prop · GS03119 · 2005-03-14 00:00:00 — Om det är nödvän- digt för att hindra att otillåtna va- ror införs på en anstalt, får före- skrivas att de intagna inte utan särskilt medgivande får ta emot försändelse av annat slag än brev eller annan skriftlig handling.En intagen får inte utan särskilt medgivande disponera pass som förvaras av anstalten. Förslag till lag om ändring i lagen (1974:203) om Härigenom föreskrivs att 24 § lagen (1974:203) om kriminalvård i an- stalt1 skall ha följande lydelse. 24 § I den utsträckning det kan ske utan olägenhet får intagen inneha personliga tillhörigheter samt skaffa sig eller mottaga böcker, tidskrifter, tidningar och annat som kan bereda honom sysselsätt- ning under fritid. I övrigt får intagen inneha pengar och skaffa sig eller mot- taga varor eller annat enligt sär- skilda bestämmelser. Om det är påkallat för att hindra att otillåtna varor införes i anstalt, får föreskri- vas att de intagna ej utan särskilt medgivande får mottaga försän- delse av annat slag än brev eller annan skriftlig handling. Denna lag träder i kraft . 1 Lagen omtryckt i SFS 1990:1011. Förslag till lag om ändring i sekretesslagen Härigenom föreskrivs att 7 kap 19 § sekretesslagen (1980:100) skall ha följande lydelse. Sekretess gäller hos polismyn- dighet för sådan uppgift om en- skilds personliga förhållanden som hänför sig till 1.verksamhet som enbart inne- fattar hjälp eller annat bistånd åt enskild, 2.ärende om omhändertagande eller handräckning enligt lagstift- ningen om psykiatrisk tvångsvård eller rättspsykiatrisk vård eller om vård av missbrukare utan sam- tycke inom , 3.ärende om handräckning en- ligt lagstiftningen om omsorger om psykiskt utvecklingsstörda, vård av unga utan samtycke inom eller enligt lagen (1998:603) om verkställighet av sluten ungdomsvård, 4.ärende som avses i 21 kap. , 5.verksamhet som innefattar handräckning enligt smittskydds- lagstiftningen eller annat bistånd åt smittskyddsläkare, eller 6.ärende enligt vapenlagen (1996:67), om det kan antas att den en- skilde eller någon honom närståen- de lider men om uppgiften röjs. Sekretess gäller i ärende enligt lagen (1988:688) om besöksförbud för uppgift om enskilds personliga förhållanden, om det kan antas att den enskilde eller någon honom Sekretess gäller hos polismyn- dighet för sådan uppgift om en- skilds personliga förhållanden som hänför sig till 1.verksamhet som enbart inne- fattar hjälp eller annat bistånd åt enskild, 2.ärende om omhändertagande eller handräckning enligt lagstift- ningen om psykiatrisk tvångsvård eller rättspsykiatrisk vård eller om vård av missbrukare utan sam- tycke inom , 3.ärende om handräckning en- ligt lagstiftningen om omsorger om psykiskt utvecklingsstörda, vård av unga utan samtycke inom eller enligt lagen (1998:603) om verkställighet av sluten ungdomsvård, 4.ärende som avses i 21 kap. , 5.verksamhet som innefattar handräckning enligt smittskydds- lagstiftningen eller annat bistånd åt smittskyddsläkare, eller 6.ärende enligt vapenlagen (1996:67), om det kan antas att den en- skilde eller någon närstående till den enskilde lider men om uppgif- ten röjs. Sekretess gäller i ärende enligt lagen (1988:688) om besöksförbud och i ärende enligt passlagen (1978:302) för uppgift om en- skilds personliga förhållanden, om 1 Senaste lydelse 2000:146. närstående lider men om uppgiften det kan antas att den enskilde eller Sekretessen gäller inte beslut någon närstående till den enskilde lider men om uppgiften röjs. retessen gäller inte beslut i ären- I fråga om uppgift i allmän handling gäller sekretessen i högst . Denna lag träder i kraft . 