prop · GS031d18 · 2005-01-01 00:00:00 — Förändring till följd av: Pris- och löneomräkning 2 Överföring till/från andra Förslag/beräknat anslag 1Statsbudget enligt beslut (bet. 2003/04:FiU10). Beloppet är således exklusive beslut på tilläggsbudget under innevarande år. 2Pris- och löneomräkningen baseras på anvisade medel statsbudget. Övriga förändringskomponenter redovisas i löpande priser och inkluderar därmed en pris- och löneomräkning. 2004/05:1 UTGIFTSOMRÅDE 16 Tabell 10.25:83 Anslagsutveckling för Myndigheten för 1Motsvarar 32 028 tkr prisnivå. 2Motsvarar 32 028 tkr prisnivå. Myndigheten för skall stödja och i samverkan med universitet och högskolor främja utvecklingen av IT-stödd distansutbildning. Anslaget finansierar myndighetens verksamhet, en presentation av universitet och högskolors utbud av IT-stödd distansutbildning i en IT-stödd portal samt utgifter för att identifiera och stödja områden som saknar IT-stödd distansutbildning. Myndigheten för har i årsredovisningen för redovisat sin verksamhet i enlighet med uppsatta mål och återrapporteringskrav. Myndigheten har stött lärosätena i deras utveckling av personalens kompetens kring IT- stödd distansutbildning samt givit stöd till institutionell utveckling av goda rutiner och stödprocesser för flexibelt lärande och IT-stödd distansutbildning. Myndigheten har även tillsammans med Kungl. arbetat med att bygga upp olika former av nätbaserade bibliotekstjänster. Myndigheten ansvarar för ett register över den IT-stödda distansutbildning som universitet och högskolor anmäler till myndigheten. En förutsättning för att ett lärosäte skall kunna få del av de medel som regeringen särskilt avsatt för att stimulera utbyggnaden av är att kurserna är registrerade hos myndigheten. 2004/05:1 UTGIFTSOMRÅDE 16 respektive för ändamålet och disponeras . Ytterligare kommentarer vad gäller finns i kapitlet Insatser, avsnittet . Tabell 10.25:83 Härledning av anslagsnivån 2005-2007 Förändring till följd av: Pris- och löneomräkning 2 Överföring till/från andra Förslag/beräknat anslag 1Statsbudget enligt beslut (bet. 2003/04:FiU10). Beloppet är således exklusive beslut på tilläggsbudget under innevarande år. 2Pris- och löneomräkningen baseras på anvisade medel statsbudget. Övriga förändringskomponenter redovisas i löpande priser och inkluderar därmed en pris- och löneomräkning. 10.1.8425:84 Kostnader för medlemskap i m.m. Tabell 10.25:84 Anslagsutveckling för Kostnader för medlemskap i m.m. 1Inklusive av redan beslutade anslag på tilläggsbudget i samband med ekonomiska vårproposition, (bet. 2003/04:FiU21) och förslag på tilläggsbudget i samband med budgetpropositionen . 2Motsvarar 34 808 tkr prisnivå. 3Motsvarar 34 808 tkr prisnivå. Den största delen av anslaget avser medlemsavgift till , vilken utbetalas i euro och i USD. Anslaget finansierar även medlemsavgifter till konventionen om skydd för världens kultur- och naturarv, Internationella centret för bevarande och restaurering av kulturföremål i (ICCROM) samt avgifter till fonden kopplad till konventionen om det immateriella kulturarvet. Vidare täcker anslaget kostnader för Svenska unescorådet samt bevakning av verksamhet i . Av anslagssparandet har dragits in enligt regeringsbeslut . Faktorer som styr utgifterna under detta anslag är utvecklingen av organisationens budget, andel av budgeten samt valutaförändringar. I samband med återinträde i har avgift minskat . I budgetpropositionen sänktes därför anslaget med . Till följd av en översyn av Svenska unescorådet, dess verksamhet och arbetsformer har regeringen överfört huvudansvaret för vissa arbetsuppgifter till centrala myndigheter inom utbildnings- och forskningsområdet. Regeringen föreslår att förs till anslaget 25:2 Myndigheten för skolutveckling för att finansiera samordning av svenska skolors deltagande i , nätverk för skolor som arbetar med skolutveckling med internationell inriktning. beräknas anslaget till . Tabell 10.25:84 Härledning av anslagsnivån 20052007 Förändring till följd av: Pris- och löneomräkning 2 Överföring till/från andra Förslag/beräknat anslag 1Statsbudget enligt beslut (bet. 2003/04:FiU10). Beloppet är således exklusive beslut på tilläggsbudget under innevarande år. 2Pris- och löneomräkningen baseras på anvisade medel statsbudget. Övriga förändringskomponenter redovisas i löpande priser och inkluderar därmed en pris- och löneomräkning. 