prop · GS0360 · 2005-03-17 00:00:00 — förevarande karaktär måste yttrandefriheten på grund av dess dignitet övervinna gemenskapsrättens princip om fri rörlighet för varor. Vidare är statens utrymme för en skönsmässig bedömning vid denna prövning av intressekonflikt stort. C-537/03 (ERS2004/32:1) m.fl. mot Vahinkovakuutusosakeyhtiö Pohjola och annan; begäran från Korkein oikeus, . Rådets direktiv om ansvarsförsäkring för motorfordon Betydelsen av en passagerares eget medvållande Ersättning via den obligatoriska trafikförsäkringen. Den finska domstolen har frågat om rådets direktiv om ansvarsförsäkring ställer upp begränsningar vid bedömningen enligt nationell rätt av betydelsen av en passagerares eget medvållande i samband med hans rätt till ersättning via den obligatoriska trafik- försäkringen. har yttrat sig och anfört att i länder som likt och till viss del bygger rätten till ersättning ur en trafikförsäkring på skadeståndsrättslig grund kan, beroende på omständigheterna, den passagerare som följer med en alkohol- eller narkotikapåverkad förare och därvid skadas anses ha varit medvållande till skadan. Domstolen har tidigare i mål C-348/98 uttalat att direktiven om ansvars- försäkring för motorfordon inte syftar till att harmonisera medlems- staternas lagstiftning om civilrättsligt ansvar. Detta måste även innebära att direktiven inte hindrar att de medlemsstater som beräknar ersättningen från en trafikförsäkring enligt skadeståndsrättslig grund också har möjlighet att jämka ersättningen till den som varit medvållande till skadan. C-8/04 (ERS2004/33:2) E Bujara mot nederländska skattemyndigheten; begäran från Gerechtshof te ´s Hertogenbosch, . Kriterier i dubbelbeskattningsavtal Förhållande till EG-rätten. Den nederländska domstolen har frågat om EG-rätten ger utländsk skatteskyldig de rätt till de fördelarna som en utländsk skatteskyldig från en annan medlemsstat har enligt ett annat dubbelbeskattningsavtal. har yttrat sig och anfört att de egenskaper som präglar skatteavtal med nödvändighet ser olika ut i förhållande till olika länder. I grunden ligger de skillnader som finns mellan alla medlemsstaters och andra staters nationella skattesystem. Dessa skillnader är erkända av EG- rätten i vilken medlemsstaterna själva bestämmer över sina nationella skattesystem. I artikel 293 EG uppmanas medlemsstaterna uttryckligen att ingå skatteavtal, vilket ska ses mot bakgrund av friheten att utforma nationella och därmed olika skattesystem. Om man skulle tvingas erkänna samma rättigheter till alla medborgare från olika medlemsstater som i den mest förmånliga bestämmelsen av ett lands alla skatteavtal skulle just balansen och ömsesidigheten i ett skatteavtal rubbas. Det skulle inte längre kunna tas någon hänsyn till skattesystemet och situationen i respektive medborgares medlemsstat. Medlemsstaterna skulle se sig tvingade att inte göra några eftergifter till förmån för de skattskyldiga i sina skatteavtal och i stället komma överens om så restriktiva regler att de inte skulle kunna missbrukas, vilket skulle vara till nackdel för de skattskyldiga. Detta skulle kunna medföra integrationsproblem inom EU. Det står med tillämpning av domstolens rättspraxis klart att en medlemsstat kan behandla sina egna medborgare annorlunda än medborgare i andra medlemsstater om dessa anses befinna sig i olika situationer. Det kan därför inte råda någon tvekan om att det överensstämmer med EG-fördragets regler att behandla en tysk medborgare med vissa tillgångar och kapitalinkomster i på ett annat sätt än en nederländsk medborgare med alla eller huvuddelen av sina tillgångar och inkomster i . Dessa personer befinner sig i olika situationer. De skäl som dessa personer kan göra gällande med avseende på avdrag och liknande som har ett socialt syfte är därför med nödvändighet också olika. C-9/04 (ERS2004/41:1) Brottmålet mot GEHARO B.V. ; begäran från , . Direktiv /388/EEG (kadmiumdirektivet) Direktiv /378/EEG (leksaks- direktivet) Tillämpningsområde. Den