prop · GS031d18 · 2005-01-01 00:00:00 — Under fick drygt 900 000 studerande studiestöd, därutöver fick cirka 11 500 studerande bidrag vid korttidsstudier och 1 100 högskolestuderande med synskada eller läshandikapp erhöll studielitteratur. Vidare fick cirka 260 föräldrar bidrag till kostnader för utbildning i teckenspråk och cirka 430 gymnasieelever med funktionshinder fick bidrag till kostnader för studier vid riksgymnasierna. hade drygt 1,4 miljoner låntagare en studieskuld. Låntagarnas skuld till uppgick till . Regeringens mål med verksamhetsområdet barn- och ungdomsutbildning är att öka andelen elever som når målen för utbildningen. Regeringen har vidtagit ett flertal åtgärder för att klara målet och för att stödja kommunerna som har ansvar för att ge alla elever en bra skolgång. Genom ett omfattande reformarbete har tillgängligheten till barnomsorg ökat, avgifterna sänkts och nya grupper av barn har fått del av verksamheten. Reformerna om maxtaxa och allmän förskola m.m. har gjort förskolan tillgänglig för de barn som tidigare utestängdes på grund av föräldrarnas ekonomi eller livssituation. når förskolan de allra flesta fyra- och femåringar, . Kvaliteten på verksamheten är den av regeringen nu mest prioriterade frågan. Som ett led i att stärka förskolans kvalitet har regeringen aviserat ett särskilt statsbidrag till personalförstärkning i förskolan. Insatser genomförs både för att förbättra tillgången på personal och utveckla möjligheterna för den nuvarande personalen att utveckla sin kompetens. Satsningen genom det särskilda statsbidraget för personalförstärkningar i skola och fritidshem som infördes har varit mycket framgångsrik. Kommunerna har ökat sin personal i verksamheterna med sammanlagt 8 500 heltidstjänster. Dessa förstärkningar har stor betydelse för de elever som behöver stöd för att nå målen uttryckta i läroplan och kursplaner. Slutbetygen i har blivit allt bättre under en rad av år. stiken från visar dock på en marginell försämring jämfört med . Meritvärdet för elever med utländsk bakgrund har ökat något och visar en positiv trend. Skillnaden är dock fortfarande stor jämfört med elever med svensk bakgrund. har andelen gymnasieskolelever som fullföljer studierna minskat som andelen 20-åringar med grundläggande högskolebehörighet sjunkit. Till följd av detta har regeringen vidtagit en rad åtgärder för ökad måluppfyllelse. De förslag som presenteras i gymnasiepropositionen (prop. 2003/04:140) syftar till en ökad måluppfyllelse genom att de brister som funnits i gymnasieskolan åtgärdas. Reformering av gymnasieskolans individuella program är i detta sammanhang särskilt viktigt. Satsningen på individuella program där alla elever fr.o.m. skall erbjudas heltidsstudier syftar till att öka andelen elever som fullföljer en gymnasieutbildning. delades det tidigare upp i två myndigheter. Ett nytt inledde sitt arbete, vilket innebar ett förändrat och renodlat uppdrag. insatser har till övervägande delen bestått i att på olika sätt sprida och tillgängliggöra resultat som framkommit inom bl.a. utbildningsinspektioner. har utbildningsinspektionen granskat ca 220 kommunala och fristående grund-, gymnasie- och särskolor i 21 kommuner. Genom inspektionen ges en god bild av kvaliteten i verksamheterna, och som en följd av vad som kommer fram leder en inspektion till konkreta krav eller förslag på åtgärder som en kommun skall eller kan vidta med anledning av inspektionsresultatet. samlade insatser har haft positiv betydelse på barn- och ungdomsutbildningen mot en ökad måluppfyllelse. Det gäller dels i den meningen att insatserna bidragit till den offentliga debatten och indirekt medfört att kommuner och skolor stimulerats till förbättringsåtgärder, dels direkt genom inspektionens granskningar, krav på åtgärder och rekommendationer samt genom att tillgängliggöra information och användbara verktyg via nätet. Betydande insatser har gjorts inom vuxenutbildningsområdet. Vuxenutbildningen måste kunna skapa reella