prop · GS031d26 · 2005-01-01 00:00:00 — Räntan på denna skattekredit är en skatteavvikelse. Skatteavvikelsen avser skatt på kapitalinkomst. Nedsättning med viss inriktning på mindre företag Vid beräkning av arbetsgivaravgifter får en arbetsgivare göra ett avdrag av lönesumman . För enskilda näringsidkare och delägare i handelsbolag gäller motsvarande avdrag för egenavgifter. Ersättning ingår inte i underlaget för socialavgifter om parterna är av utländsk nationalitet. Skatteavvikelsen avser särskild löneskatt. Skattesatsen är nedsatt till . Mervärdesskattesatsen för skidliftar är nedsatt från . Sänkningen skapar bättre förutsättningar för turistnäringen i fjällvärlden. Industrisektorn är energiskattebefriad för användning av fossila bränslen i tillverkningsprocesser. utgörs av full skattesats på dessa bränslen. Industrisektorn var tidigare skattebefriad för användning av elkraft. Fr.o.m. beskattas dock elanvändning med /kWh. utgörs av normalskattesatsen på el. Generell nedsättning av koldioxidskatt för industrin För industrisektorn medges en skattesänkning på av koldioxidskatten för all användning av fossila bränslen. utgörs av full skattesats på dessa bränslen. Särskild nedsättning av koldioxidskatt för industrin För energiintensiva industriföretag medges nedsättning utöver den generella nedsättningen om koldioxidskatten överstiger av det enskilda företagets omsättning. För det överskjutande beloppet sätts skatten ned till . Företag inom cement-, kalk-, glas- och stenindustrin är dock befriade från den del av koldioxidskatten som överstiger av omsättningen. EU:s minimiskatter måste dock alltid respekteras. Fastighetsskatt på lokaler, industri- och elproduktionsenheter Skatten på dessa fastigheter är en objektskatt som enbart träffar fastighetskapital. Eftersom intäkterna beskattas som inkomst av näringsverksamhet utgör fastighetsskatten (som är avdragsgill mot intäkterna), till den del den inte reducerar inkomstskatten, en skatteavvikelse. Målet för politikområdet Näringspolitik är att främja en hållbar ekonomisk tillväxt och en ökad sysselsättning genom fler och växande företag. I budgetpropositionen redogjorde regeringen för en ambition som innebar att antalet nystartade företag liksom antalet personer som var företagare skulle öka. En ökad ekonomisk aktivitet genom fler och växande företag är grundläggande för att främja tillväxten både i och i . Tillväxten är i sig en förutsättning för att värna om och utveckla arbetstillfällen, välfärd och jämställdhet. 2004/05:1 UTGIFTSOMRÅDE 24 Källa: Företagsstatistik för industri-, bygg- och tjänsteföretag 1997-2002, har antalet företag inom tjänsteproducerande branscher ökat mer än inom de varuproducerande branscherna. Tjänstesektorn stod för av andelen företag 2002 vilket var högre än 1997. Antalet nystartade företag uppgick till 37 400 företag. Av dessa var tjänsteproducerande och varuproducerande företag. Nyföretagandet har legat stabilt på en årlig nivå kring 36 000 nya företag. I detta avsnitt redovisas utvecklingen av bl.a. antalet företag, antalet nystartade företag samt utvecklingen av antalet sysselsatta i privat sektor. Uppföljningen görs i syfte att redovisa måluppfyllelse för politikområdet Näringspolitik. Cirka 553 000 företag var verksamma inom industri-, bygg- eller tjänstenäringarna, vilket är en ökning med i förhållande till 1997. ökade företagsstocken i med i genomsnitt . Diagram 4.2 Antal nystartade företag 1990-2002 Källa: ITPS, 2003 En undersökning från ITPS visar att av de företag som startade sin verksamhet fortfarande var verksamma efter start. Av de företag som startades leddes av enbart kvinnor och 2004/05:1 UTGIFTSOMRÅDE 24 av enbart män. I av företagen bestod ledningen av både kvinnor och män. Antalet företagskonkurser fortsatte att öka något . Jämfört med ökade antalet, av tingsrätten beslutade, företagskonkurser med vilket motsvarar drygt 8 200 konkurser 2003. Företagsformerna enskild firma och handelsbolag står för ökningen av antalet konkurser