10.1.8525:85 Utvecklingsarbete inom område m.m. 25:85 Anslagsutveckling för Utvecklingsarbete inom område m.m. 1Inklusive av redan beslutade anslag på tilläggsbudget och förslag på tilläggsbudget i samband med BP . 2Motsvarar11 787 tkr prisnivå. 3Motsvarar11 787 tkr prisnivå. Anslaget används dels för utveckling av system som skall leda till effektiviseringar och kostnadsminskningar i myndigheternas verksamhet eller av system som ger ökad tillgång till information nationellt och internationellt dels för övergripande statistik inom utbildningsområdet. Från anslaget finansieras även vissa andra övergripande verksamheter av tillfällig art. I nu gällande ansvarsfördelning för officiell statistik inom område finansieras den officiella skolstatistiken via anslag till och högskolestatistiken via anslag till . ansvarar för officiell statistik som avser studiestöd. Den officiella statistiken som gäller utbildningsväsendet som helhet finansieras via anslag till (). Från detta anslag finansieras särskilda överblickspublikationer och gemensam utbildningsstatistik samt annan internationell jämförande statistik. delfinansieras SCB:s verksamhet med långsiktiga prognoser och analyser vad gäller utbildning och arbetsmarknad från detta anslag. Inom anslaget finansieras även de årliga kostnaderna för indikatorprogram . Delar av anslaget används för verksamheter av tillfällig art och där behoven uppstår löpande . Det innebär att anslagsbelastningen kan variera mellan budgetåren. Av anslagssparandet har dragits in enligt regeringsbeslut . 2004/05:1 UTGIFTSOMRÅDE 16 Utöver medel för den årliga statistikverksamheten har medel fördelats till verksamheter genom särskilda regeringsbeslut. Det gäller bl. a. delfinansiering av Baltic 21-sekreta- riatet. Vidare har SCB fått regeringens uppdrag att tillsammans med utveckla statistiken om forskning och utveckling. har fått uppdrag att ansvara för planering och genomförande av en konferens i inom indikatorprogram . Under innevarande år har tidigare reserverade anslagsmedel om , för ett internationellt seminarium rörande utbildning för hållbar utveckling dragits in med anledning av att seminariet har finansierats på annat sätt. Detta leder till att anslaget reduceras till en permanent nivå . föreslås att överförs till utgiftsområde 17 Kultur, medier, trossamfund och fritid anslaget 28:21 och landsarkiven för finansiering av leveranser av arkivmaterial från vissa myndigheter inom Ut- bildningsdepartementets område. Vidare att överförs från anslagsposten för indikatorprogrammet till utgiftsområde 1 anslaget 90:5 m.m. görs med anledning av att ordförandeskapet i en av nätverksgrupperna inom INES-programmet sköts av personer som är anställda inom . Medlen avser kostnader för löner och resor. Övriga kostnader för projektet finansieras även fortsättningsvis från detta anslag. Tabell 10.25:85 Härledning av anslagsnivån 2005-2007 Förändring till följd av: Pris & löneomräkning 2 Överföring till/från andra anslag Förslag/beräknat anslag 1Statsbudget enligt beslut , (bet. 2003/04:FiU10). Beloppet är således exklusive beslut på tilläggsbudget under innevarande år. 2Pris- och löneomräkningen baseras på anvisade medel statsbudget. Övriga förändringskomponenter redovisas i löpande priser och inkluderar därmed en pris- och löneomräkning 2004/05:1 UTGIFTSOMRÅDE 16 2004/05:1 UTGIFTSOMRÅDE 16 Politikområdet omfattar anslag till nationell och internationell forskning, till infrastruktur för forskning i form av bibliotek, arkiv och datanät, etikprövning samt till nationell kontakt- och utvecklingsverksamhet i förhållande till EU:s forskningssamarbete. Inom