förutsättningar för livslångt lärande genom att erbjuda utbildning och stöd för lärande som svarar mot den enskildes behov och förutsättningar. Det är angeläget att kommunerna vidmakthåller en hög ambitionsnivå när det gäller vuxenutbildningen även efter det att det riktade statsbidraget upphört, så att de av uppställda målen för vuxnas lärande kan uppnås. Svenskundervisning för invandrare (sfi) är ett fortsatt prioriterat område. Regeringen avser återkomma till i särskild ordning angående den fortsatta reformeringen av sfi. Det finns ett stort behov av kortare yrkesutbildningar på eftergymnasial nivå. Överföringen av vissa påbyggnadsutbildningar till statligt ansvar är ett led i den pågående utvecklingen av dessa utbildningsformer. Regeringen har förordnat en arbetsgrupp med uppgift att analysera utbudet av eftergymnasial yrkesutbildning. Resultatet av gruppens arbete avses ge underlag för den fortsatta utvecklingen av yrkesutbildningen. De mål för antalet examina inom grundutbildningen som regeringen satt upp kommer sannolikt att nås vad gäller civilingenjörsexamen och arkitektexamen, sjuksköterskeexamen och lärarexamen med inriktning mot . Det är mera tveksamt om målet för lärarexamen med inriktning mot senare år kommer att nås. Målet för antal magisterexamina med ämnesdjup har i det närmaste uppnåtts av fyraårsperioden. 2004/05:1 UTGIFTSOMRÅDE 16 Den svenska nätuniversitetssatsningen har inneburit en snabb tillväxt av nätburna kurser och därmed har möjligheten att bedriva högskolestudier även utanför högskoleorterna ökat avsevärt. IT-stödd distansutbildning har blivit permanent etablerad som utbildningsform. Resultaten av studiestödsverksamheten indikerar att verksamheten i allt väsentligt når sitt syfte. Därmed har studiestödet bidragit till att fylla de platser som utbildningsväsendet erbjudit och att målen för politikområdet uppnåtts. granskar myndigheternas årsredovisningar och delårsrapporter. Inom politikområdet har , och erhållit invändning i revisionsberättelsen avseende . Regeringen behandlar invändningen för berörda myndigheter under respektive anslag. 2004/05:1 UTGIFTSOMRÅDE 16 2004/05:1 UTGIFTSOMRÅDE 16 5 Förskoleverksamhet och skolbarnsomsorg Förskoleverksamhet bedrivs i form av förskola, familjedaghem och kompletterande förskoleverksamhet (öppen förskola). Skolbarnsomsorg bedrivs i form av fritidshem och familjedaghem. För barn mellan tio och kan skolbarnsomsorgen även bedrivas i form av öppen fritidsverksamhet. Som ett led i att stärka förskolans kvalitet har regeringen aviserat ett särskilt statsbidrag till personalförstärkning i förskolan. Statsbidraget skall göra det möjligt för kommunerna att anställa 6 000 fler förskollärare, barnskötare och annan personal i förskolan och beräknas till 2005 samt 2006 och 2007. Målet med stödet är att öka personaltätheten, minska barngruppernas storlek och öka kvaliteten i förskolan. Barnomsorgen har blivit en självklar del av det moderna, generella välfärdssamhället som gör det möjligt för föräldrar att förena föräldraskap med förvärvsarbete och studier. Genom ett omfattande reformarbete har tillgängligheten ökat, avgifterna sänkts och nya grupper av barn har fått del av verksamheten. Förskolan ger en viktig grund för barnens livslånga lärande. Reformerna om maxtaxa och allmän förskola m.m. har gjort förskolan tillgänglig för de barn som tidigare utestängdes på grund av föräldrarnas ekonomi eller livssituation. når förskolan de allra flesta fyra- och femåringar, . Bara ökade antalet barn i förskolan i dessa åldrar med 8000 barn. Totalt finns av alla fyra- och femåringar i förskola och familjedaghem. Sedan förskolan blivit en del av utbildningssystemet har det pedagogiska perspektivet på verksamheten kommit i fokus. Detta ställer förskolan inför nya utmaningar. Kvaliteten på verksamheten är den av regeringen nu mest prioriterade frågan. Regeringen kommer att behandla frågor om förskolans kvalitet i en särskild proposition om kvalitet i förskolan. 