prop · GS03161 · 2005-05-27 00:00:00 — Att skapa politiska förutsätt- ningar för en fredsprocess samt åtgärder som avväpning, demobilisering och återanpassning av stridande parter är av central betydelse i postkon- fliktsituationer. Huvudsakligen arbetar , , och med frågor som rör konflikthantering och säkerhet i relation till politiken för global utveck- ling. Även myndigheter som , () och Sida är aktiva parter i arbetet. Mål: Att den internationella förmågan att hantera konflikters alla faser skall förbättras. -arbetar med insatser som främjar den globala säkerheten ge- nom stöd till civil konflikthantering, underlättande av fredsprocesser, säkerhetsfrämjande insatser i efterkrigssituationer, insatser för säker- hetssektorreformer samt konfliktförebyggande insatser. Exempel är den svenska medverkan i fredsprocesser i /, , () och . -Regeringens ambition är att successivt öka anslagsposten för de in- ternationella fredsfrämjande truppinsatserna från nuvarande 1,4 mil- jarder till för samt att skall bidra med ca 1100 personer till EU:s militära snabbinsatsstyrka. -verkar inom FN, EU, , och Nato/Partnerskap för fred (PFF) för att förbättra dessa organisationers civila och militära krishanteringsförmåga. Därutöver ger stöd till regionala och subregionala organisationer, inte minst i , för kapacitetsuppbyggnad och verksamhet inom det freds- och säkerhets- främjande området. -ger ekonomiskt stöd till ett antal OSSE-projekt av relevans för den globala utvecklingen. beviljades stöd om sam- manlagt ca och 36 svenskar ställdes till förfogan- de till institutioner och fältmissioner. -deltar aktivt i ett antal internationella fredsfrämjande insatser som förbättrar möjligheterna för en global utveckling. Exempel är FN:s insats i (UNMIL), den EU-ledda insatsen i Bosnien- (), den Nato-ledda insatsen i Kosovo (KFOR) lik- som insatsen i (ISAF). I i stödjer Afrikanska unionens (AU) insats genom att närvara med militär per- sonal och med en erfaren expert i de politiska förhandlingarna. Sveri- ge har också, som komplement till EU:s omfattande ekonomiska bi- drag, lämnat finansiellt stöd både till AU:s insats och till den politiska processen. -bidrar till att EU ges finansiella möjligheter att finansiera icke-militära aspekter av fredsbevarande insatser som genomförs i till exempel Kosovo, , och . -har ett stort kunnande inom civil krishantering och bidrar aktivt till att konceptuellt vidareutveckla de civila krishanteringska- paciteterna internationellt. -är drivande i internationella fora vad gäller betydelsen av ett fungerande polisväsende, andra rättsstatsinsatser, offentlig förvalt- ning och räddningstjänst som viktiga instrument i krishanteringen. -har bidragit till att EU stödjer tillkomsten av en integrerad, nationell kongolesisk poliskår samt armé i (DR ). har även bidragit med personal till EU:s insats för att på- skynda reformen av den rättsliga sektorn i . -bidrar med sammanlagt cirka 45 militärobservatörer i stort sett samtliga FN-insatser. På rättsstatsområdet bidrar med sammanlagt ett femtiotal poliser i cirka 20 insatser. Till de störs- ta och mest betydelsefulla räknas polismissionerna Mission in Kosovo, (), European Union Mission, (EUPM) i samt Proxima Skr. 2004/05:161 i . bidrar också med 10 svenska poliser för ut- bildning av irakiska poliser i . -Regeringen arbetar för att öka det svenska deltagandet i internationel- la polisinsatser inom ramen för framförallt FN, EU och . An- slaget för detta har höjts. har även anmält kapacitet till EU för övriga rättsstatsåtgärder, offentlig förvaltning och räddningstjänst. -är under 2004-2005 med och leder arbetet i den grupp inom (truppmineförbudet) som hanterar minröjnings- frågor. -SRV har genomfört insatser inom minhantering i , , , , och . Mål: Att överbrygga klyftorna vad avser hanteringen av övergången från akut krishantering och humanitära insatser till fredsbyggande och långsiktig utveckling. -bedriver ett aktivt arbete inom framförallt EU och FN för att ett helhetsperspektiv skall tas och att utvecklingsexpertis skall ingå i de multifunktionella mandaten. -är initiativtagare till en internationell process, Stockholms- processen, vilken syftar till att ta fram konkreta rekom- mendationer för förbättringar vad avser genomförandet av program för avväpning, demobilisering och integrering i det civila samhället av före detta soldater. Mål: Att bidra till att reformera och stärka säkerhetssektorerna i ut- vecklingsländerna, vilket för många länder är en nyckel till förbättrad samhällsstyrning. -Regeringen arbetar för stärkt samordning mellan flera politikområ- den, för att ta tillvara den kompetens på området för säkerhetssektor- reformer (SSR) som finns i i syfte att skapa en organisation som främjar samarbete och samordning mellan utvecklingsinriktade och