medan aktiebolagens konkurser låg på ungefär samma nivå som föregående år. Antalet anställda personer som berördes av konkurs uppgick till knappt 27 000 personer, vilket var lika många som 2002. uppgick antalet verksamma företagare till 346 500, vilket motsvarar av antalet sysselsatta. hade av alla företag färre än 20 anställda. Majoriteten av dessa företag är så kallade soloföretag, dvs. företagaren hade inga anställda. Stora företag med fler än 250 anställda utgör av alla företag, men är viktiga ur sysselsättningssynpunkt eftersom de står för av antalet anställda i den privata sektorn. I genomsnitt uppgick antalet anställda per företag till drygt 4 personer . ökade antalet anställda i den privata sektorn med nästan 397 000 personer medan antalet anställda i den offentliga sektorn har minskat med nästan 64 000 . Flertalet indikatorer visar att utvecklingen går i positiv riktning i förhållande till målet för Nä- ringspolitiken. Diagram 4.3 Antal företagare 1990-2003 Källa: , SCB Fördelningen mellan manliga och kvinnliga företagare har varit relativt med män och kvinnor. Antalet kvinnor som startar nya företag ökar dock och 2002 leddes av de nystartade företagen av enbart kvinnor. Antalet utlandsfödda företagare uppgick till 41 500 personer. De utgör därmed av det totala antalet företagare, en andel som har ökat marginellt jämfört med . Ökat företagande är av stor betydelse för den svenska tillväxten och sysselsättningen. Regeringen arbetar med att utveckla gynnsamma förutsättningar för företagandet, både för att öka nyföretagandet och för att få redan etablerade företag att växa. Den nationella näringspolitiken är en del i ett Europeiskt sammanhang. Det näringspolitiska arbetet inom EU präglas av Lissabonmålsättningen om EU:s konkurrenskraft och av för en hållbar utveckling. Några förslag från kommissionen, som har stor betydelse för den svenska näringspolitiken, är ramdirektivet för tjänstehandel, den nya kemikaliestrategin (REACH) samt kommissionens förslag till rättsakter rörande finansieringen av tjänster av allmänt ekonomiskt intresse. Arbetet med handlingsplanen för innovationer samt ett nytt flerårigt program för att öka företagarandan och konkurrenskraften fortsätter också. Den svenska näringspolitikens inriktning ligger väl i linje med och dess mål och riktlinjer. EU:s målsättning inom riktlinje två Skapande av nya arbetstillfäl- len och företagaranda är att medlemsstaterna skall främja företagaranda, innovation, investeringsförmåga och ett gynnsamt affärsklimat för alla företag. Det är av särskilt intresse att skapa arbetstillfällen inom nya företag, inom tjänster samt forskning och utveckling. För småföretag skall politiska initiativ inriktas på att förenkla och minska de administrativa bördorna, minska regelverket vid etablering av företag och anställning av personal samt underlätta kapitalanskaffning. Det är också viktigt att främja allmän och yrkesinriktad utbildning i företagande. De insatser som regeringen presenterar i detta avsnitt överensstämmer helt med EU:s målsättning. stora satsningar på utbildning, kompetensutveckling, forskning och utveckling, tillsammans med stora IT-investeringar har skapat ett gynnsamt klimat för kunskapsbaserat företagande. finns ett antal omvärldsfaktorer som påverkar förutsättningarna för hållbar tillväxt och som innebär nya utmaningar: -Den ökande globaliseringen innebär att företagens investeringar blir alltmer internationellt rörliga och förläggs i allt högre grad till de regioner och länder som har de bästa förutsättningarna. Attraktiva och geografiskt koncentrerade kunskapsmiljöer blir därmed mer betydelsefulla för investeringarnas lokalisering. -Den större betydelsen av unika produkter och ökat kunskapsinnehåll i produktionen innebär att konkurrenskraften alltmer kommer att ligga i en god kunskapsförsörjning, produktförnyelse, effektiva produktionsprocesser och en flexibel och ändamålsenlig arbetsorganisation. -De ökade kraven på hållbar utveckling innebär att