5.1.1Maxtaxa och allmän förskola m.m. har regeringens uppdrag att följa upp reformen maxtaxa och allmän förskola m.m. Enligt uppföljningen 2004 har volymökningar i samband med reformernas införande och därmed sammanhängande ökade kostnader inte lett till kvalitetsförsämringar. Fler heltidstjänster har tillkommit i verksamheten 2003 och personaltätheten i förskolan har varit i stort sett oförändrad. Maxtaxan i förskoleverksamhet och skolbarnsomsorg har som främsta syfte att öka tillgängligheten för fler grupper, förbättra barnfamiljernas ekonomi, minska marginaleffekterna och underlätta arbetskraftsdeltagande. Viktigt är även att begränsa avgifternas koppling till barnens närvarotider samt att minska avgiftsskillnaderna mellan kommunerna i landet. Ett särskilt statsbidrag ersätter kommunerna för 2004/05:1 UTGIFTSOMRÅDE 16 ökade kostnader, dvs. minskade föräldraavgifter i samband med reformen. Reformens genomslag är stort eftersom samtliga kommuner är anslutna till systemet med maxtaxa i förskoleverksamhet och skolbarnsomsorg. uppskattar i uppföljningen 2004 att statsbidraget för maxtaxa sammantaget täckt kommunernas avgiftsbortfall. Skillnaderna i avgifter mellan kommunerna har utjämnats. Barnfamiljerna har fått lägre avgifter och reformen har därigenom gett dem ett ökat konsumtionsutrymme. uppföljning visar också att ett flertal kommuner återinförde ett avgiftssystem utan relatering till barnens närvarotider. En fjärdedel av kommunerna (73) hade högst två tidsintervall, dvs. hel- och deltidstaxa. av kommunerna hade fem eller fler intervall. Statsbidraget för kvalitetssäkrande åtgärder på har främst använts till personalförstärkningar inom förskoleverksamheten. har 1 490 årsarbetare anställts för bidraget. Därutöver genomfördes kompetenshöjande åtgärder i ca hälften av kommunerna för totalt . Exempel på sådana insatser är specialpedagogisk utbildning, fortbildning för arbetslaget, språkutveckling, verksamhetsutveckling samt dator- och IT-insatser. Allmän förskola, som infördes , ger barnen från och med höstterminen det år de fyller rätt till avgiftsfri förskola minst . Därmed får barnen samma rätt till stöd och stimulans oavsett familjeförhållanden eller var i landet de bor. An- delen fyra- och femåringar i förskola ökade med cirka 8 000 barn från år . Allmän förskola integreras huvudsakligen i ordinarie verksamhet. I en fjärdedel av kommunerna är ett fåtal fyra- och femåringar inskrivna i både familjedaghem och förskola. Tre fjärdedelar av kommunerna erbjuder avgiftsfrihet för fyra- och femåringar även i familjedaghem. Det är ingen större skillnad i överströmningen från familjedaghem till förskola i de kommuner där man inte erbjuder avgiftsreduktion, vilket tyder på att andra faktorer än avgiften påverkar valet av omsorgsform. konstaterar i uppföljningen 2004 att kommunerna har informerat föräldrarna om allmän förskola och syftet med denna, men att den svåraste gruppen att nå är föräldrar till barn som inte var inskrivna i verksamheten. Förskoleverksamhet för arbetslösas och föräldraledigas barn respektive omfattar kommunernas skyldighet att tillhandahålla plats i förskoleverksamhet även barn vars föräldrar är arbetslösa eller föräldralediga. Verksamheten skall tillhandahållas under minst eller . uppföljningar visar att barn i många kommuner redan före reformen fick behålla sin plats i förskoleverksamheten när en förälder blev arbetslös. Ändå ökade andelen barn i förskola med en arbetslös förälder från . ökade andelen barn i förskolan med en föräldraledig förälder från till . Förskoleverksamhet till arbetslösa och föräldralediga erbjuds av flertalet kommuner till en lägre avgift än heltidsavgift. I en tredjedel av kommunerna reducerades avgiften 2002 för barn med begränsad närvarotid. I syfte att förtydliga verksamheten i förskolan utifrån nationella krav och mål samt för att stödja arbetet i förskolan har regeringen gett i uppdrag att ta fram allmänna råd om kvalitet i förskolan. I uppdraget ingår att identifiera områden som är centrala för god kvalitet i förskolan och som bör kunna användas för att bedöma verksamheten ur likvärdighetssynpunkt. skall redogöra för ställningstaganden och motiv för valet av kvalitetsområden samt visa vilka delfaktorer som är betydelsefulla inom respektive kvalitetsområde. redovisades valet av kvalitetsområden. Uppdraget skall redovisas i sin helhet till regeringen . 