prop · GT031d3 · 2005-09-20 00:00:00 — I ovanstående har RGK:s inleverans av AB svensk spels överskott (3,7 mdkr) exkluderats 2005/06:1 UTGIFTSOMRÅDE 2 I sammanhanget kan nämnas att RGK har ett ackumulerat underskott i garantiverksamheten på 2004 främst på grund av en stor omvärdering av lån . Till inleveranserna ovan kan vidare tilläggas Nordiska investeringsbankens (NIB) utdelning för på . Vidare har som en följd av minskade risker och reserveringar, till inkomsttitel återbetalt en dryg sjättedel (56,) av den engångsvisa garantiavgift på som gjordes 2001 för NIB:s projektinvesteringslån. De enskilda myndigheternas ekonomiska resultat och situation bedöms som bra eller tillfredsställande. var den enda myndighet som utnyttjade anslagskredit vid utgången av 2004. Låneramsutnyttjandet ökade jämfört med och översteg klart genomsnittet i staten. Politikområdets låneramar, som har fluktuerat kraftigt mellan åren, uppgår 2005 till , vilket är en viss ökning jämfört med . PPM svarar för av låneramarna. Även huvuddelen av politikområdets räntekontokrediter på är hänförliga till PPM, som även svarar för merparten av räntekontokrediternas användning och förändringar 20002006. Räntekontoanvändningen i övrigt varierar kraftig mellan myndigheter och år. Flertalet utnyttjade räntekontot , men mest för inlåning. ökades ramen för fondhandelskredit. Den särskilda krediten för Venantius () har inte utnyttjats. Den löpande verksamheten inom området har i allt väsentligt bedrivits planenligt samt inom givna finansiella ramar och villkor. har minskat vissa handläggningstider, men Lotteriinspektionens handläggningstider är fortsatt långa främst på grund av yttre omständigheter såsom beroendet av rättsprocesser. Effektiviseringar och kostnadsbesparingar har genomförts i de flesta delarna av politikområdet, bl.a. i statsskuldsförvaltningen, garantiverksamheten och statens betalningar. Kundernas omdömen avseende myndigheternas verksamhet har undersökts i två fall med fullt tillfredsställande resultat. Politikområdets resultat i ekonomiadministrativa värdering har varit likvärdigt åren 20012004, med tre fullt tillfredsställande och två tillfredsställanden resultat. Enskilda myndigheter har haft olika resultat olika år, och förbättrades omdömet beträffande som det försämrades för Lotteriinspektionen. Personella nyckeltal för politikområdet Tabell 11.4 Nyckeltal för politikområdets personal Andel kvinnor i ledande befattningar Medelålder (vägd, år) Personalomsättning (vägd) Sjukfrånvaro (vägd) Av tabellen framgår i korthet att antalet sysselsatta och andelen kvinnor ökat, där i princip samtliga myndigheter har bidragit till ökningen. Medelålder och sjukfrånvaro är tämligen låga i jämförelse med genomsnittet i staten, men båda har ökat något. Personalomsättningen har varit stabil och på en rimlig nivå. En myndighet har angett att mångfalden har ökat och två övriga myndigheter har redovisat andelar som motsvarar respektive klart överstiger genomsnittet i staten (). Politikområdets kostnadsutveckling, mätt som förändringar av driftskostnad per årsarbetskrafter framgår av nedanstående tabell. Tabell 11.5 Politikområdets driftskostnader per årsarbetskraft har haft de högsta driftkostnaderna samtliga år, bl.a. beroende på en hög andel köpta tjänster. har haft en årlig genomsnittlig kostnadsökning per årsarbetskraft med . 11.5.2 Analys och slutsatser Målen har i allt väsentligt uppfyllts. Internationaliseringen fortsätter att påverka reglering och tillsyn. Delar av tillsynen har t.ex. utvecklats genom att en tydligare struktur har införts för tillsyn inom stabilitets- och försäkringsområdet. Vidare har marknadsövervakningen utökats där bl.a. konsumentskyddsaspekter är i fokus. Kreditmarknadsstabiliteten är betryggande och försäkringssektorn är i bättre balans. har skett i enlighet med uppställda mål och riktlinjer, vilket lett till besparingar utan nämnvärt ökade risker i förvaltningen. specifika positioner och intressen har hävdats i de olika internationella