politikområdet finns de forsknings- eller utvecklingsfinansierade myndigheterna för arbetsliv och socialvetenskap, för miljö, areella näringar och samhällsbyggande, , Verket för innovationssystem samt ett anslag för rymdforskningen. Andra myndigheter som ingår inom politikområdet är och de sex regionala etikprövningsnämnderna i , , , , och . Vidare ingår även och , Rådet för forsknings- och utvecklingssamarbete inom EU, Kungl. och Statens ljud- och bildarkiv. Tabell 11.1 Utgiftsutveckling inom politikområdet 26:1 : Forskning och forskningsinfor- 26:7 Rådet för forsknings- och utvecklingssamarbete 26.11 Särskilda utgifter för forskningsändamål 1 Inklusive tilläggsbudget i samband med ekonomiska vårproposition (bet. 2003/04:FiU21) och förslag på tilläggsbudget i samband med budgetpropositionen . 2004/05:1 UTGIFTSOMRÅDE 16 Anslag inom andra utgiftsområden Anslag inom utgiftsområde 9 26:1 för arbetsliv och socialveten- 26:2 för arbetsliv och socialveten- Anslag inom utgiftsområde 17 26:1 Statens ljud- och bildarkiv Anslag inom utgiftsområde 20 26:1 för miljö, areella näringar och 26:2 för miljö, areella näringar och Anslag inom utgiftsområde 23 26:1 för miljö, areella näringar och samhällsbyggande: Forskning och samfinansierad 26:2 Bidrag till Skogs- och lantbruksakademien Anslag inom utgiftsområde 24 26:1 Verket för innovationssystem: Förvaltnings- 26:2 Verket för innovationssystem: Forskning och Totalt för politikområde Forskningspolitik 1 Inklusive tilläggsbudget i samband med ekonomiska vårproposition (bet. 2003/04:FiU21) och förslag på tilläggsbudget i samband med budgetpropositionen . Regeringen föreslog i budgetpropositionen (prop. 2000/01:1) att målet för forskningspolitiken är att skall vara en ledande forskningsnation, där forskning bedrivs med hög vetenskaplig kvalitet. Målet har godkänts av (bet. 2000/01:UbU1, rskr. 2000/01:99 och bet. 2000/01:KrU1, rskr. 2000/01:59). Regeringen föreslår ingen ändring av målet. Svensk forskning skall hålla världsklass Utbildning och forskning driver samhällsutvecklingen och lägger grunden för hållbar tillväxt och framtida välfärd. Genom forskning kan vi bättre förstå den värld vi lever i och förhoppningsvis också göra den bättre. Innovation är ofta baserad på forskning och utveckling. Såväl expansiva kunskapsintensiva branscher som traditionella industribranscher och offentlig sektor behöver tillgång till ny kunskap för att utveckla tekniska nyheter och förnya sin verksamhet. tillhör de länder som satsar mest offentliga resurser på forskning. har dessutom ett mycket FoU-intensivt näringsliv. Svensk forskning håller hög kvalitet. har antalet internationellt publicerade vetenskapliga artiklar ökat och andel av den totala vetenskapliga publiceringen ökade från 1,5 till (National Science Indicators 2003). För att förverkliga visionen att skall bli mest konkurrenskraftiga, dynamiska och kunskapsbaserade ekonomi (Innovativa : en strategi för tillväxt genom förnyelse, Ds 2004:36) måste svensk forskning fortsätta att hålla världsklass. Målet för forskningspolitiken är att skall vara en ledande forskningsnation där forskning bedrivs med hög vetenskaplig kvalitet. FoU-insatser är också av avgörande betydelse för att förverkliga Lissabonstrategins mål att 2010 skall vara världens mest konkurrenskraftiga och dynamiska kunskapsbaserade ekonomi med möjlighet till hållbar ekonomisk tillväxt med fler och bättre arbetstillfällen och en hög grad av social sammanhållning. För att upprätthålla svensk forsknings starka internationella position behöver fortsatta satsningar göras på forskning och forskarutbildning. höjs, som tidigare beslutats och aviserats, de statliga anslagen till forskning och forskarutbildning med sammanlagt . Regeringen föreslår i denna budgetproposition att svensk forskning och forskarutbildning 2008 tillförs ytterligare utöver tidigare beslutade och aviserade anslagshöjningar. Genom bl.a. EU:s ramprogram för forskning och teknisk utveckling har den europeiska FoU- samverkan