2.4Förslag till lag om ändring i lagen (1998:603) om verkställighet av sluten ungdomsvård Härigenom föreskrivs att 13 § lagen (1998:603) om verkställighet av sluten ungdomsvård skall ha följande lydelse. Den dömde får hindras att lämna det särskilda ungdomshemmet och i övrigt underkastas den begräns- ning av rörelsefriheten som är nödvändig för att verkställigheten skall kunna genomföras. Den dömdes rörelsefrihet får också in- skränkas, när det behövs av hän- syn till andra intagnas eller perso- nalens säkerhet. Den dömde får hindras att lämna det särskilda ungdomshemmet och i övrigt underkastas den begräns- ning av rörelsefriheten som är nödvändig för att verkställigheten skall kunna genomföras. Den dömde får också hindras att dis- ponera sitt pass. Den dömdes rö- relsefrihet får även inskränkas, när det behövs av hänsyn till andra intagnas eller personalens säker- het. Denna lag träder i kraft . Ärendet och dess beredning Inom har departementspromemorian Ökad säkerhet i pass m.m. (Ds 2004:8) utarbetats. Den innehåller förslag till ändringar i bl.a. passlagen. Förslagen syftar till att dels höja säkerheten i pass, dels begränsa möjligheten för personer som dömts till en straffrättslig påföljd att erhålla och inneha pass. Därutöver innehåller promemorian ett antal förslag till mindre ändringar i passlagen. Promemorians lagförslag i dessa delar finns i bilaga 1. I promemorian behandlas även frågor om utfärdande av pass till barn . Dessa frågor behandlas inte i propositionen. Regeringen har för avsikt att återkomma till dessa frågor i annat sammanhang. Promemorian har remissbehandlats. En förteckning över remissinstan- serna finns i bilaga 3. En sammanställning över remissyttrandena finns tillgänglig i (dnr Ju2004/1747/PO). Regeringen har i särskild ordning remitterat ett utkast till lagrådsremiss i fråga om vilket biometriskt underlag som bör tas in i pass (avsnitt 4.2 i denna lagrådsremiss och därtill knutna författningsförslag [5, 5 a, 6, 6 a och 6 b §§]). Lagförslagen i utkastet till lagrådsremiss i dessa delar finns i bilaga 2. En förteckning över remissinstanserna finns i bilaga 3. En sammanställning över remissyttrandena finns tillgänglig i Justitiedeparte- mentet (dnr Ju2004/1747/PO). Regeringen beslutade att inhämta Lagrådets yttrande över de lagförslag som finns i bilaga 5. Lagrådets yttrande finns i bilaga 6. Lagrådet har föreslagit att 7 § 6 och 7 samt 12 § första stycket 5 och 6 passlagen (1978:302) bör ges en något annan lydelse än i regeringens förslag i lagrådsremissen. I övrigt har Lagrådet godtagit förslagen. Regeringen har följt Lagrådets förslag. I övrigt har vissa redaktionella ändringar gjorts. Åtgärder för att höja säkerheten i pass Passlagen (1978:302) innehåller bestämmelser som reglerar förfarandet vid utfärdande av pass till svenska medborgare. I lagen anges bl.a. när det finns hinder mot att utfärda pass och i vilka situationer som ett pass kan omhändertas och återkallas. I passförordningen (1979:664) finns närmare bestämmelser om förfarandet. har säkerhetsfrågor när det gäller pass och andra rese- handlingar blivit alltmer aktuella. Från polishåll har påtalats att använd- ningen av resehandlingar för kriminella syften ökar. Förfalskning och missbruk av pass och andra resehandlingar utgör ett allvarligt problem, både internationellt och nationellt. empelvis vid förmögenhetsbrott, vid människosmuggling, vid människo- handel eller i samband med planering och utförande av terroristbrott. pågår därför ett intensivt internationellt arbete för att komma till rätta Prop. 2004/05:119 med förekomsten av falska resehandlingar och för att förhindra missbruk av sådana handlingar. Mot den bakgrunden gav regeringen i uppdrag att se över det regelverk som gäller för olika typer av svenska resehandlingar. Syftet var främst att få svar på frågan huruvida reglerna ger ett tillfredställande skydd mot förfalskning och missbruk av sådana dokument (dnr Ju2002/3953/PO). Förslagen i promemorian Ökad säkerhet i pass (Ds 2004:8) och därmed även förslagen i denna proposition tar till stor del sin utgångspunkt, såvitt avser de åtgärder som syftar till ökad säkerhet i svenska pass, i de behov av förändringar som pekar på i sin redovisning. 