säkerhetsinriktade aktörer. En handlingsplan för hur stöd till SSR skall stärkas håller på att utarbetas. -arbetar med att stärka och fördjupa det säkerhetsfrämjande samarbetet med grannländer i , på , i Kauka- sien och . -En svensk-sydafrikansk arbetsgrupp har bildats för att diskutera olika möjligheter för samarbete för att främja fred och säkerhet, främst i . Mål: Att bidra till att bekämpa terrorismen med fullt beaktande av de mänskliga rättigheterna och rättssäkerheten för individen. -deltar aktivt i förhandlingar inom EU, FN, Nato/PFF och Eu- roparådet för att stärka det internationella samarbetet mot terrorismen och framhåller i arbetet vikten av rättssäkerhetsaspekter och respekt för de mänskliga rättigheterna. - Inom har en särskild terrorismsamordnare in- Skr. 2004/05:161 rättats i syfte att samordna departementets agerande i dessa frågor. Mål: Att bidra till nedrustning och icke-spridning samt skärpt kontroll av konventionella vapen. -Inom ramen för EU har tagit initiativ till en strategi mot spridning av massförstörelsevapen och till EU:s icke- spridningsklausuler i framtida avtal med tredje land. är även initiativtagare till den oberoende kommissionen mot massförstörelse- vapen som arbetar under ledning av . -har utsett en särskild ambassadör för att samordna svenska ansträngningar för att motverka olaglig och okontrollerad spridning av små och lätta vapen. -deltog i en expertgrupp i FN för en översyn och analys av förhållandet mellan nedrustning och utveckling i ljuset av säkerhetsrådsresolution om ickespridning av massförstörel- sevapen. Slutsatserna uppmärksammar bland annat vikten av förtro- endeskapande åtgärder på hela nedrustnings- och icke- spridningsområdet. -har anslutit sig till G8:s internationella satsning för nedrust- ning, icke-spridning och säkerhet i och andra länder i Obe- roende staters samvälde (OSS). Inom ramen för samarbetet har Sve- rige drivit ett antal projekt. Mål: Att ett jämställdhetsperspektiv skall genomsyra militära och civila internationella krishanteringsinsatser och att kvinnors aktiva medver- kan i konflikthantering och fredsbyggande skall främjas. -arbetar aktivt för genomförande och uppföljning av FN:s sä- kerhetsrådsresolution om kvinnor, fred och säker- het samt för att stärka jämställdhetsperspektivet i alla fredsfrämjande insatser, att öka kvinnors deltagande i fredsprocesser och att förstärka skyddet för särskilt utsatta kvinnor och flickor. En interdepartemental arbetsgrupp som sammankallas av tillsattes un- der för att stödja ett mer systematiskt och effektivt arbe- te. -anordnade regeringen i samarbete med Stiftelsen till Kvinna en internationell konferens om kvinnors deltagan- de i konflikthantering för varaktig fred. -Särskilda rekryteringsåtgärder har utvecklats för kvinnliga sökande till yrkes- respektive reservofficersprogrammen samt till den perso- nalstyrka från SRV som deltar i civila internationella katastrof- och biståndsinsatser. -Försvarshögskolan har fått i uppdrag att utveckla all militär ledar- skapsutbildning och krishanteringsutbildning med ett jämställdhets- perspektiv och en inriktning på etik. -Ett nätverk för etiska regler och uppförandekoder tog fram en re- kommenderad uppförandekod där det bland annat framgår att sex- köpslagen och straffbestämmelserna om människohandel gäller för svensk personal i internationella uppdrag. 2004/05:161 Sida samt () och andra myndigheter och orga- nisationer har tagit fram egna etiska riktlinjer som utgår från den re- kommenderade uppförandekoden. -har bidragit aktivt till arbetet med riktlinjer mot människo- handel för personal i Nato-ledda krishanteringsinsatser. -Sida följer kontinuerligt upp stödet till konflikthanteringsinsatser i ett jämställdhetsperspektiv. En revidering av en ny konflikthanterings- strategi för utvecklingssamarbetet påbörjades . Mål: Att den svenska krigsmaterielexporten skall ske på ett sätt som inte motverkar en global utveckling. -I utredningen om översyn av riktlinjerna för krigsmaterielexport (SOU 2005:9) som presenterades föreslås att de svenska riktlinjerna skall integreras med kriterierna i EU:s uppföran- dekod för vapenexport. Mål: Att stärka forskningen och kunskapen om sambandet mellan sä- kerhet och utveckling. -Regeringens expertgrupp för utvecklingsstudier (EGDI) har uppdra- gits att låta utföra en studie om sambandet mellan säkerhet och ut- veckling. Studiens resultat presenteras . Det finns ett antal globala ödesfrågor som är av sådan omfattning att de inte kan hanteras med traditionella politiska medel eller inom nations- gränser; världsfattigdomen, konflikter och terrorism, spridningen av smittsamma sjukdomar, miljöförstöring inklusive klimatförändringar. I en alltmer integrerad och ömsesidigt beroende värld ligger det i alla län- ders intresse att dessa utmaningar