prop · GT031 · 2005-09-20 00:00:00 — Övriga lagförslag på punktskatteområdet avser justeringar i skatteskalor eller ändrade skattesatser. Förslag rörande inkomstskatten, fastighetsskatten respektive socialavgifterna avser endast ändrade beloppsgränser eller procentsatser i befintliga regler. Enligt regeringens mening är samtliga förslag av sådan enkel beskaffenhet att Lagrådets hörande skulle sakna betydelse. 5.2.1Full kompensation för allmän pensionsavgift Regeringens förslag: Skattereduktionen för den allmänna pensionsavgiften ökas från . avskaffas avdraget för den allmänna pensionsavgiften vid beräkningen av den beskattningsbara förvärvsinkomsten. Skiktgränserna för statlig inkomstskatt justeras uppåt. Vid uttaget av statlig skatt på förvärvs- inkomster skall den nedre skiktgränsen sättas till och den övre skiktgränsen till . Skälen för regeringens förslag: Regeringen prioriterar åtgärder som gynnar arbetsutbud, arbetsmarknadsdeltagande och utbildning. Av fördelningspolitiska skäl och för att stödja arbetslinjen har regeringen ansett det angeläget att sänka såväl marginal- som genomsnittsskatter för låg- och medelinkomsttagare. Som ett led i denna strävan inleddes en reformering av förvärvsinkomstbeskattningen som syftar till att kompensera löntagare och andra personer med pensionsgrundande inkomst för den allmänna pensionsavgiften. Kompensa- tionen ges i form av en skattereduktion för avgiften. Fullt utbyggd innebär reformen att en skattereduktion ges motsvarande hela den allmänna pensionsavgift som skall betalas för inkomståret. skall denna avgift i fort- sättningen inte dras av vid beräkning av den beskattningsbara förvärvsinkomsten. För att andelen personer som betalar statlig skatt på förvärvsinkomster inte skall öka när avdraget för avgiften avskaffas görs även en justering uppåt av skiktgränserna, dvs. de gränser för beskattnings- bar inkomst där statlig skatt börjar tas ut . I budgetpropositionen bedömde regeringen det vara möjligt att genomföra en del av ett fjärde steg i reformen. Det medförde att skattereduktionen för den allmänna pensions- avgiften höjdes från inkomst- . begränsades avdraget för den allmänna pensionsavgiften vid beräkning av den beskattningsbara förvärvsinkomsten till av avgiften. För bedömer regeringen det möjligt att genomföra det sista steget vad gäller kompensationen för den allmänna pensionsavgiften och därmed sammanhängande neutraliserande justeringar av skiktgränserna. För innebär det att skattereduktionen för den allmänna pensionsavgiften ökas från av avgiften. avskaffas avdraget för avgiften. I frånvaro av en korrigering skulle avskaffan- det av avdraget för den allmänna pensionsav- giften innebära att brytpunkten1 för uttag av statlig skatt på förvärvsinkomster sjunker. Därmed skulle andelen personer som betalar statlig skatt på förvärvsinkomster öka. Efter den begränsade uppräkning av den nedre skiktgrän- sen enligt förslag i denna proposition (avsnitt 5.2.4) kommer den nedre brytpunkten att ligga på . Vid denna inkomst uppgår den allmänna pensionsavgiften till . För att andelen som betalar statlig skatt 1 Skillnaden mellan brytpunkter och skiktgränser är att brytpunkter anger gränser uttryckta i termer av taxerad förvärvsinkomst över vilka statlig skatt tas ut med viss procentsats, medan skiktgränser anger gränser uttryckta i termer av beskattningsbar förvärvsinkomst. Mot varje skiktgräns svarar en brytpunkt som bestäms av skiktgränsen med tillägg för grundavdraget och den del av den allmänna pensionsavgiften som får dras av. på förvärvsinkomster skall vara oförändrad krävs en justering uppåt av den nedre skiktgränsen motsvarande den del av den allmänna pensions- avgiften för vilken avdrag inte längre medges. Det motsvarar en höjning av den nedre skikt- gränsen med ytterligare . Den nedre skiktgränsen skall därmed bestämmas till . Ett isolerat avskaffande av avdraget för den allmänna pensionsavgiften skulle medföra att även antalet personer som betalar