prop · GT0366 · 2005-12-22 00:00:00 — Regeringen vill mot denna bakgrund framhålla vikten av ett samman- hållet public service-utbud. Det är visserligen väsentligt att public service-företagen fortsätter sitt arbete för att nå olika grupper, som endast i begränsad omfattning tar del av utbudet. Detta får dock inte ske genom ett alltför uppdelat programutbud, som leder till att hela befolk- ningen inte får möjlighet att upptäcka det breda utbudet och därmed göra nya val. Att få inblick i nya världar är en viktig faktor för att öka för- ståelse och tolerans i samhället och därmed stärka demokratin. Detta är en betydelsefull utgångspunkt för regeringens bedömning. Utifrån detta perspektiv är det rimligt att ifrågasätta om en ökad uppdelning av programutbudet i fler kanaler skulle innebära en bättre uppfyllelse av målet för public service-verksamheten. Det svenska FM-nätet håller mycket god kvalitet och har många nöjda lyssnare. Regeringen kan konstatera att det inte finns något utbrett miss- nöje med eller kritik mot FM-nätet som distributör av ljudradio. Ett beslut i riktning mot en utfasning av FM-nätet skulle få långt- gående konsekvenser. påpekar att underlag för att fastställa en tidpunkt för en nedläggning av FM-nätet saknas. Regeringen delar den bedömningen. Det är även svårt att överblicka den totala kost- nadsbilden för en nedläggning av FM-nätet och övergång till DAB. Det står dock klart att en övergång innebär ökade distributionskostnader för radiobranschen, inte minst vid av parallellsändningar. Därtill kommer ett kraftigt ökat sändningsåtagande på lång sikt för hela branschen, inte minst för som, till skillnad från den privata radion, har små möjligheter att påverka sina intäkter då verksamheten finansieras med TV-avgiftsmedel. Därutöver tillkommer kostnader för konsumenterna eftersom samtliga radioapparater i svenska hushåll på lång sikt skulle behöva bytas ut. finns mellan 20 och 30 miljoner mottagare i . Ca 1 miljon radio- mottagare för FM säljs och då omfattas t.ex. bärbara mottagare, s.k. vardagsrumsanläggningar och separata bilradiomottagare som säljs av bilhandlare. I genomsnitt kostar en analog mottagare inklusive moms (enligt uppgift från Branschkansliets marknadsinforma- tion AB, 2005). Övergången till digital distribution av TV motiveras av att kostnaderna för de digitala sändningarna blir omkring hälften av kostnaderna för de En övergång innebär alltså att medel frigörs för program- En övergång till DAB-tekniken skulle för radions del inte Skr. 2005/06:66 innebära att ekonomiska resurser frigörs. Detta beror bl.a. på att kraven på mobil mottagning innebär att infrastrukturen behöver byggas ut mer för radion än för TV (se SOU 2002:38 sid. 85). En rad osäkra faktorer Ett beslut i riktning mot ett teknikskifte för radion ställer särskilt höga krav på ett tydligt och övertygande beslutsunderlag. Regeringens upp- fattning är att ett sådant underlag inte föreligger. Det finns en rad osäkerhetsfaktorer när det gäller DAB. Regeringens bedömning är att dessa fortfarande väger tyngre än de fördelar som finns med DAB som teknisk standard. Regeringen är därför inte beredd att fatta ett beslut som innebär att svensk radio nu väljer en viss teknik och därmed ute- sluter andra möjliga tekniker. De osäkerhetsfaktorer som ligger till grund för detta ställningstagande behandlas kort nedan. anför i sitt betänkande att det är svårt att förut- säga vilken eller vilka digitala tekniker som bör användas vid ett teknik- skifte. Avgörande bör enligt kommittén vara vilket system som på det mest kostnadseffektiva sättet kan främja radiolyssnandet i och tillgodose allmänhetens behov av utbud och tillgänglighet. Regeringen delar kommitténs bedömning i detta avseende. är situationen emellertid sådan att det inte är självklart att välja en teknisk standard framför en annan. Regeringen kan konstatera att alla tekniska möjligheter inte är färdigutredda. Ett exempel är avsaknaden av samarbete mellan radio och TV när det gäller tekniker för distribution såsom DVB-T och DVB-H. Sådant samarbete sker i vissa andra länder, inte minst inom public service-sfären. Det är uppenbart att flera radiokanaler på den svenska marknaden skulle kunna leda till en ökad mångfald. Det är dock inte klarlagt, varken av eller av radiobranschen, om det finns eko- nomiska eller marknadsmässiga förutsättningar för flera radiokanaler i . Påståendet om att flera radiokanaler leder till fler lyssnare har enligt regeringens bedömning