stärkts. Det är angeläget att forskarutbytet omfattar även länder utanför och att svensk forskning samverkar med världsledande miljöer i hela världen. Forskning i skall bedrivas med en öppenhet för den mångfald av frågeställningar som finns i samhället och forskningen har en mycket betydelsefull roll för utvecklingen av en kunskapsbaserad ekonomi. Staten har ett särskilt ansvar för finansiering av grundforskning, där frågeställningarna bestäms av forskarna, och för forskarutbildning. Många användbara forskningsresultat har sin upprinnelse i grundforskning, där kunskaps- 2004/05:1 UTGIFTSOMRÅDE 16 utvecklingen drivs framåt av forskarnas nyfikenhet och önskan att lösa praktiska och teoretiska problem. finns det runt om i samhället, både inom näringslivet och i andra verksamheter, frågeställningar som forskningen kan hjälpa till att besvara. Det är därför viktigt med ett fungerande samspel mellan universitet, högskolor, forskningsinstitut, övrig offentlig verksamhet och näringsliv. Att forskningen kommer till praktisk användning är också något som ger forskarna motivation och driver den akademiska forskningen framåt. Insatser för forskning och forskarutbildning Det ökade internationella samarbetet ger större möjligheter att stärka svensk forskning som denna utveckling ställer nya krav på att svenska lärosäten och forskningsmiljöer är internationellt konkurrenskraftiga. Förutsättningarna för de bästa svenska forsknings- och innovationsmiljöerna måste förbättras. Deras internationella konkurrenskraft bör stärkas genom prioritering och kraftsamling. satsning på grundforskning bör fortsätta. Svensk forskning måste också bli bättre på att satsa på unga forskartalanger och fortsätta öka andelen kvinnor på alla nivåer inom forskarvärlden. En stor del av den svenska forskarkåren kommer att uppnå pensionsålder . En omfattande utbyggnad av forskarutbildningen har genomförts för att möta det ökade behovet av forskarutbildade inom både högskolan och det övriga samhället och säkerställa återväxten av framstående forskare. fördubblades det årliga antalet forskarexaminerade (licentiater och doktorer) i från ca 1 500 till 3 000 examinerade. En omfattande examination i forskarutbildningen är angelägen bl.a. för att trygga återväxten av forskare till både högskolan, näringslivet och samhället i övrigt. De sexton nationella forskarskolor som initierades i den senaste forskningspolitiska propositionen har inneburit en modernare och mer strukturerad form av forskarutbildning och skapat nya samverkansmöjligheter mellan doktorander och mellan lärosäten. 2004/05:1 UTGIFTSOMRÅDE 16 Strategiska forskningsområden skall prioriteras I ett globalt perspektiv är ett litet land med begränsade resurser. Vid fördelning av forskningsmedel måste prioriteringar göras både mellan och inom områden. Det gör det nödvändigt att förstärka och utveckla starka forskningsmiljöer och sätta fokus på profilområden där redan har byggt upp en stark tradition och på områden som har intressanta framtidsutsikter. Det är viktigt att forskningsfinansieringen utvecklas så att samlade insatser kan göras inom angelägna områden. Regeringen föreslår i denna budgetproposition att svensk forskning och forskarutbildning tillförs ytterligare utöver tidigare beslutade och aviserade anslagshöjningar. Den successiva anslagshöjningen innebär att tillförs 2005, ytterligare tillförs 2006, tillförs 2007 och 2008. Den närmare fördelningen av dessa medel återkommer regeringen till i den forskningspolitiska proposition som läggs . De forskningsfinansierande myndigheterna förväntas utifrån kvalificerade bedömningar fördela forskningsmedel i konkurrens i syfte att förstärka nationella prioriteringar och bidra till ökad kvalitet och kraftsamling. Det är angeläget att , för arbetsliv och socialvetenskap (FAS), för miljö, areella näringar och samhällsbyggande (Formas) och Verket för Innovationssystem () fortsätter att på ett flexibelt sätt ge utrymme för nya frågeställningar och snabbt fångar upp