statlig för- värvsinkomstskatt ökar. För att så inte skall ske krävs en liknande justering uppåt av den övre skiktgränsen som av den nedre. Den övre brytpunkten uppgår enligt förslaget om begränsning av uppräkningen av skiktgränser till förändringen i konsumentprisindex plus en procentenhet till . Allmän pensionsavgift tas ut på inkomster upp till 8,07 inkomstbasbelopp. mot- svarar det . Den allmänna pen- sionsavgiften uppgår vid denna inkomst till . Följaktligen krävs en justering uppåt av den övre skiktgränsen med (efter avrundning). Det innebär att den övre skiktgränsen skall bestämmas till . I tabell 5.1 redovisas skiktgränser och bryt- punkter, gällande och föreslagna, för inkomst- . Som jämförelse anges även skikt- gränser och brytpunkter . Tabell 5.1 Skiktgränser och brytpunkter för uttag av statlig skatt på förvärvsinkomster *)Förslaget inkluderar både den begränsade uppräkningen av skiktgränserna och justeringen till följd av förändringen av kompensationen för allmän pensions- avgift. I tabell 5.2 presenteras effekterna på genom- snittsskatten av det sista steget av kompensa- tionen för de allmänna pensionsavgifterna samt hur mycket hela kompensationen påverkar det genomsittliga skatteuttaget. Effekterna redovisas för löntagare med inkomster på 150 000, 250 000 samt . Tabell 5.2 Kompensationen för allmänna pensionsavgifter samt för hela reformen -0,6 -4,5 -0,6 -4,7 -0,6 -4,6 Anm.: Beloppen i kronor är avrundade till tiotal kronor. Tabell 5.3 visar marginalskatten vid oför- ändrad kompensation, vid full kompensation respektive ingen kompensation för de allmänna pensionsavgifterna. Dessutom visas skillnaden i marginalskatt mellan olika alternativ. Uppgifter presenteras för löntagare med inkomster på 150 000, 250 000 samt . Tabell 5.3 Marginalskatt vid olika inkomster för oförändrad, full respektive ingen kompensation för allmänna pensionsavgifter -0,6 -4,8 -0,6 -4,7 -0,3 -2,2 Förslagen föranleder ändringar i 1 kap. 5 § samt 65 kap. 5 och 10 §§ inkomstskattelagen (1999:1229). Ett lagförslag i ärendet finns i avsnitt 3.5. 5.2.2Inkomstskatteförändringar som en del av grön skatteväxling Regeringens förslag: Som en del i regeringens förslag till skatteväxling höjs det allmänna grundavdraget med för skattskyldiga med en taxerad förvärvs- inkomst mellan och . Grundavdraget höjs också i viss mån vid inkomster i intervallen och . För inkomster under respektive över dessa gränser görs ingen förändring. Även den skattefria delen av pensio- ner m.m. till utomlands bosatta anpassas till höjningen av grundavdraget. Skälen för regeringens förslag: I finansplanen presenterades en strategi för grön skatteväxling som innebär att höjda energi- och miljöskatter balanseras med sänkta skatter på främst arbete. Regeringen föreslår, som en del i denna skatteväxling, en höjning av det allmänna grundavdraget för låg- och medelinkomsttagare från och med . Diagram 5.1 illustrerar skillnaden mellan grund- avdraget enligt de regler som här föreslås för och gällande regler. Diagram 5.1 Grundavdraget enligt gällande regler (streckad linje) samt enligt förslaget (heldragen linje) beräknat utifrån prisbasbelopp, kronor. Grundavdraget är beroende av hur stor den taxerade förvärvsinkomsten är. Enligt gällande regler uppgår grundavdraget till av prisbasbeloppet vid en taxerad förvärvsinkomst upp till 1,185 prisbasbelopp. För taxerad inkomst över 7,48 prisbasbelopp uppgår grund- avdraget till av prisbasbeloppet. För inkomster däremellan är grundavdraget förhöjt. Den högsta nivån på grundavdraget motsvarar 0,73 prisbasbelopp. Prisbasbeloppet är fastställt till . Det innebär att grundavdragets storlek efter avrundning skulle uppgå till för en taxerad förvärvsinkomst . För en taxerad inkomst över 296 300 kronor skulle grundavdraget uppgå till . Det högsta grundavdraget skulle uppgå till . Regeringen föreslår att grundavdraget höjs med (variationen beror på avrundningsregler) för personer med normala inkomster. Personer i de