prop · GT031 · 2005-09-20 00:00:00 — utredaren överväga om andra regionala stimulansåtgärder kunde vidtas i detta område eller andra delar av där medborgare och företag kan ha höga utgifter till följd av långa transportavstånd och kallt klimat. De offentligfinansiella effekterna av förslagen fick inte uppgå till mer än . Utredningen, som antog namnet Utredningen om regionala stimulansåtgärder inom skatte- området, överlämnade betänkandet Regionala stimulansåtgärder inom skatteområdet (SOU 2005:68). Utredningen har visat att det inte finns något hinder mot att regionalt förhöjda grundavdrag införs, men att en sådan åtgärd enligt utred- ningens mening, inte är mest ändamålsenlig för att åstadkomma en effektiv regional stimulans. Utredningen föreslår i stället att en ytterligare utvidgning av de särskilda avdragen enligt social- avgiftslagen (2000:980) inom ramen för den stödordning som finns på socialavgiftsområdet. Betänkandet har skickats ut på remiss. Remisstiden går ut . Regeringens bedömningen från budgetproposi- tionen kvarstår att skattestimulansen i första hand skall ha formen av ett förhöjt grundavdrag i stödområde A fr.o.m. . Regeringens bedömning: Regeringen anser att reglerna om skattefrihet för förmån av lånedator inte bör ändras. Bakgrunden till regeringens bedömning: Reglerna om skattefrihet för förmån av låne- dator tillämpades första gången vid taxering. I sak innebär reglerna att en skatt- skyldig som för privat bruk använder en dator som tillhandahållits av arbetsgivaren inte blir beskattad för denna förmån. För skattefrihet krävs att förmånen väsentligen riktar sig till hela den stadigvarande personalen på arbetsplatsen och att den skatt- skyldige inte byter ut förmånen mot kontant ersättning med mer än under ett kalenderår. I budgetpropositionen tillkännagav regeringen att en översyn skulle göras av den nuvarande ordningen där det skulle ingå att pröva behovet av att behålla möjligheterna att kombinera förmånen av datorutrustning med individuella bruttolöneavdrag. Enligt tillkänna- givandet borde även vissa närliggande frågor som aktualiserats på området ses över, bl.a. i vilken mån reglerna bidrar till att regeringens IT- politiska mål nås. Med anledning av tillkänna- givandet lämnade regeringen ett uppdrag till Statskontoret att göra en sådan översyn. Statskontoret överlämnade rapporten , Gratis för arbets- givare dyrt för stat och kommun (2005:14). Statskontoret föreslår att skattefriheten för förmån av lånedator skall upphöra att gälla . Som skäl anges bl.a. att systemet som initialt bidrog till en snabbare spridning av datorer hos fast anställda och en tidigareläggning av datorinköp, numera allt mer fått karaktär av en allmän personalförmån. Som den mest framkomliga vägen att effek- tivisera lånedatorsystemet väger Statskontoret alternativet att slopa skattefriheten för förmån av lånedator mot alternativet att antingen ytterligare begränsa möjligheten till bruttolöne- avdrag eller att helt avskaffa denna möjlighet. Härigenom skulle nämligen i ökande grad en överföring av finansieringen av systemet ske från de anställda och det allmänna till arbetsgivarna. En utveckling i denna riktning skulle innebära en utformning i linje med de ursprungliga inten- tionerna med lånedatorsystemet. De fördel- ningspolitiska effekterna kan härigenom också begränsas eller undanröjas. Skälen för regeringens bedömning: Statskontorets rapport visar att som systemet har funnits har andelen fast anställda med tillgång till dator i hemmet ökat från , delvis tack vare låne- datorsystemet. Detta är en mycket positiv effekt. Vidare gör regeringen, i likhet med Statskontoret, bedömningen att lånedatorsyste- met har medfört att har fått mer kompetent arbetskraft och större datorvanor bland befolkningen, jämfört med många andra länder. Systemet har gett bra reklam för som ledande och framåtblickande IT-nation, vilket kan locka till sig nya investeringar och företagsetableringar. Det kan bidra till högre tillväxt. Vad gäller det nämnda förhållandet att arbetskraften i blivit mer kompetent kommer detta mera direkt arbetsgivarna till del genom att datorisering och uppgradering av arbetsplatsen underlättas. På så sätt kan arbets- givarna dra ned på sin datautbildning. Mot bakgrund av det anförda gör regeringen bedömningen att reglerna om skattefrihet för lånedator inte bör ändras. 