prop · GS03111 · 2005-03-31 00:00:00 — Regeringens proposition 2004/05:111 Regeringen överlämnar denna proposition till . (Utbildnings- och ) I denna proposition lämnas förslag som sammantagna syftar till att förstärka studiestödssystemet. I syfte att främja barn i ekonomiskt utsatta familjer och för att underlätta för studerande med barn att studera föreslås att ett tilläggsbidrag införs i studiemedelssystemet och i rekryteringsbidraget till vuxenstuderande. Tilläggsbidraget skall vara generellt och lämnas till studerande som uppbär studiemedel eller rekryteringsbidrag och som har vårdnad om barn t.o.m. det kalenderhalvår barnet fyller . Tilläggsbidraget lämnas som ett differentierat stöd beroende på antal barn med ett högre belopp för det första barnet. Goda möjligheter till livslångt lärande och återkommande kompetensutveckling är viktiga i ett kunskapssamhälle. Möjligheterna för äldre att studera med studiestöd behöver förbättras. Bl.a. föreslås att den övre åldersgränsen för rätt till studiemedel och rekryteringsbidrag höjs från 50 till . Dessutom föreslås att studerande som är eller äldre ges ökade möjligheter till undantag från de veckogränser som finns i studiemedelssystemet. De nuvarande reglerna för rätt till svenskt studiestöd för studier utomlands behöver anpassas till utvecklingen av EG-rättens bestämmelser och praxis. I syfte att ge bättre vägledning för studiestödsmyndigheterna och därmed öka rättssäkerheten för enskilda föreslås att vissa grundläggande regler skall framgå av lag. För att få studiemedel vid studier utomlands skall det krävas att den studerande varit bosatt i landet . Den studerandes utbildningsbakgrund är av avgörande betydelse för beslut om studiemedel. Nuvarande regler behöver förtydligas på så sätt att det framgår att utländsk utbildning skall jämställas med motsvarande svensk utbildning. Vissa äldre bestämmelser om återbetalning av studielån behöver anpassas till EG-rätten i enlighet med rådande rättspraxis. I syfte att öka flexibiliteten i och mellan det nya återbetalningssystemet och de äldre systemen föreslås vissa mindre förändringar. Dessa förslag avser bestämmelser om ny återbetalningstid, efterkontroll av inkomst och bestämmelser om överklagande. Förändringarna i fråga om tilläggsbidraget träder i kraft och förstärkt studiestöd för äldre . Förslag till riksdagsbeslut.................................................................. Förslag till lag om ändring i studiestödslagen (1999:1395)6 Förslag till lag om ändring i lagen (2002:624) om 2.3Förslag till lag om ändring i lagen (1993:737) om 2.4Förslag till lag om ändring i lagen (1996:1030) om 2.5Förslag till lag om ändring i lagen (1998:674) om 2.6Förslag till lag om ändring i lagen (2001:761) om bostadstillägg till pensionärer m.fl.................................... Ärendet och dess beredning............................................................. Bidrag till studerande med barn ...................................................... Tilläggsbidrag till studerande med barn ........................... Vem som kan få tilläggsbidrag ......................................... Studietid och studieomfattning ....................... Uppföljning av reformen................................................... Rekryteringsbidrag till vuxenstuderande .......................... Förbättrade möjligheter till studiestöd för äldre studerande............ Höjd åldersgräns för rätt till studiemedel.......................... lån som är återbetalade skall inte beaktas .......... Undantag från veckogränserna för äldre........................... Höjd åldersgräns för rätt till rekryteringsbidrag ............... Krav på bosättning i för rätt till studiemedel vid studier 7.3Krav på bosättning i för rätt till studiemedel vid Samordning med stöd från annat land .............................. Utländsk utbildning vid bedömning av rätt till studiemedel ........... Återbetalning av studielån............................................................... 