lägsta och högsta in- komstskikten omfattas inte av förslaget. Genom att grundavdragets nuvarande konstruktion bibehålls kommer det inkomstintervall där grundavdraget är förhöjt att utvidgas. Upp- och nedtrappningen av grundavdraget sker även fortsättningsvis av den taxerade förvärvsinkomsten. Det inkomst- intervall där grundavdraget är förhöjt kommer därmed att ligga mellan 0,99 och 7,88 prisbas- belopp, i stället för mellan 1,185 och 7,48 pris- basbelopp enligt nuvarande regler. Förslaget innebär att grundavdraget höjs med för personer med en taxerad förvärvsinkomst mellan 1,185 prisbasbelopp och 7,48 prisbasbelopp (med hänsyn tagen till effek- terna av avrundningsreglerna motsvarar det respektive ). Som högst uppgår grundavdraget i detta intervall efter avrundning till . Grundavdraget höjs även i viss mån vid inkomster i intervallen 0,991,185 prisbasbelopp (39 40046 800 kro- nor) och 7,487,88 prisbasbelopp (297 ). För inkomster under respek- tive över dessa gränser görs ingen förändring i gällande regler. Denna och föregående års grundavdrags- höjningar föranleder även att den skattefria delen av pensioner m.m. till utomlands bosatta enligt 5 § 4 lagen (1991:586) om särskild inkomstskatt för utomlands bosatta höjs så att det motsvarar högsta grundavdrag. Förslaget medför ändringar i 63 kap. 3 § inkomstskattelagen (1999:1229) och 5 § 4 lagen (1991:586) om särskild inkomstskatt för utomlands bosatta. Lagförslag i ärendet finns i avsnitt 3.5 och 3.9. I tabell 5.4 och tabell 5.5 redovisas grund- avdragets storlek i olika inkomstskikt 2006 efter de här föreslagna förändringarna. Noteras bör att avrundningsreglerna medför att de formella gränserna i tabell 5.4 inte kan översättas direkt till krontalen i tabell 5.5. Prisbasbeloppet är som nämnts fastställt till . BB2,72 BB BB + 0,2*(TI-0,99 BB) BB3,11 BB BB7,88 BB 0,77 BB - 0,1*(TI-3,11 BB) Anm.: BB = Prisbasbelopp, TI = taxerad förvärvsinkomst 5.2.3Sänkta löneskatter för enmansföretag som anställer Regeringens bedömning: Som en del av grön skatteväxling och i syfte att öka sysselsättningen och minska arbetslösheten bör enmansföretag som driver verksamheten utan anställda bara behöva betala ålderspensionsavgiften i arbetsgivaravgifterna på lönen till en person som de anställer. Sänkningen av löneskatterna bör avse uppemot från anställningens början. Ett arbete har inletts med att ta fram ett konkret förslag och regeringen avser att återkomma till med ett sådant förslag. Skälen för regeringens bedömning: Genom den gröna skatteväxlingen skall höjningar av miljörelaterade skatter balanseras av sänkta skatter på arbete. De sänkta skatterna på arbete kan innebära sänkningar av inkomstskatten på förvärvsinkomster för individerna. Förslag med den inriktningen presenteras i avsnitt 5.2.2. Men den kan också innebära sänkta löneskatter på företagsnivå. Detta kan ta sig formen av en gene- rell sänkning av arbetsgivaravgifterna exempel på sådana sänkningar finns från tidigare skatte- växlingssteg. Regeringen anser emellertid att det inför den nu aktuella skatteväxlingen finns anledning att särskilt inrikta sänkningen så att den tillfaller nystartade företag och så att den stimulerar sysselsättningen. har i rapporten Den första anställ- ningen Hinder och möjligheter för soloföretag att anställa en första person (R 2005:01) pekat på att cirka 50 000 enmansföretag skulle vilja anställa en person men att de av olika skäl låter bli att göra det. föreslår i rapporten att arbetsgivaravgifterna sänks om ett företag utan anställda anställer en person. Av de undersökningar som ligger till grund för rapporten kan man utläsa att företagare som har erfarenhet av att vara arbetsgivare är mer be- nägna att anställa igen och att när ett företag väl har anställt en första person ökar sannolikheten för att fler personer kommer att anställas. konstaterar också att har en förhållande- vis låg andel företagare med erfarenhet av att ha haft någon anställd. Att skapa förutsättningar för