prop · GT031d10 · 2005-09-20 00:00:00 — Ett resultat av den nya inriktningen är en tydligare målinriktad fokusering på större projekt som finansieras genom olika EU-fonder (mål 3, Equal och .) Av 64 organisationer som sökte organisations- och verksamhetsbidrag har 47 fått bifall . Tillämpningen av förordningen (2000:216) om statsbidrag till organisationer som främjar integration vid fördelning av organisationsstöd har inneburit att andelen verksamhetsbidrag för första året nu är lika stort som organisationsbidraget, tio miljoner vardera. Kravet på att uppfylla ett antal prioriterade verksamhetsområden för att få verksamhetsbidrag har fått konsekvensen att ett större antal organisationer inte har kvalificerat sig för verksamhetsbidraget vid en jämförelse med föregående år. Alla riksförbund som har fått organisations- och verksamhetsstöd kommer att granskas av . Resultat som DO bidragit till DO framhåller att ökningen av antalet individärenden är en konsekvens av införandet av det förstärkta civilrättsliga skyddet mot diskriminering genom lagen (2003:307) om förbud mot diskriminering som trädde i kraft , dels av genomförda informationsinsatser . 2005/06:1 UTGIFTSOMRÅDE 8 Arbetsdomstolen (AD) har meddelat dom i Utveckling av det kommunala ett mål som DO har drivit varvid Vidare stämde DO arbetsgivare i Genom DO:s försorg har förlikning uppnåtts i ett fall och situationen lösts bosatte sig 9 215 personer i landets på något annat sätt än genom förlikning i drygt kommuner inom ramen för det kommunala Av de 88 arbetslivsärenden hos DO som Detta är nästan exakt 3 000 handlagts av arbetstagarorganisationer har 33 personer färre jämfört med . avslutats genom förlikning. förklaras främst av en minskad andel meddelat dom i tre mål som facket drivit. asylsökande som får uppehållstillstånd och färre samtliga fall avslogs talan. antal anhöriga till flyktingar. Av dem som togs Målet för DO är att av alla indi- emot i kommunerna 2004 var 49 (48) procent vidärenden skall handläggas och kvinnor och 51 (52) procent män. 45 (42) procent var barn , 53 (56) procent avslutade ärenden ökat kraftigt under de senaste vuxna och 2 (2) procent 65 två åren uppnådde DO inte ambitionen att år och äldre. överenskommelser om flyktingmottagande med Aktiva åtgärder mot diskriminering 174 (169) kommuner 2004. (Siffor inom parentes avser ). Resultatet av DO:s arbete med tillsyn av hur Det förekommer stora variationer till arbetsgivare bedriver ett målinriktat och plan- år i antalet kommunmottagna personer. mässigt arbete mot diskriminering visar att det anstående tabell framgår omfattningen av fortfarande brister generellt när det gäller akti- viteter för att uppfylla lagens krav på aktiva åt- prognos för perioden 20052008. gärder och att det behövs fortsatt omfattande Överläggningar, information och utbildning DO:s informations- och utbildningsinsatser har bidragit till kunskapsutveckling hos arbetsgivare, , stat och kommun samt intresseorganisationer. har en ny utbildningspolicy utarbetats i syfte att öka det strategiska tänkandet i utbildningsinsatserna och förnya pedagogiken. uppdrog DO åt en grupp forskare att gå igenom samtliga DO:s ärenden som kom in 2003 och göra en analys av dessa. En av analysprojektets slutsatser är att DO inte lyckats nå ut till de mest utsatt grupperna. DO planerar därför att utveckla strategin för att nå grupper som riskerar att utsättas för diskriminering. DO:s arbete med att utbilda personalen vid antidiskrimineringsbyråerna och på annat sätt stödja dessa har bidragit till förbättrade kunskaper hos verksamheterna. DO har mottagit 39 anmälningar genom byråerna. Ett arbete har inletts för att ta fram en gemensam handlingsplan för samarbetet mellan ombudsmännen och byråerna. De flesta av de personer som bosatte sig i kommunerna inom ramen för flyktingmottagandet var asylsökande innan de fick beslut om uppehållstillstånd (4 506). Resterande antal var kvotflyktingar (1 659), anhöriga till flyktingar (2 906) samt övriga (143). har