produktion och konsumtion måste ske på ett ekologiskt, ekonomiskt och socialt hållbart sätt. De nationer som är föregångare i omställningen till ett hållbart samhälle kan ha mycket att vinna. -Den ökande andelen äldre i befolkningen innebär att allt färre kommer att behöva försörja allt fler. Detta ställer krav på ökat arbetskraftsdeltagande samt ökad produktivitet. Det innebär också nya krav, inte minst på offentliga tjänster inom vård och omsorg. Informationstekniken utgör ett nödvändigt stöd för att effektivisera verksamheten och nya affärsmöjligheter kommer 2004/05:1 UTGIFTSOMRÅDE 24 att öppnas utifrån äldres livsstil och köpkraft. 4.5.1Innovativa En strategi för tillväxt genom förnyelse För att möta de krav som en föränderlig värld ställer krävs ett långsiktigt tillväxtarbete med ökad samverkan mellan många aktörer. Riktlinjerna för detta arbete redovisas i Innovativa en strategi för tillväxt genom förnyelse (Ds 2004:36). Strategin syftar till att stärka förmåga att skapa kunskap och omsätta den till en hållbar tillväxt och nya jobb och anger den långsiktiga inriktningen inom fyra viktiga områden: hur vi gemensamt stärker kunskapsbasen, i akademi och näringsliv, för att bl.a. utveckla svenska profilområden, -hur vi stärker innovationsförmågan i näringslivet, både i befintliga företag och genom att skapa goda villkor för innovation och kunskapsintensivt entreprenörskap, bl.a. genom snabbare flöden från idé till marknad, -hur en innovativ offentlig sektor, som löser angelägna samhällsproblem, kan vara drivkraft för förnyelse och hållbar tillväxt och -hur vi stimulerar människors initiativkraft och bättre tar tillvara den kompetens som finns. Många politikområden har betydelse för innovationsklimatets utveckling. Att utveckla formerna för samverkan mellan politikområdena samt samverkan mellan de parter varav staten är en som gemensamt kan utveckla innovationsklimatet i blir en angelägen uppgift i genomförandet av strategins inriktning. Även ett aktivt erfarenhetsutbyte med andra länder är betydelsefullt liksom deltagande i EU:s arbete med innovationspolitiken. Många av de åtgärder som syftar till att fullfölja inriktningen i innovationsstrategin kan vidtas inom ramen för de regionala tillväxtprogrammen som genomförs i hela landet 2004 2007. I det följande redovisas ett antal specifika åtgärder inom Näringspolitiken, som kommer att genomföras det närmaste åren, och därmed bidrar till att genomföra strategin. 2004/05:1 UTGIFTSOMRÅDE 24 4.5.1.1Ökade möjligheter för nya produkter att kommersialiseras Regeringens förslag: Regeringen bemyndigas att vidta de åtgärder som behövs för bildandet av och verksamheten i ett holdingbolag för innovationsfrämjande åtgärder. Holdingbolaget bildas gemensamt av de sju stiftelserna för samverkan universitet/högskola och näringsliv (teknikbrostiftelserna), Stiftelsen Industrifonden och staten. Skälen för regeringens förslag: Det finns en betydande potential att bilda fler nya företag baserade på framstående forskning vid universitet och högskolor. Nya företag kan också uppstå som avknoppningar från det FoU- intensiva näringslivet. En annan viktig källa för nya produkter och företag är fristående uppfinnare. saknas, inte bara finansiering, utan även en långsiktigt hållbar struktur för rådgivning och mötesplatser i tidiga skeden mellan idé- skapare, entreprenörer och finansiärer. Strukturerna för att ta hand om affärsidéer, avknoppningar och uppfinningar behöver utvecklas. Tillgång till kapital i tidiga skeden är en kritisk faktor för tillkomsten av nya företag med hög utvecklingspotential. Projekt i de tidigaste skedena är också de som ofta har svårast att attrahera riskvilligt kapital. För finansiering av företag i tidiga skeden finns flera statligt initierade aktörer, bl.a. Stiftelsen Industrifonden, teknikbrostiftelserna, , länsstyrelserna och de regionala samverkansorganen. Flera av dessa bedriver verksamheter som delvis överlappar varandra och ansvars- och intressefördelningarna är ofta