9.2Ny återbetalningstid efter nedsättning på grund av Var ärenden prövas vid överklagande............................... Anpassning av äldre återbetalningsbestämmelser till EG-rätten för utomlands bosatta ....................................... Efterkontroll av inkomst för äldre studielån ..................... Konsekvenser för den enskilde ......................................... Konsekvenser för jämställdheten...................................... Författningsreglering och ikraftträdande......................................... 12.1Förslaget till lag om ändring i studiestödslagen (1999:1395)....................................................................... Bilaga 1 Information om studiestödssystemet......................................... Bilaga 2 Fördelningspolitisk analys ........................................................ Bilaga 3 Förteckning över remissinstanser som avgivit yttrande över Utdrag ur protokoll vid regeringssammanträde . Regeringen föreslår att antar regeringens förslag till 1.lag om ändring i studiestödslagen (1999:1395), 2.lag om ändring i lagen (2002:624) om rekryteringsbidrag till vuxenstuderande, 3.lag om ändring i lagen om (1993:737) bostadsbidrag, 4.lag om ändring i lagen (1996:1030) om underhållsstöd, 5.lag om ändring i lagen (1998:674) om inkomstgrundad ålderspension, och 6.lag (2001:761) om ändring i lagen om bostadstillägg till pensionärer m.fl. 2.1Förslag till lag om ändring i studiestödslagen (1999:1395) Härigenom föreskrivs i fråga om studiestödslagen (1999:1395) dels att 3 kap. 3, 8, 9, 23 och 25 §§, 4 kap. 6 §, 6 kap. 10 § och punkt 1 i ikraftträdande- och övergångsbestämmelserna skall ha följande lydelse, dels att det i lagen skall införas två nya paragrafer, 3 kap. 13 a och b §§ och i ikraftträdande- och övergångsbestämmelserna fyra nya punkter, 13 16, samt närmast före 3 kap. 13 a § en ny rubrik av följande lydelse. Studiemedel får lämnas längst till och med det kalenderår då den studerande fyller . Regeringen får föreskriva att studiemedel i form av studiebidrag får lämnas även för tid därefter. För studier i sådan utbildning studiemedel lämnas vid studier på veckor. För studier i sådan utbildning som avses i 2 § andra stycket och som inte är grundskoleutbildning får studiemedel lämnas vid studier på heltid under sammanlagt högst . Till en studerande som redan har en treårig gymnasieutbildning eller motsvarande utbildning får dock studiemedel lämnas . För studier på grundskolenivå får studiemedel lämnas vid studier på heltid under sammanlagt högst till studerande som helt saknar grundskoleutbildning eller motsvarande utbildning. Till studerande som behöver färdighetsträning i läsning, skrivning och räkning får studiemedel lämnas under Studiemedel får lämnas längst till och med det kalenderår då den studerande fyller . Regeringen får föreskriva att studiemedel i form av studiebidrag får lämnas även för tid därefter. som avses i 2 § första stycket får heltid under sammanlagt högst 240 För studier i sådan utbildning som avses i 2 § andra stycket och som inte är grundskoleutbildning får studiemedel lämnas vid studier på heltid under sammanlagt högst . Till en studerande som redan har en treårig gymnasieutbildning eller motsvarande svensk eller utländsk utbildning får dock studiemedel lämnas . För studier på grundskolenivå får studiemedel lämnas vid studier på heltid under sammanlagt högst till studerande som helt saknar grundskoleutbildning eller motsvarande utbildning. Till studerande som behöver färdighetsträning i läsning, skrivning och räkning får studiemedel lämnas under motsvarande svensk eller utländsk utbildning får studiemedel lämnas studier under sammanlagt högst 40 Från och med det år då den studiemedel lämnas under längre tid än som anges i första tredje stycket, om det finns särskilda Studiemedel får i dessa fall lämnas i ytterligare högst 40 än som anges i första än som anges i första tredje stycket, om det finns fjärde stycket, om det finns Trots vad som anges i 8 § är Trots