anvisat en kommunplats till 3 339 personer, varav 1 659 personer är kvotflyktingar och resterande 1 680 personer har 2005/06:1 UTGIFTSOMRÅDE 8 vistats i Migrationsverkets anläggningsboende. De sistnämnda utgör av de anläggningsboende som fick uppehållstillstånd och av samtliga som varit registrerade i mottagandesystem. Av de 4 476 personer som fick uppehållstillstånd efter att ha sökt asyl i , var boendet jämnt fördelat mellan eget boende och boende på (2 227 respektive 2 249 personer). De som själva ordnat sitt boende när uppehållstillstånd beviljas tar i anspråk huvuddelen av den kapacitet som finns för introduktionsinsatser i och omkring storstadsområdena. De som behövt hjälp (kvotflyktingar och tre fjärdedelar av dem som bott på anläggning) har därför huvudsakligen hänvisats till orter utanför storstadsområdena. Den genomsnittliga väntetiden från beviljat uppehållstillstånd till inflyttning i en kommun har minskat 2003 2004. Skälet till detta är främst det minskade antalet beviljade uppehållstillstånd och därmed ett minskat tryck på kommunerna. Ekonomisk kompensation till kommuner som tar emot flyktingar som vill flytta från storstäderna har haft möjlighet att ekonomiskt kompensera kommuner som organiserat tagit emot flyktingar som ursprungligen togs emot i storstäderna och vissa förortskommuner. omfattades 13 kommuner i storstadsregionerna av denna möjlighet och verket har betalat ut ca 2,2 (2,3) till sammanlagt 23 (15) mottagande kommuner för totalt 61 mottagna personer som berättigade till ersättning. Totalt flyttade 115 personer organiserat varav de flesta från , och . (Siffor inom parentes avser ). Sekundärflyttningens struktur och omfattning har redovisat för struktur och omfattning på flyktingars flyttning från den första bosättningskommunen. Av redovisningen framgår bland annat att andelen som flyttar bland kvotflyktingar minskat från . Bland de som ordnat eget boende har andelen som flyttat ökat från och för anläggningsboende är ökningen från . Av de som flyttar är en större andel män () än kvinnor (). Av de i ål- dersgruppen som flyttat är män och kvinnor. En förklaring till detta kan vara att männen ofta kommer först till och söker asyl. som familjen ansöker om att få återförenas hinner mannen flytta en eller . En annan orsak är att det är de ensamstående unga männen som i första hand flyttar vidare. Sammanlagt 11 län hade en nettoutflyttning medan 10 län hade nettoinflyttning under 2002- 2004. Störst har nettoutflyttningen varit i , , och län. De största nettoinflyttningslänen har varit , , Sö- dermanlands och län. Av de som flyttar till kommer från andra kommuner i . I de andra storstadsregionerna är andelen som flyttar till staden från andra kommuner inom regionen betydligt lägre, i och i . Resultat av andra insatser Andelen personer som varit arbetslösa och fått ett arbete eller som ingår i ett program har varit förhållandevis låg bland sökande med utländsk bakgrund, trots att utrikes födda oftare söker arbete på orter utanför dagpendlingsavstånd jämfört med inrikes födda. Resultaten från arbetsplatsintroduktion för vissa invandrare visar att hälften har fått arbete efter avslutad insats. Resultaten från arbetsmarknadsutbildning har förbättrats för gruppen utomnordiska medborgare jämfört med övriga och fick i genomsnitt arbete efter avslutad insats. Den prioritering av deltagare med utländsk bakgrund som skall ske till försöksverksamheten med bristyrkesutbildning har inte fått genomslag. Det finns mycket begränsade erfarenheter av insatserna prova-på-platser och yrkesbedömning eftersom dessa varit igång under en mycket begränsad tid. Anställningsstöd har i en nyligen publicerad undersökning visat sig vara en effektiv åtgärd (IFAU R2004:17). I undersökningen särredovisas inte resultat för utrikes födda, men med tanke på att de är väl representerade i denna åtgärd så är det troligt att det finns positiva effekter för denna grupp. De mest betydande hindren för att nå målet om lika rättigheter, skyldigheter och