prop · GS031d23 · 2005-01-01 00:00:00 — Ett sätt att minska oljeberoendet och att minska transportsektorns klimatpåverkan är att introducera alternativa drivmedel. Staten främjar användningen av biodrivmedel i genom 2001/02:FiU10, 2001/02:137) fast huvudkomponenterna för en svensk skattestrategi för alternativa drivmedel. Enligt strategin kan skattenedsättning ske antingen genom pilotprojekt, vilka medges total punktskattebefrielse, eller genom generell koldi- oxidskattebefrielse för koldioxidneutrala drivmedel. För att garantera de koldioxidneutrala drivmedlens konkurrenskraft har i enlighet med budgetpropositionen (bet. 2003/04:FiU10, rskr. 2003/04:132) utvecklat skattestrategin för alternativa drivmedel på så sätt att koldioxidneutrala drivmedel befrias från både koldioxidskatt och energiskatt inom ramen för ett program som är avsett att sträcka sig . Detta gäller med förbehåll för att skattebefrielsen godkänns av kommissionen såsom förenlig med EG-fördragets statsstödsregler. I EU:s direktiv (2003/30/EG) av om främjande av användningen av biodrivmedel eller andra förnybara drivmedel ges allmänna riktlinjer innebärande att varje medlemsland skall sätta nationella, indikativa mål för introduktionen av biodrivmedel och andra förnybara drivmedel utifrån referensvärden gällande för gemenskapen som helhet. Ett antal kriterier för fastställandet av dessa nationella mål anges också. Referensnivån är satt till för och avser energiinnehåll av på marknaden ersatt bensin och dieselolja för transporter. Enligt direktivet skall medlemsstaterna rapportera till kommissionen om vidtagna åtgärder för att främja biodrivmedel och andra förnybara drivmedel. I den första rapporten efter direktivets genomförande, dvs. , skall länderna även ange nivån på sina nationella vägledande mål för den första fasen. Det nationella målet för den andra fasen, 2010, skall anges i rapporten för . Rådet beslutade även ett direktiv (2003/96/EG) om en omstrukturering av gemenskapsramen för beskattning av energiprodukter och elektricitet. Bestämmelserna i detta energiskattedirektiv ger medlemsstaterna möjligheter att ge skattelättnader eller full skattebefrielse för biodrivmedel och andra produkter som är framställda av biomassa inom ramen för EG-fördragets regler om statligt stöd. Möjligheten till skattenedsättning för biodrivmedel upphör om medlemsstaterna enligt rättsligt bindande krav i gemenskapslagstiftningen måste förbruka viss andel biodrivmedel . Ett allvarligt hinder för introduktion av alternativa drivmedel i större skala är de höga produktionskostnaderna jämfört med bensin och diesel. Förutom de insatser som görs för att in- troducera biodrivmedel på marknaden utgörs regeringens stöd därför främst av forsknings- och utvecklingsinsatser med syfte att sänka kostnaderna, se 6.4.1. Regeringen tillkallade en särskild utredare med uppdrag att göra en översyn av den lagstiftning som rör allmänna vatten- och avloppsanläggningar (dir. 2002:46). I utredningens uppdrag ingick även att göra en utvärdering av lagen (1981:1354) om allmänna värmesystem. Allmänna vattentjänster (SOU 2004:64) och lämnar bl.a. förslag om att lagen om allmänna värmesystem bör upphävas. Genom den proposition som regeringen avser att presentera har processen påbörjats mot att genomföra en gemensam naturgasmarknad inom EU. skall den fulla marknadsöppningen vara genomförd. Tillsynen bygger på godkännande på förhand, vilket för svensk del innebär att villkoren för balanstjänst och metoderna för tariffsättningen skall godkännas av på förhand. Enligt vad inhämtat arbetar , i samråd med branschen, med att ta fram metoder för tariffsättning. Det är angeläget att detta arbete avslutas . och rådet antog ett direktiv om försörjningstrygghet för naturgas. Detta förväntas medföra ett behov av ett nytt regelverk, nya rutiner och utökad kontrollverksamhet från sida. Den politiska överenskommelse som träffades om en förordning om tillträde till transmissionsnät för gas kommer därutöver att medföra utökade tillsynsuppgifter för . 