nederländska domstolen har frågat om leksaker redan omfattas av gemenskapslagstiftningen i den mening som avses i artikel 1 andra meningen i kadmiumdirektivet. Mot bakgrund av att leksaksdirektivet innehåller en bestämmelse om gränsvärden för högsta biotillgänglighet per dag för kadmium i leksaker. har yttrat sig och anfört att de två direktivens bestämmelser kompletterar varandra. Medan leksaksdirektivets bestämmelse endast tar hänsyn till de effekter kadmium kan ha på hälsan hos den som använder leksaken, tar kadmiumdirektivet även hänsyn till ämnets effekter på den yttre miljön. Leksaksdirektivet föreskriver dessutom uttryckligen att leksaker i vart fall ska uppfylla bestämmelser i gällande gemenskapsrätt om exempelvis förbud, begränsad användning eller märkning av vissa farliga ämnen och preparat. Leksaker måste därför uppfylla kraven såväl i leksaksdirektivet som i kadmiumdirektivet. Artikel 1 i kadmium- direktivet utgör därför inget hinder för att kadmiumdirektivets bestämmelser om högsta tillåtna kadmiumhalt även ska tillämpas på leksaker som är tillverkade av de ämnen och beredningar som omfattas av kadmiumdirektivet. C-137/04 (ERS2004/81:2) mot ; begäran från Regeringsrätten, . Artikel 39 EG Arbetskraftens fria rörlighet Kvalifikationstid för att få ersättning på sjukpenningnivå under föräldraledighet Tjänstemän i EU. Regeringsrätten har frågat om artikel 39 EG ska tolkas så att, vid tillämpning av nationell bestämmelse om viss kvalifikationstid för ersättning på sjukpenningsnivå för föräldraledighet, sammanläggning ska ske med period under vilken arbetstagaren varit tjänsteman i EU. har yttrat sig och anfört att det av upprätthållna villkoret i det att det i de fall förordning (EEG) nr 1408/71 är tillämplig endast krävs att föräldern varit försäkrad för sjukpenning i en enda dag och bara rör föräldrapenningens storlek till beloppet är ett lågt ställt krav för att ska kunna tillämpa principen om sammanlägg- ning och, i enlighet med villkorets syfte, motverka missbruk. diskriminerar dessutom inte någon medlemsstats medborgare. Systemet med två nivåer på föräldrapenningen är ett utslag av en försäkringslösning som inte inverkar på den grundläggande rätten till föräldrapenning. En nyanländ arbetstagare i som inte uppfyller kvalifikationskravet är inte avskuren från föräldrapenning, utan enbart från den delen som ger ett högre utfall. Den får den migrerande arbetstagaren då, liksom arbetstagare i som inte heller uppfyller kvalifikationskravet, bosättningsbaserad föräldrapenning enligt garantinivån. För den händelse domstolen ändå skulle anse att kvalifikationsvillkoret är sådant att det tillämpas på olika situationer så att det medför diskriminering, måste en sådan tillämpning anses vara grundad på objektiva överväganden som inte gör någon skillnad på föräldrars nationalitet samt stå i proportion till syftet att motverka missbruk och skapa möjlighet för att tillämpa principen i förordningen 1408/71 om sammanläggning. Utan kvalifikationsvillkoret skulle staten inte ha några möjligheter att budgetmässigt beräkna kostnaderna för försäkringen eftersom man inte vet hur många migrerande arbetstagare som kommer och hur många barn de kan ha i sina ursprungsländer och tar med sig, barn vilka är födda före arbetstagarnas ankomst till landet. C-170/04 (ERS2004/90:3) m fl mot Riksåklagaren; begäran från , . 4 kap 2 §, 5 kap 5 § och 10 kap 10 § alkohollagen (1994:1738) Förbud för privatperson att själv föra in alkoholdrycker i annat fall än då denne medföljer transporten Förenlighet med artiklarna 28, 30 och 31 EG. har frågat om det svenska förbudet för en privatperson att själv föra in alkoholdrycker i annat fall än då denna medföljer transporten som resande är förenligt med gemenskapsrätten. har yttrat sig och anfört följande. Det svenska detaljhandelsmonopolets ensamrätt omfattar tillhandahållande av alkoholdrycker mot ersättning till konsumenter i . Ensamrätten omfattar alla sådana tillhandahållanden oavsett formen för tillhandahållandet. Det