och ger kraftfullt stöd till angelägna forskningsområden där är starkt eller har förutsättningar att bli starkt . De svenska forskningsfinansierande myndigheterna bör i större omfattning samarbeta vid fördelning av resurser och det är önskvärt att de utökar sin samverkan med andra forskningsfinansiärer såsom forskningsstiftelserna. Ökat samspel mellan forskning, näringsliv och offentlig verksamhet Forskning har stor betydelse för utvecklingen av näringslivet och offentliga verksamheter. Genom utbyggnaden av högskolan och tilldelningen av forskningsresurser till alla lärosäten har förutsättningarna för högskolan att bidra till utvecklingen i närområdet ökat. Till detta bidrar också kravet i högskolelagen på lärosätena att de, förutom att bedriva utbildning och forskning, skall samverka med det omgivande samhället. Lärosätenas betydelse för näringslivet kan öka genom stärkt fokus på kommersialisering av forskningsresultat, mer utvecklat samarbete med näringslivet och forskningsinstitut och genom att ytterligare stimulera och ta tillvara lokala och regionala styrkor. har en lång tradition av samarbete mellan akademisk forskning och de stora industriföretagen. Framöver bedöms de små och medelstora företagens betydelse för ekonomin öka. Därför är det angeläget att samarbetet vidareutvecklas till att i högre utsträckning även omfatta mindre företag och nya branscher. De mindre företagen måste på ett bättre sätt kunna ta del av kunskapsutvecklingen inom universitet, högskolor och forskningsinstitut. Den offentligt finansierade forskningen i är i internationell jämförelse starkt koncentrerad till universitet och högskolor, medan den forskning som utförs vid forskningsinstitut är mindre i omfattning jämfört med många andra länder. För att stärka den tillämpade industriforskningen, behöver industriforskningsinstituten utvecklas som ett viktigt komplement till universitet och högskolor. Dessutom bör ett utökat samarbete med lärosätena och andra forskningsinstitut främjas. Den påbörjade processen med att slå samman skapa mer sammanhållna enheter fullföljs. Större och mer fokuserade institut bör på ett effektivare sätt kunna fungera som en länk mellan högskolans och näringslivets forskning. De bör också på ett bättre sätt kunna bedriva FoU för näringslivets och det övriga samhällets behov och verka som en starkare partner i internationella FoU-samarbeten inom exempelvis EU-projekt. Regeringen beslutade att utöver de av regeringen och tidigare tilldelade medlen bidra med ytterligare för att stimulera arbetet med att omstrukturera industriforskningsinstituten och skapa en starkare institutssektor i . Ökad kommersialisering av forskningsresultat Det finns en betydande potential att bilda ännu fler nya företag baserade på framstående forskning vid universitet och högskolor. Fler patent och idéer skulle också kunna fångas upp av befintliga företag. saknas på de flesta håll en långsiktigt hållbar struktur för rådgivning och mötesplatser i tidiga skeden mellan forskare, entreprenörer och finansiärer för att utveckla goda idéer till framgångsrika produkter. För att öka kommersialiseringen av forskningsresultat behöver det akademiska entreprenörskapet utvecklas för att effektivare omsätta forskningsresultat och idéer i affärer och företag. Det är viktigt att alla lärosäten har strategier för att stödja kommersialisering av forskningsresultat så att framgångsrik forskning lättare kan bli kommersiellt framgångsrika produkter eller tjänster. De affärsutvecklande verksamheterna kring universitet och högskolor behöver bli bättre på att fånga upp och omvandla forskningsresultat till kommersiell verksamhet och nya företag. Stödstrukturerna bör utgå ifrån befintliga strukturer i form av lärosätenas holdingbolag och teknikbrostiftelserna. En särskild förhandlingsman har på uppdrag utarbetat ett förslag till bättre finansiering för kommersialisering av innovationer. Regeringen föreslår ett genomförande av delar av förslaget inom utgiftsområde 24 