prop · GT031d11 · 2005-09-20 00:00:00 — har också, i enlighet med tredje paragrafen i förordningen (2002:472) om åtgärder för fredstida krishantering och höjd beredskap, inkommit med en risk- och sårbarhetsanalys till regeringen. Budget för avgiftsbelagd verksamhet Tabell 4.19 Offentligrättslig verksamhet Intäkterna för offentligrättslig verksamhet avser avgifter för utfärdandet av legitimationer. Detta arbete sker inom arbete med behörighetsfrågor. Myndigheten disponerar inte någon del av intäkterna från legitimationshanteringen, utan dessa inlevereras i sin helhet till statsbudgetens inkomstsida. (intäkt -kost- Avgiftsintäkterna för uppdragsverksamhet bestod av avgifter för material från (EpC), för data- och statistikproduktion samt för försäljning av rapporter, skrifter, konferenser m.m. För publikationer ingår endast tryck- och formgivningskostnader, inte personalkostnader. På politikområdesnivån redovisar regeringen i tillämpliga delar insatser och uppnådda resultat i förhållande till de mål som fastställt. Myndighetens verksamhetsområde är mycket omfattande och spänner över stora delar av det socialpolitiska fältet, därför är det endast möjligt att beröra begränsade delar av myndighetens verksamhet i denna resultatredovisning. Regeringens övergripande bedömning är att på ett tillfredsställande sätt arbetat med målen för verksamheten. Inriktningen och omfattningen på verksamheten svarar på ett bra sätt mot de krav som regeringen i olika sammanhang ställt på . inrättas myndigheten för handikappolitisk samordning. Som en följd av detta avvecklas utbildningsstöd (Sisus) som självständig myndighet. Verksamheten vid Sisus med statsbidragsgivning inom utbildningsområdet, liksom Sisus kansliservice till , övergår till ett särskilt beslutsorgan inom . Regeringen ökar därför anslaget med 2006. 2005/06:1 UTGIFTSOMRÅDE 9 Inom anslaget beräknas för kostnader för drift och administration av det hos . Registret kommer att möjliggöra för att göra epidemiologiska analyser av olika läkemedels risker och nytta samt ge basservice till forskare som vill få ut data från registret för forskning kring läkemedel. Från anslaget överfördes till anslaget 13:3 Bidrag till hälso- och sjukvård för inrättande och drift av läkemedelsförteckning hos . överförs för driften av en sådan förteckning. Förteckningens syfte är att ge läkemedelsförskrivaren uppgifter om en patients fullständiga läkemedelsanvändning. Anslaget ökas med för driften av det nationella rådet för organ- och vävnadsdonation vid . Ökningen finansieras av en motsvarande minskning av anslaget 13:3 Bidrag till hälso- och sjukvård varifrån verksamheten tidigare finansierades. Anslaget ökas med 2006 och 2007 för tillsyn över sjukskrivningsprocessen. har ett särskilt regeringsuppdrag att bedriva tillsyn som, utifrån ett patientperspektiv, skall bidra till att förbättra kvaliteten i sjukskrivningsprocessen. har disponerat medel för detta ändamål, samt för andra insatser som är särskilt inriktade på att det nationella målet för regeringens ohälsoarbete uppfylls. Anslaget minskas med till följd av en generell reduktion av företrädesvis anslag avsedda för förvaltnings- eller investeringsändamål. Regeringen anser att den nuvarande inriktningen av verksamhet i stort bör kvarstå. Tabell 4.21 Härledning av anslagsnivån 20062008, för 13:6 Förändring till följd av: Pris och löneomräkning 2 Överföring till/från andra Förslag/beräknat anslag 1Statsbudget enligt beslut (bet. 2004/05:FiU10). Beloppet är således exklusive beslut på tilläggsbudget under innevarande år. 2Pris- och löneomräkningen baseras på anvisade medel statsbudget. Övriga förändringskomponenter redovisas i löpande priser och inkluderar därmed en pris- och löneomräkning. Mot bakgrund av ovanstående föreslår regeringen att anvisas under anslaget 13:6 . beräknas anslaget till respektive . Tabell 4.22 Anslagsutveckling 13:7 1Inklusive tilläggsbudget i samband med ekonomiska vårproposition (bet. 2004/2005:FiU21) och förslag på tilläggsbudget i samband med budgetpropositionen . 