prop · GS0393 · 2005-03-15 00:00:00 — I den rapport som myndigheterna tagit fram pekas flera angelägna förändringsområden ut, bl.a. bättre samverkan mellan hälso- och sjukvård och introduktionsverksamhet för att identifiera och åtgärda fysiska, psykiska och sociala riskfaktorer för ohälsa, förbättrad informa- tion till asylsökande och andra nyanlända om rätten till hälso- och sjuk- vård, förbättrat nyttjande av hälsoundersökning för asylsökande och andra nyanlända samt förbättrad mottagning av barn och ungdomar. Myndigheten för skolutveckling och har samverkat i ett uppdrag om skolsituationen för de barn som anländer till av eller direkt till gymnasiet. Resultat av samarbetet har bl.a. publicerats i Myndigheten för skolutvecklings rapport till regeringen , Vid sidan av eller mitt i? 2004/05:93 undervisningen för sent anlända elever i grund- och gymnasieskolan. 10 Barnets rätt till kultur och fritid Barnets rätt att få vara barn och barndomens egenvärde betonas särskilt i artikel 31 i FN:s konvention om barnets rättigheter (). Artikeln erkänner barnets rätt till vila och fritid, lek och rekreation anpassad till barnets ålder samt barnets rätt att fritt delta i det kulturella livet. erkänner också barnets rätt till information och massmediers roll. I artikel 17 erkänns barnets tillgång till medier samt rätt till information, som vikten av att skydda barnet mot skad- lig påverkan av medier framhålls. Barn och ungdomar är landets flitigaste kulturkonsumenter och kultur- utövare. Barn är de som mest frekvent besöker en kulturin- stitution, skriver något, läser en bok eller utövar en konstnärlig verksam- het. De ekonomiska resurser som samhället satsar på kulturverk- samhet med särskild inriktning på barn- och ungdomsgrupper kan upp- skattas till . Kommunerna svarar för huvuddelen av de samlade offentliga insatserna för barn- och ungdomskulturen. Musik, med musik- och kulturskolor, samt biblioteksområdet dominerar. I detta kapitel redovisas insatser huvudsakligen inom ramen för kultur- politiken (utgiftsområde 17) och idrottspolitiken (utgiftsområde 17). 10.1Insatser för barn och unga inom kulturområdet Barns och ungas rätt och möjlighet till deltagande i det kulturella och konstnärliga livet har varit en prioriterad fråga i den svenska kulturpoli- tiken . Sedan 1996 års kulturproposition (prop. 1996/97:3) har målgruppen för flera av de statliga reformerna varit just barn och ungdom. För att ytterligare stärka barn- och ungdomskulturens ställning har regeringen beslutat att anslå ur Allmänna Arvsfonden till barn- och ungdomskultur. Projekten skall syfta till att utveckla barns och ungdomars kulturengagemang och eget skapande. Regeringen har vidare tillsatt en aktionsgrupp för barnkultur (Ku 2004:07, dir. 2004:117) med uppdrag att ta initiativ till ett modellsamarbete med ett antal kommuner som etablerat föredömliga former för arbetet med barn och kultur. Gruppen skall ge förslag på framtida insatser för att stärka barnkulturens ställning och göra en kartläggning av barnkulturen i . Aktions- gruppen skall redovisa sitt uppdrag i en slutrapport . Regeringen har gett i uppdrag att särskilt värna om barn och ungdomars rätt till yttrandefrihet liksom deras rätt och möjlig- het att delta i det kulturella och konstnärliga livet, till kulturupplevelser. har även regeringens uppdrag att stärka och vidareut- veckla arbetet med kultur i skolan på nationell nivå. Flera av de myndigheter och institutioner som omfattas av de kultur- politiska målen har i regleringsbrev eller regeringsbeslut som mål och återrapporteringskrav att främja barn och unga. 10.1.1Insatser för barn inom teater, dans och musik Barn och ungdomar utgör av publiken på landets offent- ligstödda teatrar. Av institutionsteatrarnas föreställningar var mer än en tredjedel barn- och ungdomsföreställningar, medan två tredjedelar av de fria teatergruppernas föreställningar vände sig till barn och ungdom. redovisar för att av teaterns nationella turnéer hade unga som