prop · GT031 · 2005-09-20 00:00:00 — I tabell 7.11 redovisas utfall (även könsfördelat) och prognoser för volymer inom olika transfereringssystem. Redovisningen begränsas till anslag där förändrade volymer medför betydande utgiftsförändringar. Tabell 7.11 Volymer 20042008 Förändring jämfört med ekonomiska vårproposition anges inom parentes. (2 100) (2 900) Antal personer med assistansersättning Antal sjukpenningdagar (netto), miljoner (4,0) (5,9) (7,6) Antal rehabiliteringspenningdagar (netto), (1,4) (2,0) (2,6) Antal personer med sjukersättning (1 900) Antal personer med aktivitetsersättning (2 200) (1 900) Antal personer med garantipension (10 800) (8 500) (8 400) Antal personer med tilläggspension (1 800) (3 400) Antal personer med inkomstpension (7 700) (10 700) (12 100) Antal personer med premiepension (8 600) (27 900) (40 700) Antal pensionärer samt personer med aktivitets- och sjukersättning som erhåller (1 600) (1 300) (4 400) (2 000) (6 000) (10 000) Antal uttagna föräldrapenningdagar, miljoner (0,6) (1,2) (1,5) (0,1) (0,1) Antal personer med studiehjälp (1 000) (1 000) Antal personer med studiemedel (20 200) (20 000) Antal personer med rekryteringsbidrag (3 300) (2 300) Anm.: Antaganden om arbetslöshetstal och deltagare i arbetsmarknadspolitiska program ingår i de makroekonomiska förutsättningarna, som redovisas i avsnitt 7.2. Anm.: Volymuppgifter om antal personer avser årsgenomsnitt. Tekniska förändringar och övrigt Revideringar av utgifterna kan också föranledas av nya prognosmetoder, justeringar till följd av ny information, korrigeringar av tidigare gjorda fel samt regeländringar utom regeringens omedelbara kontroll, t.ex. genom ändringar i . Revideringar kan också göras till följd av budgettekniska förändringar. Förslaget om höjt grundavdrag gör att skatteintäkterna för kommuner och landsting beräknas minska med . Den föreslagna höjningen av skattereduktionen för den allmänna pensionsavgiften gör däremot att skatteintäkterna för kommuner och landsting beräknas öka med . Dessa förändringar leder till att utgiftsramen för utgiftsområde 25 Allmänna bidrag till kommuner minskas med som följd av en teknisk justering. Utgiftsområde 10 Ekonomisk trygghet vid sjukdom och handikapp minskas 2006 med p.g.a. slutregleringen av den statliga ålderspensionsavgiften . Utgiftsområde 27 Avgiften till Europeiska gemenskapen justeras ned 2006 i förhållande till beräkningen ekonomiska vårpropo- sition till följd av nya antaganden för nivån på avgiften. Sammantaget innebär denna typ av revideringarna (se Övriga förändringar, tabell 7.8) att de takbegränsade utgifterna minskar med 2,9 respektive 2006 och 2007 i förhållande till beräkningen ekonomiska vårproposition. Statliga myndigheter har vissa möjligheter att omfördela sina utgifter över tiden. Medel på ramanslag som inte utnyttjas under ett budgetår kan inom vissa gränser sparas till efterföljande år. Det innebär att en myndighet utöver anvisade anslagsmedel även kan använda tidigare sparade anslagsmedel. Myndigheter har också möjligheter att inom vissa gränser låna av efterföljande års anslag. Förskjutningar av detta slag redovisas som en för alla ramanslag gemensam beräkningspost benämnd Minskning av anslagsbehållningar. Denna post ingår i de takbegränsade utgifterna. För kommande budgetår erhålls en prognos för de tak- begränsade utgifterna genom att den beräknade förändringen av anslagsbehållningarna läggs till utgiftsramarna och ålderspensionssystemets Myndigheternas förbrukning av anslagsbehållningar och utnyttjande av anslags- krediter utgör en betydande osäkerhet i beräkningen av de takbegränsade utgifterna. I förhållande till prognosen i den ekonomiska vårpropositionen beräknas förbrukningen av anslagsbehållningarna bli lägre 2006 och 2007, bl.a. till följd av den ovan aviserade strikta prövningen av anslagsbehållningar i enlighet med den så kallade 3-procentregeln1 och indrag av den del (0,) av anslag för förvaltnings- och investeringsändamål som ställts till regeringens disposition 2005. 