prop · GS031d15 · 2005-01-01 00:00:00 — föreslår att en obligatorisk lönegarantiförsäkring i privat regi införs, som arbetsmarknadens parter skall finansiera och administrera. I gengäld skall de kostnader som företagen övertar från staten leda till motsvarande minskning av arbetsgivaravgiften. Regeringen avser att hämta in synpunkter på förslaget och därefter inleda en diskussion med arbetsmarknadens parter. Friår i hela landet I enlighet med 121-punktsöverenskommelsen mellan socialdemokraterna, och införs friår i hela landet från . Omfattningen beräknas till 12 000 helårsplatser i genomsnitt . pågår ett försök med friår i tolv kommuner. I friårsförsöket ges en arbetstagare ledigt som den ledige ersätts med en arbetssökande inskriven vid arbetsförmedlingen. Den friårsledige får under ledigheten ersättning i form av aktivitetsstöd som motsvarar av den ersättning den ledige skulle ha fått i händelse av arbetslöshet. har anvisats för ersättning till friårslediga. Friårsledigheten har i genomsnitt uppgått . Friårets två huvudsakliga syften är att (i) erbjuda arbetstagare en möjlighet till rekreation, kompetenshöjning eller start av eget företag, (ii) ge arbetslösa en chans att stärka sin ställning på arbetsmarknaden genom det (tillfälliga) arbete som uppstår i den lediges frånvaro. IFAU har i uppgift att utvärdera försöket med friår ur ett arbetsmarknadspolitiskt perspektiv. Intresset för friår har varierat under försöket. av friårskommunerna har platserna blivit intecknade relativt omgående och antalet sökande har överstigit antalet tillgängliga platser. Resultatet av utvärderingen visar att arbetsgivarna ofta väljer ut vikarien bland de personer som redan arbetar. Drygt hälften av vikarierna arbetade när de blev erbjudna vikariatet och vid arbetsplatsen där vikariatet erbjöds. De friårslediga är koncentrerade till ett fåtal yrkesgrupper, framför allt inom vård och barnomsorg. Under ledigheten har majoriteten, , ägnat sig åt rekreation, har gått en utbildning och har startat eget företag. har friårsvikarierna haft en kort arbetslöshetsperiod bakom sig eftersom det i nuvarande ordning endast finns krav 2004/05:1 UTGIFTSOMRÅDE 13 på arbetslöshet och inskrivning vid arbetsförmedlingen för att få vikariaten. Detta har medfört att friåret till viss del mer inneburit en administration från AMV:s sida. har i uppdrag att utvärdera hälsoeffekterna av friåret. Vinster i form av minskad stress och minskade sjukskrivningar skall där belysas. Denna utvärdering skall lämnas . Mot bakgrund av vad som redovisats ovan anser regeringen att friåret bör ges en tydligare arbetsmarknadspolitisk inriktning så att de prioriterade grupperna som långtidsinskrivna, arbetshandikappade och vissa invandrare får större del av vikariaten. Detta kan ske genom att arbetsförmedlingarnas roll stärks vid valet av vikarie. Förordningen ändras så att arbetsgivaren får välja vikarie på förslag från arbetsförmedlingarna. Ar- betsgivaren har dock alltid möjligheten att säga nej till de förslag som arbetsförmedlingen kommer med och det får inte finnas några krav på att det måste vara någon ur de prioriterade grupperna som erbjuds vikariaten. Med en sådan lösning är det fortfarande möjligt för alla anställda att få friår, förstärks möjligheterna för arbetsförmedlingen att få prioriterade grupper till vikariaten. AMS har regeringens uppdrag att planera för att friår införs i hela landet från . AMS har föreslagit att reformen skall byggas upp successivt för att göra det möjligt att framöver ha en rullande rekrytering till friårsplatserna. Regeringen anser dock att programplatserna skall uppgå till 12 000 platser i genomsnitt . Det innebär att antalet platser om det är nödvändigt kan överstiga 12 000 . För att snabbt komma upp i de planerade 12 000 platserna skall ansökningar om friårsledighet kunna göras från med sikte på att uppnå full kapacitet . Utgångspunkten för den regionala fördelningen skall vara kommunernas befolkningsmängd. Utgifterna för ersättning