möjligheter för alla oavsett etnisk och kulturell bakgrund är bristen på arbetstillfällen på den reguljära arbetsmarknaden, den etniska diskrimineringen och brister i förmågan att bedöma utländsk yrkeskompetens och utbildning. De ovan nämnda hindren genererar skillnader i sysselsättning och inkomster mellan olika delar av befolkningen. Sysselsättning och inkomster utgör i sin tur de kanske viktigaste enskilda bestämningsfaktorerna till möjligheterna inom en rad andra områden såsom demokratisk delaktighet, hälsa, boendestandard och tillgång till kulturutbudet. Föräldrars sysselsättning och inkomster återspeglar sig även i barnens utbildningsresultat, vilket bidrar till att ojämlikheter kan reproduceras över generationer. Skillnader i resultat mellan personer med svensk respektive utländsk bakgrund i grund- och gymnasieskolan kan i huvudsak förklaras med skillnader i socioekonomiska förhållanden. Elever vars föräldrar har låg utbildning eller låga inkomster får i genomsnitt lägre skolresultat, oavsett bakgrund. Det är dock viktigt att elever som invandrat ges goda förutsättningar att tillgodogöra sig undervisningen. I högre utbildning har utbyggnaden av högskolan och insatserna för socioekonomiskt breddad rekrytering haft mycket goda integrationspolitiska effekter. Introduktionen för nyanlända flyktingar Inom politikområdet har stora ansträngningar gjorts för att förändra kommunernas introduktion för nyanlända flyktingar och nära anhöriga. Arbetsförmedlingarna kommer i allt högre grad in i introduktionens första fas och inriktningen är mot egenförsörjning snarare än socialt omhändertagande. Trots insatserna leder introduktionen ännu inte till snabb och varaktig arbetsmarknadsanknytning för nyanlända invandrare. Även om det allmänna läget på arbetsmarknaden utgör en viktig förklaring till nyanlända invandrares svårigheter i detta avseende, måste introduktionsinsatserna utvecklas vidare. Behovet av fortsatt utveckling accentueras ytterligare av att allt för många inte kan tillgodogöra sig utbildningen i svenska samt 2005/06:1 UTGIFTSOMRÅDE 8 att nyanlända kvinnor får såväl sämre tillgång till insatser som insatser av lägre kvalitet än män. har samverkat med andra myndigheter och andra aktörer på central, regional och lokal nivå för att göra introduktionen effektivare. Detta arbete startade och bedöms vara ett långsiktigt engagemang för att varaktig framgång skall nås. Det är dock allt mer tydligt att avståndet till arbetsmarknaden inte lätt kan överbryggas med hjälp av insatser från kommuner och statliga myndigheter på olika nivåer. Det finns också ett stort behov att få alla arbetsgivare och arbetstagarorganisationer att ta ett större och gemensamt ansvar för integrationen på arbetsmarknaden. Ett större ansvarstagande leder till ett snabbare inträde för utrikes födda och särskilt för nyanlända invandrare men också till att den etniska diskrimineringen kan minska. Arbetet mot diskriminering har utvecklats. Lagstiftningen har skärpts och breddats som DO fått ökade resurser. utreder frågan om krav på mångfaldsplaner och frågan om privatpersoner skall omfattas av diskrimineringsförbud. Antidiskrimineringsbyråernas verksamhet utvecklas också kontinuerligt och kan bli betydelsefullt i arbetet med att motverka diskriminering. Regeringen anser att det är angeläget att identifiera strukturer och mekanismer som upprätthåller invandrades utanförskap. Kunskapen om diskrimineringens omfattning är dock fortfarande bristfällig. Särskilt saknas kunskap om diskriminerande strukturer i samhället, vilket föranlett regeringen att tillsätta två utredningar och uppdra åt att bland annat genomföra s.k. praktikprövning för att fastställa omfattningen av diskriminering i arbetslivet. Rättsväsendets myndigheter arbetar i allt högre grad för att motverka diskriminering inom rättsväsendet och de centrala myndigheterna inom området har satt upp mål om att öka andelen anställda med utländsk bakgrund samt att öka kunskapen om hur etnisk diskriminering kan