öka med . bör i första hand stå öppna för starka forskningsmiljöer inom alla vetenskapliga områden, men behov kan finnas av att också förstärka mer riktade industrinära satsningar. En satsning på starka forskningsmiljöer bör hanteras av och Verket för innovationssystem (), alternativt av alla forskningsråden med krav på gemensamma Stödet till en enskild forskningsmiljö bör som ett riktmärke Huvudprincipen bör vara att starka forskningsmiljöer förläggs till definierade universitetsmiljöer och inte organiseras som nationella nätverk. De starka forskningsmiljöer som inrättas bör etablera och driva forskarskolor. Systemet för finansiering av starka forskningsmiljöer bör utvärderas i sin helhet efter åtta till tio år och enskilda miljöer bör utvärderas efter fyra till . Remissinstanserna: En majoritet av remissinstanserna, inklusive , för miljö, areella näringar och samhällsbyggande (Formas), för arbetsliv och socialvetenskap (FAS) och , instämmer i behovet av en integrerad strategi för att etablera starka forskningsmiljöer. instanser, främst , , universitet, , och , tvivlar på att en satsning på starka forskningsmiljöer är det bästa sättet att gynna svensk forskning och efterlyser ytterligare ställer sig avvisande till förslaget, medan tillstyrker under förutsättning att nya resurser tillförs. tillstyrker en strategi för starka forskningsmiljöer, men efterlyser mer ingående analyser av frågan. in () vill att industriforskningsinstituten skall involveras i större omfattning. Nästan samtliga instanser som uttalar sig i frågan är positiva till att en satsning på starka forskningsmiljöer får en bred inriktning och är öppen för alla vetenskapsområden. Flera instanser pekar på behovet av att stödja starka forskningsmiljöer även inom tillämpad eller industrinära forskning. Tekniska högskolan menar att om skall kunna konkurrera internationellt behövs en kraftsamling på vissa områden. och Högskolan på vill betona vikten av att det humanistiska forskningsområdet beaktas. anser att en extra satsning bör göras inom medicin. understryker vikten av att satsa på tvär- och mångvetenskapliga forskningscentra samt centra med stor samhällsrelevans. Flera instanser - däribland , , och - stödjer rekommendationerna om att av landets rådsforskningsbudget riktas till starka forskningsmiljöer, en årlig finansiering per miljö om och en tioårig anslagsperiod. , och befarar att tioåriga anslag kan hämma förnyelsen av forskningen. Formas framhåller att är en om den inte förenas med mellanliggande utvärderingar. FAS förordar en flexibel ordning, där stödets omfattning och varaktighet kan variera. anser att storleken på stödet måste relateras till den aktuella forskargruppens behov och utvecklingspotential. Flera instanser, bl.a. , och , hävdar att även mindre miljöer kan vara innovativa med hög potential. Många insatser, bl.a. , , och samt flera större universitet och tekniska högskolor, tillstyrker principen att starka forskningsmiljöer bör förläggas till definierade universitetsmiljöer. Ungefär lika många instanser, särskilt bland de nya universiteten och högskolorna, betonar att stödet till starka forskningsmiljöer också bör kunna avse samverkan i nätverk. En klar majoritet av remissinstanserna föredrar en organisatorisk lösning där alla forskningsråden och deltar i en satsning på starka forskningsmiljöer. betonas vikten av samarbete mellan myndigheterna av flera instanser. En handfull instanser är beredda att ge ansvaret till och eller bara till . Betydelsen av internationell peer-review vid bedömningen av ansökningar lyfts fram av flera instanser. Många instanser är positiva till att knyta forskarskolor till starka forskningsmiljöer, men hävdar att finansieringen av doktorander vid dessa forskarskolor kräver särskilda resurser. Denna åsikt framförs av bl.a. , , och Formas. menar att forskarutbildningen bör hanteras för sig. Flertalet remissinstanser som berör frågan stödjer promemorians Prop. 2004/05:80 rekommendation rörande behovet av utvärderingar av såväl hela systemet för finansiering av starka forskningsmiljöer som enskilda forskningsmiljöer. Skälen för regeringens bedömning Behovet av starka forskningsmiljöer Det går knappast att uppställa någon allmängiltig och stringent definition av begreppet stark forskningsmiljö. I tidigare arbeten från och i promemorian Finansiering av starka forskningsmiljöer en internationell utblick anges emellertid några kännetecken för starka forskningsmiljöer Högklassig forskningsverksamhet både kvalitativt och