4.2Biometrisk information i pass En aktuell fråga när det gäller att öka passhandlingarnas säkerhet är om handlingarna skall förses med s.k. biometrisk information. Biometri be- tyder enligt studiet av levande organismer med hjälp av matematisk-statistisk bearbetning av mätvärden. I detta sam- manhang syftar ordet dock på en metod för att identifiera en per- son eller avgöra om en påstådd identitet är riktig, baserad på mätning av fysiologiska karaktärsdrag hos den som skall identifieras. De biometriska kännetecken som framför allt diskuteras i detta sammanhang är ansikts- geometri, mönster från fingeravtryck och ögats iris. Med biometriskt un- derlag avses rådata om en persons fysiska karaktärsdrag, t.ex. ett digitalt fotografi av ett ansikte eller av ett fingeravtryck. Biometriska data är den information som kan tas fram (extraheras) ur ett biometriskt underlag. Biometriska data kan användas för att skapa en referensmall eller för att jämföra med tidigare lagrade referensmallar i syfte att kontrollera en per- sons identitet. Internationellt pågår det inom ett flertal olika organ arbete med att utreda möjligheterna att införa biometriska kännetecken i pass och nya tekniska lösningar för genomförandet av passkontroll. (), som bl.a. har till uppgift att utfärda rekommendationer om säkerhet i rese- handlingar, antog en rekommendation till 188 medlemsländer, varav är ett, om att införa biometri i pass. I den rekommendationen föreslås att ansiktsjämförelse skall användas som minimistandard, medan avläsning av fingeravtryck eller iris rekommen- deras som frivilligt komplement. kräver alltså inte att dess med- lemsländer utfärdar pass med biometrisk information. Om de väljer att göra detta, skall dock kännetecknet i första hand vara en ansiktsbild som kan användas för maskinell ansiktsjämförelse. Också inom ramen för Europeiska unionen har det pågått ett arbete som avser biometriska kännetecken i resehandlingar. ropeiska rådets möte uppmanades kommissionen att utarbeta förslag till en gemensam strategi för biometriska kännetecken. Kommis- sionen presenterade därför ett förslag till en förordning om standarder för säkerhetsdetaljer och biometri i pass och resehand- lingar KOM (2004) 116 slutlig. En reviderad version av denna förord- ning antogs vid rådets (allmänna frågor och yttre förbindelser) möte . Se Rådets förordning (EG) nr 2254/04 av den 13 de- cember 2004 om standarder för säkerhetsdetaljer och biometri i pass och resedokument,1 bilaga 4. Beslutet innebär att pass med en giltighetstid måste uppfylla vissa minimisäkerhetsstandarder. Pass som utfärdas se- nare än 18 månader från det att de tekniska specifikationerna har antagits skall sålunda innehålla ett lagringsmedium med passinnehavarens an- siktsbild. I pass som utfärdas senare än 36 månader från det att de tek- niska specifikationerna har antagits måste även fingeravtryck finnas lag- rade. Beslutet påverkar inte giltigheten av tidigare utfärdade pass. Ytter- ligare tekniska specifikationer över säkerhetsdetaljerna, lagringsmediet och dess säkerhet samt kvalitetskrav för ansiktsbilden och fingerav- trycken skall utvecklas genom ett kommittologiförfarande.2 Vid tillämpningen av förordningen får de biometriska kännetecknen i pass endast användas för att kontrollera handlingens äkthet eller passin- nehavarens identitet. enades medlemsstaterna om minimistandarder för andra former av säkerhetsdetaljer i pass. Dessa minimistandarder avser bland annat papperet för passets personsida, utformningen av personsidan, tryckmetoder, kopieringsskydd och utfärdandemetoder. Genom ovanstå- ende förordning uppdateras säkerhetsdetaljerna och görs dessutom bin- dande för EU:s medlemsstater. Det kan i detta sammanhang nämnas att , som villkor för viser- ingsfrihet, kommer att kräva att pass utfärdade från och med den 26 ok- tober 2005 innehåller biometriska uppgifter i enlighet med re- kommendationer. Den som har ett pass utfärdat efter detta datum, som inte innehåller biometriska uppgifter, blir således tvungen att skaffa vi- sering för att få resa in i . Regeringen beslutade (dnr Ju2003/7798/PO) att ge i uppdrag att förbereda ett eventuellt införande av bi- ometrisk information i pass och andra resehandlingar. Utgångspunkten för arbete har varit att skall uppfylla kraven i den blivande EU-förordningen om säkerhet och biometrisk information i pass som var under förhandling och, så långt som möjligt, följa de rekommendationer som beslutar i frågan. har redovisat uppdraget i en rapport till Justitiedepar- tementet (dnr Ju2003/8753/PO). Enligt redovisningen kommer svenska pass att kunna innehålla ett lagringsmedium med en ansiktsbild. 