7.5Finansiering av anläggningstillgångar och rörelsekapital Enligt lagen (1996:1059) om statsbudgeten fastställer en total låneram i för investeringar i anlägg- ningar som används i statens verksamhet (20 §). Vidare fastställer en total kreditram i för att täcka behovet av rörelsekapital (21 §). Regeringens förslag: Regeringen får besluta om lån i för investeringar i anläggningstillgångar som används i statens verksamhet intill ett belopp av 28 . I tabell 7.11 redovisas för varje utgiftsområde beräknade sammanlagda låneramar för inve- steringar i anläggningstillgångar som används i statens verksamhet . Den totala låneramen avser summan av lån för detta ändamål som regeringen via myndigheterna (exkl. Sjunde AP-fonden) högst får ha i . 1 Enligt 11a § anslagsförordningen (1996:1189) skall regeringen varje är pröva det anslagssparande som överstiger på ramanslag. Myndigheten kan ej disponera anslagssparande överstigande utan regeringens medgivande. Beloppen för respektive utgiftsområde är pre- liminära eftersom regeringen först i samband med regleringsbreven fattar beslut om låneramen för respektive myndighet. Summan per utgiftsområde innefattar också tidigare tagna lån. 30/6 2005 Skatt, tull och exekution Hälsovård, sjukvård och Kultur, medier, 18Samhällsplanering, bostadsförsörjning och 23Jord- och skogsbruk, fiske med anslutande Anm.: Låneramen för Sjunde AP-fonden behandlas separat (avsnitt 7.5.3) och ingår därför inte i tabellen. 1Exklusive och ombudsmän, justitieombuds- männen. Regeringen beräknar att det behövs en samman- tagen låneram på . För att kunna möta oförutsedda behov kommer preliminärt inte att fördelas till myndigheterna. Jämfört med den låneram som beslutat innebär förslaget till låneram en ökning med eller . Den genomsnittliga öknings- takten av låneramen har uppgått till . Myndigheternas totala skuld avseende investeringar i anläggningstillgångar uppgick till , vilket är mer än . Diagram 7.2 Myndigheternas investeringslån Diagram 7.2 visar lånevolymens utveckling sedan systemet infördes . var låne- volymen . är låne- volymen . Tabell 7.13 Investeringslån och låneramar 20002005 Källa: och . Som framgår av tabell 7.12 har utnytt- jandegraden av den totala låneramen per respektive år uppgått till mellan . 2005 har utnyttjandegraden ökat till . Det bör också observeras att upplåningen i regel ökar , varför utnyttjande- graden som redovisas ovan i regel är lägre än utnyttjandegraden vid utgången av respektive år. Regeringens förslag: Regeringen får besluta om krediter för myndigheternas räntekonton i intill ett belopp av 19 . Myndigheterna placerar överskottslikviditet och finansierar sitt behov av rörelsekapital i . Respektive myndighet har för dessa ändamål ett räntekonto med kredit. Storleken på räntekontokrediten varierar, men ligger normalt i intervallet av summan av respektive myndighets anslag, bidrag och avgiftsinkomster. Beräknade kreditramar redovisas per utgiftsområde i tabell 7.14 tillsammans med totalt saldo och bruttoskuld på räntekontona per . Vid beräkningen av bruttoskulden ingår endast de myndigheter som hade ett negativt saldo på räntekontot och som därmed utnyttjat sin kredit. Regeringen föreslår att summan av kreditramarna för myndigheternas räntekonton (exkl. Sjunde AP-fonden) får uppgå till högst , vilket innebär att den totala ramen ökar med jämfört med . För att kunna möta oförutsedda behov kommer preliminärt inte att fördelas till myndigheterna. Av första kolumnen i tabell 7.14 framgår att myndigheterna hade betydande inlåning på sina räntekonton. En anledning till att inlåningen är större än utlåningen är det anslagssparande som myndigheterna har byggt upp. Det kan också bero på att det för den avgiftsfinansierade verksamheten uppstår en likviditet som placeras på räntekontot. Endast 28 av de 240 myndigheter som har räntekonton med kredit i utnyttjade sin kredit per . 