2Motsvarar 58 196 tkr prisnivå. 3Motsvarar 58 196 tkr prisnivå. () huvudsakliga uppgifter är att besluta om vilka läkemedel som skall ingå i läkemedelsförmånerna och att fastställa läkemedlens pris. LFN har också i uppgift att gå igenom alla befintliga läkemedel och fatta beslut om de även fortsättningsvis skall ingå i förmånerna. Nämndens beslut skall baseras på de kriterier som finns i lagen (2002:160) om läkemedelsförmåner m.m. En allmän utgångspunkt för nämndens överväganden är hälso- och sjukvårdens övergripande mål om en god hälsa och en vård på lika villkor. Nämnden skall också beakta de grundläggande etiska principer som gäller inom hälso- och sjukvården. Därutöver skall nämnden beakta kostnadseffektivitetsprincipen, som innebär att kostnaderna skall vara rimliga utifrån medicinska, humanitära och samhällsekonomiska synpunkter. Nämnden skall även ta hänsyn till marginalnyttan, vilket innebär att det inte får finnas andra tillgängliga läkemedel eller behandlingsmetoder som är väsentligt mer ändamålsenliga. Nämnden fattar beslut på ansökan av den som marknadsför ett läkemedel, men kan också på eget initiativ ompröva om ett läkemedel skall finnas kvar inom förmånerna. I myndigheten finns en av regeringen utsedd nämnd bestående av ordförande och tio ledamöter med bred representation för samtliga relevanta kompetensområden. har LFN haft det av regeringen uppställda målet att bidra till att medlen inom läkemedelsförmånerna används på ett ändamålsenligt och kostnadseffektivt sätt. Detta har myndigheten bidragit till bl.a. genom att fatta ett stort antal beslut om subvention och prisändringar. LFN fattade beslut i 7 587 prisändringsärenden . Totalt sett har prisnivån på läkemedel sjunkit med cirka en till . I jämförelse med 2003 fattade LFN färre beslut om subvention om nya originalläkemedel, beredningsformer och förbrukningsartiklar . Minskningen i antalet beslut om nya licensläkemedel var ännu kraftigare. Att antalet beslut minskat berodde inte på att LFN har ärendebalanser, utan på att antalet ansökningar var lägre . Totalt fattade nämnden 39 subventionsbeslut om nya originalläkemedel. Av dessa beviljades 34 subvention, men för två av dessa begränsades subventionen till ett visst användningsområde eller till en viss patientgrupp. Övriga fem ansökningar avslogs. De fem avslagsbesluten avsåg tre produkter, då två av läkemedlen prövades två gånger. 2005/06:1 UTGIFTSOMRÅDE 9 Vidare har myndigheten haft målet att handläggningstiderna för nya läkemedel och nya förbrukningsartiklar skall hållas . I alla utom fem ärenden för nya originalläkemedel fattades beslut inom denna tidsgräns. LFN har emellertid inte i något fall haft handläggningstider som överstiger de som föreskrivs i Rådets direktiv /105/EEG. avslutades LFN:s genomgång av migränläkemedel. Det är den första läkemedelsgrupp som nämnden har gått igenom i sitt arbete att pröva subventionen för hela det befintliga läkemedelssortimentet. Resultatet av granskningen innebär att samhället kan göra en besparing på . LFN har etablerat en prissättningsmekanism inom det generiska utbytet som stimulerar till konkurrens mellan läkemedelsföretagen. Denna process innebär att LFN utan vidare prövning godkänner ansökan om ett nytt pris om det är detsamma eller lägre än det högsta i varje grupp av utbytbara läkemedel. LFN har uppnått stort förtroende hos berörda aktörer på läkemedelsområdet bl.a. genom myndighetens aktiva dialog med ansökande företag, dess korta handläggningstider, öppenheten i besluten samt nämndens hälsoekonomiska helhetsperspektiv. uppgår anslaget till varav disponeras av nämnden. Anslaget minskas med för att finansiera en motsvarande ökning av anslaget 13:5 . Anslaget minskas vidare med för att finansiera en ekvivalent ökning av anslaget 14:9 i och med dess utökade arbetsuppgifter (se avsnittet Läkemedel under Insatser inom politikområdet). Anslaget minskas med till följd av en generell reduktion av företrädesvis anslag avsedda för förvaltnings- eller investeringsändamål. 