till de friårslediga beräknas till 2005 inom ramen för de arbetsmarknadspolitiska programmen under anslag 22:2 Bidrag till arbetslöshetsersättning och aktivitetsstöd. En effektiv matchning förutsätter att arbetssökande, förutom att aktivt söka arbete, också faktiskt tar ett lämpligt arbete. måste därför vara rörliga, både mellan yrken och mellan regioner. Rörlighet minskar också risken för att lokal arbetskraftsbrist skall uppstå med inflationsdrivande lönehöjningar och minskad produktion som följd. En fungerande kompetensförsörjning är också grunden för regional utveckling och tillväxt. Regeringen tillkallade en utredare (dir. 2002:80) med uppdrag att dels göra en översyn av de generella åtgärder inom arbetsmarknadspolitiken som stimulerar arbetsmarknadsrelaterad geografisk rörlighet med särskilt tyngdpunkt på flyttningsbidragen, dels göra en översyn av andra möjligheter att främja tillgången till nyckelpersoner i lokala arbetsmarknadsregioner. Utredningen lämnade sitt betänkande Ökad rörlighet för sysselsättning och tillväxt (SOU 2003:37). Betänkandet har remissbehandlats. En sammanställning av remissyttrandena finns att tillgå i (N2003/3089/A). I takt med att de arbetsmarknadsrelaterade flyttarna minskar, ökar pendlingen. Utredningen menar att stimulanser av pendling har uppenbara fördelar i förhållande till flyttstimulanser ur ett regionalt utvecklingsperspektiv. Befolkningsutvecklingen speglar på många sätt regioners utvecklingsmöjligheter. Befolkningsunderlaget utgör grunden för skatteuttag och konsumtion och därmed också för det offentliga och kommersiella serviceutbudet i en region. Regioner med låg servicenivå är ofta mindre attraktiva som bostadsorter vilket i sin tur kan förstärka utflyttningen ytterligare och leda till minskad inflyttning. Ersättningen för bohagstransport och starthjälp leder till en omfördelning av befolkningen från mindre och mer glesbefolkade regioner till storstadsregioner, framför allt till , medan pendlingsbidrag erbjuder en möjlighet för människor att få tillgång till ett vidare större område som de kan bo kvar på sin hemort. Utredningen pekar på studier av bohagstransport och starthjälp som visar att flyttningsbidragen endast är av marginell betydelse för människors benägenhet att flytta. Flyttningsbidragen i sin nuvarande utformning, kan antas väga relativt lätt vid ett flyttbeslut där fördelarna med flytten ställs mot förlusten av en mängd platsspecifika tillgångar i hemregionen, bl.a. sociala relationer till släkt och vänner. Ett beslut att dag- eller veckopendla innebär inte lika stora uppoffringar. Individen tvingas inte bryta upp från hemmiljön på samma sätt som vid en flytt. Ut- redningen anser det därför troligt att ersättning för direkta reskostnader väger tyngre i en sådan kalkyl. Utredningen konstaterar vidare att flyttningsbidragen i stor utsträckning ges till de grupper som är mest rörliga i befolkningen. En undersökning av de beslut om flyttningsbidrag som fattades visar att både ersättning för bohagstransport och starthjälp i stor utsträckning ges till dem som är yngre och välutbildade, dvs. de grupper som är mest flyttbenägna. Pendlingsbidrag är de flyttningsbidrag som beviljas jämnast över olika åldrar och inskrivningstider. För att stimulera nyckelpersoner att flytta till regioner som är särskilt utsatta ur regional utvecklingspolitisk synvinkel och, där förutsättningarna att lösa situationer med arbetskraftsbrist med pendling är dåliga, bedömer utredningen att det krävs kraftigare stimulanser än vad flyttningsbidragen innebär . Utredningen presenterade därför ett förslag om skattegynnande tjänster i stödområden. Regeringen anser inte att utredningens förslag på utformning av åtgärder i form av skattegynnade tjänster för att stimulera nyckelpersoner att flytta till områden särskilt utsatta ur en regional utvecklingspolitisk synvinkel bör införas. Re- geringen anser inte heller att utredningens förslag att mål i AMV:s regleringsbrev bör införas. Regeringen bedömer att nedan föreslagna förändringar kommer att förbättra situationen även i regioner som är särskilt utsatta ur ett regionalt utvecklingsperspektiv. 