vad som anges i 8 § är rätten till studiemedel i form av rätten till studiemedel i form av sammanlagt högst det antal veckor sammanlagt högst det antal veckor som anges nedan från och med det som anges nedan från och med det Det antal veckor som den studerande har haft studielån skall räknas in i det sammanlagda antalet veckor. Detta gäller dock inte studielån som har lämnats för studier på grundskolenivå. Vad gäller studielån som har lämnats för studier i någon annan sådan utbildning som avses i 2 § andra stycket skall veckor räknas in. En studerande som genom återbetalning eller avskrivning inte längre har studielån får beviljas nya studielån trots vad som anges i andra stycket. Regeringen eller den myndighet regeringen bestämmer får meddela föreskrifter om förutsättningarna att bevilja nya lån enligt detta stycke. Om den studerande inte har fått studielån skall rätten till fortsatta studielån bedömas med beaktande av den studerandes ålder vid den nya studiemedelsperiodens början. Regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer får meddela föreskrifter om vad som skall anses vara en sammanhängande period. 1 Senaste lydelse 2002:1108. Tilläggsbidrag 13 a § Utöver det studiemedelsbelopp som följer av 11 § får studiebidrag lämnas i form av tilläggsbidrag till studerande som har vårdnad om barn. Sådant bidrag får lämnas till och med det kalenderhalvår barnet fyller . För varje barn kan högst ett tilläggsbidrag motsvarande bidragsbeloppet vid heltidsstudier lämnas. Regeringen får meddela föreskrifter om tilläggsbidragets belopp i förhållande till antal barn och studieomfattning. Regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer får meddela föreskrifter om fördelningen av tilläggsbidraget om båda vårdnadshavarna studerar samt de förutsättningar som i övrigt skall gälla för tilläggsbidraget. Studiemedel får lämnas för studier utanför under de förutsättningar och med de belopp som föreskrivs av regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer. Studiemedel får lämnas för studier utanför om den studerande har varit bosatt i i en sammanhängande period om . Regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer får Prop. 2004/05:111 meddela föreskrifter om 1.undantag från bosättningskravet i första stycket och 2.övriga förutsättningar för studiemedel vid studier utanför och med vilka belopp studiemedel för sådana studier får lämnas. Bestämmelser om studiemedel under sjukdom och ledighet finns i 24 §. Om inte något annat följer av föreskrifter som regeringen meddelar får studiemedel inte lämnas eller tas emot för den tid för vilken det lämnas studiehjälp enligt 2 kap., aktivitetsstöd för att delta i ett arbetsmarknadspolitiskt program, utbildningsbidrag för doktorander, rekryteringsbidrag enligt lagen (2002:624) om rekryteringsbidrag till vuxenstuderande, eller rehabiliteringsersättning enligt lagen (1962:381) om allmän försäkring. Studiemedel får inte lämnas för den tid då den studerande tjänstgör enligt lagen (1994:1809) om totalförsvarsplikt eller fullgör utbildning till reserv- eller yrkesofficer. Studiemedel får inte lämnas för forskarutbildning om den studerande är eller har varit anställd som doktorand eller har eller har haft utbildningsbidrag för doktorander. Studiemedel får inte lämnas för den tid då den studerande beviljats studiestöd eller motsvarande studiefinansiering från ett annat land. Regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer får meddela föreskrifter om vilken utländsk studiefinansiering som skall omfattas av detta stycke. Om en låntagare under har beviljats nedsättning av årsbelopp enligt 14 15 §§, får en ny återbetalningstid bestämmas. Därvid tillämpas bestämmelserna i 4 §. Detsamma gäller om en låntagare har sammanlagda lån Om en låntagare under har beviljats nedsättning av årsbelopp enligt 13 § 3, 14 eller 15 § får en ny återbetalningstid bestämmas. Därvid tillämpas bestämmelserna i 4 §. Detsamma gäller om en låntagare har 2 Senaste lydelse 2002:634. §, dock endast