saknar alltså betydelse om tillhandahållandet sker genom t.ex. butiksförsäljning, postorder eller Internet. Att andra aktörer inte kan tillhandahålla konsumenter i alkoholdrycker är en nödvändig följd av detaljhandelsmonopolets existens. Eftersom de aktuella reglerna är bestämmelser om handelsmonopolet och dess funktion, ska de enligt domstolens praxis i C-189/95 bedömas enligt artikel 31 EG. Systembolagets ensamrätt är rimligt avgränsat eftersom det endast är fråga om monopol på detaljhandel. Bestäm- melserna missgynnar heller inte handeln med utländska varor i förhållande till inhemska. De är därför förenliga med artikel 31 EG. Om det skulle anses att artiklarna 28 och 30 EG ska tillämpas är bestämmelserna under alla omständigheter förenliga gemenskapsrätten eftersom de är nödvändiga för att skydda folkhälsan och inte är mer ingripande än vad som krävs för att uppnå detta mål. C-185/04 (ERS2004/99:2) mot allmänna försäkringskassa; begäran från Länsrätten i , . Artiklarna 12, 17.2, 18 och 39 EG Artikeln 7 i förordning (EEG) nr 1612/68 Arbetskraftens fria rörlighet Direktiv /34/EG om föräldraledighet Kvalifikationstid för tjänstemän i EU. Länsrätten har frågat om gemenskaprätten ska tolkas så så att, vid tillämpning av nationell bestämmelse om viss kvalifikationstid för ersättning på sjukpenningsnivå för föräldraledighet, sammanläggning ska ske med period under vilken arbetstagaren varit tjänsteman i EU. har yttrat sig och anfört i stort sett samma argument som i mål C-137/04 Rockler med tillägg för följande. Frågan om unionsmedborgar- skapets betydelse för likabehandlingsprincipen har av domstolen prövats ett antal gånger . Det har främst rört sig om dess tillämpning på personer som utan att tillhöra kretsen av ekonomiskt aktiva utnyttjat sin rätt att röra sig fritt inom gemenskapen. Det nu aktuella målet rör emellertid rätten till social förmån för en arbetstagare som ostridigt varit och är ekonomiskt aktiv. Inom området för sociala förmåner för sådana arbetstagare finns en mycket väl utvecklad sekundärrätt som reglerar olika situationer. Införandet av unionsmed- borgarskapet har inte syftat till att införa några nya rättigheter i materiellt hänseende inom den sociala trygghetens område. Under sådana förhållanden inte finns skäl att hämta stöd i artiklarna 17 och 18 EG för en sammanläggning av försäkringsperioder inom föräldraförsäkringens område. C-196/04 (ERS2004/106:2) Cadbury och mot The Commissioners of Inland Revenue; begäran från The Special Commissioners, . Kontroll över utländska företag (CFC-regler) Undantag från huvudregeln för koncernbeskattning för vinster från ett dotterbolag med säte i en annan medlemsstat med artiklarna 43, 49 och 56 EG. Den brittiska domstolen har frågat om CFC-reglernas undantag från huvudregeln för koncernbeskattning för vinster från ett dotterbolag med säte i en annan medlemsstat är förenliga med gemenskapsrätten. har yttrat sig och anfört att CFC-regler allmänt sett syftar till att förhindra eller försvåra skatteplaneringsåtgärder genom transaktioner med lågt beskattade utländska juridiska personer som syftar till att kringgå den inhemska skattelagstiftningen. CFC-regler som de brittiska innebär i själva verket att man skapar mer likvärdiga förutsättningar, eftersom inhemska företag totalt sett behandlas på samma sätt vare sig de äger andelar i inhemska eller i utländska bolag. I avsaknad av CFC-regler uppstår förhållandevis negativa konsekvenser för inhemska företag vid ägande av inhemska dotterbolag jämfört med vid ägande av vissa utländska bolag. CFC-regler minskar de negativa konsekvenserna genom att en skatt införs på inkomster i vissa utländska dotterbolag. Reglerna medför att ägande av andelar i utländska bolag blir i princip likvärdigt med ägande av andelar i inhemska bolag om man betraktar moder- och dotterbolaget sammantaget. Slutresultatet är detsamma i båda fallen. Ingen nackdel följer därför för företag med andelar i utländska dotterbolag med tillämpning av denna