2004/05:1 UTGIFTSOMRÅDE 13 Regeringens förslag: Stöd till dagpendling utökas från till för att täcka resekostnader som överstiger kostnader för pendling inom normalt pendlingsavstånd. Stödet bör lämnas till skillnad mot tidigare högst 6 månader. Veckopendlingsstödet, avseende fri hemresa varannan arbetad vecka, återinförs och förstärks med ett kontant bidrag om i syfte att täcka en del av kostnaderna för dubbelt boende. Stödet till veckopendling bör lämnas . Förändringarna bör gälla fr.om. och avse anställningar som tillträds från och med nämnda datum eller . Utredningens förslag: Utredningen om rörlighetsstimulanser föreslår att ersättningen för dagpendling höjs från till samt att stödet för veckopendling utökas med ett fast kontantbidrag på för att täcka del av kostnad för dubbelt boende. Utredningen föreslår vidare att stöden skall få lämnas under högst , dock endast en gång per person och åttaårsperiod. För att stödet till veckopendling skall kunna lämnas föreslås att arbetsgivaren tillhandahåller en bostad med normal standard till skälig kostnad om detta erfordras. Remissinstanserna: En majoritet av remissinstanser ställer sig positiva till en förstärkning av pendlingsstödet. () tillstyrker utredningens förslag om ett förstärkt pendlingsbidrag men ställer sig tveksam till att stödet skall utgå under en så som . Tillsammans med AMS anser Verket för Näringslivsutveckling (), Akademikers (), Arbetslöshetskassornas () och () att villkoret att arbetsgivaren skall tillhandahålla bostad för att stöd till veckopendling skall kunna utgå, skulle kunna vara ett onödigt hinder för anställning. 2004/05:1 UTGIFTSOMRÅDE 13 Skälen för regeringens förslag: En grundläggande förutsättning för att arbetsmarknaden skall fungera på ett tillfredsställande sätt, är att arbetssökande sammanförs med lediga platser så snabbt och effektivt som möjligt. Mot denna bakgrund bör arbetskraftens geografisk rörlighet underlättas. Reglerna i arbetslöshetsförsäkringen ger en arbetssökande som uppbär arbetslöshetsersättning rätt att begränsa sitt sökområde till lämpliga arbeten inom sitt yrkesområde samt inom normalt pendlingsavstånd. Därefter skall, med hänsyn till vad som är lämpligt arbete, arbetssökandet vidgas, både yrkesmässigt och geografiskt. Om ett lämpligt arbete på annan ort finns är den sökande skyldig att ta det. I vissa fall kan pendling vara ett bättre alternativ än att flytta till ett nytt arbete. För arbetssökande är det förknippat med lägre kostnader, såväl direkta som indirekta, att dagspendla eller veckopendla jämfört med att flytta. Förändringen blir inte lika stor för individen vid pendling som vid en flytt. Individen tvingas inte bryta upp från sin hemmiljö och tvingas inte heller ge upp platsspecifika tillgångar som exempelvis sociala relationer och kännedom om närmiljön. Regeringen anser därför att ett förstärkt stöd till pendling skulle kunna bidra till att individer i större utsträckning väljer att ta arbete utanför normalt pendlingsavstånd och därmed leda till en förbättrad matchning. En förstärkning av stödet till dagpendling och ett återinförande samt en förstärkning av stödet till veckopendling för arbetssökande som finner ett arbete utanför normalt pendlingsavstånd är motiverat, då pendling utanför normalt pendlingsavstånd ofta innebär väsentligt högre kostnader än pendling inom normalt pendlingsavstånd. Resandet måste ofta ske med bil, buss, interregional tågtrafik eller genom en kombination av transportmedel. En höjning av stödet för dagpendling till täcker exempelvis en betydande del av kostnaderna för årskort för interregional tågtrafik eller delar av kostnaderna för pendling med bil. En förlängning av tidsperioden är motiverad då stöden med dagens utformning inte bedöms i tillräckligt stor utsträckning stimulera individer att ta längre anställningar eller