om nya lån sammanlagda lån enligt 5 §, dock endast om nya lån uppgår till En ny återbetalningstid får bestämmas efter ansökan av låntagaren, om inte regeringen föreskriver något annat. beslut i ärenden om återbetalning beslut i ärenden om återbetalning av studielån får överklagas hos som är bosatt i överklagas till den länsrätt inom vars överklagas till den länsrätt inom vars domkrets det första beslutet i Med hemortskommun avses den kommun där den fysiska personen året före det år då beslutet För den som var bosatt eller stadigvarande vistades här i landet under någon del av det år då beslut fattades, men som inte var folkbokförd här den 1 med hemortskommun den kommun där den fysiska personen först var Prövningstillstånd krävs vid överklagande till kammarrätten. Centrala beslut skall dock gälla , om nämnden inte bestämmer något annat. Denna lag träder i kraft , då studiestödslagen (1973:349) och lagen (1983:1030) om särskilt vuxenstudiestöd för arbetslösa skall upphöra att gälla. Äldre bestämmelser gäller fortfarande i fråga om studiestöd som avser tid före ikraftträdandet. Vad som sägs om inkomst av tjänst, näringsverksamhet och 1.3 Denna lag träder i kraft , då studiestödslagen (1973:349) och lagen (1983:1030) om särskilt vuxenstudiestöd för arbetslösa skall upphöra att gälla. Äldre bestämmelser gäller fortfarande, förutom vad som anges i punkterna 13 16, i fråga om studiestöd som avser tid före ikraftträdandet. Vad som sägs om 3 Senaste lydelse 2001:304. kapital i 4 kap. 21 §, 8 kap. 4 § och 9 kap. 2 § studiestödslagen (1973:349) samt i punkten 2 f i övergångsbestämmelserna till lagen (1988:877) om ändring i nämnda lag, skall dock från och med i stället avse överskott i inkomstslagen tjänst, näringsverksamhet och kapital. inkomst av tjänst, näringsverksamhet och kapital i 4 kap. 21 §, 8 kap. 4 § och 9 kap. 2 § studiestödslagen (1973:349) samt i punkten 2 f i övergångs- bestämmelserna till lagen (1988:877) om ändring i nämnda lag, skall dock från och med i stället avse överskott i inkomstslagen tjänst, näringsverksamhet och kapital. 13.I stället för vad som anges i 8 kap. 25 § studiestödslagen (1973:349) gäller att Centrala beslut i ärenden om återbetalning av studielån som rör en person som är bosatt i får överklagas till den länsrätt inom vars domkrets personen hade sin hemortskommun när beslutet fattades. Beslut i övriga fall överklagas till den länsrätt inom vars domkrets det första beslutet i ärendet fattades. Med hemortskommun avses den kommun där den fysiska personen var folkbokförd året före det år då beslutet fattades. För den som var bosatt eller stadigvarande vistades här i landet under någon del av det år då beslut fattades, men som inte var folkbokförd här föregående år, avses med hemortskommun den kommun där den fysiska personen först var bosatt eller stadigvarande vistades. Prövningstillstånd krävs vid överklagande till kammarrätten. Centrala beslut skall dock gälla , om nämnden inte bestämmer något annat. 14.I stället för vad som anges i 8 kap. 4 § första och andra styckena studiestödslagen (1973:349) skall årsbeloppet för ett kalenderår vara av låntagarens sammanlagda överskott av inkomst av tjänst, näringsverksamhet och kapital enligt den senaste taxeringen till svensk statlig inkomstskatt eller motsvarande om han eller hon inte taxeras för sin huvudsakliga inkomst eller förmögenhet i . Som taxering gäller beslutet i första instans. Regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer får meddela föreskrifter om de förutsättningar som skall gälla vid fastställande av årsbeloppet när beskattningen inte huvudsakligen sker i . I de fall det saknas uppgift om låntagarens inkomst skall återbetalningen i stället ske med ett belopp som motsvarar en tjugondel av den kvarstående låneskulden, dock minst femton procent av prisbasbeloppet det år återbetalningen skall göras. 