2005/06:1 UTGIFTSOMRÅDE 9 har effektivt arbetat med att bygga upp verksamheten som är i det närmaste i full funktion. Praxis för beslutsfattandet utarbetas kontinuerligt. Myndigheten har aktivt arbetat mot de mål som har angetts för verksamheten 2004. Regeringen anser att den nuvarande inriktningen av verksamhet i stort bör kvarstå. Tabell 4.23 Härledning av anslagsnivån 20062008, för 13:7 Förändring till följd av: Pris och löneomräkning 2 Överföring till/från andra Förslag/beräknat anslag 1Statsbudget enligt beslut (bet. 2004/05:FiU10). Beloppet är således exklusive beslut på tilläggsbudget under innevarande år. 2Pris- och löneomräkningen baseras på anvisade medel statsbudget. Övriga förändringskomponenter redovisas i löpande priser och inkluderar därmed en pris- och löneomräkning. Mot bakgrund av ovanstående föreslår regeringen att anvisas under anslaget 13:7 . beräknas anslaget till respektive . 4.9.813:8 Sjukvård i internationella förhållanden Tabell 4.24 Anslagsutveckling 13:8 Sjukvård i internationella förhållanden 1 Inklusive tilläggsbudget i samband med ekonomiska vårproposition (bet. 2004/2005:FiU21) och förslag på tilläggsbudget i samband med budgetpropositionen . Detta anslag finansierar ersättning för sjukvårdsförmåner i internationella förhållanden, som administreras av . Anslaget var en del av det tidigare anslaget 13:1 Sjukvårdsförmåner m.m. anslaget till , varav står till regeringens disposition. Utgifterna uppgick till , varav belastade anslaget 13:1 genom utnyttjande av anslagssparande . Anslaget 13:8 överskreds med , vilket täcktes av anslagskrediten. Huvuddelen av kostnaderna inom anslaget delas in i turistvård, pensionärsvård, konventionsvård och sjukvårdstjänster. Konventionsvård avser kostnader till följd av bilaterala överenskommelser om vårdförmåner med andra länder. Sjukvårdstjänster avser kostnader i samband med ersättningar i enlighet med EG-för- draget. Dessa kostnader har uppkommit efter att meddelat domar som säger att patienter inom EU har en fördragsgrundad rätt att söka vård i ett annat medlemsland och i efterhand få ersättning av hemlandet. var dessa två poster sammanslagna och uppgick till av kostnaderna, . Pensionärsvården utgjorde och turistvården under . Kostnaderna för sjukvårdsförmåner i internationella förhållanden har kopplingar till det svenska medlemskapet i EU och till avtal om sjukvårdsförmåner som tecknat med andra länder. Med medlemskapet i EU följer ett kostnadsansvar för sjukvård som lämnas i andra EU-länder till personer försäkrade i och till svenska pensionärer bosatta i annan medlemsstat. På motsvarande sätt har andra medlemsstater ett kostnadsansvar gentemot . De sjukvårdsavtal som tecknat består huvudsakligen av bestämmelser om betalningsavståenden mellan avtalsparterna. Vanligtvis debiterar EU-länderna enligt löpande sexmånadersintervall. Fakturor bakåt i tiden saknas emellertid från flera länder. Dock har nya schablonbidrag fastställts varför fakturor från ett antal länder är att vänta . Dessutom har ett bilateralt avtal med avseende snabbare betalning mellan länderna trätt i kraft , vilket innebär att skall betala för pensionärsvård avseende i stället för ett. en tillfällig ökning av utgiften för pensionärsvård till med . EU-utvidgningen har medfört en del osäkerhet i prognoserna. De första fakturorna avseende de tio nya länderna har inkommit , vilket ger en säkrare bild av de väntade kostnaderna. Det finns dock fortfarande en viss osäkerhet i beräkningarna eftersom vissa länder ännu inte skickat sina fakturor. meddelade Regeringsrätten domar i ett antal mål avseende erhållen sjukvård i annat EU-land. Domstolen fastställde att en i försäkrad person som erhållit planerad vård i ett annat EU-land kan utnyttja sin i EG- fördraget grundade rätt att ta emot medicinska tjänster och i efterhand begära ersättning för dessa kostnader hos . Dessa kostnader är helt nya för anslaget och har fått en egen post, sjukvårdstjänster. Kostnaden