5.2.10Beskattningen av sjömän i det nordiska skatteavtalet Regeringens förslag: Den skattefrihet som enligt den särskilda övergångsbestämmelsen i artikel 31.3 i det nordiska skatteavtalet gäller för i obegränsat skattskyldiga sjömän som uppbär ersättning för arbete ombord på danskt, färöiskt, finskt, isländskt eller norskt skepp i internationell trafik, förlängs till att gälla också vid taxering. Skälen för regeringens förslag: I budget- propositionen (avsnitt 9.2.5) föreslogs att den skattefrihet, som enligt den särskilda övergångsbestämmelsen i artikel 31.3 nordiska skatteavtal gällde års taxering för i obegränsat skattskyldiga sjömän som får ersättning för arbete ombord på danskt, färöiskt, finskt, isländskt eller norskt skepp i internationell trafik, skulle förlängas till att gälla också vid taxering (SFS 2000:1165). I budgetpropositionerna för åren 20022005 föreslogs att skattefriheten skulle förlängas till att gälla också vid taxeringar (SFS 2001:1054, 2002:964, 2003:826 och 2004:1053). Ovan nämnda skattefrihet gäller emellertid inte för anställda ombord på färjor i reguljär trafik mellan och . För denna grupp undertecknades ett bilateralt avtal mellan och som finns fogat som bilaga 2 till lagen (1996:1512) om dubbelbeskattningsavtal mellan de nordiska länderna. Avtalet innebär att kan beskatta sjömän med hemvist i som arbetar på danska färjor. 2000/01:89, Beskattningen av anställda ombord på färjor mellan och , föreslogs emeller- tid att danska s.k. nettolöner som betalas till om- bordanställda på danska färjor skulle undantas från svensk beskattning vid taxering. Skattefriheten begränsades till att gälla personer som månad var anställda ombord på ett danskt skepp (SFS 2001:411). Skälet för förslaget var att anställda ombord på fartyg som är registrerade i Danskt Internationellt Skibsregister () är undan- tagna från dansk sjömansskatt och får i stället en nettolön som är lägre än mot- svarande bruttolön. I budgetpropositionerna för åren 20022005 föreslogs att även detta undantag från beskattning skulle förlängas till att gälla också vid taxeringar (SFS 2001:1054, 2002:964, 2003:826 och 2004:1053). Beskattningen av sjömännen i det nordiska skatteavtalet är en fråga som lämpligen borde lösas gemensamt inom . Regeringen påbörjade en översyn av lastsjöfarten och färjenäringens villkor. Syftet var att utreda möjligheterna till en gemensam nordisk uppfattning när det gäller utformningen av de Europeiska gemenskapernas riktlinjer för statligt stöd till sjötransport. Detta uppdrag redovisades . Den särskilde utredarens slutsats var att det inte förelåg några förutsättningar för att enas om en gemensam uppfattning i denna fråga med vare sig de nordiska länderna eller övriga länder runt . En gemensam uppfattning om stöd- frågorna hade kunnat leda till en lösning av den nu aktuella frågan. I den uppkomna situationen anser emellertid regeringen att det fortfarande finns anledning att förlänga den skattefrihet för ombordanställda på nordiska skepp som gällt till att gälla även vid taxering. Förslaget har tagits in i över- gångsbestämmelserna till lagen (1996:1512) om dubbelbeskattningsavtal mellan de nordiska län- derna. Ett lagförslag i ärendet finns i avsnitt 3.14. Regeringens förslag: Den andel av hushållsin- komsterna som i normalfallen högst skall gå till fastighetsskatt på den permanenta bostaden sänks från . Skälen för regeringens förslag: tillämpas den s.k. begränsnings- regeln för fastighetsskatt. Avsikten med regeln är att fastighetsskatten inte skall utgöra en oproportionellt stor andel av hushållens inkoms- ter. Begränsningsregeln är