motverkas. Styrning av de statliga myndigheterna Staten har en stor betydelse för resultatet för integrationspolitiken. , som granskat regeringens styrning av integrationspolitiken, drar slutsatsen att politiken inte fått önskat genomslag i styrningen av myndigheterna 2005/06:1 UTGIFTSOMRÅDE 8 och att myndigheternas insatser i högre utsträckning än avsett riktar in sig på invandrarskapet i sig snarare än på allas lika rättigheter, möjligheter och skyldigheter. efterlyser bättre kunskapsunderlag på flera samhällsområden, en tydligare och bättre verksamhetsanpassad styrning av myndigheterna samt en förstärkt uppföljning av myndigheternas genomförande av integrationspolitiken. slutsatser bekräftar regeringens tidigare bedömning att en förstärkning och förtydligande av regeringens styrning av myndigheterna är nödvändig för att de integrationspolitiska målen skall nås. Regeringen tillsatte 2003 en särskild arbetsgrupp med uppdrag att se över hur genomförandet och uppföljningen av integrationspolitiken kan förbättras. Arbetsgruppen har lämnat förslag på mål och indikatorer inom olika politikområden. I denna proposition redovisar regeringen mätbara mål för integrationspolitiken inom elva områden (se avsnitt 3.3). Berörda myndigheter kommer att få ansvar för att målen följs upp och kommer att få uppdraget att genomföra en samlad analys av utvecklingen. Regeringen har också beslutat att tillsätta en parlamentarisk kommitté (dir. 2005:94) med uppdrag att göra en översyn av integrationspolitikens mål, inriktning, organisation och effektivitet. geringens styrning av myndigheterna. En kort sammanfattning av granskningen och regeringens slutsatser lämnas i föregående avsnitt. skall bli integrerat. Nyanlända invandrare skall kunna etablera sig i betydligt snabbare än . Detta skall ske genom tidiga och relevanta kontakter med arbetslivet och individuellt anpassad introduktion. Arbetet med att förändra och anpassa samhällets strukturer och institutioner till den befolkning som lever och verkar i fortsätter. Politiken måste utformas så att den bryter de strukturer som vidmakthåller segregeringen i samhället. Den generella politiken skall utvecklas så att insatser utformas efter behov oavsett bakgrund. Därtill krävs en förstärkt antidiskrimineringspolitik och insatser som bidrar till förändrade attityder och beteenden i hela samhället. En viktig förutsättning är att regeringens styrning av integrationspolitiken utvecklas och förtydligas ytterligare. Regeringen vidtar nu insatser för en bättre introduktion och för att öka integrationen på arbetsmarknaden samt för att bekämpa diskrimineringen. En samlad strategi för hur integrationspolitiken skall kunna stärkas ytterligare kommer att redovisas i vårpropositionen 2006. har framfört invändning mot årsredovisningen för DO. Revisionen menar att brister i den interna kontrollen och otydlig arbetsordning har lett till att myndigheten frångått upphandlingsreglerna och ingått olämpliga affärsuppgörelser. Enligt revisionsrapporten har ledningens förvaltning inte i tillräcklig omfattning följt de regelverk som gäller för statlig redovisning. De finansiella delarna i årsredovisningen är därmed inte rättvisande. DO har åtgärdat de brister som påpekat. har inte lämnat några andra invändningar i revisionsberättelserna. har granskat regeringens styrning av integrationspolitiken. Huvudsyftet med granskningen har varit att undersöka vilket genomslag beslut av integrationspolitiska proposition har fått i re- Bättre introduktion för nyanlända Samhällets stöd till nyanlända invandrare som etablerar sig i skall utvecklas och kvinnor skall få samma möjligheter som män att etablera sig i samhället. Ett viktigt inslag för att effektivisera insatserna under första tiden är att höja kvaliteten i svenskutbildningen för invandrade samt att avsevärt öka möjligheterna att kombinera utbildning med arbete och arbetsmarknadspraktik. Kvinnornas situation skall uppmärksammas särskilt mot bakgrund av att de fått sämre introduktion