beräknas bli . Med anledning av ovan nämnda utgiftsökande faktorer ökas anslaget med på tilläggsbudget i samband med denna proposition. Tabell 4.25 Härledning av anslagsnivån 20062008, för 13:8 Sjukvård i internationella förhållanden Förändring till följd av: Överföring till/från andra Förslag/beräknat anslag 1 Statsbudget enligt beslut (bet. 2004/05:FiU10). Beloppet är således exklusive beslut på tilläggsbudget under innevarande år. Mot bakgrund av ovanstående föreslår regeringen att anvisas under anslaget 13:8 Sjukvård i internationella förhållanden . beräknas anslaget till respektive . 2005/06:1 UTGIFTSOMRÅDE 9 4.9.913:9 Bidrag till psykiatri och social psykiatri Tabell 4.26 Anslagsutveckling 13:9 Bidrag till psykiatri och social psykiatri 1 Inklusive tilläggsbudget i samband med ekonomiska vårproposition (bet. 2004/2005:FiU21) och förslag på tilläggsbudget i samband med budgetpropositionen . Regeringen har i budgetpropositionen avsatt och föreslagit att avsätts för att förbättra tillgängligheten till, och stödja och stimulera verksamhetsutveckling inom vård och socialt stöd för personer med psykisk sjukdom och/eller psykiskt funktionshinder (prop. 2004/05:1 utgiftsområde 9, bet. 2004/05:SoU1, rskr. 2004/05:114, 115). Medlen har avsatts under detta anslag. Regeringen har vidare genom beslut gett i uppdrag att i nära samarbete med den nationella psykiatrisamordnaren (2003:09) besluta om fördelning och utbetalning av medlen. Satsningen utgörs av två delar. Den första delen avser 2005 och 2006 för satsningar på vård, sysselsättning och boende. Medlen i denna del skall fördelas länsvis. För att få del av medlen skall varje län inkomma med en ansökan som innehåller en redovisning av målgruppen och dess övergripande behov av insatser i form av vård, sysselsättning och boende. Gemensamma mål och utvecklingsområden skall också redovisas. Ansökan skall vara gemensam för i länet ingående landsting och deltagande kommuner. Den andra delen, vardera , avser en särskild satsning på verksamhetsutveckling, till exempel inom områdena samverkan, rehabilitering, sysselsättning, kvalitet och arbetssätt. Medel i denna del kan endast sökas av statliga myndigheter, landsting och kommuner. Organisationer, kooperativ och andra aktörer kan ingå som samverkanspartners. inkom till regeringen med en första redovisning av läget när det gäller riktlinjer, arbetsformer och utbetalning 2005/06:1 UTGIFTSOMRÅDE 9 Uppföljningen av insatserna skall slutredovisas till regeringen. Av första redovisning framgår att intresset för satsningen har varit stort, både vad gäller de medel som fördelas länsvis och de medel som skall gå till verksamhetsutveckling. Ansökningarna beträffande de förstnämnda medlen har i många fall skett i bred samverkan mellan kommuner och landsting. Alla landets kommuner, med något undantag, är medsökande. De planerade satsningarna avser personer med psykiska funktionshinder i stort, men speciella målgrupper har också uppmärksammats. Det gäller t.ex. personer med psykiska funktionshinder och missbruk, unga personer och personer med neuropsykiatriska funktionshinder. Inom satsningen på verksamhetsutveckling har prioriterats kompetensutveckling inom alternativa vårdformer, rättspsykiatri, tidiga insatser, neuropsykiatri, rehabilitering, brukarinflytande, stigmatisering och attityder i befolkningen samt uppföljning, kvalitetsutveckling och verksamhetsstyrning. Ett antal nationella utvecklingsprojekt genomförs eller är tänkta att genomföras av i samverkan med psykiatrisamordnaren. Fördelningen av medlen inom ramen för satsningen har genomförts planenligt. Mot bakgrund av detta anser regeringen att inriktningen som angavs i budgetpropositionen bör kvarstå. Fram till har 200 miljoner av de som avsatts för vård, sysselsättning och boende 2005 fördelats till samtliga län. Resterande medel kommer att betalas ut efter avstämning med huvudmännen. Inriktningen är att detta skall ske , men vid behov kan avstämning och utbetalning ske