oklara. Det finns därför behov av att skapa en tydligare struktur och ansvarsfördelning. understiger investeringarna det behov som finns och de statliga insatserna för förkommersiell finansiering är inte långsiktigt tillfredsställande. De sju regionala teknikbrostiftelserna tillfördes i samband med bildandet ett kapital om . Vid utgången av 2007 skall dessa stiftelser upphöra och tillgångarna återbetalas till staten. Dessa förhållanden hotar redan i dag att hämma den verksamhet som stiftelserna skall bedriva. Stiftelsen () har avvecklats och stiftelsens resurser är uttömda. , som av har varit en betydande såddfinansiär för teknikutvecklingsprojekt har bedrivit denna verksamhet i mycket begränsad omfattning. Länsstyrelser och samverkansorgan har haft möjlighet att bevilja såddfinansiering, vilket i vissa län har kompletterat insatser. Teknikbrostiftelserna har, vid sidan av , varit den dominerande aktören som erbjudit såddfinansiering till avknoppningsprojekt inom den universitetsnära forskningen. Därutöver har finansierat kompetenshöjning och erfarenhetsspridning inom vissa inkubatorer. En inkubator arbetar med affärsidéer och företag som befinner sig i den förkommersiella fasen. Den totala statliga finansieringen av företag i tidiga skeden har dock inte bedömts vara tillräcklig. På uppdrag av regeringen genomfördes en utvärdering av teknikbrostiftelsernas verksamhet. Teknikbrostiftelsernas insatser inom kommersialisering bedömdes ha gett tydliga positiva effekter och för flera företag ha haft en avgörande betydelse. Arbetet med attitydpåverkan bedömdes ha lett till att synen på kommersialisering inom högskolan blivit mer positiv. Betydelsen av teknikbrostiftelsernas regionala förankring och kunskapen om lokala förhållanden lyftes fram i utvärderingen som också slog fast att den regionala nivån är mycket betydelsefull för hur väl innovationssystemet fungerar. gjordes bedömningen att samverkan mellan teknikbrostiftelserna och centrala aktörer skulle behöva utvecklas. har kapitalförvaltningen av stiftelsernas tillgångar tagit alltmer tid i anspråk. I utvärderingen påpekades också att stiftelserna behöver utveckla bättre mått för effektmätning. Ny organisation och finansiering av projekt i tidig utvecklingsfas tillsatte en förhandlingsman med uppdrag att föreslå hur staten kunde förbättra den förkommersiella finansieringen (såddfinansiering) genom resursöverföring och samarbetslösningar. Syftet var att använda kapitalet i systemet på ett effek- tivare sätt och att åstadkomma en mer integrerad organisatorisk struktur än den nuvarande. Förslagen skulle omfatta tillfredsställande lösningar både för forskningsbaserad innovation och innovation från annan miljö. Slutligen skulle förslag lämnas till hur staten skulle kunna underlätta för finansiering med tidigt egenkapital (ägarkapital). Förhandlingsmannen lämnade rapporten finansiering för kommersialisering av innovationer (N2004/5322/NL). I rapporten konstateras att det finns en brist på statligt kapital inom förkommersiell finansiering. Det finns också en brist på ägarkapital i den tidiga startfasen. Förhandlingsmannen gjorde bedömningen att en förstärkt och mer uthållig finansiell och organisatorisk bas för regionalt innovationsstöd borde utvecklas. Detta skulle möjliggöra ett långsiktigt agerande för kommersialisering av innovationer från uppfinnare, högskola, universitet och företag. Rapporten innehöll bl.a. följande förslag: Teknikbrostifelserna omorganiseras i regionala bolag och en koncern bildas med ansvar för finansiering av produkter i tidig utvecklingsfas med högt förädlingsvärde. Koncernen skall ha ett långsiktigt perspektiv. skall fortsätta med sin innovationsfrämjande verksamhet avseende produkter från enskilda uppfinnare med lägre kapitalbehov. En ny fond för tidigt ägarkapital skapas. Uppdraget har bedrivits i nära samarbete med ledning och styrelse i Industrifonden, teknikbrostiftelserna, , Stiftelsen innovationscentrum (), och . Vidare har holdingbolag knutna till