än männen. Ett annat viktigt inslag för att påskynda tillträdet till arbetslivet är tidig validering av utländsk utbildning och yrkeserfarenhet. Proposition om nyanländas etablering Regeringen avser att presentera en proposition med förslag som förbättrar svenskundervisningen och gör det lättare för nyanlända att få arbete. skall ges ett tydligare ansvar för tidiga arbetslivsinriktade aktiviteter . Undervisningen i svenska skall bättre anpassas till den nyanländes förutsättningar och kunna pågå parallellt med arbete eller praktik. Alla skall erbjudas minst i svenska. Tydligare ansvar för AMV Regeringen avser att ge () ett tydligare ansvar för arbetslivsinriktade aktiviteter för nyanlända invandrare som inom rimlig tid kan bedömas få ett arbete. Arbetsförmedlingarna skall bland annat medverka till tidig kartläggning och bedömning av yrkesbakgrund och samordna berörda aktörers insatser. Av särskilt intresse i sammanhanget är möjligheten att kombinera utbildningen i svenska med andra etableringsaktiviteter. Regeringen återkommer i vår med förslag till förtydligat ansvar för AMV. Effektivare och snabbare introduktion genom regional och lokal samverkan En enskild kommun kan inte alltid erbjuda det stöd som en nyanländ invandrare kan behöva för sin etablering i . För att kunna erbjuda nyanlända invandrare ett bra utbud av arbete, praktik, utbildning, rehabilitering och annat som kan behövas för en snabbare etablering, behöver det regionala samarbetet utvecklas. Med regional samverkan kan utbildningen i svenska språket, på ett helt annat sätt än när en kommun ensam står för utbildningen, anpassas till de behov en person har med tanke på exempelvis yrkes- och utbildningsbakgrund. En effektiv introduktion för nyanlända förutsätter också att samverkan mellan kommun, myndighet och näringsliv fungerar på lokal nivå. I många kommuner har initiativ till sådan samverkan tagits och det finns många exempel på fungerande verksamheter. Det är viktigt att kunskapen om olika arbetsmetoder och former för samverkan får spridning. För att få underlag för att utveckla lokal och regional samverkan avser regeringen att ge samtliga länsstyrelser i uppdrag att tillsammans med redovisa den samverkan som finns i regionen samt hur den kan utvecklas och effektiviseras. 2005/06:1 UTGIFTSOMRÅDE 8 Det är också angeläget att stärka och utveckla det pågående lokala och regionala arbetet kring nyanländas etablering. För att möjliggöra ett sådant utvecklingsarbete föreslår regeringen att 2006 och 2007 avsätts för inventering, samordning m.m. av utvecklingsarbete inom och mellan några län. Fortsatta ansträngningar inom arbetsmarknadspolitiken skall göras för att åstadkomma en bättre integration på arbetsmarknaden. Förutom tidigareläggning av insatserna för nyanlända invandrare skall insatserna inriktas på att uppnå en bättre prioritering och högre träffsäkerhet i insatser för dem som varit arbetslösa . En tydligare prioritering av kvinnor och män med utländsk bakgrund skall ske till alla arbetsmarknadspolitiska program. Vid dessa prioriteringar skall särskilt skillnader mellan kvinnors och mäns behov uppmärksammas. De möjligheter som arbetsplatsintroduktion ger bör utnyttjas fullt ut. Regeringens sysselsättningspaket kommer att innebära nya möjligheter för många arbetslösa. Kvinnor och män med utländsk bakgrund som har långa arbetslöshetstider skall vara tydligt prioriterade i detta sammanhang. Regeringen kommer också att noga följa utvecklingen av de åtaganden som gjorts i den avsiktsförklaring som har träffats mellan regeringen, , och arbetstagarnas organisationer om insatser för bättre integration, bland annat genom införandet av prova-på-platser. Arbetsförmedlingarnas uppdrag att erbjuda sådana platser måste i fortsättningen komma fler utrikes födda till del. Särskilda medel skall även fortsättningsvis avsättas för att stärka ställningen på arbetsmarknaden för dem som har liten erfarenhet av svensk arbetsmarknad. Staten som arbetsgivare - den etniska mångfalden