målgrupp och att av besökarna var . Både institutionsteatrarna och de fria teatergrupperna er- bjuder föreställningar som vänder sig till barn och ungdom. Regeringen har successivt utökat stödet till de fria grupperna. Detta stöd uppgick till . Musiken är för många barn och unga den viktigaste kulturformen, både genom eget utövande och genom lyssnande. De kommunala musik- och kulturskolorna når över 350 000 barn. De regionala och lokala orkesterinstitutionerna hade 93 000 besök på konserter för skolor/för- skolor vilket motsvarar av institutionernas totala publik. av Svenska rikskonserters anslag går till barn- och ung- domsverksamhet. 10.1.2Insatser för barn inom litteraturen, läsandet och språket har en stark ställning i landet. Antalet lån av barnböcker vid de kommunala folkbiblioteken uppgick till nästan 28 miljoner. Barnböcker är alltjämnt den kategori av böcker som lånas ut mest. Barn- och ungdomsböcker svarade för av bokförlagens utgivning och boken nådde av småbarnen. sänktes mervärdesskatten på böcker och tidskrifter m.m. från till . Insatsen syftar till att öka läsandet i alla grupper. Förbättrad tillgång till litteratur för barn och ungdomar Genom bibliotekslagen och inköpsstödet till folk- och skolbibliotek har förutsättningarna för barns och ungdomars tillgång till litteratur väsent- ligt förbättrats. Distributionsstödet ger biblioteken gratis tillgång till den litteratur som får statligt utgivningsstöd. Kommunerna har dessutom möjlighet att utöka personalresurserna på skolbiblioteken genom att utnyttja statens stöd till personalförstärkning i skola och fri- tidshem. Statligt stöd utgår också till verksamheten med En bok för alla AB, för utgivningen av kvalitetsböcker till lågt pris. Utgivningen är inriktad på skönlitteratur för vuxna, barn och ungdom, med en särskild betoning på de två sistnämnda målgrupperna. Insatser för att främja läsning Kommuner, förskolor, skolor, bibliotek, bokhandlar, ideella föreningar och andra sammanslutningar kan ansöka om statligt stöd för att främja läsning. Bidrag utgår i första hand till insatser bland barn och unga. ger därutöver ut en barnbokskatalog i syfte att ge vägledning till vuxna om barn- och ungdomslitteratur och att väcka läslust. beslutade regering och riksdag att instifta ett årligt inter- nationellt litteraturpris till minne för barn- och ung- domslitteratur. Litteraturpriset har till syfte att, såväl nationellt som in- ternationellt, öka läsandet bland barn och stärka barnets rättigheter. Priset på delas ut . 10.1.3Insatser för barn inom film Filmen har en allt viktigare roll som kulturyttring för barn och ungdomar. Filmen har en given plats som läromedel och kan vara en utgångspunkt för samtal och inspirera till eget skapande. Flera av de viktigaste stödformerna för filmproduktion har ett tydligt barn- och ungdomsperspektiv. uppgick Stiftelsen Svenska Filminstitutets stöd till barnfilmsproduktion till nästan . En barn- och ungdomsfilmskonsulent värnar särskilt om barn- filmens ställning. Den nya mediekulturen gör unga inte enbart till mottagare utan även till skapare. På filmområdet har regeringen gett unga möjligheter till eget skapande med film och andra medier för rörliga bilder genom inrättandet av ett särskilt stöd till regionala resurscentrum för film och video. fick 19 sådana resurscentrum bidrag via . satsning på skolbioverksamhet är ett annat exempel på en satsning på barns och ungas intresse för film. Under /03 bedrevs skolbio i 175 av 289 kommuner. 