tillsvidareanställningar utanför normalt pendlingsavstånd. De arbetsmarknadspolitiska stöden är dock, som AMS anför i sitt remissvar, i huvudsak tänkta att verka i ett inledningsskede. bör individen själv kunna stå för kostnaderna och göra avdrag för arbetsresor och kostnader för ökade levnadskostnader i samband med dubbel bosättning enligt reglerna i inkomstskattelagen. Om individen anser att kostnaderna för resorna är för höga kan det i förlängningen leda till att den sökande väljer att flytta. Stöden skall precis som tidigare lämnas för den del av kostnaden som överstiger kostnaden för pendling inom normalt pendlingsavstånd. Veckopendlingsstödet, avseende fri hemresa varannan arbetad vecka, infördes på försök . Användningen av veckopendlingsstödet har varit relativt liten. Totalt har 591 stöd till veckopendling beviljats. av stöden har beviljats till män och till kvinnor. Stödet till dagpendling är mer jämt fördelat mellan könen, har beviljats till män och till kvinnor. Veckopendlingsbidraget med krav på att det skall finnas en brist på arbetskraft i yrket i den mottagande regionen syftar till att motverka lokal arbetskraftsbrist och risk för inflationsdrivande lönehöjningar såväl i tillväxtregioner som i andra regioner. Ett krav på arbetsgivaren att denna skall tillhandahålla bostad med normal standard till skälig kostnad för att stöd skall utgå, menar regeringen skulle kunna utgöra ett hinder för anställning. Ett sådant krav bör därför inte införas. Regeringen avser att följa upp och utvärdera effekterna av förstärkningen av pendlingsstödet. AMS skall tillse att det är uppföljningsbart. Förslaget innebär att utgifterna under anslag 22:3 Köp av arbetsmarknadsutbildning och övriga kostnader ökar med . Förslaget påverkar inte ramen för utgiftsområdet. Avskaffande av starthjälp och tillträdesresa samt begränsningar av bohagstransport Regeringens förslag: Bidrag till starthjälp och ersättning för tillträdesresa upphör och ersättning för bohagstransport begränsas till personer som är långtidsarbetslösa. Ändringarna bör träda i kraft fr.om. Utredningens förslag: Ersättning för tillträdesresa, bohagstransport och starthjälp tas bort. Remissinstanserna: En majoritet av remissinstanserna tillstyrker utredningens förslag om att avskaffa tillträdesresa, bohagstransport och starthjälp. Kammarrätten i , i och Arbetslöshetskassornas () avstyrker däremot utredningens förslag och anser att stöden bör finnas kvar. anser att man bör vänta med att avskaffa stöden och föreslår i stället att AMV:s arbete med stöden förändras så att de som har en svagare ställning på arbetsmarknaden i första hand kommer i åtnjutande av dem. In- stitutet för tillväxtpolitiska studier (ITPS) anser att ett fullständigt avskaffande av starthjälp, bohagstransport och tillträdesresa är betänkligt och föreslår i stället att stöden minskas samt att stöden i första hand riktas till långtidsarbetslösa. anser att om bidragen avvecklas bör det istället införas möjligheter för arbetstagare och arbetsgivare att göra skatteavdrag för flyttkostnader. TjänsteForum vid tillstyrker ett avskaffande av tillträdesresa och starthjälp men anser att ersättning för bohagstransport bör finnas kvar. () vill helst se både bibehållet stöd för flyttningar och ett utökat pendlingsstöd, men tycker att det med hänsyn till de begränsade resurserna är lämpligt med en omprioritering till förmån för pendlingsstöden. Skälen för regeringens förslag: En av huvuduppgifterna för arbetsmarknadspolitiken är att sammanföra arbetssökande med lediga arbeten. För en effektiv matchning av arbetssökande med lediga arbeten krävs både geografisk och yrkesmässig rörlighet. Regeringen har senast i propositionen Ar- betsmarknadspolitiken förstärks (prop. 2002/03:44) betonat vikten av rörlighet på arbetsmarknaden. Betydelsen av rörlighet på arbetsmarknaden är något som medlemsländerna inom ramen för också är överens om. Medlemsländerna skall för att uppnå det övergripande målet om full sysselsättning