finansiella institutionerna, bl.a. östutvidgning, miljösatsningar m.m. Rättsläget på spelmarknaden har delvis klarnat, men marknaden och regelverket är fortsatt föränderlig som illegalt spel och reklam för utländska spel är omfattande. Flertalet verksamhetsområden och myndigheter har med andra ord i allt väsentligt uppfyllt målen. I mindre utsträckning har vissa delmål inte uppfyllts. Det gäller bl.a. kapitalhöjningen i som inte kunde slutföras som planerat och nedskrivning av vissa lån. Vidare har ställts inför prioriteringssituationer, vilket påverkat måluppfyllelsen. förväntas bl.a. ytterligare effektiviseringar kunna ske av det statliga betalningssystemet, utöver den effektivisering som uppnåtts. beräknas t.ex. genomsnittskostnaden för en betalning minska . Regeringen avser även att ini- 2005/06:1 UTGIFTSOMRÅDE 2 tiera insatser för att effektivisera pensionssystemets administration. Årsredovisningarna för myndigheterna inom politikområdet har av bedömts vara i allt väsentligt rättvisande. Undantaget är en revisionsrapport om Lotteriinspektionens årsredovisning som tar upp två mindre brister, (se vidare avsnitt 17). Även delårsrapporterna har i allt väsentligt bedömts vara rättvisande av . Av de två rapporter som behandlades i fjolårets budgetproposition, beslutade att lägga den ena till handlingarna (Premiepensionens första år, RiR 2004:16). Den andra rapporten skickades som information till , där beslutade att lägga redogörelsen till handlingarna (Den statliga garantimodellen, RiR 2004:4, 2003/04:RRS, bet. 2003/04:FiU28, rskr. 2003/04:304 och 305). Politikens inriktning ligger i huvudsak fast. Den övergripande inriktningen är att skapa förutsättningar för en stabil, effektiv och konkurrenskraftig finansiell sektor samt ett gott konsumentskydd. En väl fungerande finansmarknad som bidrar till tillväxten i ekonomin. En statsskuldsförvaltning som långsiktigt minimerar kostnaderna för skulden och beaktar risken i förvaltningen samt som minskar valutaskuldens andel och ökar den reala skuldens andel. En garantiverksamhet som medverkar till att statens risk i samband med garantier synliggörs och begränsas, att kostnaderna för verksamheten över en längre tidsperiod motsvaras av dess intäkter samt att statens rätt med anledning av garantier tryggas. Ett statligt betalningssystem som möjliggör effektiva betalningar, håller hög säkerhet, ger god service, är anpassat till statens redovisningssystem och tillgodoser statens 2005/06:1 UTGIFTSOMRÅDE 2 informationsbehov samt är konkurrensneutralt. En insättningsgaranti och ett investerarskydd som bidrar till konsumentskyddet avseende insättningar, värdepapper m.m. samt vad gäller insättningsgarantin till stabiliteten i det finansiella systemet. En ålderspensionsförvaltning som bedrivs med låga kostnader och till nytta för pensionsspararna. En ansvarsfull spelpolitik i syfte att säkerställa en sund och säker spelmarknad. Politikens inriktning beskrivs mera utförligt i respektive verksamhetsområde. 2005/06:1 UTGIFTSOMRÅDE 2 12Reglering och tillsyn av det finansiella systemet Det finansiella systemet svarar för grundläggande ekonomiska funktioner som betalningsförmedling, kapitalallokering och hantering av risker. Ju bättre dessa fungerar desto större bidrag ger finanssektorn till den reala ekonomin. Reglering och tillsyn av det finansiella systemet omfattar reglering, tillsyn och tillståndsgivning inom finansmarknadens olika delar och avser i första hand den verksamhet som bedrivs inom ramen för och ansvarsområde. Även , vilket är tänkt som ett forum för kunskapsutbyte inom finansmarknadsområdet, behandlas inom detta område. Målen för verksamhet är att bidra till ett stabilt och väl fungerande finansiellt system, samt att bidra till konsumentskyddet inom det De åtgärder som vidtar i syfte att uppnå målen skall vägas mot eventuella negativa effekter på det finansiella systemets effektivitet. skall vara statens expertorgan på redovisningsområdet och ansvara för utvecklandet av god