kvantitativt, ett väl utvecklat samspel med andra nationella och internationella forskningsmiljöer, stor nationell samt internationell visibilitet och attraktionskraft, kombination av förnyelsekraft och god förankring i kringliggande forskningsfält, innehåller ofta olika forskningsinriktningar eller discipliner som befruktar varandra, ofta en tongivande forskare som inspiratör eller koordinator, forskarna har högt ställda och gemensamma mål för verksamheten. Ofta verkar de starka forskningsmiljöerna inom områden av särskild relevans för ett lands näringsliv och det är i dessa sammanhang mer rättvisande att tala om starka forsknings- och innovationsmiljöer. Det finns flera skäl att satsa på starka forskningsmiljöer. Ett inomvetenskapligt motiv är att många nya och växande forskningsfält kräver en bred tvär- eller mångvetenskaplig kompetens. Många vetenskapliga frågeställningar återfinns i skärningen mellan olika discipliner och behöver bearbetas av forskare med olika disciplinär bakgrund. Inom flera områden blir forskningen också allt mer tekniskt avancerad och kräver dyrbar vetenskaplig utrustning som måste kunna utnyttjas gemensamt av ett större antal forskare. Ur ett forskningspolitiskt perspektiv är etableringen av starka forskningsmiljöer ett effektivt sätt att bidra till kraftsamling och profilering av de nationella forskningsresurserna, särskilt om dessa satsningar kan samspela med universitets och högskolors generella prioriterings- och profileringsarbete. En framgångsrik forskningsnation måste också kunna samla sina nationella resurser i tillräckligt hög utsträckning för att skapa forskningsmiljöer som är attraktiva för de internationellt mest ledande forskarna. För att erhålla medel från EU:s FoU-program krävs t.ex. starka grupperingar av forskare som har europeisk förankring och resurser för motfinansiering av EU-medel. Förekomsten av starka forskningsmiljöer har även en gynnsam effekt på forskarutbildningen genom att erbjuda en bra miljö för högklassiga och effektiva forskarskolor. Ur ett näringspolitiskt perspektiv är tillgången till starka forskningsmiljöer inom näringslivsrelevanta forskningsfält av stor vikt för att öka konkurrenskraften hos kunskapsintensiva företag samt för att öka attraktionskraft för internationella FoU-investeringar. I ett bredare samhällsperspektiv är det väsentligt att det finns tillgång till koncentrerade forskningsinsatser i form av starka forskningsmiljöer som kan stödja utvecklingen av välfärden och arbetet för en socialt och ekologiskt hållbar utveckling. Satsningar i och internationellt Hittillsvarande insatser från forskningsfinansiärernas sida till stöd för starka forskningsmiljöer har huvudsakligen riktats mot industrinära forskning eller mot vissa strategiska forskningsområden. () och senare samt har gjort en viktig insats genom sin tioåriga satsning på kompetenscentra för forskningssamverkan mellan universitet och industri inom strategiska forskningsområden. centrum finansieras med högst . universitet och företag skjuter vardera till minst lika mycket medel. () finansierar tolv strategiska forskningscentra inom områdena livsvetenskap och Satsningen varar fem till och varje centrum får mellan sex och . FAS stödjer fyra mång- och tvärvetenskapliga forskningscentra med totalt . , och har tillsammans med SSF gemensamt utlyst forskningsmedel för starka forskningsmiljöer. Satsningen är uppdelad på olika delar som hanteras av respektive myndighet och som består av från för starka grundforskningsmiljöer, från Formas för forskningscentra inom miljö, areella näringar och samhällsbyggande, från till en ny generation av kompetenscentra () samt från SSF till strategiska centra. förväntas ha en varaktighet och omfatta mellan tre och tio Bland övriga finansiärer gör även samt vissa insatser till stöd för starka Vad gäller forskningsutförarna bör nämnas att universitet och högskolor har ett ansvar för att utveckla starka forskningsmiljöer samt stimulera till profilering och prioritering av forskningen. beskriver i de forskningsstrategier som har lämnats till regeringen också insatser för starka forskningsmiljöer. De stora lärosätena har t.ex. program för strategiska satsningar där flera Vid mindre lärosäten kan forskare ofta söka finansiering från medel som särskilt avsatts för strategiska satsningar. och högskolor tillämpar prestationsrelaterade modeller för fördelning av anslagen för forskning och forskarutbildning. Det har blivit allt vanligare att ledande forskningsnationer genomför särskilda