förbättra möjligheterna för arbetstagare och arbetsgivare att hantera förändringar på arbetsmarknaden samt främja anpassbarhet och rörlighet på arbetsmarknaden. För att bidra till en ökad geografisk rörlighet bland dem som är eller riskerar att bli arbetslösa och för att stödja arbetssökande som söker arbete utanför normalt pendlingsavstånd finns inom svensk arbetsmarknadspolitik flyttningsbidragen. Undersökningar har dock visat att delar av flyttbidragen, som de är utformade , inte 2004/05:1 UTGIFTSOMRÅDE 13 fungerar på ett tillfredsställande sätt. Starthjälpen har visat sig ha begränsade effekter på den geografiska rörligheten totalt sett. Enligt en undersökning genomförd av finns det mycket som tyder på att starthjälpen och bohagstransporten dessutom påverkar beslutet att flytta i relativt liten utsträckning samt att stöden i stor utsträckning betalas ut i samband med flyttningar som skulle ägt rum även utan stöd. Undersökningen visar vidare att den grupp som fått ta del av starthjälp och bohagstransport har bättre förutsättningar på arbetsmarknaden än vad inskrivna vid arbetsförmedlingen i genomsnitt har. Det är angeläget att mindre verksamma stöd effektiviseras eller tas bort. Vidare bör arbetsmarknadspolitiken i första hand inriktas på dem som har det svårast på arbetsmarknaden. Regeringen föreslår därför att starthjälpen avskaffas och att bohagstransport begränsas till långtidsarbetslösa. Det är enligt regeringens mening viktigt att det finns ett stöd som avlägsnar direkta hinder i form av kostnader för bohagstransport för den som är arbetslös och tar ett arbete utanför normalt pendlingsavstånd för att komma ur sin arbetslöshet. En begränsad bohagstransport är också viktig för att stärka arbetslöshetsförsäkringen som en omställningsförsäkring och tydliggöra de krav som finns på arbetslösa som uppbär arbetslöshetsersättning att söka och ta arbete även utanför normalt pendlingsavstånd. Av de personer som mottog starthjälp respektive bohagstransport var under . De beviljades bidrag då det ansågs finnas särskilda skäl. Det tolkningsutrymme som förordningens formulering om särskilda skäl skapar, gör att det finns risk för att likabehandlingsprincipen frångås och rättsäkerheten minskas. Bidragen syftar till att underlätta för dem som av arbetsmarknadsskäl måste flytta till en annan ort. De skall stimulera till rörlighet men är i första hand inte riktade till unga som är en av de grupper som är mest flyttbenägna. De skall inte heller stödja flyttningar som ändå skulle ha ägt rum. Regeringen anser därför att flyttningsbidragen endast skall kunna beviljas arbetssökande som fyllt . Möjligheten att, om det finns särskilda skäl, ge flyttningsbidrag till personer som fyllt och genomgått treårig gymnasieskola tas bort. Möjligheten för arbetssökande att även fortsättningsvis kunna få ersättning för kostnader i 2004/05:1 UTGIFTSOMRÅDE 13 samband med intervjuer på annan ort, anser regeringen skall finnas kvar. Den sökande vet inte vilket resultatet av resan kommer att bli och kostnaden för resan till och från intervju kan bli ett hinder särskilt för sökande som varit arbetslösa . Regeringen anser det därför rimligt att subventionera dessa resor för att stimulera arbetssökande att söka arbete utanför normalt pendlingsavstånd. Att däremot ge ersättning för den första resan till ett nytt arbete finner regeringen inte motiverat. Den arbetssökande har i det läget redan accepterat jobbet varför osäkerhetsaspekten som motiverar subvention av resa i samband med intervju saknas. Den kostnad tillträdesresan innebär torde inte vara något större hinder för den arbetssökande. I de fall då arbetssökande beviljas pendlingsbidrag är tillträdesresan dessutom redan subventionerad. beviljades drygt 7 000 tillträdesresor. Förslaget innebär att utgifterna under anslag 22:3 Köp av arbetsmarknadsutbildning och övriga kostnader minskar med . Förslaget påverkar inte ramen för utgiftsområdet. for Technical Experience) som är ett utbytesprogram som