1EGT L 385, 29,12,2004, s. 16 (Celex 32004R2252). 2Se artikel 6.2 i förordning (EG) 1683/95 och 1999/468/EG. beskriver de tekniska förutsättningarna och ansök- Prop. 2004/05:119 ningsförfarandet i korthet på följande sätt. För att lagra biometrisk infor- mation skall pass vara utrustade med ett kontaktlöst datachips. På data- chipset sparas innehavarens ansiktsbild tillsammans med personuppgif- terna. Datachipset innehåller även en s.k. publik digital nyckel så att andra länders gränskontroller kan verifiera att innehållet på chipset inte har manipulerats. Laddningen av datachipset utförs av passtillverkaren. För att kunna införa det nya biometriska passet krävs ny utrustning och ytterligare systemstöd på landets alla passansökningsställen. Varje mot- tagningskassa på en passexpedition utrustas med en fotostation, som in- nehåller digital fotoutrustning samt mjukvaror för att verifiera fotokvali- tet och biometrisk information. Till fotostationen hör även utrustning för att fånga namnteckningar digitalt. Vid ansökningstillfället blir sökanden fotograferad i fotostationen. Fotostationen tar flera digitala foton och säkerställer automatiskt kvaliteten på dessa. I samband därmed tas bio- metriska data fram ur ansiktsbilden i syfte att verifiera att det tagna fotografiet är användbart som underlag för verifiering av ansiktsbiometri. Ett digitalt fotografi används dels för att lasergravera den synliga an- siktsbilden (passfotot) i passet, dels i komprimerad form som sparas på datachipset i passet. Den sökande bekräftar sin ansökan genom att skriva sin namnteckning på en enhet som fångar namnteckningen digitalt. Det kompletta produktionsunderlaget skickas sedan till tillverkaren av passet. Normalt kan sökanden därefter hämta det färdiga passet på passmyndig- heten . Innan passet lämnas ut kontrolleras underlaget i passet. Detta görs för att säkerställa att passet har en sådan teknisk kva- litet att det kan användas vid automatiska gränskontroller. har vidare uppgett att i samband med att det nya passet introduceras kommer även ett nytt provisoriskt pass med en höjd dokumentsäkerhet att kunna tas i bruk. Avsikten är att det nya proviso- riska passet skall kunna utfärdas direkt vid 1015 passmyndigheter i Sve- rige. Det är ännu oklart vilken teknik som skall användas för avläsning av informationen vid kontroll av passet i samband med gränspassage. Det kan krävas utrustning som automatiskt avläser informationen på det kontaktlösa datachipset och jämför biometriska data med den gränspasse- rande personens ansikte. 4.2.2Krav på att avge biometriskt underlag vid passansökan Regeringens förslag: Den som ansöker om pass skall vara skyldig att låta passmyndigheten ta en bild i digitalt format av den sökandes an- sikte. Ansiktsbilden får sparas på ett lagringsmedium i passet. De biometriska data som kan tas fram ur ansiktsbilden skall ome- delbart förstöras när passet har lämnats ut. Ansiktsbilden och de bio- metriska data som kan tas fram ur den får inte användas vid sökning med hjälp av automatiserad behandling. Regeringens bedömning: Frågan om införandet av fingeravtryck som biometriskt underlag i pass bör behandlas . Promemorians förslag: I promemorian föreslås att sökanden skall läm- na ett underlag för biometrisk information i samband med ansökan om pass och att den närmare preciseringen av vilken biometrisk information som skall användas i passen skall regleras i verkställighetsföreskrifter. Promemorians förslag skiljer sig i dessa avseenden