2004/05:1 UTGIFTSOMRÅDE 16 Detta möjliggör för kommunerna att fortsätta satsningen på förskolan efter att det riktade statsbidraget har upphört. kartläggning av förekomsten av kvalitetsredovisningar i förskoleverksamhet och skolbarnsomsorg visar att av kommunalt drivna verksamheter upprättar av förskolor, av fritidshem och av familjedaghemmen kvalitetsredovisningar. En- skilt drivna verksamheter upprättar kvalitetsredovisningar i betydligt mindre utsträckning än de kommunala. Kvalitetsredovisningar används primärt för verksamhetsutveckling, uppföljning och utvärdering, information samt som underlag för politiska beslut. Regeringen återkommer i propositionen om kvalitet i förskolan med bedömningar och förslag om kvalitetsredovisningar inom förskolan och skolbarnsomsorgen. 5.1.3Personalen och arbetsmiljön i förskola och fritidshem Regeringen aviserade i den ekonomiska vårpropositionen (2003/04:100) att ett särskilt statsbidrag till personalförstärkning i förskolan skall införas. Målet med bidraget är att öka personaltätheten, minska barngruppernas storlek samt öka kvaliteten i förskolan. Mer personal är en viktig faktor för att förbättra förskolans kvalitet och arbetsmiljö. Med mer personal blir det möjligt att minska barngruppernas storlek och ägna mer tid till barn i behov av särskilt stöd. Regeringen föreslår i denna proposition att medel anvisas till ett särskilt statsbidrag till personalförstärkning i förskolan. I den kommande propositionen om kvalitet i förskolan avser regeringen att närmare redogöra för utformningen av statsbidraget. Bidraget skall vara treårigt och införas i två steg med 2005 samt 2006 och 2007. Bidraget skall göra det möjligt för kommunerna att öka personalen i förskolan med 6 000 anställda. skall motsvarande medel överföras till det generella statsbidraget Förskolan en attraktiv arbetsplats Förskolans roll och uppdrag i samhället har utvidgats bl.a. genom införande av en läroplan, maxtaxa och allmän förskola. Fler förändringar kommer att presenteras i regeringens kommande proposition om kvalitet i förskolan.. Förskolan står nu inför ett stort rekryteringsbehov av personal. En förskola som är attraktiv som arbetsplats har en tydlig organisation, både avseende ledning och verksamhet, och bedriver en verksamhet med pedagogisk kraft och tydlighet. Förskolans verksamhet måste erbjuda kompetensutveckling och möjligheter till karriärutveckling, för att personal skall söka sig dit och stanna kvar i verksamheten. Regeringen anser att det är viktigt att rekryteringen till förskolan fokuseras och har därför givit Myndigheten för skolutveckling i uppdrag att initiera informations- och utvecklingsinsatser om det viktiga och nyskapande arbete som pågår i förskolan. Myndigheten har påbörjat sitt arbete och inbjudit till projektet framtidens arbetsplats. Kontakter har tagits med lärosäten med lärarutbildning, olika kommunala och enskilda huvudmän och pedagoger m.fl. för att uppmärksamma och stödja pågående samt initiera nya kvalitetshöjande insatser. Projektet kommer att sprida goda exempel för rekrytering, kompetens- och karriärutveckling samt pedagogiskt utvecklingsarbete och kvalitetsutveckling i förskolan. Aktiviteterna kommer huvudsakligen att pågå och . Uppdraget skall redovisas för regeringen . Arbetsmiljön i förskola och fritidshem Förskolan och skolan utgör tillsammans största arbetsplats. En säker och trygg miljö är en viktig förutsättning för att främja lärande för alla flickor och pojkar i förskola och fritidshem. En utredare har utsetts för att göra en översyn av vissa delar av arbetsmiljölagen (Dir 