nya jobb i både privat och offentlig sektor är en prioriterad uppgift för regeringen. Det finns, som Nuteks rapport visar, en hög potential till arbetstillfällen i de företag som inte har några anställda. Tröskeleffekterna vid en övergång från att driva verksamheten utan en anställd till att ta ett arbetsgivaransvar och anställa en person kan emellertid verka hindrande. Om företagets initiala kostnader för den första anställningen sänks bör tröskeleffekterna minska och benägenheten att anställa öka. Sänkta arbetsgivaravgifter och slopad allmän löneavgift för enskilda näringsidkare och en- mansbolag när dessa övergår till att bli arbets- givare och anställer en person bör således leda till ökad efterfrågan på arbetskraft och ökad syssel- sättning. Ett arbete har därför inletts med att ta fram ett förslag om att enmansföretagare bara skall behöva betala ålderspensionsavgiften i arbets- givaravgifterna för den första person de anställer. Övriga arbetgivaravgifter och den allmänna löne- avgiften skall alltså inte behöva betalas. Enmans- företagare kan t.ex. vara enskilda näringsidkare utan anställda eller aktiebolag där endast före- tagaren är anställd. Ålderspensionsavgiften på av underlaget måste betalas för att upprätthålla finansieringen av, och principerna för, det allmänna pensionssystemet. Sänkningen av löneskatterna skall avse uppemot från anställningens början. Åtgärden bör gälla . Regeringen avser att återkomma till med ett förslag med en sådan inriktning så snart beredningen av förslaget är avslutad. Det aviserade förslaget innebär alltså att nedsättningen ges . Då åtgärden utgör en del av den gröna skatteväx- lingen där permanenta höjningar av de miljörela- terade skatterna skall balanseras av, likaledes permanent, sänkta skatter på arbete återkommer regeringen till hur skatterna på arbete permanent skall sänkas . 5.2.4Uppräkning av skiktgränser för statlig inkomstskatt på förvärvsin- komster inför Regeringens förslag: Vid bestämmande av skikt- gränser för uttag av statlig skatt på förvärvsin- komster inför sker uppräkning med förändringen i konsumentprisindex med tillägg av . Skälen för regeringens förslag: Den statliga skatten på beskattningsbara förvärvsinkomster styrs av de s.k. skiktgränserna och tas ut i två skikt. I det första skiktet, mellan den nedre och den övre skiktgränsen, tas statlig skatt ut . För beskattningsbara förvärvsin- komster över den övre skiktgränsen tas ut i statlig skatt. Vid skattereform bestämdes att skiktgränsen, utöver förändringen i konsument- priserna, skulle räknas upp med ytter- ligare . Denna komplette- rande uppräkning, ofta kallad reallöneskyddet, syftar till att reallöneökningar upp till viss nivå för personer med inkomster runt och över brytpunkten inte skall ge ett högre skatteuttag i reala termer. Motsvarande regler gäller för den övre skiktgränsen. Regeringen föreslår att den fulla uppräk- ningen av skiktgränserna begränsas för inkomst- . Begränsningen sker genom att skikt- gränserna utöver förändringen i konsument- prisindex räknas upp med en procentenhet i stället för . Begräns- ningen medför att skatteuttaget jämfört med nuvarande regler ökar för personer med högre inkomster vilket ger en starkare fördelnings- profil. För uppgår den nedre skikt- gränsen till och den övre skikt- gränsen till . Enligt gällande regler skulle för den nedre skiktgränsen uppgå till och den övre skiktgränsen till . Förslaget om begränsad uppräkning av skiktgränserna innebär vid oförändrad inkomst att den nedre skiktgränsen skulle sättas till och den övre skiktgränsen till . Den justering som görs med anledning av avskaf- fandet av avdraget för den allmänna pensions- avgiften (se avsnitt 5.2.1) leder emellertid till att skiktgränserna skall bestämmas till något högre inkomster. För personer med inkomster mellan den nedre och övre skiktgränsen, dvs. de som betalar i statlig skatt, uppgår skattehöjningen till maximalt . För personer med inkomster över den övre skiktgränsen, dvs. de som betalar i statlig skatt, blir skattehöjningen maximalt . Vidare innebär förslaget att skiktgränserna kommer att ligga på lägre nivåer än vad som skulle gälla vid oförändrade regler. Förslaget föranleder ändringar i 65 kap. 5 § inkomstskattelagen (1999:1229). Ett lagförslag i ärendet finns i avsnitt 3.5. 