30/6 2005 Skatt, tull och exekution Hälsovård, sjukvård och Kultur, medier, 18Samhällsplanering, bostadsförsörjning och Jord- och skogsbruk, Anm.: Räntekontokrediten för Sjunde AP-fonden behandlas separat (avsnitt 7.5.3) och ingår därför inte i tabellen. 1Ett negativt belopp för saldo innebär en behållning i . 2Exklusive och ombudsmän, justitieombudsmännen. Regeringens förslag: För Sjunde AP-fondens verksamhet får regeringen dels besluta om lån i för investeringar i anläggningstillgångar som används i verk- samheten intill ett belopp av , dels besluta om kredit på räntekonto i intill ett belopp av . Sjunde AP-fonden har bildats för att förvalta premiepensionsmedel inom det reformerade ålderspensionssystemet. En del av pensions- avgiften ger rätt till premiepension och förvaltas i värdepappersfonder efter individuella val. För de personer som avstår från att välja någon annan fond skall medlen placeras i Premiesparfonden som förvaltas av Sjunde AP- fonden. Därutöver förvaltar Sjunde AP-fonden ytterligare en fond, Premievalsfonden, som kan väljas på samma sätt som andra fonder inom premiepensionssystemet. Sjunde AP-fonden har inga uppgifter utöver förvaltningen av dessa fonder. För detta ändamål har organisation och verksamhet byggts upp från grunden. Kostnaderna för Sjunde AP-fondens verk- samhet skall täckas med de förvaltningsavgifter som tas ur fonderna. Detta gäller även kostnaderna för att bygga upp verksamheten. Starka skäl talar för att kostnaderna under uppbyggnadsskedet sprids över för att inte oproportionerligt belasta några enstaka årgångar av premiepensionssparare. För detta ändamål disponerar Sjunde AP-fonden krediter i (). disponerar Sjunde AP-fonden dels ett räntekonto med kredit på högst , dels en låneram på högst för finansiering av investeringar i anläggningstillgångar som används i verk- samheten. Vid ingången av 2005 var kontokrediten utnyttjad med ca medan Sjunde AP-fondens lån för finansiering av anläggningstillgångar vid samma tillfälle uppgick till ca . /05 uppgick Premiespar- fondens och Premievalsfondens marknads- värderade tillgångar till 40,1 respektive . När Premiepensionsmyndig- heten (PPM) fördelade ytterligare premie- pensionsmedel på fonder tillfördes Premiesparfonden ca och Premievalsfonden ca . Den förra är således ojämförligt större och spelar därför en avgörande roll för Sjunde AP-fondens finansiering. Förvaltningsavgiften, som uppgår till av förvaltat kapital , reduceras genom det rabattsystem som tillämpas av PPM. Rabatten kommer premiepensions- spararna till del genom att PPM köper nya fondandelar för rabattbeloppet. För Premie- sparfondens del innebär detta att nettoavgiften efter rabatt begränsas till . kan Sjunde AP-fondens totala kostnader uppskattas till ca medan Sjunde AP-fondens avgiftsintäkter netto kan beräknas till ca . Det budgeterade underskottet 2005 kan därmed uppskattas till . Det balanserade underskottet i Sjunde AP-fondens verksamhet beräknas till vid utgången av 2005 och ca vid utgången av 2006. Kreditbehovet är dock lägre än underskottet, främst därför att rabatten till PPM betalas kvartalsvis i efterskott. Mot den bakgrunden bedömer regeringen att en oförändrad ram på för kredit på räntekonto är tillräcklig . En ram på avseende lån för finansiering av anläggningstillgångar bedöms vara tillräcklig. Beräkningar utifrån en rad antaganden innefattande bl.a. in- och utflöden i Premie- sparfonden och Premievalsfonden, förväntad avkastning och kostnadsutveckling, visar att Sjunde AP-fonden kommer att redovisa successivt förbättrade årsresultat. Med de förutsättningar som gällde /05 beräknades dock årsresultaten förbli negativa fram . Genom årliga överskott därefter beräknas det balanserade underskottet bli allt lägre för att elimineras efter ytterligare . Av 23 § lagen (1996:1059) om statsbudgeten följer att för en viss myndighet eller för viss anskaffning kan besluta att lånefinansiering skall ske på annat sätt än genom ovan beskrivna låne- och kreditramar. Totalt uppgick denna utlåning i Riks- gäldskontoret till . Centrala kredit för