skall medverka till att tekniker och naturvetare får en bättre internationell kompetens. IAESTE hanteras av Internationella programkontoret för utbildningsområdet. Anslaget får även användas för viss medfinansiering som svarar mot utbetalningar från anslaget 22:6 Eu- ropeiska socialfonden m.m. för perioden 2006. Budget för avgiftsbelagd verksamhet Tabell 4.10 Arbetslivstjänster, ALT ALT erbjuder mot avgift företag och myndigheter arbetslivsinriktad rehabilitering och insatser för att förebygga utslagning i arbetslivet. Målet för verksamheten är att medverka till att personer som står utanför arbetslivet skall kunna gå tillbaka till sitt tidigare arbete eller få ett annat arbete. 1Inklusive minskning om på tilläggsbudget i samband med ekonomiska vårproposition (bet. 2003/04:FiU21) och förslag på tilläggsbudget i samband med budgetpropositionen . 2Motsvarar 4 814 484 tkr prisnivå. 3Motsvarar 4 812 984 tkr prisnivå. Ändamålet för anslaget avser kostnader för personal och lokaler samt andra förvaltningskostnader vid AMS, länsarbetsnämnderna, arbetsförmedlingarna samt de avgiftsfinansierade verksamheterna vid Arbetslivstjänster (ALT) och . Under anslaget redovisas fram också IAESTE-praktik (The Verksamheten vid är avgiftsfinansierad. Verksamheten uppvisade ett negativt resultat under . Bakgrunden är att antalet gästnätter minskat kraftigt, i likhet med branschgenomsnittet för kursgårdar, som ett resultat av konjunkturavmattningen. förväntas resultatet förbättras. Tjänsteexporten omfattar finansiering från SIDA och EU. Biståndsprojekten har främst skett i samverkan med arbetsmarknadsmyndigheter i framförallt . Re- geringen har beslutat om undantag från kravet i tjänsteexportsförordningen (1992:192) om full kostnadstäckning för projekt som bedrivs inom ramen för s.k. twinningprojekt. AMS får för dessa projekt belasta anslaget 22:1 förvaltningskostnader för att täcka kostnader som inte ersätts från EU. Internationella programkontoret för utbildningsområdet administrerar verksamheten med IAESTE (The for Technical Experience). Programkontorets roll är dels att anskaffa och förmedla praktikplatser i till utländska studenter, dels att förmedla praktikplatser utomlands för svenska studenter. Utgifterna för verksamheten har beräknats under anslaget även om verksamheten inte är arbetsmarknadspolitisk. Mot bakgrund av detta samt behovet av att samla finansieringen av programkontorets verksamhet, bör därför utgifterna i stället beräknas under utgiftsområde 16 Utbildning och universitetsforskning. Anslaget minskas därför med som det under utgiftsområde 16 Utbildning och universitetsforskning uppförda anslaget 25:82 Internationella programkontoret för utbildningsområdet ökas med motsvarande belopp. Vidare minskas anslaget med i enlighet med den tillfälliga nivåhöjningen 2004 på för medfinansiering av projektet (WLDP) som bedrivs i EU:s nya medlemsstater samt , och . Anslaget beräknas minska med 2006 och ytterligare 2007 för den resterande delen av nivåhöjningen. Anslaget 22:3 Köp av arbetsmarknadsutbildning och övriga kostnader ökas med motsvarande belopp. Vidare föreslås anslaget minska med samt beräknas vidare minskas med samma belopp 2006-2007 för en fortsatt finansiering av en tillfällig nivåhöjning av det under utgiftsområde 14 Arbetsliv uppförda anslaget 23:7 Ombuds- 2004/05:1 UTGIFTSOMRÅDE 13 mannen mot diskriminering på grund av sexuell läggning (HomO). Anslaget ökas med 2005 samt beräknas ytterligare ökas med . minskar anslaget 22:8 Bidrag till administration av grundbeloppet med motsvarande belopp. Regeringen föreslår att anvisar ett ramanslag på 4 för . Tabell 4.13 Härledning av anslagsnivån 20052007, för 22:1 förvaltningskostnader Förändring till följd av: Pris- och löneomräkning 2 Överföring till/från andra Förslag/beräknat anslag 1Statsbudget enligt beslut (bet. 2003/04:FiU10). Beloppet är således exklusive beslut på tilläggsbudget under innevarande år. 2Pris- och löneomräkningen baseras på anvisade medel statsbudget.