10.1.4Insatser för barn inom museiområdet Museerna har ökat sina satsningar för barn och ungdomar . anordnades knappt 30 000 visningar med totalt 1,2 miljoner besök för skol- och förskolegrupper, vilket är samma resultat som . För (inkl. Cosmonova) motsvarar barn från 5 till (cirka 100 000 besökare) av museets besökare. Vidare har Riksutställningar ökat andelen utställningar som producerades för barn med . Skolans andel som arrangör har mer än tredubblats. kommer att satsa särskilt på utsmyckningar i miljöer där barn och ungdomar vistas. Gratis inträde på museer inleddes den första etappen av den fria entréreformen med gratis inträde på de tre statliga museerna , Arkitektur- Övriga berörda statliga museer omfattas Skr. 2004/05:93 av reformen fr.o.m. . Fri entré på statliga museer gäller alla, inte minst barn och ungdomar. Reformen skall även möjliggöra sats- ningar på bl.a. pedagogik. Flertalet av de centrala museerna, exempelvis , Natio- nalmuseet och Livrustkammaren, arbetar med att vidareutveckla den uppskattade pedagogiska verksamheten riktad mot främst barn och ung- domar. genomfördes en särskild musei- pedagogisk satsning på sammanlagt på de regionala museerna samt de två centrala museiinstitutionerna och . Regeringen avser att permanenta den musei- pedagogiska satsningen för de regionala museerna fr.o.m. . 10.1.5Konstområdesövergripande insatser för barn och unga Nio tidsbegränsade nationella uppdrag har getts till vissa institutioner eller verksamheter som står för utveckling och förnyelse inom en konst- riktning eller en verksamhetsform. Tre av dessa uppdrag rör direkt barn och ungdomar: barn- och ungdomsteater, ungdomskultur samt barn- kulturforskning. Innehavare av dessa uppdrag har varit, eller är, Dala- teatern, Teater, Cirkus Cirkör, Drömmarnas Hus, , och för . För att höja kvaliteten inom amatörkulturen och stimulera barns och ungas intresse för konst och kultur har ett statligt stöd för verksamhet med länskonstnärer införts. Länskonstnärerna skall sprida, stimulera och öka kunskapen om konst och kultur samt skapa fler möjligheter för barn och ungdomar att möta ett professionellt kulturliv och utveckla ett eget skapande bl.a. i skolan. Ett särskilt stöd till att främja de nationella minoriteternas språk och kultur inrättades . Stödet inrymmer allmänt kulturstöd med inriktning mot bl.a. barn och unga. 10.1.6 Övriga insatser inom kulturområdet Kulturen inom ramen för storstadspolitiken Kulturen har av flera storstadskommuner lyfts fram som en betydelsefull faktor för att nå de uppställda målen för de aktuella stadsdelarna och dess Många av insatserna har varit inriktade främst på barn och ung- Insatser för språk- och kunskapsutveckling i förskolor och skolor har varit viktiga och fått stort genomslag, liksom olika skol- och för- skolesatsningar på teater, dans och musik. Cirkus Cirkör är ett exempel på nydanande verksamhet som etablerats i , en förort i Cirkus Cirkör bedriver en omfattande verksamhet, bl.a. för barn och unga, men också en eftergymnasial utbildning som fr.o.m. blir en permanent del i . 2004/05:93 har beviljat Cirkus Cirkör för och för våren 2005 för den eftergymnasiala utbildningen av cirkuspiloter inför in- trädet i högskolan. Även de statliga kulturinstitutionernas reguljära verk- samhet där den omfattar storstadspolitikens målsättningar inriktas ofta på barn och ungdomar. Det ökande intresset för hemslöjd i hela landet, särskilt bland barn och ungdomar, har tagits till vara av som vidareutvecklat särskilt riktade insatser till dessa grupper. Råd för arkitektur, form och design Regeringen har tillsatt ett råd för arkitektur, form och design. Rådet skall bl.a. inrikta sitt arbete på formgivningens betydelse för offentliga inom- hus- och utomhusmiljöer där främst barn och ungdomar vistas. 10.2Insatser för barn och unga inom medieområdet Politikområdet mediepolitik omfattar dagspress, radio och television samt skydd av barn och ungdom från skadligt innehåll i massmedierna. Målen för politikområdet är att stödja yttrandefrihet, mångfald, mass- mediernas oberoende och tillgänglighet samt att motverka skadliga inslag i massmedierna. Radio och TV i allmänhetens tjänst I sin redovisning för redovisar bl.a. att det totala programutbudet har ökat kraftigt bl.a. genom att två nya digitala temakanaler, 24 och Barnkanalen, startats. Program riktade till barn och ungdomar prioriteras och utbudet ökade något . Barn- och ungdomsredaktionerna har bl.a. ägnat ökad uppmärksamhet åt frågor