skall öka Arbetet för ökad mångfald i arbetslivet har hög prioritet. Staten skall vara ett föredöme när det gäller etnisk mångfald. Regeringen tar nu ytterligare initiativ för att förbättra myndigheternas arbete med den etniska mångfalden. Regeringen har fattat beslut om att ge () i uppdrag att lämna ett förslag till former 2005/06:1 UTGIFTSOMRÅDE 8 för ett regionalt utvecklingsprojekt i syfte att underlätta myndigheternas arbete med att öka den etniska mångfalden i statsförvaltningen. Uppdraget skall genomföras i samråd med och DO. Uppdraget skall redovisas . Projektet planeras starta och pågå och bedrivas som regionala projekt i fem län. Flera olika delar skall ingå i projektet; kunskapsuppbyggnad, erfarenhetsutbyte och praktiskt arbete utifrån en metod eller modell. Samordningsansvaret i respektive län tilldelas berörd länsstyrelse och den nya förvaltningspolitiska myndigheten ges ett övergripande ansvar. Kraftfullare insatser mot diskriminering Regeringen kommer att ge stor uppmärksamhet åt insatser mot diskriminering. Den strukturella diskrimineringen skall bekämpas och förslag till insatser av olika slag är föremål för överväganden. Förutsättningarna för anonymiserade ansökningshandlingar ses över liksom villkoren för serveringstillstånd. utreder frågan om krav på införande av obligatoriska mångfaldsplaner för privata och offentliga arbetsgivare med mer än tjugo anställda. En etisk uppförandekod för de kommunala bostadsbolagen diskuteras. Regeringen har för avsikt att återkomma med förslag mot etnisk diskriminering i samband med vårpropositionen 2006. Ett tydligt fokus på diskriminering kommer också att prägla den andra nationella handlingsplanen för mänskliga rättigheter. Handlingsplanen kommer att överlämnas till . För att öka möjligheterna att bedriva ett mer kraftfullt och utåtriktat arbete föreslår regeringen att DO förstärks permanent med och med ytterligare . DO behöver bland annat få möjligheter att utveckla sin tillsyn över hur arbetsgivare uppfyller lagens krav på aktiva åtgärder. De statliga myndigheterna skall prioriteras i syfte att möjliggöra också en ökning av den etniska mångfalden i statsförvaltningen. Vidare behövs informationsinsatser till de grupper som är särskilt utsatta för etnisk diskriminering och som saknar kunskap om lagstiftningen. Fortsatta insatser krävs också för att motverka diskrimineringen av romer. Förstärkningen innebär också ökade möjligheter för DO att bedriva processer i domstol. De lokala antidiskrimineringsbyråernas verksamhet tillförs ytterligare . Detta innebär att en kvalitets- och kompetenshöjning av redan befintlig verksamhet kan ske som fler byråer kan ges stöd. Ett samlat system införs för att integrationspolitiken bättre skall kunna följas upp och orsakerna till skillnader mellan inrikes födda och utrikes födda kan belysas bättre än vad som varit möjligt (se avsnitt 3.6.1). ses integrationspolitikens mål, inriktning, organisation och effektivitet över i en parlamentarisk kommitté. Kommittén skall lämna ett betänkande . 1Inklusive tilläggsbudget i samband med ekonomiska vårproposition (bet. 2004/2005:FiU21) och förslag på tilläggsbudget i samband med budgetpropositionen . 2Motsvarar 91 024 tkr prisnivå. 3Motsvarar 91 024 tkr prisnivå. är central förvaltningsmyndighet för integrationsfrågor. Verket har ett övergripande ansvar för att integrationspolitiska mål och synsätt får genomslag inom olika samhällsområden samt för att aktivt stimulera integrationsprocesserna i samhället. En central uppgift för myndigheten är att följa och utvärdera samhällsutvecklingen mot bakgrund av samhällets etniska och kulturella mångfald. Regeringen bedömer att verksamhet kan bedrivas med oförändrat anslag. Regeringen föreslår att ett anslag på anvisas . bör anslaget beräknas till och beräknas anslaget till . Tabell 3.23 Härledning av anslagsnivån 2006-2008 för 10:1 Förändring till följd av: Pris- och löneomräkning 2 Förslag/beräknat anslag 1Statsbudget enligt beslut , (bet. 2004/05:SfU2).