redovisningssed. Verksamheten skall också bidra till att förbättra standarden i mindre och medelstora företags redovisning. Sambandet mellan tillväxt och en väl fungerande finansmarknad är tydligt. Inriktningen på politiken inom området är därför att skapa förutsättningar för en stabil, effektiv och konkurrenskraftig finansiell sektor. Den finansiella regleringen och tillsynen skall värna om stabiliteten i det finansiella systemet och ett gott konsumentskydd. Regleringen skall också lägga grunden för en sund konkurrens, vilket främjar både effektiviteten och konsumentskyddet. skall även fortsättningsvis arbeta för att främja utvecklingen av god redovisningssed i företagens bokföring och offentliga redovisning. Nämndens verksamhet skall främst inriktas mot förenklingar för ekonomiska föreningar samt små och medelstora företag. Den finansiella sektorn kännetecknas av en pågående förändring. Det sker en fortsatt internationalisering och integreras de nationella marknaderna i EU allt mer. Nya produkter utvecklas och i har reformeringen av pensionssystemet medfört att fler människor är aktiva på finansmarknaden. 2005/06:1 UTGIFTSOMRÅDE 2 vecklingen av aktiekurser och räntor ett större genomslag . Inom EU har det nu bedrivits ett intensivt arbete med att skapa regler för en integrerad finansmarknad. Reglerna ställer bl.a. större krav på tillsynsmyndigheterna genom att ansvaret fördjupas som det breddas till fler områden. Inom bankområdet har regeringen aktivt följt utvecklingen av bankernas olika avgifter. skall bl.a. rapportera om svenska bankers hantering av gränsöverskridande betalningar, kortköp och automatuttag (Fi2005/854). Även inom området för blancokrediter till konsumenter har tillsammans med undersökt kreditgivningen. I rapporteringen konstateras att räntan som erbjuds hos de detaljvaruanknutna företagen är betydligt högre än hos andra kreditgivare samt att några egentliga incitament för räntejusteringar inte heller föreligger hos dessa företag (Fi2005/1960). Med anledning av utvecklingen på marknaden för bostadslån och hushållens ökade skuldsättning har regeringen arrangerat en särskild hearing med olika aktörer inom området. Syftet var att belysa de risker som denna utveckling kan medföra. kommer en lagrådsremiss och proposition att lämnas med förslag till genomförande av EG-direktivet om finansiella konglomerat. Det rör sig om gränsöverskridande företagsgrupper som innehåller en bank eller ett värdepappersbolag och ett försäkringsföretag. De nya bestämmelserna kompletterar redan gällande lagstiftning för de olika sektorerna med regler om tillsyn av denna typ av internationella företagsgrupper. Till planeras nya kapitaltäckningsregler för kreditinstitut och värdepappersbolag. De nya reglerna ställer stora krav på avseende prövningar av de metoder som instituten vill använda för att beräkna kapitalkrav för kreditrisker. Nya regler har därför trätt i kraft som ger möjligheter att redan nu påbörja granskningen (prop. 2004/05:153, bet. 2004/05:FiU33, rskr. 2004/05:306). gäller nya och utvidgade regler mot penningtvätt (prop. 2003/04:156, bet. 2004/05:JuU7, rskr. 2004/05:70). förbereds ytterligare utveckling av dessa regler inom EU. Förändringarna kommer att avse bl.a. bestämmelser mot finansiering av terrorism. Förutsättningarna för tillsynen inom försäkringsområdet har förändrats . Kombinationen av en väl utvecklad finansiell marknad, en avreglerad försäkringsmarknad och en ökad internationalisering innebär att det ställs andra och större krav . De ändrade förutsättningarna har medfört att försäkringstillsynen både i och internationellt har blivit allt mer förebyggande, analytisk och processinriktad. För att säkerställa en effektiv framtida tillsyn måste utgångspunkter och allmänna principer för tillsynsarbetet klargöras. Regeringen har därför tillsatt en utredning som skall lämna förslag avseende tillsyn på försäkringsområdet (dir. 2004:118). Nya och skärpta bestämmelser har införts för försäkringsförmedlare som innebär att denna