utformad som en skattereduktion och finns i lagen (2001:906) om skattereduktion för fastighetsskatt. Innebörden av bestämmelsen är att hushåll med låga eller normala inkomster inte skall behöva betala mer än motsvarande av hushållsinkomsten i fastighetsskatt för permanentbostaden. Skatte- reduktionen beräknas för fastigheter med ett lägsta taxeringsvärde på på den del av taxeringsvärdet som inte överstiger . Regeln är konstruerad så att hushåll med inkomster är berättigade till skattereduktion. Med inkomst avses hushållets sammanlagda beskatt- ningsbara förvärvsinkomster, positiva kapitalin- komster samt av förmögenheten. Förmögenheten är definierad som den beskatt- ningsbara förmögenheten minskad med husets taxeringsvärde till den del detta inte överstiger . Begränsningsregeln medför att den fastighetsskatt som hushållet behöver betala inte påverkas av att taxeringsvärdet stiger utan endast av förändringar av hushållsin- komsten, under förutsättning att fastigheten är taxerad till högst . tillämpas även en begränsnings- regel för förmögenhetsskatten. De hushåll som omfattas av begränsningsregeln för fastighets- skatt och som betalar förmögenhetsskatt för sin permanentbostad, är berättigade till reduktion på den del av förmögenhetsskatten som belöper på permanentbostaden. Förmögenhetsskatten re- duceras med samma andel som fastighetsskatten har reducerats med. beräknas ca 119 000 personer få skattereduktion för fastighetsskatt. Av dessa personer beräknas ca 20 000 även få skattereduk- tion för förmögenhetsskatt. Skattereduktionen för fastighetsskatt beräk- nas med hjälp av ett spärrbelopp och ett avräk- ningsunderlag. Spärrbeloppet motsvarar 5 pro- cent av den reduktionsgrundande hushållsin- komsten. Avräkningsunderlaget är den fastig- hetsskatt som påförs den skattskyldige för permanentbostaden. Taket för avräkningsunder- laget är fastställt till , vilket mot- svarar fastighetsskatten på ett småhus taxerat till . I lagtexten anges inte någon övre gräns för den reduktionsgrundande hus- hållsinkomsten. Som en följd av de övriga gränserna får den reduktionsgrundande hus- hållsinkomsten dock ett tak på . Detta följer av att av är vilket motsvarar taket för avräk- ningsunderlaget. Skattereduktionen kan uppgå till högst . Sedan begränsningsregeln infördes har taxe- ringsvärdena stigit på många håll i landet. väntas taxeringsvärdena öka med i genomsnitt . I vissa delar av landet för- väntas ökningen bli . Det finns därför skäl att överväga om begränsnings- regeln bör utvidgas till att omfatta fler hushåll än vad som är fallet . En utvidgning kan ske genom att taket för avräkningsunderlaget höjs eller genom att spärr- beloppet sänks eller genom en kombination av de båda åtgärderna. En höjning av avräknings- taxeringsvärde höjs från 3 miljoner till . Det leder till att de som omfattas av begränsningsregeln kan få skattereduktion även för den delen av taxeringsvärdet som överstiger . Det innebär vidare att den övre gränsen för den reduktionsgrundande hushållsinkomsten juste- ras uppåt till . En höjning av avräkningsunderlaget medför ingen förbättring för flertalet av de hushåll som omfattas av begränsningsregeln. Det beror på att det är så få hushåll som har taxeringsvärden som överstiger . Ett annat sätt att utvidga begränsningsregeln är att sänka spärrbeloppet. En sänkning av spärr- beloppet från 5 till exempelvis innebär att de som omfattas av regeln får en ökad skattereduktion. Det medför vidare att de som kunna få skattereduktion. Ett sänkt spärrbelopp till innebär också att gränsen för hus- hållsinkomsten automatiskt justeras uppåt . En sänkning av spärrbeloppet ger en för- bättring för fler hushåll än vad en höjning av Förslaget innebär att de som redan omfattas av begränsningsregeln får ökad skattereduktion på den del av taxeringsvärdet som inte överstiger . Därtill medför förslaget att begränsningsregeln utvidgas till att omfatta ytterligare två typer av hushåll. Den ena gruppen är hushåll med inkomster