15.I stället för vad som anges i 8 kap. 44 och 45 §§ studiestödslagen (1973:349) utgår slutlig avgift inte för avgiftsår under vilket låntagarens avgiftsunderlag inte överstiger avgiftsgränsen. Slutlig avgift utgår med högst en femtedel av den del av avgiftsunderlaget som överstiger avgiftsgränsen. 16.I stället för vad som anges i 8 kap. 6 § första stycket 2 studiestödslagen (1973:349) får årsbeloppet sättas ned preliminärt om låntagarens inkomst under betalningsåret kan beräknas bli väsentligt lägre än den inkomst efter vilken årsbeloppet har beräknats. Nedsättningen gäller i avvaktan på att taxeringen för betalningsåret fastställs. Det preliminära årsbeloppet skall grunda sig på den uppgift om beräknad inkomst som låntagaren lämnar i ansökan om nedsättning. 2004/05:111 Efter det att taxering för betalningsåret har fastställts skall ett slutligt årsbelopp fastställas. Beloppet skall motsvara av låntagarens sammanlagda överskott av inkomst av tjänst, näringsverksamhet och kapital. Det slutliga årsbeloppet kan dock högst bestämmas till det belopp som fastställts enligt punkten 14. Som taxering gäller beslutet om taxering i första instans. Om det preliminära årsbeloppet är lägre än det slutliga årsbeloppet, skall mellanskillnaden betalas i efterhand som ett resterande slutligt årsbelopp. Regeringen får meddela föreskrifter om att låntagaren dessutom skall betala en tilläggsavgift. Om det preliminära årsbeloppet är högre än det slutliga årsbeloppet, skall det överskjutande beloppet inte betalas ut till låntagaren utan i stället räknas av från lånet. 1.Denna lag träder i kraft i fråga om 3 kap. 3, 8 och 9 §§ och i övrigt . 2.Vad som anges i 3 kap. 9 § tredje stycket om möjligheten att beviljas nya studielån gäller också för den som helt återbetalat eller helt fått avskrivet studielån och återbetalningspliktiga studiemedel enligt studiestödslagen (1973:349) samt lagen (1983:1030) om särskilt vuxenstudiestöd för arbetslösa. 3.Äldre bestämmelser gäller fortfarande för studiemedel som avser tid före ikraftträdandet. 2.2Förslag till lag om ändring i lagen (2002:624) om rekryteringsbidrag till vuxenstuderande Härigenom föreskrivs i fråga om lagen (2002:624) om rekryteringsbidrag till vuxenstuderande dels att 5 § skall ha följande lydelse, dels att det i lagen skall införas en ny paragraf, 11 a §, samt närmast före 11 a § en ny rubrik av följande lydelse. Rekryteringsbidrag får lämnas från Rekryteringsbidrag får lämnas från och med det kalenderår då den och med det kalenderår då den studerande fyller och till och studerande fyller och till och med det kalenderår då den med det kalenderår då den Rekryteringsbidrag får lämnas till och med det kalenderår då den studerande fyller , om den studerande har ansökt om rekryteringsbidrag med stöd av 3 § andra stycket. som har vårdnad om barn. Sådant bidrag får lämnas till och med det kalenderhalvår barnet fyller . För varje barn kan högst ett tilläggsbidrag motsvarande bidragsbeloppet vid heltidsstudier lämnas. Regeringen får meddela föreskrifter om tilläggsbidragets belopp i förhållande till antal barn och studieomfattning. Regeringen eller den myndighet regeringen bestämmer får meddela föreskrifter om fördelningen av tilläggsbidraget om båda vårdnadshavarna studerar. 1.Denna lag träder i kraft i fråga om 11 a § och i övrigt . 2.Äldre bestämmelser gäller fortfarande för rekryteringsbidrag som avser tid före ikraftträdandet. 2.3Förslag till lag om ändring i lagen (1993:737) om bostadsbidrag Härigenom föreskrivs att 4 § lagen (1993:737) om bostadsbidrag skall ha följande lydelse. 4 §4 Bidragsgrundande inkomst beräknas med utgångspunkt i 1.överskott i inkomstslaget tjänst enligt 10 kap. 16 § inkomstskattelagen (1999:1229), 2.överskott i inkomstslaget näringsverksamhet beräknat enligt 4 a §, 3.överskott i inkomstslaget kapital beräknat enligt 4 b §. Till de sammanlagda överskotten skall läggas belopp enligt tredje stycket samt 5 och 7 §§. Det på så sätt framräknade beloppet är den bidragsgrundande inkomsten. Överskottet enligt första stycket skall ökas med 1. inkomst som på grund av 3 kap. 913 §§ inkomstskattelagen eller skatteavtal inte skall tas upp som intäkt i inkomstslaget näringsverksamhet, tjänst eller kapital, som avser tilläggsbidrag, 3.skattefria stipendier , och 4.skattepliktiga inkomster enligt 5 § lagen (1991:586) om särskild inkomstskatt för utomlands bosatta. Denna lag träder i kraft . 