2004/05:1 UTGIFTSOMRÅDE 21 I redovisas en särskild indikator avseende naturgasanvändningen fördelad per användarsektor I . I redovisningen konstateras att naturgas, till skillnad från andra länder, inte har någon framträdande roll för uppvärmning av bostäder och lokaler. Naturgasanvändningen konstateras i stället ha expanderat inom fjärrvärmeproduktionen och industrin och då i stor utsträckning ha ersatt olja. Den utbyggnad av naturgasnätet som skett till avser främst att täcka den kemiska industrins behov av naturgas som råvara och beräknas att initialt innebära en ökad naturgasanvändning om ca . På regeringens uppdrag har följt och analyserat utvecklingen på värmemarknaderna med avseende på priser, konkurrensförhållanden, bränsleslag samt utsläpp av koldioxid och andra miljöfarliga utsläpp i . Uppföljningen koncentreras främst på fjärrvärmepriserna med anledning av den dominerande ställning som fjärrvärme har på många lokala värmemarknader. Fjärrvärmen svarar för totalt av värmemarknaden. I uppföljning konstateras att fjärrvärmepriserna 2000 låg relativt stilla men att prisutvecklingens visar på ett trendbrott. De stora fjärrvärmeföretagen, som har en lägre prisnivå jämfört med de små företagen, har höjt priserna förhållandevis mer än de små företagen. I konstateras att fjärrvärmepriset ökat i långsammare takt än priserna på el och fossila bränslen men att fjärrvärmepriset följer samma trend. Denna trend indikerar att fjärrvärmen prissätts i förhållande till alternativen på värmemarknaden. Konkurrensen mellan alternativen på värmemarknaden, där sådana finns tillgängliga, sker i första hand mellan värmepump, pellets och fjärrvärme. Dessa uppvärmningsformers konkurrenskraft har stärkts till följd av successiva höjningar av skatterna och priserna på el och olja. Vad gäller fjärrvärmen konstateras överlag minskade miljöskadliga emissioner och en ökad användning av biobränsle och spillvärme. 2004/05:1 UTGIFTSOMRÅDE 21 stora lokala skillnader liksom variationer beroende på väderförhållandena. Den totala energianvändningen för inrikes transporter uppgick till (se tabell 3.3) vilket motsvarar av den slutliga energianvändningen. Energianvändningen består nästan uteslutande av oljeprodukter och domineras av drivmedlen bensin och diesel. De totala leveranserna av bensin och diesel för transportändamål i uppgick bensin och diesel. Därtill kommer användningen av främst diesel för andra ändamål än transport, t.ex. för arbetsmaskiner. Energiinnehållet i de volymer bensin och diesel som används för transportändamål är omkring . Användningen av biodrivmedel är än så länge liten men ökar stadigt. utgjorde den av bensin- och dieselanvändningen för transportändamål räknat på energiinnehåll. De biodrivmedel som används i någon större utsträckning i är bioetanol, rapsmetylester () och biogas. Övriga biodrivmedel, såsom syntetisk diesel och tyngre alkoholer, förekommer i mycket små mängder. använder dessutom inom CUTE vätgas producerad från grön el för driften av tre bränslecellsbussar. Framför allt användningen av etanol har stigit kraftigt . har importen av etanol ökat kraftigt från att ha legat på en relativt låg nivå. Importerad etanol utgör nu större delen av totala användning av etanol i drivmedel. Importen kommer från länder som , , och . Den dyraste importetanolen utgörs av vinetanol från och den billigaste kommer från brasiliansk sockerrörsetanol. Svensk etanolproduktion för drivmedel utgörs i huvudsak av företaget produktion i . av all drivmedelsetanol används för låginblandning av etanol i bensin. /04 innehöll cirka hälften av all 95oktanig bensin i etanolinblandning. av drivmedelsetanolen används i ren eller nästan ren form (E85). Regeringen gav i uppdrag att handha kontroll och utvärdering av så kallade pilotprojektsdispenser vilka regeringen meddelat med stöd av lagen (1994:1776) om skatt på energi. utgör tillsammans med statistik från och delbetänkandet från utredningen om fortsatt introduktion