studielån är störst och den uppgick till . I tabell 7.15 presenteras en översikt av övriga kreditramar i och utanför . Förslagen till beslut om nya eller ändrade ramar för övrig utlåning från återfinns inom respektive utgiftsområde. Tabell 7.15 Övriga kreditramar 2006 30/6 2005 garantier, till vissa statliga bolag garantier för avlösen av Anm.: har även möjlighet att låna utanför . Utöver de kreditramar som redovisas i tabellen finns också låneramar och räntkontokrediter för myndigheter som föreslås av Riksdagsstyrelsen och styrelsen för . Dessa förslag återfinns inom utgiftsområde 1 respektive 2. 1Avser lån i och utanför inklusive leasing- och leaseholdåtaganden. 2Avser totala upplåning. Staten har utestående ekonomiska förpliktelser i form av garantier, t.ex. kapitaltäckningsgarantier, kreditgarantier, borgensåtaganden, grundfonds- förbindelser och pensionsgarantier. En samlad redovisning av den statliga garantiverksamheten ges i Årsredovisning för staten 2004 (skr. 2004/05:101). I detta avsnitt presenteras en översikt avseende de anslag som kan komma att belastas till följd av garanti- verksamheten. ställs krav på kostnadstäckning i hanteringen av statliga garantier. Detta innebär att risken i varje garantiengagemang eller grupp av engagemang skall beräknas. Utifrån detta bestäms en avgift för garantin som debiteras garantitagaren. kan emellertid besluta att en lägre eller ingen avgift alls skall debiteras för ett visst åtagande. Till den del full kostnadstäckning inte erhålls från garantitagaren är det fråga om en statlig subvention som skall belasta ett anslag. Avgiftsinkomster och i förekommande fall anslagsmedel motsvarande subventionen förs till ett konto, en garantireserv, i . Till reserven förs också eventuella återvinningar från tidigare infriade garantier. Reserven finansierar garantiverksamhetens administration och skadeutfall. Garantiverksamheten skall vara långsiktigt självbärande. I tabell 7.16 presenteras en översikt över de anslag vars ändamål 2006 föreslås omfatta garantiverksamhet. Regeringens förslag presen- teras under respektive utgiftsområde. Tabell 7.16 Anslag vars ändamål 2006 omfattar garantiverksamhet A/O dom Shvetsii IV Bis och Cotonou- 8:5 Avsättning för förlustrisker NIB/MIL, vad avser garantier för finansiellt Tekniska högskolan: Forskning och forskarutbildning 1831:4 : Bostadskreditgarantier garantiverksamhet 36:2 Väghållning och statsbidrag 36:4 : Banhållning och Regeringen gav i uppdrag att samordna arbetet med att få till stånd en gemensam redovisning av kostnader och risker inom garantiområdet. Samtliga garantimyndigheter deltog i arbetet som avrapporterades (Gemensam kostnads- och riskredovisning för statens garant- imyndigheter, Dnr Fi 2005/1595/). För- slagen bereds i . 7.7Beställningsbemyndiganden Av tabellen framgår att regeringen i denna Enligt 12 § lagen (1996:1059) om statsbudgeten får regeringen, för det ändamål och med högst det belopp som bestämmer, beställa varor eller tjänster samt besluta om bidrag, ersättning, lån eller liknande som medför utgifter under senare budgetår än det statsbudgeten avser. Regeringen begär bemyndiganden i anslags- avsnitten för de anslag som berörs. Där redovisas tabeller med information om bland annat nya och infriade förpliktelser under 20042006. I tabell 7.17 görs en sammanfattning per utgiftsområde av begärda bemyndiganden . I kolumnen Ingående förpliktelser redovisas de åtaganden mot ett särskilt bemyndigande som staten beräknas ha i form av beställningar av varor och tjänster, beslut om bidrag m.m. vid ingången av 2006. I nästa kolumn anges de nya förpliktelser av denna typ som staten förväntas ikläda sig . Kolumnen Infriade förpliktelser visar för- pliktelser som förväntas innebära utgifter och som regeringen ingått . Kolumnen Utestående förpliktelser utgör summan av ingående och nya förpliktelser minus infriade förpliktelser. I den sista kolumnen, Begärda bemyndiganden, redovisas omfatt- ningen av de bemyndiganden som regeringen