typ av regler. Även om man skulle anse att regler av samma typ som de brittiska är diskriminerande och utgör en inskränkning av etableringsfriheten eller den fria rörligheten för kapital och betalningar menar regeringen att sådana regler ska anses vara godtagbara för att upprätthålla kongruensen i skattesystemet och för att förhindra skatteflykt. C-234/04 (ERS2004/146:4) mot ; begäran från Landesgericht , . Samarbetsprincipen i artikel 10 EG Omprövningsskyldighet för domstol i högre instans - Underinstansens bedömning att den är behörig domstol när domen vunnit laga kraft enligt nationella processuella bestämmelser. Den österriska domstolen har frågat om samarbets- principen innebär att en domstol i högre instans är skyldig att ompröva en underinstans bedömning om den är behörig domstol när domen vunnit laga kraft. har anfört att samarbetsprincipen i artikel 10 EG inte innebär att överinstansen är skyldig att ompröva underinstansens beslut i behörighetsfrågan när frågan har behandlats i behörig ordning i underinstansen och beslutet har vunnit laga kraft enligt nationella processuella regler. Omständigheterna i målet är sådana att varken någon tvingande bestämmelse till svagare parts fördel eller någon bestämmelse om exklusivt forum som rätten självmant har att beakta har åsidosatts. C-265/04 (ERS2004/138:2) mot ; begäran från Kammarrätten i , . Förenlighet med artiklarna 56 och 58 EG Beskattning en inlösenlikvid Nationella regler om kupongskatt Rätt till avdrag. Kammarrätten i har frågat om det strider mot gemenskapsrätten att ha nationella regler som beskattar en inlösenlikvid annorlunda beroende på om den skatteskyldige är bosatt i eller inte. har yttrat sig och anfört att de svenska reglerna om kupongskatt vilka inte medger en utanför bosatt skattskyldig rätt till avdrag för anskaffningskostnaden för aktierna kan innebära att en begränsat skattskyldig aktieägare beskattas hårdare än en obegränsat skattskyldig aktieägare i motsvarande situation. Regeringen överväger därför att ändra reglerna. C-372/04 (ERS2004/206:4) The Queen på begäran av mot Trust och Secretary of State for Health; begäran från Court of Appeal of and , . Artiklarna 48 EG, 49 EG, 50 EG, 55 EG och 152.5 EG - Artikel 22 i förordning (EEG) nr 1408/71 Systemen för social trygghet Krav på de nationella sjukvårdssystemen Ersättning för vårdkostnader i en annan medlemsstat väntetid för att få den aktuella vården i den egna medlemsstaten. Den brittiska domstolen frågade om vilka krav som ställs enligt gemenskapsrätten på de nationella sjukvårdssystemen i fråga om ersättning för vårdkostnader i en annan medlemsstat och särskilt vad som kan anses vara en rimlig väntetid för att få vård i den egna medlemsstaten. har yttrat sig och särskilt framhållit de särdrag som Skr. 2004/05:60 kännetecknar ett nationellt sjukvårdsystem där finansieringen av Bilaga 1 verksamheten helt sker genom skatter och där produktionen av vårdtjänsterna oftast ombesörjs av en och samma huvudman. Några av dessa särdrag är exempelvis att alla tillgängliga medel finns uppbundna i den produktionsapparat som byggts upp för att tillförsäkra medborgarna den vård de har behov av och att det saknas en ekonomisk relation mellan vårdgivare och patient. Risken för att den ekonomiska balansen i ett nationellt vårdsystem allvarligt rubbas är typiskt sett större än vad som kan anses vara fallet i de försäkringsbaserade systemen. För att kunna upprätthålla en väl fungerande hälso- och sjukvård inom ramen för ett nationellt sjukvårdssystem bör de särdrag som är kännetecknande för ett sådant system också kunna beaktas när man bedömer huruvida inskränkningar i friheten att tillhandahålla tjänster kan anses motiverade. C-390/04 (ERS2004/201:4) ; begäran från Regeringsrätten, . 