2004:91). Utredaren skall bl.a. utreda frågan om tillämpningsområden för AML bör utvidgas till barn i förskola och fritidshem och pröva om möjlig- 2004/05:1 UTGIFTSOMRÅDE 16 heten finns att stärka bevakningen av barnens arbetsmiljö. Uppdraget skall redovisas . Utbildning av förskollärare, fritidspedagoger och barnskötare Det är viktigt för förskolans och fritidshemmets kvalitet att fler förskollärare, fritidspedagoger och barnskötare rekryteras till verksamheten. Regeringens aviserade satsning för att öka personaltätheten kommer att ytterligare öka efterfrågan på personal i förskolan. Regeringen har bl.a. lagt fast mål för antalet examina av lärare med inriktning mot tidiga år. Högskolor och universitet med lärarutbildning har ett särskilt ansvar för att beakta behovet av lärare som utbildar sig med inriktning mot förskola samt och att vidta åtgärder för att möta behoven. I en enkätundersökning som genomfört bland studenter på den nya lärarutbildningen konstateras att färre studenter än tidigare väljer att utbilda sig för arbete i förskola, förskoleklass och fritidshem. Regeringen fortsätter att noga följa måluppfyllelsen för lärarexamen mot , förskola, förskoleklass och fritidshem. Regeringen har vidare gjort bedömningen att det finns ett behov av en utbildning till barnskötare. har på regeringens uppdrag utformat och fastställt nationella kursplaner för en ettårig barnskötarutbildning inom påbyggnadsutbildning. Utbildningen har en flexibel utformning med bl.a. valbara kurser så att den kan genomföras med hänsyn till deltagarnas skiftande erfarenheter. Inom ramen för utbildningen ges viss möjlighet för studerande att läsa kurser på gymnasial nivå som leder till grundläggande behörighet för högskolestudier. Regeringen avser att vidta åtgärder för att stimulera rekryteringen av barnskötare till lärarutbildning. Se vidare under avsnitt Högskoleverksamhet, kapitlet Insatser, avsnittet Lärarutbildning. Regeringen anser att förskolans jämställdhetsarbete både till innehåll och verksamhet framöver måste inriktas tydligare mot att förändra könsmönster och traditionella könsroller. Förskolans betydelse för ökad jämställdhet har alltmer betonats. I förskolans läroplan (Lpfö 98) formuleras förskolans värdegrund samt mål och riktlinjer för verksamheten. Målen anger inriktningen på verksamheten och uttrycker en önskad kvalitetsutveckling. Samhällsuppdraget såväl för förskolan, skolan som för vuxenutbildningen innebär att flickors och pojkars samt kvinnors och mäns lika rätt och möjligheter i verksamheterna aktivt och medvetet skall främjas. Det finns fortfarande brister när det gäller jämställdhetsfrågornas genomslag i förskolan. Många kommuner som varit föremål för tillsyn kritiseras för brister i utvärdering och uppföljning av förskoleverksamheten. Utvärderingar genomförs sällan med inriktning mot nationella och kommunala kvalitetsmål. Trots att jämställdhet ingår i förskolans uppdrag är området sällan föremål för utvärdering och kvalitetsgranskning. Regeringen beslutade om en jämställdhetsdelegation för förskolan och satsar sammanlagt för detta ändamål. Delegationen (U2003: 12) har i uppdrag att lyfta fram, förstärka och utveckla jämställdhetsarbetet i förskolan. En viktig del av uppdraget för delegationen är att föreslå lämpliga insatser för hur ett långsiktigt jämställdhetsarbete för förskolan skall utvecklas och stärkas. Regeringen avvaktar därför delegationens delbetänkande . Erfarenhet visar att tidiga insatser för barn har särskilt stor betydelse för deras fortsatta lärande. Därför har insatserna, inom ramen för de lokala utvecklingsavtalen, för att bygga ut förskoleverksamheten varit speciellt betydelsefulla. Medel har bl.a. använts till att pröva nya verksamhetsformer av förskoleverksamhet med nya pedagogiska arbetssätt, att erbjuda alla barn förskola på deltid, att utveckla pedagogernas kompetens, att öka antalet vuxna i förskolan samt att stärka föräldramedverkan i förskolans verksamhet. Förskolorna med språklig