och som betalar en fastighetsskatt som motsvarar mellan av hushålls- inkomsten. Den andra gruppen är hushåll med inkomster från . De kommer att få skattereduktion om de har taxeringsvärden mellan 2,4 miljoner och . För hushåll som är berät- tigade till skattereduktion för förmögenhetsskatt innebär förslaget att reduktionen ökar i mot- svarande grad som reduktionen för fastighets- skatt. tillkommer hushåll som inte har omfattats av begränsningsregeln för förmögenhetsskatt. Förslaget föranleder förändringar i 11 § lagen (2001:906) om skattereduktion för fastighets- skatt. Ett lagförslag i ärendet finns i avsnitt 3.18. 5.3.2Höjd fastighetsskatt på vattenkraftverk Regeringens förslag: Fastighetsskatten på vatten- kraftverk höjs från till . Därutöver höjs fastighetsskatten på vattenkraft- verk tillfälligt med ytterligare 0,5 procenten- heter, från till . Den tillfälliga höjningen skall gälla under taxerings- åren 20072011. Skälen för regeringens förslag: Uttaget av fastighetsskatt regleras i lagen (1984:1052) om statlig fastighetsskatt. För elproduktionsenheter utgör fastighetsskatten av taxerings- värdet för varje beskattningsår. Elproduktionen i sker huvudsakligen i vattenkraftverk och kärnkraftverk. Vattenkraftproducerad el är billi- gast att producera. Den storskaliga vattenkraften i byggdes ut . Detta innebär att flertalet anläggningar är avskrivna och har låga produktionskostnader. Regeringen föreslår att fastighetsskatten på vattenkraftverk höjs från till . Därutöver föreslås att fastighets- skatten på vattenkraftverk höjs tillfälligt med , från Syftet med den tillfälliga höj- ningen är att finansiera dels det investeringsstöd för konvertering från direktverkande elvärme i bostadshus som föreslås i avsnitt 7.1.9 (UO 21, energi, volym 11), dels det investeringsstöd för konvertering från oljeuppvärmning av bostads- hus som aviseras i avsnitt 7.1.10 (UO 21, energi, volym 11),. Den tillfälliga höjningen föreslås gälla under taxeringsåren 20072011. Att höja fastighetsskatten för vattenkraftver- ken innebär att man beskattar den knapphets- ränta eller lägesränta som uppkommer från ekonomiskt värdefulla naturresurser som finns i begränsad mängd. Av betydelse är också att det system för handel med utsläppsrätter som infördes i början av detta år har bidragit till höjda elpriser och därmed ökat företagens vinster. Den höjda fastighetsskatten bedöms inte påverka konsumentpriserna utan i stället reduceras före- tagsvinsterna. görs bedömningen att kraftföretagens investeringsbeslut avseende effektivisering, miljö och säkerhet inte påverkas av förslaget. Förslaget föranleder ändring i 3 § lagen (1984:1052) om statlig fastighetsskatt samt att det införs en särskild lag som skall tillämpas de år som den tillfälliga höjningen av fastighets- skatten är aktuell. Lagförslag i ärendet finns i avsnitt 3.3 och 3.7. Regeringens bedömning: Reformerade 3:12-regler träder i kraft . Skälen för regeringens bedömning: I budget- propositionen (prop. 2003/04:1, volym 1, avsnitt 8.3.1 s. 204 och 205) aviserades att ett första steg i den reformering av de s.k. 3:12- reglerna (57 kap. inkomstskattelagen, 1999:1229) som pågår skulle tas genom att nivån på klyvningsräntan fr.o.m. höjdes till statslåne- räntan plus . Nivån på klyvningsräntan har betydelse för hur mycket av utdelningsinkomster och kapitalvinster som skall beskattas i inkomstslagen kapital respektive tjänst. Ett förslag om höjd klyvningsränta lades fram (prop. 2003/04:17) och ledde till lagstiftning (bet. 2003/04:SkU9, rskr. 2003/04:117, SFS 2003:1200) I budgetpropositionen (prop. 2004/05:1, volym 1, avsnitt 8.3.4 s. 211 och 212) gjorde regeringen bedömningen att 3:12-reglerna bör förändras så att de blir mer gynnsamma för företagen. Regeringen hänvisade till det för- djupade analysarbete om reglerna som bedrevs av en av finansministern särskilt förordnad expertgrupp. Denna expertgrupp har i promemorian Reformerad ägarbeskatt- ning effektivitet, prevention, legitimitet redo- visat resultatet av sitt arbete. Gruppen presen- terade två förslag. Ett av dessa förslag det s.k. begränsade alternativförslaget har remissbe- handlats. Inom pågår nu ett arbete för att med detta förslag som utgångspunkt reformera 3:12-reglerna. Regeringen avser att föreslå reforme- rade 3:12-regler som skall träda i kraft . 