inte stötts av en övertygande argumenta- tion. Regeringen vill peka på att riskerna för att radiolyssnandet tvärtom skulle minska vid en avstängning av FM-sändningarna inte har getts till- räckligt stor uppmärksamhet. Regeringen anser vidare att det är tveksamt om en så omfattande utbyggnad av SR:s sändningsverksamhet, som omfattas av långtgående krav på kvalitet, på lång sikt kan göras utan att tillföra betydande belopp av TV-avgiftsmedel. Också den privata radiobranschen har framfört behov av bl.a. ekonomiska lättnader genom sänkta koncessionsavgifter för att kunna finansiera en satsning på DAB- sändningar. Den samlade radiobranschen utgår således från att det inte finns marknadsmässiga förutsättningar för en teknikövergång. Regeringen anser inte heller att det är självklart att valet står mellan FM-radion och en enda digital sändningsform som måste kunna ersätta FM-radion i alla dess delar. Enligt SR är det ännu så länge bara DAB som skulle kunna ersätta FM fullt ut, men underlaget visar att andra tekniker har många fördelar och att tekniken dessutom utvecklas snabbt. Från regeringens utgångspunkt är det positivt att det finns ett grundutbud via FM-sändningar som kan nå lyssnare i hela landet, men som kompletteras på en rad olika sätt med ett utbud som görs tillgängligt på andra plattformar. Internet är exempel på en teknik som används i allt Skr. 2005/06:66 större omfattning för distribution av radio. proposition (prop. 2004/05:175, sid. 119) konstateras att teknikutveck- lingen och digitaliseringen, inte minst framväxten av nya Internettjänster, har medfört att gränserna mellan olika medieformer har blivit mindre skarpa. Vidare konstateras att utvecklingen mot en ökad konvergens mellan medieformer bl.a. innebär att massmedieföretag kan publicera sitt innehåll på flera olika sätt. Internet har blivit en viktig informationskälla och radiolyssnandet via Internet växer stadigt, vilket underlättas av den ökade tillgången till bredbandsuppkopplingar. Enligt PTS hade drygt en fjärdedel av de svenska hushållen tillgång till Internet via bredband. visar en tydlig ökning av antalet hushåll med bredbandsuppkoppling (Bredband i , PTS ). Utvecklingen av DAB uppvisar stora variationer i de nordiska länderna och i andra europeiska länder. I är DAB-tekniken till viss del en framgång, inte minst när det gäller satsningen från branschen och försäljningen av digitalradiomottagare. I satsar både public service-radion och den kommersiella radion på DAB. Flera andra viktiga marknader som liknar den svenska, exempelvis , präglas dock av stor osäkerhet. är en liten marknad med begränsade ekonomiska möjligheter. Därtill kommer att som land har en geografi som kräver stora insatser för att få en heltäckande markdistribution av radio i hela landet. Regeringens samlade bedömning är att framgången för DAB-tekniken är mycket begränsad. Det är inte klarlagt att en övergång till DAB skulle innebära några påtagliga förbättringar för lyssnarna. Ljudkvaliteten och de tekniska fördelarna med DAB är ifrågasatta. Regeringen anser därför att det finns skäl att betvivla att nyttan med en övergång till enbart DAB-sändningar är så stor att den motsvarar de merkostnader som uppstår. SR är ett av allra viktigaste medieföretag som drygt hälften av befolkningen använder sig av för nyheter, debatt, förströelse och information. SR är en kulturbärare för alla människor i . Att SR:s program är tillgängliga för så många som möjligt skall vara ett av de centrala målen för verksamheten. Denna uppgift skall bolaget balan- sera mot uppgiften att vara ett radioföretag i allmänhetens tjänst, vilket bl.a. skall innebära att programmen håller hög kvalitet och att de till sin sammansättning inbjuder till nya och oväntade val. Det är naturligt att SR söker nya vägar till utveckling. SR har i en rad skrivelser till regeringen uttryckt oro för att företaget tappar lyssnare och att det saknas utvecklingsmöjligheter inom nuvarande sändnings- utrymme. Bolaget menar att det mot denna bakgrund blir svårt att leva upp till sitt uppdrag. Regeringen kan till viss del förstå bolagets oro. Det är viktigt att SR fortsätter att se utvecklingsmöjligheter på flera områden. Distributionen är en viktig fråga. Regeringen anser att SR även fortsätt- ningsvis skall ligga långt fram i den tekniska utvecklingen när det gäller distribution av radio. Utgångspunkten bör vara att SR skall prova olika tekniker och i det arbetet följa utvecklingen i andra länder. Regeringen