av förnybara fordonsbränslen huvuddelen av underlaget till till kommissionen i enlighet med direktivet om främjande av användningen av biodrivmedel. Rapporten lämnades (dnr N/2004/5124/ESB). Ett fullständigt statistiskt underlag om användningen av drivmedel i olika sektorer finns ännu inte tillgängligt. De preliminära uppgifter som finns att tillgå för användningen skiljer sig från de slutgiltiga främst vad gäller fördelningen av användningen av diesel för transportändamål och för andra ändamål (arbetsmaskiner, jordbruk, skogsbruk, etc.). Enligt nu tillgängliga preliminära uppgifter uppgick användning 2003 av bensin och diesel, samt alternativa drivmedel, för transportändamål till omkring , varav biodrivmedel stod för . Andelen biodrivmedel var således . Regeringen gör bedömningen att gasmarknadsreformen har fungerat tillfredställande. Den fortsatta marknadsöppningen kommer , mot bakgrund av de revideringar av gasmarknadsdirektivet som företagits, att ske i en snabbare takt. Regeringen avser i en proposition till lämna förslag till lagstiftning och regelverk i övrigt som krävs för att genomföra gasmarknadsdirektivet i svensk rätt. El- och gasmarknadsutredningen återkommer i sitt slutbetänkande med förslag till övriga förbättringar som kan behöva göras på naturgasmarknaden. Regeringen avser att återkomma till med sina slutsatser och ställningstaganden med anledning av utredningens slutbetänkande. Regeringen bedömer att uppföljningar av värmemarknaderna har bidragit till att öka genomlysningen av värmemarknaderna. Regeringen bedömer att skärpta krav på åtskillnad av fjärrvärmeverksamhet bör införas och avser återkomma till med förslag till regelverk . Regeringen bedömer att de tillkommande tillsynsuppgifter vid som detta medför bör finansieras inom ramen för de utökade förvaltningsresurser som föreslås för myndigheten (se vidare avsnitt 7.1.1). 2004/05:1 UTGIFTSOMRÅDE 21 vidare att de utredningsinsatser som genomförs avseende fjärrvärmens konkurrenssituation på värmemarknaderna bör skapa förutsättningar för en mer välfungerande värmemarknad och avser återkomma till i denna fråga. 2004/05:1 UTGIFTSOMRÅDE 21 6 Politik för ett uthålligt energisystem Det energipolitiska programmet innehåller ett program för ett ekologiskt och ekonomiskt uthålligt energisystem för sjuårsperioden 2004. Programmet indelas i energipolitiska åtgärder på kort sikt (1998 2002), åtgärder för ett långsiktigt uthålligt energisystem (1998 2004) samt energipolitiskt motiverade internationella klimatinsatser (1998 2004). I denna proposition föreslås fortsatta satsningar på långsiktiga energipolitiska insatser samt energipolitiskt motiverade internationella klimatinsatser . energipolitiska beslut omfattar åtgärder för den fortsatta omställningen av energisystemet. Beslutet innebär en mer ambitiös och långsiktig inriktning för såväl främjande av elproduktion från förnybara energikällor som för åtgärder för effektivare energianvändning. Ett kvotbaserat elcertifikatsystem infördes , vilket ersätter de flesta av de tidigare bidragen för att främja elproduktion från förnybara energikällor. Vad gäller åtgärder för effektivare energianvändning inriktas dessa på styrmedel som stödjer den effektivisering som sker spontant i samhället och är anpassade till marknadens mekanismer, främst i form av insatser för information och kunskapsspridning. Bidrag ges bl.a. till energirådgivning samt teknikupphandling och marknadsintroduktion av energieffektiv teknik. har ett huvudansvar att genomföra åtgärderna inom verksamhetsområdet för ett uthålligt energisystem. Även , , Verket för innovationssystem (), och för miljö, areella näringar och samhällsbyggande (Formas) samt länsstyrelserna har ett viktigt ansvar för att genomföra vissa insatser inom programmen. Målet är att energin skall användas så effektivt som möjligt med hänsyn tagen till alla resurstillgångar. Stränga krav skall ställas på säkerhet och omsorg om hälsa och miljö vid omvandling och utveckling av all energiteknik. 