av medel avsatta . Anslaget minskas med till följd av en generell reduktion av företrädesvis anslag avsedda för förvaltnings- eller investeringsändamål. Tabell 4.27 Härledning av anslagsnivån 20062008, för 13:9 Bidrag till psykiatri och social psykiatri Förändring till följd av: Överföring till/från andra Förslag/beräknat anslag 1 Statsbudget enligt beslut (bet. 2004/05:FiU10). Beloppet är således exklusive beslut på tilläggsbudget under innevarande år. Mot bakgrund av ovanstående föreslår regeringen att anvisas under anslaget 13:9 Bidrag till psykiatri och social psykiatri . skall bidra till att uppfylla målet för politikområdet genom att tillse att läkemedel är effektiva, säkra och av god kvalitet samt genom att verka för att läkemedel används på ett ändamålsenligt och kostnadseffektivt sätt. Verket skall främja säkerheten och kvaliteten för läkemedelsnära produkter. skall också ansvara för kontroll och tillsyn av medicintekniska produkter. Ett av mål är att medverka till att läkemedelsförsörjningen utvecklas och blir mer kostnadseffektiv. skall i detta arbete dels utgöra en kontrollerande myndighet, dels arbeta för rationell utveckling och användning av nya och äldre läkemedel. uppvisar i årsredovisningen ett överskott uppgående till . Verksamhetens intäkter var . I budgetunderlaget har angett en beräknad kostnadsbudget om . 2005/06:1 UTGIFTSOMRÅDE 9 ackumulerade överskott vid utgången av 2004 var . Det var en ökning från föregående år med . Summan av det balanserade resultatet och årets resultat utgör av omsättningen. Verket har därför i enlighet med kapitalförsörjningsförordningen (1996:1188) redovisat ett förslag till regeringen om hur överskottet bör disponeras. inkom med en skrivelse till regeringen med förslag om en generell höjning av avgifterna eftersom avgiftsnivåerna inte hade förändrats . En generell avgiftshöjning i enlighet med förslag har inte skett. har till viss del dragit tillbaka skrivelsen. Statskontoret har av regeringen getts i uppdrag att se över avgiftssystem och målsättning inom området humanläkemedel. Uppdraget skall redovisas . Budget för avgiftsbelagd verksamhet Tabell 4.28 Offentligrättslig verksamhet (intäkt - kostnad) har antalet godkända produkter i ökat från cirka 3 700 till över 8 000 vilket har medfört utökade arbetsuppgifter för . behåller sin position som en av de mest anlitade och efterfrågade myndigheterna när det gäller centralt godkännande av läkemedel. Totalt har erhållit av de tilldelade utredningarna att för agera som rapportör/medrapportör. När agerar som rapportör/medrapportör i den centrala proceduren medför det även ansvar för ändringsärenden. Totalt avslutades 221 ändringsärenden . agerade därvid som rapportör i 67 stycken och som medrapportör i 25 stycken ärenden. Antalet inkomna ärenden ökade kraftigt inom den så kallade ömsesidiga proceduren, dvs. att ett läkemedel först godkänns i ett EU-land och sedan med samma dokumenta- tion godkänns i övriga medlemsländer. hade referensskap för tre av fyra nya aktiva substanser. tillhör därmed de mest anlitade myndigheterna vad gäller referensskap för nya läkemedel i den ömsesidiga proceduren. Ansökningar i den nationella proceduren minskade 2004 i förhållande till 2003 som var ett rekordår. Däremot skedde en ökning avseende parallellimportansökningar. fortsätter satsningen på att avsluta ansökningar om godkännanden för så kallade frilistade naturmedel, dvs. medel med tillfälligt försäljningstillstånd som naturläkemedel i avvaktan på en slutgiltig bedömning. finns 49 stycken frilistade läkemedel, vilka bör kunna slutbehandlas . har ökat sina resurser för att hantera tillstånd för kraftigt ökade volymer av teknisk sprit. Användning av etanol som drivmedel, både som ren etanol och som inblandning i bensin och diesel, har ökat kraftigt som en följd av regeringens beslut om skattebefrielse för förnyelsebara bränslen. Ny läkemedelslagstiftning inom EU träder i kraft . Tillsammans med den europeiska unionens utvidgning medför det