från regeringens förslag. Remissinstanserna: Flertalet remissinstanser har tillstyrkt promemo- rians förslag eller lämnat det utan invändningar. ombudsmän () har emellertid avstyrkt förslaget. JO har anfört bl.a. att med hänsyn till att den enskilde inte kan få pass utan att lämna den begärda informa- tionen, måste ett sådant ingrepp vara att anse som påtvingat. En reglering som medför inskränkning i någon av de grundläggande fri- och rättighe- terna i 2 kap. regeringsformen bör enligt JO, inte beslutas utan att det står klart hur inskränkningen kommer att gestalta sig. Liknande skäl mot för- slaget har framförts av och i som också har avstyrkt förslaget. Också Hovrätten över och och Kammarrätten i har ställt sig tvek- samma till förslaget. Förslaget i utkastet till lagrådsremiss: Överensstämmer med rege- ringens förslag. Remissinstanserna: Flertalet remissinstanser har tillstyrkt förslaget eller lämnat det utan invändningar. Datainspektionen har dock anfört bl.a. att det i utkastet till lagrådsremiss saknas en analys av hur princi- perna i EU:s dataskyddsdirektiv (95/46/EG) respektive personuppgiftsla- gen (1998:204) är beaktade. Skälen för regeringens förslag och bedömning: I 5 § passlagen stad- gas att en svensk medborgare inte får resa ut ur landet utan att medföra giltigt pass. Den som skall medföra pass vid utresa ur landet är även skyldig att på begäran visa upp sitt pass för exempelvis polisman. Mot- svarande skyldighet gäller vid inresa från annat land, om inte det svenska medborgarskapet kan styrkas på något annat sätt. Bestämmelserna gäller med vissa undantag, exempelvis vid resa till något av de länder som in- går i . När det gäller innehållet i pass ställs med gäl- lande bestämmelser krav på att den som vill ha ett pass måste ge in foto- grafier (6 §). Av den inom Europeiska unionen antagna förordningen om standarder för säkerhetsdetaljer och biometri i pass och resedokument följer att Sve- rige är tvingat att införa de minimisäkerhetsstandarder som förordningen anger. Svenska pass måste alltså förses med ett lagringsmedium (min- nesenhet) med information om bl.a. passinnehavarens ansiktsbild. Detta förutsätter ändringar i de svenska bestämmelserna om pass. Enligt regeringens mening finns det goda skäl för ändringar av detta slag. Det är viktigt att svenska pass håller en sådan teknisk standard och kvalitet att förfalskningar och annat missbruk försvåras. Att skydda sam- hället och den enskilde mot att passet används för brottsliga syften är ett angeläget intresse i en rättsstat. Enbart en hög teknisk standard på pass- handlingar kan inte hindra s.k. identity-fraud, dvs. fall där passet är äkta men innehavaren inte är den rätte. Det finns inte något verkligt alternativ till biometriska kännetecken för att motverka detta slag av missbruk. Den nuvarande ordningen med ett vanligt fotografi är dess- utom otillräckligt i ett internationellt perspektiv. föreslår därför att det nu införs bestämmelser om att svenska pass skall innehålla biometrisk information om passinnehavarens ansiktsbild. Vid utformningen av de nya bestämmelserna måste givetvis regerings- formens bestämmelser iakttas. Enligt 2 kap. 6 § regeringsformen är varje medborgare gentemot det allmänna skyddad mot påtvingade kroppsliga ingrepp. Med kroppsliga ingrepp avses främst våld mot människokrop- pen samt bl.a. läkarundersökningar och blodprovstagning. Regeringens förslag är, till skillnad från det förslag som presenterades i den remitte- rade promemorian, begränsat och preciserat till att avse fotografering av den sökandes ansikte. Ett sådant förfarande kan enligt regeringens me- ning inte anses som ett sådant kroppsligt ingrepp som avses i 2 kap. 6 § regeringsformen (jfr bl.a. , Grundlagarna, s. 87 f.). Förslaget utgör således inte ett ingrepp i skyddet mot påtvingade kroppsliga ingrepp. Regeringen anser att de nya bestämmelserna om skyldigheten att låta passmyndigheten ta en bild i digitalt format av den sökandes ansikte bör tas in i 6 § passlagen. Kammarrätten i har bl.a. påpekat att av artikel 4 i Rådets förordning (EG) nr 2254/04 av om standarder för säkerhetsdetaljer och biometri i pass och resedokument framgår att per- soner för vilka pass eller resedokument har utfärdats skall ha rätt att kontrollera personuppgifterna i passet och begära att få uppgifter rättade eller strukna. föreskrivs i 27 § passförordningen (1979:664) att passmyndigheten får dra in bl.a. ett pass som innehåller uppenbar fel- skrivning och att innehavaren är berättigad att utan avgift få ett nytt pass med det indragna passets återstående giltighetstid. Passinnehavaren har alltså en sådan möjlighet till rättelse av uppgifterna i passet att kravet i EU-förordningen tillgodoses. Regeringen avser vidare att i passförordningen införa en rätt för passinnehavaren att kunna kontrollera de uppgifter som lagras i lagringsmediet. Som tidigare nämnts uppställer EU-förordningen även krav på att fing- eravtryck skall införas som biometriskt kännetecken i pass. Förordningen ger emellertid en längre tidsram för ett sådant genomförande (36 måna- der). Det behövs ytterligare tid för att ta fram bl.a. tekniska lösningar, framför allt för passmyndigheterna utom riket; sådan är främst beskickningar och konsulat. Enligt regeringens bedömning bör därför fingeravtryck såsom biometriskt underlag i pass inte införas förrän det finns ytterligare beredningsunderlag. Det kan tala för att även regleringen av biometrisk information om ansiktsbild bör anstå, så att båda slagen av biometriska kännetecken kan regleras på en och samma gång. Enligt regeringens mening finns det emellertid flera skäl att inte göra det. Det främsta skälet är att det är viktigt att förbättra säkerheten i passen. Det är även angeläget att svenska pass som utfärdas fr.o.m. innehåller något slag av biometrisk information, eftersom detta kommer att vara en förutsättning för att passinnehavaren skall kunna resa in i viseringsfritt. Regeringen lägger nu därför fram förslag om att svenska pass skall innehålla biometriskt underlag som består av passinnehavarens ansiktsbild. Regeringen avser att senare återkomma i fråga om införandet av fingeravtryck som biometriskt underlag. Enligt 3 § passlagen kan pass utfärdas som vanligt pass eller särskilt pass. Enligt 6 § passförordningen kan särskilt pass utfärdas som kollek- tivpass, kollektivpass för ungdomar, provisoriskt pass, extra pass, tjäns- tepass, diplomatpass eller kabinettspass. Vissa typer av särskilda pass utfärdas på ett sådant sätt att det kan bli svårt att förse dem med biomet- riska data i form av en ansiktsbild i digitalt format. Detta gäller i första hand provisoriska pass. Eftersom dessa har karaktären av nödpass lig- ger det i sakens natur att de skall kunna utfärdas på . Om även dessa pass måste innehålla biometriskt underlag i form av ett digi- talt fotografi, torde utfärdandet ta betydligt och syftet med pas- sen skulle därmed gå förlorat. har visserligen angett att man avser att placera sådan utrustning som krävs för att förse proviso- riska pass med biometrisk information vid vissa flygplatser och större hamnar. Enligt regeringens mening bör det emellertid finnas möjlighet att utfärda provisoriska pass även på andra platser, där sådan utrustning inte finns. I dessa fall måste det finnas en möjlighet att avkräva sökanden ett vanligt fotografi. Det kommer dessutom att finnas behov av sådana fotografier vid ansökan vid utlandsmyndighet, eftersom nödvändiga tek- niska system för att ta ett digitalt fotografi kommer att införas successivt. Det bör därför vara möjligt för regeringen att föreskriva att den som an- söker om ett pass skall ge in ett vanligt fotografi på samma sätt som gäller . Diplomat-, tjänste- och kabinettspass omfattas inte av bestämmelserna i 6 § (jfr 31 §). pågår en översyn av bl.a. säker- heten i dessa resehandlingar. Regeringen avser att återkomma i denna fråga i annat sammanhang. Den information som skall läggas in i passen kan i viss mån betraktas som känslig.