vill också framhålla betydelsen av att SR och SVT samarbetar när det gäller teknikutveckling och gemensamma distributionslösningar. Distributionen av ljudradio fortsätter att digitaliseras. Flera tekniker finns eller håller på att utvecklas för digital radiodistribution och det finns enligt regeringens uppfattning inte skäl att nu välja en enskild teknik för den framtida radiodistributionen. Det är mot denna bakgrund inte aktuellt att besluta om en utbyggnad av DAB-sändningarna och att överväga en avstängning av sändningarna i FM-nätet. Regeringens bedömning inne- bär inte att någon distributionsform av radio utesluts. Tvärtom innebär fortsatt försöksverksamhet med olika digitala sändningstekniker en flexi- bilitet och en möjlighet att följa och ligga långt fram i den tekniska utvecklingen. Det är viktigt att SR förutsättningslöst prövar olika distri- butionsvägar för att nå publiken. Regeringens ställningstagande innebär att det inte heller är aktuellt att genomföra kommitténs övriga förslag. Regeringen avser att noga följa utvecklingen när det gäller den digitala distributionen av radio och i den mån det finns behov av politiska beslut eller ställningstaganden, återkomma i frågan. Som ett led i detta avser regeringen att ge Radio- och i uppdrag att, i dialog med SR, UR, övriga företag och organisationer inom radio- och TV-branschen, närradions företrädare, berörda myndigheter och andra aktörer ta fram underlag för en löpande bedömning av olika tekniker för distribution av radio. Uppdraget skall vara treårigt och redovisas till regeringen vid tre olika tillfällen. Uppdraget skall rymmas inom nuvarande budgetramar för Radio- och . När det gäller villkoren för SR:s och UR:s sändningar under kommande tillståndsperiod avser regeringen att återkomma i den propo- sition om framtida villkor för radio och TV i allmänhetens tjänst som är planerad att lämnas till . Sammanfattning av betänkandena (SOU 2002:38) samt (SOU 2004:16) Betänkandet Digital Radio. Kartläggning och analys. (SOU 2002:38) innehåller en kartläggning och analys av situationen för den digitala distributionen av radio i och i andra länder. I betänkandet konstateras att radio kommer att distribueras via flera olika tekniska plattformar, men att eterburna marksändningar sannolikt kommer att vara den huvudsakliga distributionsformen även eftersom radiolyssnande i stor utsträckning sker mobilt. Med hänvisning till den mycket begränsade utvecklingen av DAB både i och i andra länder konstaterar utredaren att frågan om en eventuell avveckling av den analoga radion är för tidigt väckt. Utredaren pekar också på att de reducerade sändningskostnader som finns att inhämta för TV vid en övergång till digital teknik saknas för radion. Den parlamentariska kommitténs uppdrag var att genom en samlad analys av den digitala radions framtidsförutsättningar ta ställning till den digitala radions framtid. Uppdraget redovisades i slutbetänkandet Digital Radio (SOU 2004:16). anser att digitaliseringen av radion bör fortsätta då den innebär en rad fördelar inte minst för public service-radion; en digitalisering torde också bidra till att ljudradions ställning på mass- medieområdet kan bibehållas eller stärkas. Kommittén konstaterar att vid en jämförelse mellan olika standarder för distribution av digital ljudradio framstår DAB-standarden tekniskt sett som den mest överlägsna befintliga standarden. Kommittén anser dock att det är svårt att förutsäga vilken eller vilka digitala plattformar som bör användas vid ett teknikskifte. Avgörande bör enligt kommittén vara t.ex. vilket system som på det mest kostnadseffektiva sättet kan främja radiolyssnandet i och tillgodose allmänhetens olika behov av utbud och tillänglighet. Vidare konstateras i betänkandet att det inte finns underlag för att fastställa någon bestämd tidpunkt när de analoga ljudradiosändningarna kan upphöra. Kommittén anser att det bör bedrivas DAB-sändningar i även fortsättningsvis. Att upphöra med verksamheten i avvaktan på utveck- lingen i andra länder skulle innebära att digitaliseringen av ljudradion försenas. I betänkandet föreslås att sändningarna inledningsvis bör bedrivas utifrån ett innovationsperspektiv, dvs. sändningsverksamheten skall skapa utrymme för ett mer mångsidigt och för fler grupper mera tillgängligt utbud för att öka radiomediets attraktivitet. De fortsatta DAB- sändningarna bör enligt kommittén utvärderas , dvs. med kommitténs förslag 2008. Vid denna utvärdering bör prövas huruvida