Näringsliv avsnitt 4.5. Lärosätena måste ges incitament att stödja sina forskare i arbetet med att kommersialisera forskningsresultat och bättre förutsättningar måste skapas att ta tillvara forskarnas resultat och idéer utan att de själva måste bli entreprenörer. Genom en förändring av lärarundantaget, effektivare strukturer och bättre stöd bör kommersialiseringen av forskningens resultat öka. Därför skall en utredare (dir. 2004:106) klarlägga konsekvenserna av ett avskaffande av det s. k. lärarundantaget i lagen (1949:345) om rätten till arbetstagares uppfinningar som innebär att läraren ensam äger rätten till sina uppfinningar. trädde den nya lagen om och organisationen för etikprövning av forskning i kraft. Lagen innebär att för viss forskning måste 2004/05:1 UTGIFTSOMRÅDE 16 godkännande från en etikprövningsnämnd inhämtas innan forskningen får påbörjas. Regeringen avser att tillsätta en utredare för att utreda vissa frågor om etikprövning av forskning. En viktig fråga som skall utredas, vilket aviserades redan i propositionen Etikprövning av forskning (prop. 2002/03:50), är om etikprövningslagens tillämpningsområde bör utvidgas. Regeringen förbereder en forskningspolitisk proposition. Viktiga teman i propositionen blir grundforskningens betydelse, behovet av koncentration och kraftsamling, strategiska forskningsområden, generationsskiftet inom svensk forskning, unga forskare samt kommersialiseringen av forskningsresultat. som forskningspolitiken tar sin utgångspunkt i grundforskningens betydelse för kunskapsutvecklingen, kommer propositionen att ha ett tydligt tillväxt- och innovationsperspektiv. Utveckling av det europeiska forskningssamarbetet Inom EU:s ramprogram för forskning och teknisk utveckling ligger bland de främsta beträffande graden av deltagande, liksom när det gäller återflödet av ekonomiska medel från ramprogrammet. Ett fortsatt högt deltagande i internationella forskningssamarbeten både inom och utanför EU är viktigt för . Deltagandet stärker den svenska och europeiska industrins konkurrenskraft och vår FoU- kompetens. Den koordinerande roll som alltfler svenska deltagare åtar sig i projekten är mycket viktig för möjlighet att påverka EU- forskningens inriktning och bör därför uppmuntras. Lissabonstrategin innebär att EU-länderna skall satsa av BNP på forskning och utveckling, varav två tredjedelar skall komma från näringslivet. EU:s omfattande ramprogram för forskning och teknisk utveckling har främst avsett finansiering av industriellt inriktade projekt. För att stärka europeisk forskning har inför beslutet om nästa ramprogram, som avser perioden 20062010, drivit frågan om att stödja grund- 2004/05:1 UTGIFTSOMRÅDE 16 forskning och skapa ett europeiskt forskningsråd. Det är viktigt att stärka europeisk grundforskning i ett internationellt perspektiv och skapa bättre förutsättningar för att bedriva världsledande forskning. Initiativet till att skapa ett europeiskt forskningsråd togs av under det svenska ordförandeskapet i EU. kommer även att verka för att ramprogrammet fortsatt bidrar till att stärka industriella konkurrenskraft. För att stödja innovation och förnyelse av europeiskt näringsliv, bör ramprogrammet på ett bättre sätt främja utvecklingen av forskningsbaserade små och medelstora företag. arbetar också vidare för att utveckla det nordiska forskningssamarbetet. Regeringen vill bl.a. stärka kvalitetsutvecklingen och ge det nordiska forskningssamarbetet en tydligare koppling till såväl nationella prioriteringar som EU:s forskningspolitik och ramprogram. 11.5.1 Insatser inom politikområdet Efter förslag i den forskningspolitiska proposi- 2000/01:3, bet. 2000/01:UbU06, rskr. 2000/01:98) beslutade att avsätta i nya medel till svensk forskning. Satsningen kompletterades genom förslag ekonomiska vårproposition genom att området miljö och hållbar utveckling tillfälligt tillfördes 2002 och 2003 samt ytterligare 2004. Genom förslag i förra årets budgetproposition (prop. 2003/04:1, bet. 2003/04:UbU01, rskr.