5.4.1Genomförande av ändringar i fusionsdirektivet Regeringens bedömning: Skattereglerna behöver ändras för att uppfylla kraven i det ändrade fusionsdirektivet. 2005/19/EG om ändring i direktiv /434/EEG om ett gemensamt beskattningssystem för fusion, fission, överföring av tillgångar och utbyte av aktier eller andelar som berör bolag i olika medlemsstater (fusionsdirektivet). En del av ändringarna skall vara genomförda av medlemsstaterna . Bland annat skall den nya associationsformen europabolag få använda sig av de fördelar som fusionsdirektivet ger. 5.3.4Ny utredning om beskattning av lagändringar kommer att lämnas av regeringen i Regeringens bedömning: En utredning om hur beskattningen av stiftelser som bedriver allmän- nyttig verksamhet bör utformas kommer att till- sättas. Skälen för regeringens bedömning: har i ett tillkännagivande uppmanat regeringen att se över reglerna om inskränkt skattskyldighet för allmännyttiga stiftelser och vissa andra juridiska personer som bedriver allmännyttig verksamhet. Regeringen har påbörjat arbetet med att ta fram direktiv med ett sådant innehåll. En utredning kommer att tillsättas. Övriga ändringar i fusionsdirektivet skall vara genomförda av medlemsstaterna . Förslag med anledning av dessa ändringar kommer regeringen att lämna . 5.4.2Skattereduktion för stormfälld skog Regeringens bedömning: Den som i de särskilt stormdrabbade länen äger skogsmark med stormskadad skog och som säljer virke från denna bör, under vissa förutsättningar, tillgodo- räknas skattereduktion baserad på den mängd virke som forslas ut ur skogen. Skälen för regeringens bedömning: Regeringen har i en lagrådsremiss utarbetat ett förslag till skattereduktion för virke från stormfälld skog. Syftet med reduktionen är detsamma som för den i avsnitt 5.5.8 redovisade skattebefrielsen för diesel i arbetsfordon i stormfälld skog, dvs. att stödja och ge incitament till utforsling och omhändertagande av stormskadat virke till de skogsägare vars skog har skadats under stormen . Eftersom den föreslagna skattereduktionen utgör ett statsstöd har en anmälan gjorts till kommissionen, som måste godkänna åtgärden innan den kan beslutas och träda i kraft. Enligt förslaget skall den som i särskilt storm- drabbade län äger skogsmark med stormskadad skog och som säljer virke från denna tillgodo- räknas en skattereduktion baserad på den mängd virke som forslas ut ur skogen om vissa förut- sättningar och villkor är uppfyllda. Skatte- reduktionen föreslås uppgå till per kubikmeter fast mått under bark av det virke som forslats ut ur den stormskadade skogen. Reduktion föreslås ges för den mängd utforslat virke som överstiger tillväxt, dock fast mått under bark. Skatte- reduktion är avsedd att ges efter ansökan hos och räknas av mot och statlig inkomstskatt samt mot statlig fastighets- skatt. Om reduktionen inte kan räknas av mot dessa skatter skall den reduktionsberättigade tillgodoräknas ett belopp motsvarande reduk- tion. Förslagen beräknas kunna träda i kraft och gälla vid taxe- ringar för virke som avyttrats, forslats ut ur skogen och mätts in senast vid utgången av . 