satsningar för att långsiktigt stödja forskningsmiljöer av Stora satsningar görs i bl.a. , , och i våra nordiska grannländer. Gemensamt för länderna är att det centrala motivet för satsningarna alltid är att erhålla en position vid den internationella forskningsfronten, men ofta finns också samhälls- eller Satsningarna genomförs vanligen genom att forskningsråd eller andra statliga forskningsfinansiärer, efter särskild utlysning och granskning av internationell expertis, erbjuder långsiktig finansiering, ofta 10-årig, och stora sammanhållna anslag ofta till ett utvalt antal forskningsmiljöer/centra. Miljöerna varierar i storlek mellan 20 och 100 personer. på miljöer som är geografiskt lokaliserade till en organisation, vanligen ett universitet, och på miljöer som består av nätverk. strävan att koppla ihop starka forskningsmiljöer med högkvalitativ Enligt Ds 2004:21 har satsningarna i andra länder vanligen en omfattning som uppgår till av de berörda Ökade resurser till starka forskningsmiljöer Regeringen gör bedömningen att tillgången till större forskningsanslag som ger långsiktigt stöd till starka forskningsmiljöer av världsklass bör öka i det svenska forskningssystemet. De insatser som vidtagits av olika forskningsfinansierande organ är värdefulla, men behöver förstärkas och vidareutvecklas. Som redovisats ovan är förekomsten av starka forskningsmiljöer av vital betydelse för forskningens utveckling och för konkurrenskraft. konkurrensen inom forskning och näringsliv har också inneburit att behovet av starka forskningsmiljöer ökat. Det är oroande att de resurser som det svenska forskningssystemet fördelar till kvalitetsgranskade starka forskningsmiljöer är relativt begränsade vid en internationell jämförelse. från de forskningsfinansierande myndigheterna och SSF ligger i förhållande till folkmängd och volymen på svensk forskning klart i underkant i förhållande till situationen i t.ex. våra nordiska Det nuvarande stödet till starka forskningsmiljöer i är särskilt begränsat inom grundläggande forskning. I flera andra länder har behovet av särskilda resurser för att nå kraftsamling uppmärksammats och lett till stora och programliknande satsningar för att främja just starka forskningsmiljöer. andra ledande forskningsnationer innebär att ett stort antal starka forskningsmiljöer byggs upp och dessa miljöer bör kunna finna likvärdiga samarbetspartners i det svenska forskningssystemet. Mot denna bakgrund avser regeringen att göra en kraftfull satsning på att etablera fler starka forskningsmiljöer i . upp utifrån framgångsrika svenska och internationella förebilder. Behovet av stora och långsiktiga bidrag till forskningsmiljöer finns inom många områden i svensk forskning. Satsningen bör därför ha en bred inriktning så till vida att den bör kanaliseras via flera statliga forskningsfinansiärer och stå öppen för ansökningar inom alla Tyngdpunkten i satsningen bör emellertid ligga inom den grundläggande forskningen, dvs. inom den sfär av forskningen där kraftsamling varit svårast att få till stånd och där de svenska insatserna är mest begränsade i ett internationellt perspektiv. satsningar inom den tillväxtinriktade och industrinära forskningen är också motiverade för att bygga vidare på de goda erfarenheter som finns av t.ex. den pågående satsningen på kompetenscentra. insatser som stödjer utvecklingen av välfärden samt en socialt och ekologiskt hållbar utveckling är angelägna. , , och bör alla inom sina respektive ansvarsområden förstärka satsningarna på starka bör stödja starka forskningsmiljöer för nyfikenhetsstyrd och grundläggande forskning. Detta stöd bör stå öppet för ansökningar inom alla de forskningsområden som ligger inom FAS och Formas bör främja starka forskningsmiljöer för grundläggande och behovsmotiverad forskning inom miljö, areella näringar och samhällsbyggande respektive inom arbetsliv och socialvetenskap. bör stödja starka forsknings- och innovationsmiljöer som bedriver långsiktig behovsmotiverad forskning av stort värde för svensk konkurrenskraft och en hållbar tillväxt. Allmänna riktlinjer för satsningen på starka forskningsmiljöer Stödet till starka forskningsmiljöer bör fördelas efter öppen utlysning av medlen och efter noggrann prövning av de potentiella miljöernas Ansvarig för en stark forskningsmiljö bör vara ett universitet eller en högskola, antingen enskilt eller i samverkan med andra universitet och högskolor eller forskningsinstitut. Medlen för starka forskningsmiljöer skall utnyttjas för att stödja