8 kap 13 a § mervärdesskattelagen Avdraget för ingående mervärdesskatt Operaföreställningar - Begränsning om stöd från det allmänna erhållits Förenlighet med direktiv /388/EEG (det sjätte mervärdes- skattedirektivet). Regeringsrätten har frågat om det är förenligt med artikel 17 och 19.2 i det sjätte mervärdeskattedirektivet att begränsa avdrags- rätten med hänsyn till erhållna bidrag även för verksamheter som enbart utför skattepliktiga transaktioner. har yttrat sig och anfört att 8 kap 13 a § mervärdeskattelagen är förenlig med det sjätte mervärdesskattedirektivet. Regeringen anser att effekterna av en tolkning av direktivet som innebär att bidrag endast skulle få beaktas för att begränsa avdragsrätten när det är fråga om blandad verksamhet strider mot den för mervärdesskattesystemet grundläggande principen om skatteneutralitet och konkurrensneutralitet. Effekterna av en sådan tolkning innebär nämligen en omotiverad skillnad i behandlingen av blandade verksamheter i förhållande till verksamheter som enbart utför skattepliktiga transaktioner. Vidare får en sådan tolkning även en styrande effekt som strider mot den neutralitet i mervärdesskattesystemet som eftersträvas genom att det blir betydligt mer fördelaktigt att bedriva enbart skattepliktig verksamhet än blandad verksamhet. Bilaga 2: Viktigare domar meddelade av EG- domstolen Mål C-19/03, Verbraucher-Zentrale eV mot O2 () GmbH & Co. OHG, dom . Ekonomisk och monetär politik Förordning (EG) nr 1103/97 Införande av euron Omräkning av de nationella valutaenheterna till enheten euro Avrundning efter omräkningen av penningbelopp som ska betalas eller redovisas Avtal som ingåtts på telekommuni- kationsområdet Begreppet penningbelopp som ska betalas eller redovisas Minuttaxa för telekommunikation. Mål C-27/04, Europeiska gemenskapernas kommission mot Europeiska unionens råd, dom . Talan om ogiltigförklaring Artikel 104 EG Förordning (EG) nr 1467/97 Stabilitets- och tillväxtpakten stora underskott i den offentliga sektorns finanser Beslut av rådet med stöd av artikel 104.8 och 104.9 EG Den majoritet som krävs uppnåddes inte Besluten antogs inte Talan mot besluten att inte vidta de formella åtgärder som angavs i kommissionens rekommendationer Avvisning Talan mot rådets slutsatser. Frihet att tillhandahålla tjänster Mål C-255/01, m.fl. mot Ypourgos Anaptyxis och , dom . Åttonde direktivet 84/253/EEG Artiklarna 11 och 15 Godkännande av personer som har ansvar för lagstadgad revision av räkenskaper Möjligheten att godkänna personer som inte avlagt yrkesexamen Villkor för att godkänna medborgare från andra medlemsstater. Mål C-8/02, mot Bundesanstalt für Arbeit, dom . Frihet att tillhandahålla tjänster Bidragssystem som är tillämpligt på tjänstemän vid sjukdom Kurbehandling som har genomförts i en annan medlemsstat för logi, kost, resa, kuravgift och läkarens slutrapport för ersättning Förhands- godkännande av att kostnaderna är bidragsberättigande Kriterier Skäl. Mål C-9/02, du Saillant mot Ministère de l'Économie, des Finances et de l'Industrie, dom . Etableringsfrihet Artikel 52 i EG-fördraget (nu artikel 43 EG i ändrad lydelse) Skattelagstiftning Förflyttning av skatterättsligt hemvist till en annan medlemsstat för beskattning av värdeökningar på värdepapper. Mål C-36/02, Omega Spielhallen- und mot , dom . Frihet att tillhandahålla tjänster Fri rörlighet för varor Restriktioner Allmän ordning Mänsklig värdighet Skydd av grundläggande värden som garanteras i den nationella författningen Spel med virtuellt dödande. Mål C-247/02, Sintesi SpA mot Autorità per la Vigilanza sui Lavori Pubblici, dom . Direktiv /37/EEG Offentlig upphandling av bygg- och anläggningsarbeten Tilldelning av kontrakt Den upphandlande myndighetens rätt att välja mellan kriteriet det lägsta priset och kriteriet det ekonomiskt mest fördelaktiga anbudet. Mål C-262/02, Europeiska gemenskapernas kommission mot Republiken , dom . Fördragsbrott Artikel 59 i EG-fördraget (nu artikel 49 EG i ändrad lydelse) TV-sändningar Reklam Nationell åtgärd som innebär ett förbud mot TV-reklam för alkoholhaltiga drycker som saluförs i denna medlemsstat, i den mån det rör sig om indirekt TV-reklam som uppkommer på TV-skärmen till följd av att reklamskyltar visas