om etnisk och kulturell mångfald såväl avseende ämne som med- verkande och medarbetare. I redovisning för uppger företaget bl.a. att man har haft framgångsrika försök med nyhetsrapportering särskilt riktad till unga. Satsningar har också skett på ungdomsprogram med koppling till aktiviteter på webbplats. Den parlamentariska kommittén om finansiering av radio och TV i allmänhetens tjänst som tillsattes av regeringen (Ku 2003:01), har haft i uppdrag att utifrån en bred omvärldsanalys ta fram ett underlag om de villkor som skall gälla för radio och TV i allmän- hetens tjänst. Kommitténs betänkande, Radio och TV i allmänhetens tjänst riktlinjer för en ny tillståndsperiod (SOU 2005:1) lämnades till Utbildnings- och . I betänkandet be- handlas särskilt public service-företagens ansvar när det gäller barn och Kommittén anser att ett varierat utbud av angelägna och pedago- giska program av hög kvalitet och på svenska för barn och unga är en Skr. 2004/05:93 mycket viktigt del av public service-uppdraget. kommittén vikten av att programföretagen ser barn och unga som en heterogen grupp av individer med olika behov och intressen. Enligt kommittén är det av stor betydelse att public service-företagen fortsätter att vara en förebild vad gäller program riktade till barn och unga och även fortsätter att låta barn och ungdomar själva medverka i program- men. Kommitténs betänkande bereds i . En del av det mediepolitiska målet är att motverka skadliga inslag i massmedierna. granskar filmer och videogram som är avsedda att visas vid allmän sammankomst eller offentlig tillställning samt fastställer åldersgränser för de filmer som granskas. (U 1990:03, dir. 2003:75) arbetar med att minska riskerna för skadlig mediepåverkan på barn och unga i enlighet med de tilläggsdirektiv som rådet fick . Rådet har bl.a. fortsatt sitt arbete inom SAFT (Safety, Awareness, Facts and Tools), ett in- formations- och utbildningsprojekt för en säkrare användning av Internet bland barn och ungdomar. Insatser för barn och unga inom idrott, fritids- och Statens stöd till idrottsföreningarnas barn- och ungdomsverksamhet Målen för idrottspolitiken är att ge alla människor möjlighet att motio- nera och idrotta för att främja en god folkhälsa, att stödja en fri och själv- ständig idrottsrörelse för alla samt att ge människor positiva upplevelser av idrott som underhållning. Statens stöd till lokal barn- och ungdoms- verksamhet inom idrotten uppgick till och skapade förutsättningar för barn och ungdomar att delta i 6,4 miljoner sammankomster med nära 58 miljoner deltagartillfällen. tagartillfällena fördelades mellan pojkar och Av deltagarna var i åldern , var i åldern samt var i åldern . I åldern 1320 år tränar och/eller tävlar av pojkarna och av flickor- Statens stöd till lokal barn- och ungdomsverksamhet 2005 uppskattas komma att uppgå till . Ökad satsning på barn och ungdomar Handslaget (Utgiftsområde 17, Idrottspolitik) Vid Svenska fattades beslut om ett särskilt bidrag till idrotten på för det andra verk- samhetsåret inom den fyraåriga satsningen på idrottsrörelsens barn- och ungdomsverksamhet, det s.k. Handslaget mellan staten och idrotts- Bidraget syftar till att stödja och uppmuntra idrottsföreningar specialidrottsförbund att öppna dörrarna för fler, hålla tillbaka avgifterna, satsa mer på flickors idrottande, delta i kampen mot droger Skr. 2004/05:93 och intensifiera samarbetet med skolorna. maren 2004 om riktlinjerna för det ökade stödet från AB till idrottens barn- och ungdomsverksamhet, som bl.a. skall användas för utveckling av samarbetet med skolorna. av satsningen har prioriterat samarbetet mellan skolan och idrotten som ett av de vikigaste områdena för Handslaget. har även under satsningens andra år gett distriktsförbunden i uppgift att prioritera samarbetet med skolan. Regeringen avser att på AB Svenska bl.a. verka för att bolagsstämman beslutar om ett bidrag på till idrottsrörelsen för det tredje verksamhetsåret inom satsningen Handslaget. En