6.2.2Mål för insatserna kring forskning, utveckling och demonstration på energiområdet Regeringens förslag: Målet för de långsiktiga energipolitiska insatserna är att bygga upp sådan vetenskaplig och teknisk kunskap och kompetens inom universiteten, högskolorna, instituten, myndigheterna och i näringslivet som behövs för att genom tillämpning av ny teknik och nya tjänster möjliggöra en omställning till ett långsiktigt hållbart energisystem i , samt att utveckla teknik och tjänster som genom svenskt näringsliv kan kommersialiseras och därmed bidra till energisystemets omställning och utveckling såväl i som på andra marknader. Ärendet och dess beredning: Regeringen bemyndigade chefen för 2004/05:1 UTGIFTSOMRÅDE 21 att tillkalla en särskild utredare för att granska och utvärdera insatserna inom 1997 års långsiktiga energipolitiska program. Utredningens uppdrag framgår av de direktiv (dir. 2001:122) som antogs av regeringen . I sammanfattning var utredningens uppdrag att: granska och utvärdera insatserna inom 1997 års långsiktiga energipolitiska program och analysera behovet av förändringar, lämna förslag till riktlinjer för det långsiktiga energipolitiska programmet inför den nya planeringsperioden som inletts och redovisa insatser som skall leda till en långsiktigt hållbar energiförsörjning. Uppdraget redovisades (SOU 2003:80). Betänkandet har remissbehandlats . Remissinstansernas yttranden finns hos (dnr N2003/6107/ESB). Utredarens förslag: I sitt betänkande lämnar utredaren ett flertal förslag på hur insatserna kring forskning, utveckling och demonstration på energiområdet kan göras mer verkningsfulla. Utredaren menar bl.a. att målen för programmet måste göras mer precisa och uppföljningsbara. Mer detaljerade överväganden om delprogrammål och projektmål bör dock överlåtas till myndighetsnivån. Remissinstanserna: Remissinstanserna tillstyrker utredningens förslag om mer precisa och uppföljningsbara mål. Vikten av tydligare målformuleringar poängteras av bl.a. , , , Kungl. Skogs- och Lantbruksakademien, Elforsk, , , och . Statskontoret påpekar att det kan vara svårt att formulera mätbara mål för långsiktig forskning och inte minst för kommersialisering. anser att det är angeläget att de övergripande energipolitiska målen och målen för forskning, utveckling och demonstration på energiområdet kompletteras med konkreta och kvantitativa mål innan den nya programperioden inleds . konstaterar att mer konkreta mål kan innebära att målen inte i sin helhet speglar verksamhetens innehåll utan fokuseras på vad som går att följa upp. betonar att det kommande programmet för forskning, utveckling och demonstration på energiområdet bör ha tydliga mål kring tillväxt och export. uppfattning är att forskning, utveckling och demonstration på energiområdet har dubbla uppgifter, dels att bidra till en omställning av energisystemet och dels att främja en utveckling som kan leda till förbättrad konkurrenskraft hos svenskt näringsliv. anser dock inte att förbättrad konkurrenskraft bör vara ett av huvudsyftena med programmet, utan att sådana aspekter bör beaktas mer explicit i andra sammanhang. menar att ett av målen för den framtida satsningen på forskning, utveckling och demonstration på energiområdet bör vara att minska sårbarheten i energiförsörjningssystemet och att detta bör avspeglas redan på forskningsstadiet. Skälen för regeringens förslag: Regeringen instämmer till viss del i utredarens bedömning att målen långsiktiga energipolitiska program inte är tillräckligt tydliga. kan man enligt regeringens bedömning inte bortse från ett antal omständigheter som gör det svårt att arbeta med alltför konkret formulerade mål, vilka kan motverka en konstruktiv avvägning mellan olika intressen och komma i konflikt med verksamhetens långsiktiga karaktär. Tydliga och uppföljningsbara mål skall säkerställa att resurserna inom de statliga insatserna för att främja utvecklingen av teknik för framtidens energisystem används på bästa sätt. Målen skall styra