5.2.5Avdraget för resor till och från arbetet och i tjänsten Regeringens förslag: Det avdragsgilla beloppet för kostnader för resor med egen bil mellan bostad och arbetsplats respektive i tjänsten höjs från per mil till per mil. Skälen för regeringens förslag: Avdrag för skäliga utgifter för resor mellan bostaden och arbetsplatsen (arbetsresor) skall göras, om arbetsplatsen ligger på ett sådant avstånd från den skattskyldiges bostad att han behöver använda något transportmedel. Avdrag skall under vissa förutsättningar göras för kostnader för arbetsresor med egen bil. I sådant fall får avdrag göras med per mil. Samma schablonmässigt beräknade belopp gäller vid avdrag för kostnader för resor med egen bil i tjänsten eller i näringsverksamheten. Beloppet avser att täcka de milbundna kostnaderna. De höjda priserna på drivmedel ökar kostnaderna för arbetsresor och resor i tjänsten. För att anpassa avdraget för resor till och från arbetet och i tjänsten på grund av de höjda priserna, föreslås att den nuvarande nivån på avdrag för resor med egen bil höjs från till . Förslagen föranleder ändringar i 12 kap. 5 och 27 §§ samt 16 kap. 27 § inkomstskattelagen (1999:1229). Ett lagförslag i ärendet finns i avsnitt 3.5. 5.2.6Reducerat förmånsvärde för miljövänliga bilar Regeringens förslag: Den tidsbegränsade nedsätt- ningen av förmånsvärdet för miljöbilar förlängs med . Nedsättningen kommer därmed att gälla till och med . Den tidsbegränsade nedsättningen av för- månsvärdet för miljöbilar som är utrustade med teknik för drift med annan gas än gasol görs också förmånligare. Reduceringen av förmåns- värdet för dessa bilar ökas från . Den maximala reduceringen får dock inte över- stiga . Skälen för regeringens förslag: De nuvarande reglerna om justering av värdet av bilförmån för s.k. miljöbilar tillämpades första gången vid taxering. Reglerna innebär att förmånsvärdet för en bil som helt eller delvis är utrustad med teknik för drift med elektricitet eller med mer miljöanpassade drivmedel än bensin eller dieselolja och som därför har ett nybilspris som är högre än nybilspriset för närmast jämförbara bil utan sådan teknik, skall justeras ned till en nivå som motsvarar förmånsvärdet för den jämförbara bilen. Reglerna infördes bland annat för att underlätta introduktionen av miljöbilar på bilmarknaden och på så sätt skapa bättre förutsättningar för att miljöprestandan hos beståndet av förmånsbilar skulle öka (prop. 1999/2000:6, bet. 1999/2000:SkU7, rskr. 1999/2000:66). infördes en tidsbegränsad möjlighet till ytterligare nedsättning av förmåns- värdet för vissa typer av miljöanpassade för- månsbilar. För elbilar och elhybridbilar kan nedsättning göras till av förmåns- värdet för närmast jämförbara konventionella bil. För bilar som drivs med alkohol eller annan gas än gasol kan motsvarande nedsättning göras till av förmånsvärdet för närmast jämför- bara konventionella bil. De tillfälliga reglerna gällde initialt års taxering för elbilarna och taxering för alkohol- och gasbilarna. Därefter har tidsgränserna förlängts och gäller en gemensam tidsgräns års taxe- ring. Regeringen anser att den tillfälliga möjligheten till ytterligare nedjustering av förmånsvärdet för aktuella biltyper bör förlängas. Regeringen före- slår därför att de tillfälliga reglerna förlängs års taxering för båda biltyperna. När det gäller gasbilarna kostar dessa i likhet med elhybridbilarna betydligt mer i inköp än konventionella bilar. Gasbilar som drivs med biogas har också bättre miljöprestanda än till exempel etanolbilar. Även om gasbilarna i och för sig kan köras på bensin med mindre bensintankar, bedömer regeringen att dessa bilar har mer likheter med elhybridbilarna än med alkoholbilarna och att skäl därför finns för att höja nedsättningen till samma nivå som för elbilarna och elhybrid- bilarna. Regeringen föreslår således att reduce- ringen av förmånsvärdet för dessa bilar ökas från . Den maximala reduceringen får dock inte överstiga . Förslagen föranleder ändringar i 61 kap. 19 a § inkomstskattelagen (1999:1229) och i över- gångsbestämmelserna till lagen (2001:1175) om ändring i inkomstskattelagen. Ett lagförslag i ärendet finns i avsnitt 3.5. 