5.5.1Grön skatteväxling och andra miljö- och energipolitiska styrmedel I budgetpropositionen presenterade regeringen en strategi för grön skatteväxling. Det samlade utrymmet för grön skatteväxling bedömdes till . har en skatteväxling om genomförts. Tyngdpunkten för de energi- och miljöskatte- höjningar, som skett inom ramen för den gröna skatteväxlingen, har främst legat på höjda skatter på el och uppvärmningsbränslen. De åtgärder som vidtagits har dock inneburit en ökad tonvikt på transportsektorn. En fortsatt grön skatteväxling utgör en central del i regeringens strategi för att omvandla till ett ekologiskt hållbart samhälle. Det främsta syftet med skatteväxlingen är att öka miljöstyrningen via skattesystemet. Genom miljöskatter sätter man ett pris på miljön och det blir dyrare att släppa ut föroreningar. Härigenom får hushållen ekonomiska motiv att välja en mer miljövänlig och resurssnål livsstil medan företagen stimuleras att utveckla en mer miljövänlig teknik. En grön skatteväxling inne- bär inte en höjning av det totala skatteuttaget då höjningar av de miljörelaterade skatterna balan- seras av sänkningar av t.ex. inkomstskatten. bör en skatteväxling på ske. I denna proposition föreslår regeringen en höjning av fordonsskatten för lätta lastbilar och lätta bussar, höjningar av skatterna på kärnkraftsel, naturgrus och avfall som depo- neras samt höjda elskatter. Vidare avser regeringen att föreslå ett införande av beskatt- ning av avfall som förbränns inom ramen för energiskattesystemet samt en skatt på flygresor. Den samlade budgeteffekten av dessa åtgärder för framgår av tabell 5.7. Tabell 5.7 Höjda energi- och miljöskatter inom ramen för grön skatteväxling 2006 Periodiserad nettoeffekt för offentlig sektor i Höjd fordonsskatt för lätta bussar och lätta lastbilar Höjd skatt på el för el-, gas-, värme- och Höjd skatt på naturgrus Höjd skatt på avfall Höjd energiskatt på el till hushåll och service Sedan skatteväxlingen påbörjades har omvärldsförändringar inneburit förändrade förutsättningar för skatteväxlingen genom att flera nya ekonomiska styrmedel tillkommit på energiområdet, som t.ex. handel med utsläpps- rätter och elcertifikat. Elcertifikatsystemet fyller samma funktion som en koldioxidskatt på fossila bränslen i elproduktionen skulle ha haft om elpriset fortfarande hade bestämts nationellt och kan därför jämställas med en miljörelaterad skatt. Det nu startade EU-systemet för utsläppshandel innebär att det i används två styrmedel parallellt för att styra mot minskade utsläpp av koldioxid. Regeringen föreslår att en samordning sker av dessa båda styrmedel, vilket innebär att koldioxidskatten justeras ned för de anlägg- ningar som omfattas av handelssystemet (se avsnitt 5.5.2). Dessa nya ekonomiska styrmedel innebär en ökad miljöstyrning parallellt med den som sker via skattesystemet. För den fortsatta skatte- växlingen bör en avvägning göras av i vilken utsträckning miljöstyrningen skall uppnås med skattesystemet via den gröna skatteväxlingen och i vilken utsträckning miljöstyrningen skall uppnås med andra ekonomiska styrmedel. 5.5.1.1Fordonsskatten på lätta bussar och lätta lastbilar Regeringens förslag: Fordonsskatten på lätta bussar och lätta lastbilar höjs . Höjningarna träder i kraft . Skälen för regeringens förslag: Nivån på fordonsskatten för lätta bussar och lätta lastbilar är ännu betydligt lägre än jämförbara viktklasser för främst dieseldrivna personbilar. Vägtrafik- skatteutredningen redovisade i sitt delbetänk- ande Vissa vägtrafikskattefrågor (SOU 2002:64) att den stora skatteskillnaden leder till en omfattande skattebetingad ombyggnad från personbil till lätt lastbil med merkostnader för myndigheter och mindre skatteintäkter som följd. Utredningen anförde vidare att det även av miljöskäl är olämpligt att skatten på lätta bussar och lätta lastbilar är lägre än skatten på personbilar och föreslog att fordonsskatten skulle likställas mellan nämnda fordonsslag. Såsom redovisades redan i budgetproposi- tionen anser regeringen att fordons- skatten på lätta bussar och lätta lastbilar bör likställas med fordonsskatten på personbilar. Som ett första steg höjdes därför fordonsskatten på lätta bussar och lätta lastbilar . Som ett andra steg föreslås nu en ytterligare höjning . I frånvaro av särskilda åtgärder skulle emellertid en sådan generell höjning medföra att fordonsskatten i den lägsta viktklassen för bensindrivna lätta bussar och lätta lastbilar skulle överstiga skatten för motsvarande bensindrivna personbilar.