verksamhet bara får utövas efter tillstånd och registrering. De som förmedlar försäkringar skall uppfylla särskilda krav på kunskap, kompetens och god vandel samt omfattas av en ansvarsförsäkring. Lagstiftningen innehåller även regler om vilken information som en förmedlare skall lämna till sina kunder. Förmedlaren måste bl.a. informera om priset för försäkringsförmedlingen. Förmedlaren skall även anpassa sin rådgivning efter kundens önskemål och behov samt rekommendera lösningar som är lämpliga för kunden. Lagstiftningen innebär att konsumentskyddet vid försäkringsförmedling förbättras som det skapas goda förutsättningar för en ökad konkurrens. 2004/05:133, bet. 2004/05:FiU25, rskr. 2005/04:255). Regeringen har föreslagit nya regler för tjänstepensionsinstitut som omfattar tjänstepensionskassor, pensionsstiftelser och livförsäkringsbolagens tjänstepensionsverksamhet. Syftet är att tjänstepensionskapitalet skall kunna förvaltas effektivt som pensionstagarnas trygghet garanteras. Till grund för den föreslagna regleringen ligger aktsamhetsprincipen som tar sikte på beslutsprocessen i det enskilda Tanken är att verksamheten skall bedrivas på ett sätt som den enskilda förmånstagaren själv skulle göra om han eller hon hade nödvändig kunskap (prop. 2004/05:165). En ny lag om straff för marknadsmissbruk vid handel med finansiella instrument trädde i kraft (prop. 2004/05:142 2004/05:FiU27, rskr. 2004/05:264). gjordes vissa ändringar i lagen om anmälningsskyldighet för vissa innehav av finansiella instrument. De nya reglerna innebär ett genomförande av EG:s marknadsmissbruksdirektiv och innebär i flera avseenden att reglerna skärps. Vidare infördes ett antal bestämmelser som skall verka preventivt och underlätta utredningen av marknadsmissbruk, såsom ett generellt förbud för vissa insynspersoner att handla med bolagets aktier före en delårsrapport. Regeringen har föreslagit ändringar i den reglering som gäller i fråga om prospekt som skall upprättas när finansiella instrument erbjuds till allmänheten eller tas upp till handel på en reglerad marknad (prop. 2004/05:158). Förslagen har sin grund i EG:s prospektdirektiv. Ett prospekt som upprättas och godkänns i enlighet med de föreslagna bestämmelserna kommer att kunna användas inom hela EES. Den nya lagstiftningen om prospekt föreslås träda i kraft . Vidare pågår arbete med nya bestämmelser om informationskrav som skall ställas på utgivare av värdepapper som är upptagna till handel på en reglerad marknad. I samband därmed behandlas även bl.a. bestämmelser om regelbunden finansiell rapportering, offentliggörande av ändringar i större innehav av värdepapper (s.k. flaggning) samt information till innehavare av värdepapper. Bestämmelserna har sin grund i ett EG-direktiv. Utredningen om värdepappersmarknadsfrågor ser över frågor som bl.a. rör värdepappersinstitut, börser och auktoriserade marknadsplatser (dir. 2004:90). I utredningens uppdrag ingår bl.a. att analysera vilka lagändringar som krävs för att genomföra direktivet om marknader för finansiella instrument. 2005/06:1 UTGIFTSOMRÅDE 2 har utfärdat kompletterande normgivning, biträtt i redovisningsfrågor, deltagit i utredningar inom kommittéväsendet samt avgett yttranden om god redovisningssed till domstolar i olika frågor. Inom delas tillsynen upp i stabilitetstillsyn som tar sikte på stabilitetsaspekter och marknadstillsyn bl.a. med inriktning på konsumentskydd. I förhållande till närmast föregående år har resursförbrukningen inom verksamhetsgrenen tillsyn ökat som andel av de totala resurserna och uppgick . Tabell 12.1 Procentuell fördelning av kostnader per verksamhetsgren i löpande priser 1 Verksamhetsgrenen marknadsövervakning ingår i verksamhetsgren tillsyn. Den stabilitetsinriktade tillsynen är en central del av ansvar och sammanhänger med risker som avser hela det finansiella systemet. Riskerna är inte jämnt fördelade i den finansiella sektorn. Företag av olika storlekar och typer uppvisar skillnader i exponering och känslighet