verksamhetens inriktning och syfte men lämna utrymme för ansvariga myndigheter att utforma strategi och verksamhetsplanering för ett konstruktivt genomförande. Regeringens föreslår därför två övergripande, separata men samverkande uppgifter för programmet. Målet är att bygga upp sådan vetenskaplig och teknisk kunskap och kompetens inom universiteten, högskolorna, instituten, myndigheterna och i näringslivet som behövs för att genom tillämpning av ny teknik och nya tjänster möjliggöra en omställning till ett långsiktigt hållbart energisystem i . Målet är att utveckla teknik och tjänster som genom svenskt näringsliv kan kommersialiseras och därmed bidra till energi- systemets omställning och utveckling såväl i som på andra marknader. För att konkretisera insatserna och prioritera mellan olika möjliga områden behövs ett antal operativa delmål. bör ges i uppdrag att konkretisera de övergripande målen på mer verksamhetsnära nivå och lämna ett sammanhållet förslag till mätbara mål och indikatorer som kan användas för att kvantitativt eller kvalitativt följa upp insatserna. För att följa upp resultatet under verksamhetsområdet, har låtit utarbeta en plan för uppföljning och utvärdering av energipolitiska program (Ds 2000:14). Enligt planen skall berörda myndigheter redovisa antalet ansökningar om bidrag, samt sökt och beslutat belopp. Vidare redovisas för programmets olika delar resultatindikatorer avpassade till verksamhetens karaktär. tog fram en strategi för uppföljning och resultatredovisning av det långsiktiga energipolitiska programmet vilken därefter fortlöpande har utvecklats. Vidare pågår ett utvecklingsarbete för att ta fram förbättrade resultatmått för uppföljning och utvärdering av åtgärderna inom 2002 års energipolitiska program. För utveckling av teknik för framtidens energisystem inom åtgärderna för ett långsiktigt uthålligt energisystem redovisas indikatorer knutna till insatser över tiden, kvalitet och relevans samt möjliga resultat. För de energipolitiskt motiverade internationella klimatinsatserna finns indikatorer som t.ex. projekt- och reduktionskostnader, fördelat på länder och olika typer av projekt. energipolitiska program ligger tyngdpunkten på forskning, utveckling och demonstration av ny teknik för effektivare tillförsel och användning av energi. Syftet är att kraftigt minska kostnaderna för ny miljövänligare och effektivare energiteknik. De fortsatta långsiktiga energipolitiska insatserna föreslås inriktas på att sänka kostnader för, 2004/05:1 UTGIFTSOMRÅDE 21 och främja introduktionen av, ny energiteknik baserad på förnybara energislag eller teknik och metoder för effektiv och säker tillförsel, distribution och användning av energi, samt att genom internationellt samarbete och omvärldsbevakning bygga upp en bild av utvecklingen och forskningsfronten vad gäller teknik, metoder och tjänster på energiområdet så att relevanta lösningar kan införas i det svenska energisystemet. Verksamheten skall även inriktas mot att inom energiområdet skapa stabila förutsättningar för ett konkurrenskraftigt näringsliv, inklusive producenter av förnybar energi, och till en förnyelse och utveckling av den svenska industrin samt att forskning, utveckling och demonstration skall prioriteras och genomföras så att nyttiggörandet av resultaten för kommersialisering och marknadsintroduktion underlättas. Projekt som bedöms ha kommersiell potential skall även ges ett sådant stöd att deras marknadsmässiga förutsättningar kan prövas. Regeringen avser återkomma med förslag till den närmare utformningen av det långsiktiga energipolitiska programmet . energipolitiska riksdagsbeslut innebar en delvis ny inriktning på åtgärder för att främja förnybar elproduktion och effektivare energianvändning. Vad gäller el producerad från förnybara energikällor fastställde målet att användningen skall öka med års nivå till 2010 (bet. 2001/02:NU17, rskr. 2001/02:317). godkände regeringens förslag till lag om elcertifikat (prop. 2002/03:40, bet. 