förutsättning för bidragsmedlen är att idrottsrörelsen fort- sätter och intensifierar sitt arbete inom prioriterade områden. Utveckling av hästsektorn (Utgiftsområde 23, Djurpolitik) Betydande initiativ har tagits för att bidra till en god utveckling av hästsektorn. Efter en skrivelse till (skr. 2003/04:54) beslutades regeringen om en handlingsplan för åtgärder inom hästsektorn . Handlingsplanen fokuserar på en rad utvecklings- områden, bl.a. hästens betydelse för barn. En arbetsgrupp med represen- tanter från olika delar av hästsektorn har tillsatts för att underlätta genomförandet och skapa ett forum för informationsutbyte inom hästområdet. Insatser inom Försvarsmaktens och de frivilliga försvarsorganisationernas ungdomsverksamhet (Utgiftsområde 6, Totalförsvaret) Försvarsmakten bedriver ungdomsverksamhet genom att anordna kurser för ungdomar och där förmedla information om totalförsvaret och då sär- skilt Försvarsmaktens uppgifter i stort, yrkesinformation, information om plikttjänstgöring och frivillig försvarsverksamhet. Verksamheten bygger på frivillighet och målsättningen är att väcka intresse för verksamheterna och underlätta en framtida rekrytering till officersyrket. Särskilt skall behovet av officerare med invandrarbakgrund och kvinnliga officerare beaktas. Verksamheten bedrivs för ungdomar som har fyllt t.o.m. det kalenderår de fyller . Den som vid ansökningstillfället inte har fyllt får inte antas utan vårdnadshavares medgivande. Hemvärnet bedriver verksamhet för ungdomar på motsvarande sätt. Vidare bedriver de frivilliga försvarsorganisationerna utbildningsverksamhet som syftar till att rekrytera medlemmar till de frivilliga försvarsorganisationerna samt sprida totalförsvarsinformation. bedrevs utbildnings- verksamhet för cirka 17 000 ungdomar till en kostnad av (anslag 6:10). Barnets rätt till delaktighet och inflytande En av grundprinciperna i FN:s konvention om barnets rättigheter (), artikel 12, slår fast barnets rätt att få uttrycka sina åsikter och att, utifrån ålder och mognad, få dessa beaktade i alla frågor som rör barnet. Artikel 12 innehåller två dimensioner; dels den kollektiva rätten till inflytande, dvs. barns och ungas rätt till inflytande i alla frågor som rör dem, innefattande inflytande över de verksamheter som barn och unga brukar, deras närmiljö och över politiska beslut som påverkar dem (en demokratiaspekt), dels handlar den om det enskilda barnets rätt att få komma till tals och bli respekterad i frågor som rör honom eller henne direkt. Principen om icke-diskriminering (artikel 2) fastställer att alla barn har samma rättigheter, oavsett ras, hudfärg, kön, språk, funktions- hinder, religion etc. I detta kapitel redovisas insatser för barns och ungas delaktighet och inflytande. Insatserna sker inom flera politikområden, bl.a. barnpolitiken (utgiftsområde 9), ungdomspolitiken (utgiftsområde 17), integrations- politiken (utgiftsområde 8), minoritetspolitiken (utgiftsområde 8) och utbildningspolitiken (utgiftsområde 16). Insatser för att låta barn och unga själva komma till tals i frågor som rör dem Bidrag till ungdomsorganisationer (Utgiftsområde 17, Ungdomspolitik) Ungdomars aktiva deltagande i föreningslivet stimuleras genom de bi- drag som fördelar till ungdomsorganisationerna. Stödet till ungdomsorganisationerna ger ungdomar möjligheter att ut- veckla sina intressen, ta ansvar och bli aktiva samhällsmedborgare. Enligt förordningen (2001:1060) om statsbidrag till ungdomsorganisa- tionerna är jämställdhet mellan könen ett av målen för de statliga bidragen till ungdomsorganisationerna. sationernas verksamhet utifrån målen och har i uppdrag att följa upp konsekvenserna av bidragssystemet. sammanlagt till nationella ungdoms- organisationer för deras ungdomsverksamhet . des till drygt 60 nationella ungdomsorganisationer med inriktning på bl.a. politisk verksamhet, solidaritet, religiös verksamhet och friluftsverk- Medlen som fördelas består av i statsbidrag och av överskottet