universitet och högskola, Industriella utvecklingscentra (IUC), Connect, och flera forskningsstiftelser samt . Ett stort antal andra aktörer så som högskolor, företag, oberoende innovatörer och entreprenörer har också fått möjlighet att yttra sig. I förhandlingarna har teknikbrostiftelserna, In- dustrifonden och uttalat stöd för att genomföra följande förslag: Teknikbrostiftelserna bildar tillsammans med Industrifonden och staten ett gemensamt holdingbolag där staten får röstmajoritet. Statens förvärv av aktier i 2004/05:1 UTGIFTSOMRÅDE 24 holdingbolaget finansieras inom anslag 38:2 Näringslivsutveckling m.m. I likhet med förhandlingsmannens förslag anser regeringen att de sju regionala teknikbrostiftelserna bör formera sig i en koncern genom att varje stiftelse bildar regionala bolag. Efter att teknikbrostiftelserna bildats och överfört sin verksamhet till respektive dotterbolag överför stiftelserna samtliga aktier och en del av kapitalet i respektive dotterbolag till holdingbolaget genom ett aktieägartillskott. Holdingbolaget tillförs dessutom ytterligare kapital genom att Industrifonden tillskjuter 2007. skall via holdingbolaget förmedla sin inkubatorfinansiering. Återbetalningen av medlen från teknikbrostiftelserna till staten fullgörs genom att stiftelserna /2008 överlämnar sina aktier i holdingbolaget till staten. Staten kommer därefter att inneha huvuddelen av aktierna i koncernen och teknikbrostiftelsernas kapital bibehålls därigenom inom den nya strukturen. Det är regeringens målsättning att koncernen så som den beskrivits ovan skall vara operativ fr.o.m. . Den nya koncernen beräknas med befintliga medel kunna finansiera såddlån m.m. med . Koncernens finansiering skall syfta till att hjälpa företag att nå lönsamhet. kommer verksamheten att inrikta sig på projekt som befinner sig i mycket tidiga utvecklingsskeden. Detta innebär att en stor andel av engagemangen inte kommer att bli kommersiellt framgångsrika, vilket innebär höga kreditförluster i koncernen. Det är därför angeläget att koncernen söker ta till vara på de möjligheter som finns till del av vinst eller värdestegring i de bolag man har engagemang i syfte att undvika en erosion av systemets finansiella uthållighet. Systemets uthållighet är naturligtvis beroende av bl.a. efterfrågan, typen av insatser och den återbetalning som kan genereras. Resursallokeringen måste därför anpassas på ett ansvarsfullt sätt. Tillkommer ytterligare finansiering från regionerna eller andra aktörer, förlängs också den finansiella uthålligheten. Den nya koncernen föreslås vara mer inriktad än tidigare på innovationer som kommer från näringslivet. Systemet skall vara öppet för alla innovationer med en viss teknikhöjd och marknadspotential, oavsett från vilken miljö de kom- 2004/05:1 UTGIFTSOMRÅDE 24 Denna verksamhetsinriktning är konsistent med teknikbrostiftelsernas uppdrag. Genom bildandet av en koncern uppnås en förbättrad samordning och samverkan mellan de ingående parterna. Möjligheterna till effektivare kapitalförvaltning, kvalitetsutveckling, kontroll och effektmätning inom teknikbrosystemet ökar också. Dessutom skapar förslaget, enligt regeringens bedömning, också förutsättningar för att den nya organisationen utökar samarbetet med . Detta samarbete har redan inletts på flera ställen i landet. De regionala bolagen bör på affärsmässig grund samarbeta med , som genom sina 21 kontor arbetar med rådgivning och lånefinansiering av ett brett spektrum av innovationer från företag och oberoende innovatörer. Därmed får teknikbrobolagen en bra tillgång till industriell innovation i hela landet. har, enligt förhandlingsmannen, förklarat sig villigt att i sin organisation lägga större vikt vid att regionalisera sin innovationsfrämjande verksamhet med utgångspunkt i de orter där teknikbrostiftelser finns. Detta underlättar ett närmare samarbete med koncernen och förbättrar förutsättningarna för en organisatorisk samordning. Vidare bör nämnas att förhandlingsmannen även har förslagit