2002/03:NU6, rskr. 2002/03:133) och systemet trädde i kraft . Elcertifikatsystemet syftar till att uppnå det uppställda målet för förnybar el som teknikutveckling stimuleras och kostnaderna hålls nere. Elcertifikatsystemet ersatte huvuddelen av de tidigare stöden till den förnybara elproduktionen. För att stimulera till en fortsatt positiv utveckling av vindkraften, som är ett förnybart energislag som har stor potential och uppvisat en betydande teknisk utveckling, har ett antal kompletterande åtgärder införts. Regeringen överlämnade propositionen Program för energieffektivisering, m.m. 2003/2004:170) till . I propositionen redogör regeringen för ambitionen att utveckla elcertifikatsystemet mot en internationell marknad med början i . 2004/05:1 UTGIFTSOMRÅDE 21 tonar därtill behovet av att lägga fast en kvotplikt över för att öka förutsägbarheten för inblandade aktörer. Regeringen avser återkomma till dessa frågor . Vad gäller åtgärder för en effektivare energianvändning är syftet med åtgärderna stimulera användningen av befintlig energieffektiv teknik och främja introduktion av ny energieffektiv teknik. Detta görs genom informations- och kunskapsspridning, i samarbete med , regional och central nivå, samt genom att stimulera till miljöanpassad produktutveckling. Insatserna för effektivare energianvändning och teknikupphandling och marknadsintroduktion av energieffektiv teknik inom 2002 års energipolitiska program fortsätter. Ett särskilt program för energieffektivisering i energiintensiv industri föreslås träda i kraft vid (prop. 2003/04:170). Åtgärder för minskad elanvändning De energipolitiska åtgärderna på kort sikt inom 1997 års energipolitiska program innefattar ett flertal åtgärder med syfte att minska elanvändningen i bostäder och lokaler. Insatserna bestod inledningsvis av stöd till konvertering av fastigheter och anslutning till fjärrvärme, stöd till konvertering till individuell uppvärmning, samt stöd till effektminskande åtgärder. infördes ett stöd till utbyggnad av fjärrvärmenätet. Vidare infördes ett statligt stöd till investeringar i solvärme . Med undantag för stödet till investering i solvärme har åtgärderna för minskad elanvändning upphört i och med programperiodens slut. Några ytterligare medel för åtgärderna för minskad elanvändning har inte anslagits efter utgången av 2002. Förordningarna (1997:634) om statligt bidrag till investering för ombyggnad och anslutning av eluppvärmda byggnader till fjärrvärme och (1997:635) om statligt bidrag till vissa investeringar för att minska elanvändningen i bostäder och vissa lokaler upphävdes . De upphävda förordningarna gäller dock fortfarande för ansökningar som inkommit till läns- Ett stort antal projekt här därmed ändå genomförts . Stödet till investeringar i solvärme fortsätter i enlighet med energipolitiska beslut (prop. 2001/02:143, bet. 2001/02:NU17, rskr. 2001/02:317). uppgick utgifterna för samtliga åtgärder för minskad elanvändning till , vilket kan jämföras med . Åtgärder för att öka den förnybara elproduktionen m.m. Det finns ett stort antal åtgärder för att öka tillförseln av el från förnybara energikällor som utgår ifrån energipolitiska beslut . Åtgärderna i anslutning till energipolitiska program (prop. 1996/97:84, bet. 1996/97:NU12, rskr. 1996/97:272) utgår från målet att produktionen av el från förnybara energikällor skall öka med genom investeringsstöd 2002. En sammanställning av utfallet av insatserna återfinns i avsnitt 6.5.2, Resultatbedömning. Åtgärderna bestod av ett investeringsstöd till vindkraftverk, småskaliga vattenkraftverk och anläggningar för biobränsleeldad kraftvärmeproduktion. Vid sidan av investeringsbidragen fanns ett särskilt stöd till småskalig elproduktion, den s.k. 9-öringen. Stödet betalades ut till köpare av elen under förutsättning att det träffats ett avtal där det framgår att stödet i sin helhet kommer innehavaren av den småskaliga produktionsanläggningen till godo. Totalt har avsatts för investeringsstödet och för 9-öringen.