begär i denna proposition. Bemyndigandena innebär att medger att regeringen får ikläda staten förpliktelser, som innebär utgifter , för vilka regeringen ännu inte har anvisats anslag. Förpliktelserna innebär i många fall utgifter både 2007 och åren därefter. proposition begär bemyndiganden om totalt . Jämfört med de beställ- ningsbemyndiganden som fastställt innebär förslagen till bemyndiganden en ökning med , eller . Merparten av ökningen kan hänföras till utgiftsområde 22 Kommunika- tioner. Utöver nedanstående beställningsbemyndig- anden, som är kopplade till anslag, begär regeringen även ett bemyndigande för Botnia- banan på . För anslaget 7:6 Gemensam radiokommunika- tion för skydd och säkerhet (utgiftsområde 6 Försvar samt beredskap mot sårbarhet) begärs inget bemyndigande eftersom nya förpliktelser inte kommer att ingås. Vid utgången av 2006 kommer det dock fortfarande att finnas utestående förpliktelser som beräknas uppgå till . För anslaget 90:2 Försök med trängselskatt i begärs i denna proposition i tilläggsbudget ett bemyndigande på 2 . begärs inget bemyndigande eftersom nya förpliktelser inte kommer att ingås. Vid utgången av 2006 kommer det fortfarande finnas utestående förpliktelser som beräknas uppgå till . Dessa förpliktelser täcks helt av beräknat anslag 2007. I syfte att förbättra tillämpningen och redovisningen av beställningsbemyndiganden genomför , i samarbete med , en översyn av bemyn- digandesystemet. Tabell 7.17 Sammanfattande redovisning av beställningsbemyndiganden avseende 2006 Försvar samt beredskap mot sårbarhet Hälsovård, sjukvård och social omsorg Ekonomisk trygghet vid sjukdom och Kultur, medier, trossamfund och fritid Allmän miljö- och naturvård Jord- och skogsbruk, fiske med anslutande Anm: Beloppen är avrundade och överensstämmer därför inte alltid med summan. Regeringens förslag: Regeringen bemyndigas att besluta att ett ramanslag som inte avser förvaltningsändamål får överskridas om 1.ett riksdagsbeslut om anslag på tilläggs- budget inte hinner inväntas, och 2.överskridandet ryms inom det fastställda utgiftstaket för staten. Enligt 6 § andra stycket lagen (1996:1059) om statsbudgeten får regeringen med bemyndigande besluta att ett ramanslag får överskridas, om detta är nödvändigt för att i en verksamhet täcka särskilda utgifter som inte var kända då anslaget anvisades eller för att ett av beslutat ändamål med anslaget skall kunna uppfyllas. För de flesta ramanslag kan oundvikliga utgiftsökningar i förhållande till anvisade medel rymmas inom den högsta tillåtna anslagskrediten på som föreskrivs i 6 § första stycket i lagen om statsbudgeten. I fråga om ramanslag för förvaltningsändamål är det nästan aldrig aktuellt att överskrida anslaget mer än vad som ryms inom den högsta tillåtna anslagskrediten. Något särskilt bemyndigande som ger regeringen befogenhet att besluta om överskridande av ramanslag som anvisats för förvaltningsändamål behöver därför inte inhämtas. Vid behov kommer ytterligare medel att begäras på tilläggsbudget. När det däremot gäller ramanslag som anvisats för regelstyrd verksamhet, icke påverkbara EU-relaterade utgifter, infriande av garantier samt oförutsedda utgifter kan så stora förändringar inträffa att utgifterna inte ryms inom den högsta tillåtna anslagskrediten. Regeringen avser i sådana fall att i första hand återkomma till med förslag om anslag på tilläggsbudget. Förändringarna kan dock inträffa snabbt och betalningarna kan behöva göras utan dröjsmål. Om anslag på tilläggs- budget inte hinner inväntas bör regeringen bemyndigas att besluta om överskridande när de förutsättningar som anges i 6 § andra stycket budgetlagen är uppfyllda, dvs. om det är nödvändigt för att i en verksamhet täcka särskilda utgifter som inte var kända då anslaget anvisades eller för att ett av beslutat ändamål med anslaget skall kunna uppfyllas. Överskridandet får inte vara större än att det ryms inom det fastställda utgiftstaket för staten. Bemyndigandet begärs för ett budgetår