4 Senaste lydelse 2002:1075. 2.4Förslag till lag om ändring i lagen (1996:1030) om underhållsstöd Härigenom föreskrivs att 26 § lagen (1996:1030) om underhållsstöd skall ha följande lydelse. Lydelse enligt prop. Till beloppen enligt 25 § skall läggas 1. studiemedel i form av 1. studiemedel i form av som avser tilläggsbidrag, 2. en procent av den del av den bidragsskyldiges skattepliktiga förmögenhet som överstiger . Det sålunda framräknade beloppet skall minskas med och utgör därefter den inkomst som skall ligga till grund för beräkningen av återbetalningsskyldigheten. Denna lag träder i kraft . 5 Senaste lydelse 2005:000. 2.5Förslag till lag om ändring i lagen (1998:674) om inkomstgrundad ålderspension Härigenom föreskrivs att 3 kap. 24 § lagen (1998:674) om inkomstgrundad ålderspension skall ha följande lydelse. En försäkrad som under någon del av har uppburit studiemedel i form av studiebidrag enligt 3 kap. studiestödslagen (1999:1395) eller rekryteringsbidrag enligt lagen (2002:624) om rekryteringsbidrag till vuxenstuderande skall tillgodoräknas ett pensionsgrundande belopp för . En försäkrad som under någon del av har uppburit studiemedel i form av studiebidrag enligt 3 kap. studiestödslagen (1999:1395) eller rekryteringsbidrag enligt lagen (2002:624) om rekryteringsbidrag till vuxenstuderande skall tillgodoräknas ett pensionsgrundande belopp för . Pensionsgrundande belopp tillgodoräknas dock inte för den del som avser tilläggsbidrag. Denna lag träder i kraft . 6 Senaste lydelse 2002:629. 2.6 Förslag till lag om ändring i lagen (2001:761) om bostadstillägg till pensionärer m.fl. Härigenom föreskrivs att 15 § lagen (2001:761) om bostadstillägg till pensionärer m.fl. skall ha följande lydelse. Tillägg till den bidragsgrundande inkomsten skall göras för 1. inkomst som på grund av 3 kap. 914 §§ inkomstskattelagen (1999:1229) eller skatteavtal inte skall tas upp som intäkt i inkomstslaget näringsverksamhet, tjänst eller kapital, som avser tilläggsbidrag, 3.skattefria stipendier till den del de överstiger , och 4.ersättning från avtalsgruppsjukförsäkringar för sjukfall som inträffat . Denna lag träder i kraft . 7 Senaste lydelse 2002:1083. 3 Ärendet och dess beredning Till grund för propositionen Förstärkning av studiestödet ligger ett antal promemorior och skrivelser. Ett barntillägg till studerande tillsatte dåvarande chefen för en särskild arbetsgrupp med uppgift att presentera förslag till ett system med barntillägg till studerande. Arbetsgruppen, som har bestått av företrädare från , och Social- departementet, har överlämnat en skrivelse Ett barntillägg till studerande (2004:53). Departementsskrivelsen har remissbehandlats. En förteckning över remissinstanserna finns i bilaga 3. En sammanställning av remissyttrandena finns tillgänglig i Utbildnings- och (dnr U2004/5225/SV). Förbättrade möjligheter till studiestöd för äldre studerande har det inom dåvarande utarbetats en promemoria, Förbättrade möjligheter till studiestöd för äldre studerande (/5255/SV). Promemorian har remissbehandlats. En förteckning över remissinstanserna finns i bilaga 3. En sammanställning av remissyttrandena finns tillgänglig i Utbildnings- och (dnr U2004/5255/SV). Inom dåvarande har även promemorian Studiestöd för studier utomlands (U2004/5125/SV) upprättats. Promemorian har remissbehandlats. En förteckning över remiss- instanserna finns i bilaga 3. En sammanställning av remissyttrandena finns tillgänglig i Utbildnings- och (U2004/5125/SV). Bedömning av tidigare utbildningar () har till regeringen inkommit med förslag till förtydligande av studiestödslagen och studiestödsförordningen i skrivelsen Betydelsen av tidigare utländsk utbildning vid beviljning av studiemedel (U2004/2042/SV).