under sändningen av vissa idrottsevenemang Evinlagen. Mål C-346/02, Europeiska gemenskapernas kommission mot Storhertigdömet , dom . Försäkringar Tredje direktivet om annan direkt försäkring än livförsäkring Bonus/malus-system. Mål C-347/02, Europeiska gemenskapernas kommission mot Republiken , dom . Försäkringar Tredje direktivet om annan direkt försäkring än livförsäkring Bonus/malus-system. Mål C-442/02, CaixaBank mot Ministère de l'Économie, des Finances et de l'Industrie, dom . lagstiftning enligt vilken räntebärande avistakonton är förbjudna. Mål C-429/02, SAS, tidigare mot Télévision française 1 SA (TF1), och Girosport SARL, dom . Artikel 59 i EG- fördraget (nu artikel 49 EG i ändrad lydelse) Direktiv /552/EEG TV utan gränser TV-sändning Reklam Nationell åtgärd som innebär ett förbud mot TV-reklam för alkoholhaltiga drycker som saluförs i denna medlemsstat, i den mån det rör sig om indirekt TV- reklam som visas på till följd av att reklamskyltar förekommer under sändningen av vissa idrottsevenemang Evinlagen. Fri rörlighet för personer Mål C-200/02, Kunqian och mot Secretary of State for the Home Department, dom . Uppehållstillstånd Barn med medborgarskap i en medlemsstat men som uppehåller sig i en annan Föräldrar som är medborgare i tredje land Moderns rätt att uppehålla sig i den andra medlemsstaten. Fri rörlighet för varor Mål C-24/00, Europeiska gemenskapernas kommission mot Republiken , dom . Fördragsbrott Artiklarna 30 och 36 i EG-fördraget (nu artiklarna 28 EG och 30EG i ändrad lydelse) Nationell lagstiftning som innehåller en uttömmande uppräkning av de näringsämnen som får tillsättas i livsmedel Åtgärder med motsvarande verkan Skäl Folkhälsa Konsumentskydd Proportionalitet. Mål C-453/00, Kühne & Heitz NV mot Produktschap voor Pluimvee en Eieren, dom . Fjäderfäkött Exportbidrag Underlåtenhet att begära förhandsavgörande Definitivt förvaltningsbeslut Verkningar av en dom som meddelats av domstolen i ett mål om förhandsavgörande efter detta beslut Rättssäkerhet Gemenskapsrättens företräde Samarbetsprincipen Artikel 10 EG. Mål C-60/02, Brottmålet mot X, dom . Varumärkesförfalskade och pirattillverkade varor Avsaknad av straffrättsliga påföljder för transitering av varumärkesförfalskade varor Förenlighet med förordning (EG) nr 3295/94. Mål C-138/02, mot Secretary of State for Work and Pensions, dom . Fri rörlighet för personer Artikel 48 i EG-fördraget (nu artikel 39 EG i ändrad lydelse) Begreppet arbetstagare trygghetsförmån som utbetalas till arbetssökande Krav på bosättning . Mål C-353/01 P, mot Europeiska unionens råd och Europeiska gemenskapernas kommission, dom . Överklagande Tillgång till handlingar Besluten 93/731/EG och 94/90/EKSG, EG, Euratom Undantag för att skydda det allmänna samhällsintresset vid internationella förbindelser Tillgång till vissa delar. Mål C-234/02 P, Médiateur européen mot , dom . Överklagande Upptagande till sakprövning Gemenskapens utomobligatoriska ansvar Ombudsmannens handläggning av ett klagomål angående ett internt uttagningsprov för fast anställning. Mål C-329/02 P, mot för harmonisering inom den inre marknaden (varumärken, mönster och modeller) (harmoniseringsbyrån), dom . Överklagande Gemenskapsvarumärke registreringshinder Artikel 7.1 b och c i förordning (EG) nr 40/94 Ordkombinationen SAT. Förenade målen C-231/00, C-303/00 och C-451/00, Cooperativa Lattepiù arl mot Azienda di Stato per gli interventi nel mercato agricolo () (C-231/00), Azienda Agricola e mot Regione och Azienda di Stato per gli interventi nel mercato agricolo () (C-303/00), och Azienda Agricola mot Azienda di Stato per gli interventi nel mercato agricolo () och Ministero delle Politiche Agricole e Forestali (C- 451/00), dom . Jordbruk Gemensam organisation av marknaden Mjölk och mjölkprodukter Tilläggsavgift för mjölk Förordningarna (EEG) nr3950/92 och nr536/93 Referenskvantiteter Justering i efterhand Underrättelse till producenterna. Mål C-182/01, Saatgut-Treuhandverwaltungsgesellschaft mbH mot , dom .