i sänder. Regeringens avsikt är att även fortsättningsvis på tilläggsbudget föreslå förändringar av berörda anslag som ersätter de medgivna överskrid- andena. I Årsredovisning för staten 2004 (skr. 2004/05:101 s. 144) lämnades en redovisning av vilka anslag som regeringen medgivit över- skridanden för . Innevarande år har regeringen medgivit ett överskridande av anslaget 5:4 Ekonomiskt bistånd till enskilda utomlands samt diverse kostnader för rättsväsendet (utgiftsområde 5 Internationell samverkan) med . Anslaget har på tilläggsbudget tillförts medel motsvarande det medgivna överskridandet. Ett eventuellt utnyttjande av bemyndigandet kommer att redovisas i Årsredo- visning för staten 2005. I anslutning till utgiftsområde 26 Statsskulds- räntor m.m. återkommer regeringen med förslag om bemyndiganden rörande överskridanden av vissa anslag. har som sin mening gett regeringen tillkänna vad kulturutskottet anfört (bet. 2004/05:KrU1, rskr. 2004/05:47) om pris- och löneomräkning av vissa anslag inom utgifts- område 17 Kultur, medier, trossamfund och fritid. I tillkännagivandet framförs synpunkter angående effekterna av det nuvarande pris- och löneomräkningssystemet och den metod som används för att fastställa myndigheters kompensation för lokalkostnader. Det anförs också att det inte direkt går att utläsa hur pris- och löneomräkningen är gjord. Mot den bakgrunden anser regeringen att det här är motiverat att lämna en beskrivning av hur pris- och löneomräkningen av myndighetsanslagen går till. Principerna för pris- och löneomräkningen När pris- och löneomräkningen fick sin nuvarande form angavs följande syften med systemet (prop. 1992/1993:100): -Det första syftet är att myndigheternas verksamhet skall prövas som en helhet och att anslagsnivån är ett uttryck för beslutad och förväntad ambitionsnivå i verksamheten. -Det andra syftet med nya principer för statsmakternas budgetering är att den allmänna prisutvecklingen inom den konkurrensutsatta sektorn skall utgöra utgångspunkt vid fastställandet av kompensationen för kostnadsutvecklingen. -Det tredje syftet är att klart skilja statsmakternas ansvar inom ramen för den statliga budgetprocessen från frågor som det ankommer på staten som arbetsgivare att förhandla om i likhet med andra parter på arbetsmarknaden. För att möjliggöra en långtgående delegation till myndigheterna och för att undvika intrång eller inblandning i lönerörelsen behövde regeringen ett system för pris- och löne- omräkning där myndigheterna inte skulle kunna påverka sin kompensation genom sitt beteende. Grunden för systemet har varit att det är anslagen för myndigheternas verksamhet som skall pris- och löneomräknas. De kostnader som skall räknas om är löner, hyror och övriga förvaltningskostnader. Vid omräkningen används separata index för prisutvecklingen inom de tre nämnda utgiftsgrupperna. Transfereringar inom myndighetsanslag räknas inte om inom ramen för pris- och löne- omräkningssystemet. Dessutom har en grundtanke varit att systemet skall bidra till att skapa förutsättningar för en produktivitetsutveckling som motsvarar den som uppnås i den privata sektorn. Därför reduceras löneindex med ett produktivitets- avdrag som motsvarar produktivitetsutveck- lingen i den privata tjänstsektorn. Systemet med pris- och löneomräkning är ett generellt system med en automatisk beräkning. Systemet tar således inte hänsyn till den faktiska utgiftsutvecklingen under det enskilda anslaget. För omräkningen av lönedelen beräknar () ett arbetskostnadsindex () avseende utveck- lingen för tjänstemän inom tillverknings- industrin. Om inte meddelar att särskilda avsättningar gjorts i avtalen för vissa verksamhetsområden och/eller yrkeskategorier får normalt alla anslag samma omräkningsindex. Omräkningsindexet minskas därefter med det nämnda produktivitetsavdraget. Produk- tivitetsavdraget motsvarar genomsnittet av de senaste tio årens produktivitetsutveckling inom den privata tjänstesektorn enligt SCB:s nationalräkenskaper.