förändringar av arbetssätt både inom och mellan myndigheterna inom EU. Förändringarna i lagstiftningen innebär bl.a. att den centrala proceduren förstärks, väsentligt ökade krav på säkerhetsuppföljningar och inspektioner samt ökad dialog med olika intressen såsom hälso- och sjukvård, patientorganisationer och industrin. De nya reglerna om traditionella växtbaserade läkemedel kommer även att medföra att den nuvarande kontrollen av naturläkemedel måste ses över. Vidare kommer homeopatikakontrollen att påverkas av de reviderade läkemedelsdirektiven. Inom medicinteknik har antalet inkomna ärenden ökat jämfört med . Antalet avslutade ärenden ökade dock jämfört med . Produktionsökningen har klarats av utan en ökning av personalstyrkan. Marknadstillsynen på det medicintekniska området bygger till stor del på olycks- och tillbudsrapporter från tillverkare, myndigheter i andra EES-länder samt från svensk hälso- och sjukvård. Antalet rapporter om olyckor och tillbud med medicintekniska produkter ökade , samt . 2005/06:1 UTGIFTSOMRÅDE 9 sion av det europeiska direktivet Device Directive, som styr huvuddelen av verksamheten inom det medicintekniska området, pågår . ersattes produktsäkerhetslagen (1988:1604) med en ny lag med samma namn (2004:451). Genom lagstiftningen genomfördes ett nytt produktsäkerhetsdirektiv. Den nya lagen syftar till att komplettera och fylla ut speciallagstiftningen på produktsäkerhetsområdet. Genom lagen har fått ett utvidgat tillsynsansvar beträffande medicintekniska produkter avsedda för konsumenter. Det ökade ansvaret omfattar exempelvis reparatörer, importörer och distributörer. I och med att produktområdet omfattar produktgrupper som bandagematerial, preventivmedel och graviditetstester har även antalet tillsynsobjekt mångfaldigats. Regeringen har genomfört en marknadskontrollutredning (SOU 2004:57) där ekonomiska förutsättningar att hantera de nya uppgifterna granskas. överlämnade regeringen till en proposition i ämnet, Riktlinjer för marknadskontroll av produkter m.m. (prop. 2004/05:98). /2005 hade 418 medarbetare. Av dessa var 384 tillsvidareanställda och 34 tidsbegränsat anställda. Drygt två tredjedelar av medarbetarna är kvinnor vilket till stor del beror på att rekryteringsunderlaget inom vissa yrkeskategorier, exempelvis laboratorieassistenter, sekreterare och receptarier, nästan uteslutande utgörs av kvinnor. An- delen män har dock ökat . Inom ledningskompetensen har könsfördelningen ändrats från att vara helt jämn till att andelen kvinnor nu är . Det beror på att gruppchefer utsetts, varav fler kvinnor än män. arbetar aktivt med kompetensförsörjning, bl.a. med delpensionspolicy och alternativa karriärvägar samt definierat mål för kompetensförsörjningen 20042007 gällande till exempel interna processkartläggningar, kompetensutvecklingsplaner och ledarutvecklingsprogram. Mot bakgrund av revisionen av den europeiska lagstiftningen och utvidgningen av den europiska unionen påbörjade 2001 en framtidsanalys i projektet 03. Analysen ledde fram till behovet av utvecklade handlingsplaner inför den kommande 35-års- perioden inom ett antal kärnområden. till exempel det nationella samarbetet mellan myndigheter inom hälso- och sjukvårdsområdet, samverkan mellan myndigheterna och sjukvården, säkerhetsarbetet, information om läkemedel och läkemedelsanvändning, övergång till elektronisk behandling av dokumentation samt service till industrin och allmänheten inom ramen för 24-timmarsmyndigheten. långsiktiga utvecklingsarbete med att bygga upp och införa ett processbaserat dokumenterat system för ledning, styrning och förbättring av väsentliga delar av verksamhet har fullföljts . Verksamhetssystemet, som bygger på standarden ISO 9001:2000, finns som ett stöd för alla medarbetare. Även arbetet med att vidareutveckla interna och externa kommunikation har fortsatt. har också ett arbete inletts för att ytterligare utveckla webbplatsen. har i samarbete med , och utvecklat ett nationellt produktregister för läkemedel (NPL).