miljöer som antingen befinner sig på internationell toppnivå inom sitt forskningsfält eller som med det extra stödet bedöms kunna nå en Det är angeläget att satsningen på starka forskningsmiljöer inte enbart utnyttjas för att stödja redan etablerade forskare och forskningsinriktningar. Satsningen måste också bidra till forskningens förnyelse genom att ge utrymme för nya och kreativa forskargrupper med stor framtida potential. kriteriet bör emellertid vara att den aktuella miljön kan prestera forskning som är av högsta kvalitet även i ett internationellt perspektiv. för de forskningsfinansierande myndigheternas beslut om bidrag till starka forskningsmiljöer bör alltid ligga en oberoende bedömning av internationellt ledande forskare, dvs. En stark forskningsmiljö måste, vid sidan av den vetenskapliga excellensen, kännetecknas av en god förmåga att kommunicera och överföra sina forskningsresultat till olika avnämare. Särskilt för de starka forsknings- och innovationsmiljöer som finansieras av ställs, utöver kravet på vetenskaplig excellens, också höga krav på miljöernas relevans för svenskt näringsliv samt på deras förmåga att bidra till innovationer och hållbar tillväxt. Viktiga kriterier för dessa miljöer bör därför vara förmåga till samspel med , förekomst av effektiva stödfunktioner för kommersialisering av forskningsresultat och tekniköverföring samt fungerande samfinansiering med deltagande I förhållande till syftet att skapa dynamiska forskningsmiljöer med tillräcklig storlek och goda förutsättningar för ett nära samarbete mellan deltagande forskare är det en fördel om de starka forskningsmiljöerna är geografiskt väl samlade. Enligt promemorian Starka forskningsmiljöer en internationell utblick bör därför huvudprincipen vara att en stark forskningsmiljö skall förläggas till en definierad universitetsmiljö. har flera remissinstanser påtalat att bredare nätverk kan vara värdefulla för att skapa just kritisk massa, stimulera samverkan mellan lärosäten och främja mångvetenskapligt samarbete. Regeringens bedömning är att det ytterst måste vara kvaliteten och potentialen i den forskning som skall finansieras, inte frågan om nätverk eller ej, som avgör fördelningen av stödet till starka forskningsmiljöer. En viss flexibilitet är också motiverad av att förutsättningarna är olika inom olika vetenskapliga fält. Som huvudinriktning bör ändå gälla att en stark forskningsmiljö skall vara samlad till en eller ett fåtal platser. bör emellertid finnas utrymme för att stödja även geografiskt mer spridda miljöer som består av väl sammanhållna forskarnätverk och där miljöerna har förutsättningar för ett effektivt gemensamt arbete. De starka forskningsmiljöerna bör ha goda förutsättningar att också bedriva högkvalitativ forskarutbildning. För särskilt , men även för FAS och Formas, kan forskarskolor också vara ett viktigt verktyg för att skapa samverkan mellan de starka forskningsmiljöerna och näringsliv eller andra aktörer som efterfrågar forskarutbildad personal. Myndigheterna bör därför utnyttja möjligheten att, där så i övrigt är lämpligt, komplettera medlen till en stark forskningsmiljö med bidrag till I avsnitt 7.2.2 gör regeringen bedömningen att forskningsråden och bör tillföras särskilda medel för att stimulera utvecklingen av forskarutbildningen genom att stödja Delar av dessa särskilda medel bör utnyttjas för att etablera forskarskolor vid starka forskningsmiljöer. Satsningen på starka forskningsmiljöer skall samspela med och stödja det arbete med att prioritera och profilera forskningen som är ett ansvar för varje universitet och högskola. Ansökningar om stöd till starka forskningsmiljöer bör därför inte komma från enskilda forskare eller forskargrupper, utan från berörda lärosäten. Av ett lärosätes ansökan om stöd till en stark forskningsmiljö bör framgå hur den föreslagna satsningen överensstämmer med lärosätets strategiska prioriteringar. Dessa prioriteringar kan komma till uttryck i bl.a. de forskningsstrategier som lärosätena arbetat fram på regeringens uppdrag. En viktig del i den satsning som regeringen föreslår är att stimulera uppbyggnaden av forskningsmiljöer som kan förena den inomvetenskapliga excellens som står i fokus för insatser med den innovativa potential som är ett viktigt syfte med Nuteks och satsningar på kompetenscentra har visat på den potential som ligger i att inom samma Prop. 2004/05:80 forskningsmiljö bedriva forskning som kombinerar inomvetenskapliga perspektiv med tillämpningsnära problemställningar.