5.2.7Förändrade nivåer för socialavgifter Regeringens förslag: Sjukförsäkringsavgiften i arbetsgivaravgifterna sänks från av avgiftsunderlaget. Sjukförsäkringsav- giften i egenavgifterna sänks från av avgiftsunderlaget. Detta föranleder en höjning av den allmänna löneavgiften i både arbetsgivar- och egenavgifterna till . Skälen för regeringens förslag: Ett syfte med den förändrade avgiftsstruktur som beslutat med anledning av budgetpropositionen 1997/98:1, bet. 1997/98:FiU1, rskr. 1997/98:36) var att inom ramen för ett i princip oförändrat avgiftsuttag skapa bättre samstämmighet mellan inkomster och utgifter i bl.a. sjukförsäkringssystemet. Underlaget för socialavgifterna beräknas till totalt 2006. Socialavgifterna betalas antingen som arbetsgivaravgifter eller som egenavgifter. Arbetsgivaravgifter betalas av arbetsgivare medan egenavgifter betalas av främst enskilda näringsidkare. Sjukförsäkringsavgiften är en av sex avgifter som tillsammans utgör socialavgifterna. Sjukför- säkringsavgiften uppgår till för arbetsgivare och till 11,12 pro- cent för dem som betalar egenavgifter. Sjukförsäkringsavgiften finansierar bl.a. utgifter för inkomstrelaterad sjukpenning, reha- biliterings-, sjuk- och aktivitetsersättning, allt enligt lagen (1962:381) om allmän försäkring. Sjukförsäkringsavgiften skall även finansiera Centrala kostnader för sådana studielån som avser en studerandes sjuk- period och som enligt studiestödslagen (1999:1395) inte ska återbetalas, vissa av de allmänna försäkringskassornas förvaltningskost- nader, samt kostnader enligt lagen (1988:1465) om ersättning och ledighet för närståendevård. Sjukförsäkringsavgiften bör tas ut med en avgiftssats som innebär att de beräknade intäkterna från avgiften motsvarar de förväntade utgifterna. beräknas de utgifter som sjukförsäkringsavgiften skall täcka, uppgå till . Mot bakgrund härav före- slår regeringen att sjukförsäkringsavgiften i arbetsgivaravgifterna sänks till av avgiftsunderlaget och i egenavgifterna till av avgiftsunderlaget. Det sammanlagda uttaget av socialavgifter och allmän löneavgift Justeringen av sjukförsäkringsavgifterna skall göras inom ramen för ett i princip oförändrat avgiftsuttag. Den allmänna löneavgiften skall därmed höjas till . De föreslagna förändringarna i avgiftsnivåerna bör gälla från och medför ändringar i 2 kap. 26 § och 3 kap. 13 § socialavgiftslagen (2000:980) samt 3 § lagen (1994:1920) om allmän löneavgift. Lagförslag i ärendet finns i avsnitt 3.17 och 3.12. Sammanfattning av förslagen om förändrade avgiftsnivåer Förslagen om kommande nivåer på socialavgifter och allmän löneavgift för arbetsgivare och enskilda näringsidkare sammanfattas i tabell 5.6. Tabell 5.6 Socialavgifter 2006 enligt regeringens förslag 5.2.8Förhöjt grundavdrag till fysiska personer i stödområde A Regeringens bedömning: Frågan om ett förhöjt grundavdrag till fysiska personer bosatta inom stödområde A bereds vidare. Skälen för regeringens bedömning: Regeringen beslutade att tillkalla en särskild utredare med uppdrag att analysera och lämna förslag till regionala stimulansåtgärder inom skatteområdet, företrädesvis på individ- nivå. Utredaren skulle därvid i första hand överväga om ett förhöjt grundavdrag från och med kunde ges till fysiska personer bosatta inom stödområde A. Om ett sådant avdrag inte bedömdes kunna införas, eller inte bedömdes på bästa sätt uppfylla syftet att stimulera den regionala utvecklingen, skulle