att den skattefrihet som In- dustrifonden och teknikbrostiftelserna åtnjuter enligt 7 kap. 17 § inkomstskattelagen (1999:1229) skall utökas till att omfatta även bolagen i den nya koncernen. Regeringen avser att behandla den frågan separat i samband med att koncernen bildas. Regeringen kommer i samarbete med stiftelsen att vidareutveckla förslaget om en ny fond för tidigt ägarkapital. Ambitionen är att en ny sådan fond skall bildas . Förslaget i den delen är emellertid beroende av andra finansiärers intresse att medverka. Fonden är tänkt att samarbeta med lokala och regionala aktörer inom området. Vidare föreslår regeringen i denna proposition att vissa anslag under utgiftsområde 19 Regional utveckling skall få användas till pilotprojekt i form av finansiering av särskilda regionala riskkapitalinsatser. 4.5.1.2 Finansiering av ALMI:s innovationslån Regeringens förslag: Regeringen bemyndigas att disponera influtna amorteringar m.m. till följd av såddfinansiering för innovationsfrämjande åtgärder. Skälen för regeringens förslag: Stiftelsen verksamhet har på regeringens uppdrag integrerats successivt i , som fullt ut har tagit över rådgivning och finansiering av innovationslån. Fram till första täcktes uppkomna kreditförluster av medel från stiftelsen. Eftersom stiftelsens medel är förbrukade är det nödvändigt att annan finansiering kommer till stånd. Regeringen anser att skall fortsätta att finansiera oberoende innovatörer och nystartade innovativa företag. Mot bakgrund av de höga kreditriskerna i denna verksamhet och de restriktioner som omgärdar bör ett årligt statligt tillskott göras för att möjliggöra ett verkningsfullt innovationsstöd. Det statliga tillskottet till , som skall täcka uppkomna kreditförluster, föreslås åstadkommas på två sätt: såddfinansiering, i enlighet med förordning (1995:1254) om statligt stöd till teknisk forskning, industriellt utvecklingsarbete och uppfinnarverksamhet, föreslås upphöra och återbetalningarna av den existerande kreditportföljen användas för innovationsfrämjande ändamål. Genom att låta regeringen disponera influtna amorteringar på kreditportfölj ökar incitamenten för den aktör som får tillgång till medlen att följa upp engagemangen då högre överlevnad hos företagen ger ökade möjligheter till nyutlåning. Detta är en återgång till vad som har gällt inom anslaget. Re- geringens förslag innebär minskade inleveranser på inkomsttitel. För att finansiera denna minskning föreslås att anvisade anslag inom utgiftsområdet minskas med sammanlagt (se budgetförslag för anslagen 38:2 Näringslivsutveckling m.m., 38:3 : Förvaltningskostnader samt 39:3 Exportfrämjande verksamhet). Anslag 38:2 Näringslivsutveckling m.m. föreslås öka med för att finansiera innovationslån. Av detta tillskott skall avsättas för att finansiera innovationslån i stödområde B. Regeringen bedömer att den årliga lånevolymen till innovatörer därmed kan uppgå till en nivå som skapar möjlighet till en effektiv nationell innovationsfinansiering. Utlåningsvolymen är beroende av den årliga förlustnivån. skall fortsätta att utveckla finansieringsformen så att återbetalningsnivån ökar. ALMI:s totala utlåning till nya och växande företag har uppgått till . Förändring av ALMI:s verksamhet I syfte att få en bättre samordning och ökad effektivitet inom statens insatser för företagsutveckling på regional nivå tillkallade regeringen en särskild utredningsman . Utredaren lämnade sitt betänkande till regeringen (SOU 2002:101 Företagsutveckling på regional nivå). bedömdes vara en central aktör i det regionala systemet för företagsutveckling med sin bas främst i kreditförsörjning till små och medelstora företag. Förhandlingar har förts, mellan staten och de regionala delägarna, i syfte att åstadkomma en tydligare inriktning av verksamheten. Förhandlingarna har lett till att nya avtal har tagits fram mellan ägarna rörande verksamheten . Avtalet innehåller en tydlig inriktning av verksamheten samt krav på effektivisering av organisationen.