inriktning syftar till att ge barnen tillgång till förskolans pedagogiska verksamhet och stöd i Därutöver arbetar förskolorna med att stärka modersmålet som svenska språket tränas. Erfarenheterna av regeringens storstadspolitik skall tas tillvara av Myndigheten för skolutveckling och . Myndigheterna skall, inom ramen för sina respektive uppdrag, bidra till att de insatser som varit framgångsrika tas tillvara och utvecklas i ordinarie strukturer och arbetssätt. Förskolan är det första steget i det livslånga lärandet. Forskning och erfarenhet visar att tidiga insatser ger bra resultat och minskar skolmisslyckanden längre fram i . På grund av detta är det angeläget att förskolan i segregerade områden ges stöd till att utveckla sin verksamhet. Regeringen har därför gett Myndigheten för skolutveckling i uppdrag att arbeta för förbättrad förskole- och skolsituation i segregerade områden. Myndighetens arbete skall främst koncentreras på situationen i förskolan och i men även situationen för elever i gymnasieskolan bör uppmärksammas. Myndigheten lämnade en första delrapport av uppdraget . Redovisningen består till största delen av en analys av centrala definitioner, en beskrivning av hur myndigheten tänker ta sig an uppdraget samt hur man gjort urvalet av de 15 kommuner som man tänker rikta sig mot i ett första skede. Nästa delrapportering av uppdraget skall ske för att slutredovisas . I den kommande propositionen om förskolans kvalitet avser regeringen att ytterligare behandla den mångkulturella förskolan. 5.1.5Förskolan och skolbarnsomsorgen i ett internationellt perspektiv Intresset för svensk barnomsorg är fortsatt stort både från länder inom och utom EU. I förhållande till de gemensamma europeiska utbildningsmålen för utbyggnad av förskoleverksamheten har den svenska förskoleverksamheten för de yngre barnen redan mångfalt överträffat målet och för de äldre barnen är det nästan nått. var av 13-åring- ar och av 45-åringar inskrivna i för- 2004/05:1 UTGIFTSOMRÅDE 16 EU-målen anger tillgång till förskola för en tredjedel av 13 åringarna och av 35-åringarna. Inom ramen för anordnade en s.k. om system för föräldraförsäkring och barnomsorg. Tanken med sysselsättningsstrategin är att EU:s medlemsstater skall dra lärdom av varandras erfarenheter och samarbeta för att skapa en hållbar och dynamisk arbetsmarknad. Det svenska systemet för föräldraförsäkring och barnomsorg rönte stort intresse bland EU- länderna. Åtta länder, , , , , , , och , deltog i arbetet. har tidigare deltagit i OECD-gransk- ningen and Care med mycket goda resultat. Resultatredovisning och analys av förskoleverksamheten och skolbarnsomsorgen finns redovisade i regeringens skrivelse Utvecklingen inom den kommunala sektorn (skr. 2003/04:102). De statistiska uppgifterna i detta avsnitt är främst hämtade ur , skola och vuxenutbildning i siffror 2003, del 2. Rapporten finns på (). Drygt hälften av landets kommuner har tagit initiativ till egna utvärderingar av förskolan i relation till läroplanen. I många kommuner genomförs enkätundersökningar där föräldrar får svara på frågor om hur de uppfattar förskolans verksamhet. Resultat från tidigare undersökningar pekar på att den pedagogiska kvaliteten i verksamheterna är hög. Föräldrar är i hög grad nöjda med den omsorgsform deras barn deltar i. Enligt skollagen skall kommunerna erbjuda plats i barnomsorg utan oskäligt dröjsmål, d.v.s. från det att anmälan om behov av plats lämnats in. tillsyn visar att kommunernas ekonomi kan påverka i vilken utsträckning kommunerna fullgör denna skyldighet. Det förekommer att kommuner erbjuder plats i befintliga barngrupper i stället för att öppna nya avdelningar, med växande gruppstorlekar som följd. 2004/05:1 UTGIFTSOMRÅDE 16 av kommunerna att de inte kunde erbjuda plats till alla barn som önskade plats . Motsvarande siffra för skolbarnsomsorgen var . Förskoleverksamheten har byggts ut kraftigt under . Antalet förskolor ökar medan familjedaghem och öppna förskolor minskar.