för störningar som kan inträffa. har därför utvecklat en tillsynsmodell med fokus på företagens riskexponering, som även har gjort det möjligt att få en årlig samlad bedömning av riskerna i det finansiella systemet. presenterar sin bedömning av finanssektorns stabilitet för regeringen (Fi2004/4862). har utvecklat en tillsynsstrategi där riskbedömningen görs i två steg. Det första steget innebär att kategorisera de finan- 2005/06:1 UTGIFTSOMRÅDE 2 siella företagen efter den betydelse de har på den finansiella marknaden, med avseende på systempåverkan, stabilitetspåverkan, förtroendepåverkan och konsumentpåverkan. Det andra steget är att bedöma sannolikheten för att störningar skall inträffa i de olika företagen. En kategorisering av företagen görs sedan i fyra olika riskklasser. Indelningen anger intensiteten i tillsynen. Tabell 12.2 Antal avslutade tillsynsärenden i riskklasserna Utvecklingen har gått mot färre, men mer resurskrävande undersökningar av företagen i riskklass I. I riskklasserna II IV är antalet oförändrat men resursförbrukningen är lägre än året innan. Detta kan bl.a. förklaras med prioriteringar, vilket medfört mindre resurser till denna tillsynsverksamhet. Tabell 12.3 Totalt nedlagd tid i timmar på tillsynsaktiviteter i riskklasserna I riskklass I finns bl.a. de fyra storbankerna, Stockholmsbörsen och VPC. Riskklass II är bredare och omfattar bland annat ett antal större försäkringsbolag och kreditinstitut. Vidareutveckling sker löpande av riskanalysmodeller för såväl banker och försäkringsbolag. Tillsynen av försäkringsbolagen utvecklas också genom att ett nytt tillsynsverktyg tagits fram, ett s.k. trafikljussystem, för att bättre kunna mäta exponeringen mot finansiella risker i tjänstepensionskassor och livbolag. Metoden underlättar en tidig identifiering av bolag med för hög finansiell risk. Syftet är att bolagen skall anpassa sina placeringar och sitt risktagande efter sin kapitalstyrka och därmed säkerställa pensionsspararnas medel. skall bidra till konsumentskyddet inom det finansiella området. Denna del av verksamhet faller under marknadstillsynen. Mot den bakgrunden gjorde i en rapport 2004 ett försök att definiera och avgränsa området, inklusive de målkonflikter och avvägningsproblem som området innefattar. redovisade i rapporten en sammanhållen översikt över de olika aktiviteter på tillsyns- och regleringsområdet som är aktuella, bl.a. genomförandet av de nya EG-regelverken på värdepappersområdet, frågor kring hanteringen av intressekonflikter inom olika typer av finansiella företag och de informationsproblem som följer av att delvis nya finansiella instrument introduceras på konsumentmarknaden. Aktieindexobligationer utgör ett exempel på det sistnämnda. har låtit utföra en attitydundersökning hos 400 företag som står under inspektionens tillsyn. Årets attitydundersökning visar att företagen är något mer nöjda med insatser 2004 än året innan. Betyget är 3,35 (3,32) på en skala från 1 till 5. En förbättring syns i relationerna till de företag som finns i riskklass I (systemviktiga aktörer), som var mer kritiska. Dessa företag ger betyget 3,36 (3,17). har haft som mål att korta handläggningstiderna för tillståndsärenden och så har också skett. Trenden har dock inte fått genomslag i företagens betygssättning. har arbetat för ökad effektivitet, kvalitetssäkring och metodutveckling, samt förbättrad tillgänglighet och service. Antalet insiderärenden som överlämnades till åklagare ligger kvar på samma nivå eller minskade . Men antalet ärenden som överlämnats har dock ökat betydligt. Tabell 12.4 Antalet ärenden som anmäldes till Den som har insynsställning i vissa företag skall anmäla sitt och närstående fysiska och juridiska personers innehav av aktier och andra finansiella instrument i bolaget till . Vid utebliven eller försenad anmälan tar inspektionen ut en avgift av den anmälningsskyldige. Tabell 12.5 Avgifter enligt 20 § lagen (2000:1087) om anmälningsskyldighet för vissa innehav av finansiella