från AB . organisationsstöden kommer ytterligare av över- skottet från att fördelas i projektstöd . Inflytande i skolan (Utgiftsområde 17, Ungdomspolitik, Utgiftsområde 16, Utbildningspolitik) tillsattes en arbetsgrupp inom med uppgift att utreda möjligheterna till utökat och reellt barn-, elev- och föräldrainflytande i bl.a. förskola och skola. sitt uppdrag i rapporten dags inflytande i förskola, skola och vuxenutbildning (Ds 2003:46). I rapporten lämnades förslag om att rektor skall ges ett ökat ansvar för att främja och utveckla ett aktivt elevinflytande samt ansvar för att eleverna får information om rätten till inflytande och huvuddragen i de bestämmelser som styr utbildningen. För bör detta även gälla föräldrars inflytande och rätt till information. Arbetsgruppen föreslog också en ändring i kursplanerna för de samhällsorienterande ämnena för att betona vikten av att eleverna får kunskaper i lokal demokrati både på skolnivå och på kommunnivå. Förslagen behandlas i samband med propositionen om kvalitet i för- skolan (prop. 2004/05:11), den ungdomspolitiska propositionen (prop. 2004/05:2) och propositionen om ny skollag som regeringen avser före- lägga . Regeringen avser också ge i uppdrag att utarbeta ett informationsmaterial om utbildnings- systemets mål och intentioner. Myndigheten för skolutveckling avses få ett uppdrag om insatser för att stödja och inspirera arbetet med att öka det reella inflytandet för barn, elever och föräldrar i förskolor och skolor. Insatser för att öka barns och ungas inflytande i kommunerna (Utgiftsområde 17, Ungdomspolitik) Förbättrade former för inflytande och delaktighet för barn och unga i samhällets olika beslutsprocesser har varit priorite- rade områden för och insatser. Ett sätt att öka barns och ungas engagemang och inflytande i kommunen är genom ungdomsråd eller någon annan form av inflytandeforum för unga. Antalet fora för barn och unga ökar, enligt den enkät som Ung- domsstyrelsens gör . Syftet med inflytandeforum för barn och unga är att erbjuda en möjlighet till kontinuerlig dialog mellan unga och kommunpolitiker för att på så vis anlägga ett barn- och ungdomsperspek- tiv på lokala samhällsfrågor i stort. Regeringen ser det som angeläget att barns och ungdomars kompetens, synpunkter och perspektiv i olika samhällsfrågor tas till vara mer syste- matiskt och kontinuerligt än vad som sker . Enligt Ungdoms- styrelsens kommunenkät uppgick antalet kommuner och stadsdelar med inflytandeforum för unga till 157 jämfört med 164 sådana forum och 136 . Av deltagarna i inflytande- forum utgjordes av flickor och av pojkar. Hälften, , var i åldern medan var i åldern . Referensgrupp för barnfrågor (Utgiftsområde 9, Barnpolitik) En referensgrupp bestående av ett femtiotal högstadie- och gymnasie- elever från hela landet bildades . De träffar regelbundet det statsråd som är ansvarig för regeringens barnpolitik. Mötena med re- ferensgruppen har gett tillfälle att, tillsammans med barn och unga själva, diskutera viktiga aktuella frågor som rör dem. Vid de möten som ägde rum diskuterades bl.a. skolfrågor, ekonomiskt utsatthet, mediers påverkan på ungas självbild samt säkerhet och trygghet i barns och ungas Skr. 2004/05:93 miljöer. Mötena med referensgruppen finansieras genom anslag 15:3 (utgiftsområde 9). 11.2Insatser för att motverka rasism och främlingsfientlighet Verksamheter för personer som vill lämna rasistiska grupper (Utgiftsområde 8, Integrationspolitik) Ett statligt stöd utgår fr.o.m. enligt förordningen (2002:1058) om statligt stöd för verksamhet som bistår personer som vill lämna rasistiska och andra liknande grupperingar. Detta statliga stöd lämnas till organisationer eller stiftelser om verksamheten även finan- sieras med kommunala medel till ett belopp som inte väsentligt under- stiger det statliga stödet. följer upp och utvärderar verksamheter som fått statligt stöd. Insatserna berör i många fall unga personer. Forum för Levande historia (Utgiftsområde 17, Kulturpolitik)