steg skall tas från ett innovationsperspektiv till ett teknikskiftes- perspektiv; att inrikta politiken på att ersätta de nuvarande analoga sändningarna med digitala sändningar. Kommittén föreslår en etappvis utveckling av DAB. Under den första etappen bör omfattningen av investeringarna begränsas och både SR och privata aktörer skall ges möjligheter att bedriva DAB-sändningar under den fortsatta sändningsverksamheten. Enligt kommitténs bedömning bör det skapas förutsättningar för ett mångsidigt programutbud under den första etappen av de fortsatta DAB-sändningarna. därför att SR tilldelas ökade resurser som täcker de merkostnader som är förenade med kommitténs förslag till sändningsverksamhet under den första etappen av de fortsatta DAB-sändningarna. Då det ännu inte skapats någon kommersiell marknad för DAB-sändningar utgår kommittén från att kommersiella aktörers deltagande förutsätter att de ges incitament att sända. För att privata aktörer skall ges incitament föreslår kommittén lättnader för innehavare av tillstånd att sända analog lokalradio i form av sänkta koncessionsavgifter eller sänkta krav på skyldighet att sända viss mängd eget material och program med lokal anknytning. incitamenten bör riktas till alla tillståndshavare för analog lokalradio och syfta till att befrämja mångfalden i både de analoga och de digitala ljud- I finns två frekvensnät för DAB, ett nationellt och ett regionalt nedbrytbart nät. Enligt kommittén bör SR, liksom , förfoga över hela kapaciteten i det nationella nätet och en tredjedel av det regio- Kommittén anser dock att i samband med att de nuvarande sändningstillstånden för public service-företagen upphör att gälla bör prövas om det finns kommersiell efterfrågan att bedriva sändningar på den nationella frekvensen. Om det finns ett sådant intresse framhåller kommittén att tillstånd att bedriva sändningar i det nationella DAB-nätet bör kunna fördelas även till privata aktörer. Kommittén anser vidare att det är av största vikt att närradion i fram- tiden kan beredas sändningsutrymme i minst samma omfattning som närradion förfogar över i de analoga sändningarna . bedömer dock att det varken finns ekonomiska eller tekniska lösningar för närradions deltagande i DAB-sändningarna. Kommitténs förslag innebär att SR bör anvisas ytterligare medel för att kunna bedriva DAB-sändningar både i det nationella och regionala DAB- Enligt kommitténs beräkningar skulle dessa medel uppgå till ytter- ligare , utöver de som SR redan kan använda för digital ljudradio (prop. 2000/01:94, sid.74). Kommittén föreslår att medelstillskottet finansieras genom en höjning av Kommittén föreslår en ny modell för koncessionsavgiften med en rörlig del på av programföretagens annonsintäkter vilket medför att statens intäktsbortfall kan beräknas till maximalt 50 miljoner kronor under den första etappen av den fortsatta sändnings- Följande remissinstanser har yttrat sig över delbetänkandet Digital Radio. Kartläggning och analys. (SOU 2002:38). Justitiekanslern, , Statskontoret, Försvarsmakten, Krisberedskaps- myndigheten, , Styrelsen för psykologiskt försvar, Riks- revisionsverket, Statens ljud- och bildarkiv, och TV, Radio- och , , Konkurrens- verket, , Analys (), Verket för näringslivsutveckling (), , , och (), Kristna Radionätet (KRN), i (LO), , Närradions riksorganisation, Pres(s)gruppen, , , , Tidningsutgivarna, , , , , (). IT-företagen, , och , har i sina remissvar angett att de avstår från att yttra sig över delbetänkandet. Därutöver har skrivelser inkommit från masskommunikation vid samt Factum Elec- tronics AB. Följande remissinstanser har yttrat sig över slutbetänkandet Digital Radio (SOU 2004:16). Justitiekanslern, i , Länsrätten i , Försvarsmakten, Krisberedskaps- myndigheten, , Styrelsen för psykologiskt försvar, , , masskommunikation vid , , Statens ljud- och bildarkiv, , och TV, Radio- och , , , (M 1999:03), , (M 2002:05), , , Konkurrens- verket, , Analys (), Verket för innovationssystem (), , , och () och COPYSWEDE, Ljudtekniska sällskapet, i (LO), , Närradions riksorganisation, Svenska Artisters och Musikers (), , Tidningsutgivarna, (), Svenskt DABForum, , , , Telia- Sonera, , (). , vid , har i sina remissvar angett att de avstår från att yttra sig över slutbetänkandet Utdrag ur protokoll vid regeringssammanträde Närvarande: Statsministern , statsråden , , , , , , Y. , , , , , Andnor, Nuder, , , , , , , Regeringen beslutar skrivelse 2005/06:66 Digital distribution av ljudradio