instrument Bestämmelserna om anmälningsskyldighet och insynsställning i företag skärptes . Bland annat har kretsen anmälningsskyldiga utökats och möjligheter till ytterligare sanktionsavgifter införts. har fått ett utökat ansvar inom området. handläggning av ärenden för tillstånd och anmälningar skall vara snabb, kostnadseffektiv och hålla en hög kvalitet. Handläggningstiderna inom inspektionen har minskat i förhållande innan. har satsat resurser för att höja effektiviteten i tillståndsgivningen för att därmed kunna erbjuda en bättre service, bl.a. infördes ett serviceåtagande för tillstånds- och anmälningsärenden. Åtagandet anger ramar för den tid det skall ta att handlägga ett ärende av ett visst slag på ett korrekt sätt. Tabell 12.6 Genomsnittlig handläggningstid för tillstånds- och anmälningsärenden Antal dagar/ärende deltar på olika sätt i det internationella arbetet, såväl inom EU som globalt. Arbetet inom EU har dock högre prioritet. Det internationella arbetets andel av den totala arbetstiden uppgick . En ökad andel av insatserna inom används för regelgivning, framför allt utgivning av föreskrifter och allmänna råd. En betydande del har använts för att anpassa föreskrifter inom redovisningsområdet som även berör finansiella företag till redovisningsreglerna. Flera av författningarna syftar till ett stärkt kon- 2005/06:1 UTGIFTSOMRÅDE 2 sumentskydd samt bidrar till stabiliteten inom det finansiella området. Tabell 12.7 regelgivning, föreskrifter/allmänna råd har, inom samverkansområdet Ekonomisk säkerhet, en särskild roll inom det civila försvaret och beredskapen mot svåra påfrestningar på samhället i fred. genomförde flera scenario- och krisledningsövningar med de större företagen för att kartlägga den finansiella sektorns motståndskraft avseende allvarliga hot mot samhället. Övningarna har visat att sektorn har motståndskraft mot de risker som är förknippade med de enskilda företagens verksamhet, men att företagen är starkt beroende av att andra samhällsfunktioner fungerar. Förutsättningarna för att hantera svåra påfrestningar på samhället bland de finansiella företagen har ökat, men förmågan kan stärkas och ytterligare åtgärder behövs för att sektorn i sin helhet skall kunna möta allvarliga hot. har prioriterat ned löpande tillsyn. Neddragningar har bl.a. gjorts av undersökningar och platsbesök inom den breda kretsen medelstora och mindre finansiella företag. Undersökningar med inriktning på konsumentskydd och ekonomisk brottslighet har därför inte bedrivits i en önskvärd omfattning. utfärdade fem allmänna råd samt gav 19 remissyttranden till , domstolar m.fl., vilket är något mindre än . Uppgiftsförändringar i förhållande till är en anledning till att inte kunnat ge ut allmänna råd i samma omfattning som . har svarat på 1 250 frågor från företag samt förbättrat sin hemsida så att den hade ca 130 000 besök. 2005/06:1 UTGIFTSOMRÅDE 2 arbetar med ett för nämnden mycket stort och flerårigt projekt som syftar till att skapa fyra separata redovisningsregelverk för främst olika storlekskategorier av företag. har tillsammans med och arbetat fram förslag till regler för de minsta företagen (enskilda näringsidkare och handelsbolag). Un- der 2004 har nästa steg i arbetet inletts med att ta fram ett samlat regelverk för aktiebolag och ekonomiska föreningar samt för de enskilda näringsidkare och handelsbolag som inte tillhör den första kategorin. 12.5.2 Analys och slutsatser En väl fungerande finansmarknad är en förutsättning för tillväxt i ekonomin. Inom detta område har en viktig roll att fylla. Inom skall arbetet på det konkreta planet genomföras genom tillsyn, regelgivning och tillståndsprövning. Regler och praxis skall utformas och efterlevnaden skall granskas. Överträdelser skall utredas och vid behov skall sanktioner fastställas. Dessa arbetsuppgifter är och skall vara en central del av verksamhet. Även regelutvecklingsarbetet inom EU ställer krav på insatser. har med givna förutsättningar i stort levt upp till ställda mål.