hanteras på ett betydligt bättre sätt än vad de gör . På det nationella planet behandlas de flesta av de globa- la utmaningarna inom ramen för huvuddragen för politiken för global utveckling. Det finns dock skäl att även se utmaningarna i ett samman- hang och redogöra för arbetet i förhållande till dem som samlat begrepp. För detta arbete är huvudsakligen ansvarigt. Mål: Att identifiera praktiska lösningar som leder till ett bättre samar- bete och ökad mobilisering av resurser för att möta de stora globala utmaningarna. -och är initiativtagare till en gemensam internatio- nell arbetsgrupp vars uppgifter är att hitta en bra definition på be- greppet globala gemensamma nyttigheter, undersöka hur de viktigas- te globala gemensamma nyttigheterna tillhandahålls samt lämna förslag till förbättringar. Arbetsgruppen inledde sitt arbete och en slutrapport skall läggas fram 2005. - har tagit initiativ till en agenda med förslag till hur EU i sina Skr. 2004/05:161 yttre förbindelser mer aktivt skall hantera de globala utmaningarna. Utgångspunkten är att EU och medlemsstaterna har antagit ett antal strategier och måldokument som vart och ett syftar till att möta olika globala utmaningar. Idén är att redovisa resultaten från dessa olika strategier i ett enda sammanhang, i en State of the Union Report vart tredje eller var fjärde år. EU kan med rapporten tydliggöra för med- borgare, beslutsfattare och externa aktörer vilka insatser som sam- mantaget görs på olika områden. Rapporten kan också avslöja luckor, överlappningar och bristande samstämmighet. Med helhetsbilden som utgångspunkt är det lättare att öka ambitionsnivån för att möta de globala utmaningarna. -EU-agendan för de globala utmaningarna lanserades i utrikesdeklara- tionen 2005. Förslaget presenterades därefter för övriga medlemssta- ter och vid ett informellt biståndsministermöte . Detta följdes av fördjupade diskussioner med direktoratet för utvecklingsfrågor med syfte att påverka inriktningen på EU:s bi- drag till översynen av millennieutvecklingsmålen . Överläggningarna gav ett stort genomslag i meddelandet som tar upp frågan om samstämmighet för utveckling (KOM (2005) 134), där kommissionen bland annat aviserar att man, i anslutning till kom- mande översyner av millennieutvecklingsmålen, kommer att sam- manställa en rapport, EU Coherence for Development Report, med bedömningar av hur olika politikområden bidrar till att uppfylla mil- lennieutvecklingsmålen. Kommissionens förslag ligger i linje med det svenska initiativet om att förbättra samstämmigheten i EU:s åt- gärder mot de globala utmaningarna. -arbetar för att skall fatta beslut om att införa en procedur i enlighet med det som ovan skisseras. Mål: Att analysera effekterna av de rika ländernas samlade politik för utveckling i fattiga länder. -RK medverkar i ett internationellt forskningsprogram om ömsesidigt beroende och samstämmighet för utveckling. Det genomförs i regi av utvecklingscenter och beräknas vara slutfört . -medverkar i ett internationellt forskningsprogram som omfattar ett 20-tal landstudier och fyra tematiska studier (bi- stånd, handel, migration och investeringar) och leds av den interna- organisationen () och Programmet är treårigt och skall slutredovisas . Mål: Att den svenska allmänhetens kännedom om och engagemang för den globala utvecklingen skall vara hög. -Regeringen driver projektet för att sprida kunskap om och skapa opinion för millennieutvecklingsmålen. Pro- jektet har ett nätverk i som omfattar 80 organisationer, före- tag, institut och myndigheter som på olika sätt arbetar för att uppnå millennieutvecklingsmålen. - Enligt den senaste Europabarometern ligger i topp vad gäller Skr. 2004/05:161 allmänhetens kännedom om millennieutvecklingsmålen. svenskarna har kunnat besvara barometerns frågor mot ett EU-genomsnitt på . Mål: Att AU och subregionala organisationer skall ha förmåga att han- tera regionala ödesfrågor i . -kommer att förstärka sitt samarbete med organisationerna i syfte att bidra till detta. Utvecklingssamarbetet intar en unik roll i politiken för global utveckling genom att målet för politikområdet har ett explicit fattigdomsfokus: att skapa förutsättningar för fattiga människor att förbättra sina levnadsvill- Inom utvecklingssamarbetet finns finansiella resurser, en stark ut- vecklingskompetens och upparbetade relationer med såväl samarbetslän- derna som de multilaterala institutionerna. ett stort antal områden. Genom en effektiv dialog med andra politikom- råden kan utvecklingssamarbetet bidra till att förstärka andra politikom- rådens bidrag till målet för politiken för global utveckling. vända gäller, politiska initiativ och insatser kan komma till stånd genom att förhållanden i utvecklingsländer lyfts upp till den bredare politiska Utvecklingssamarbetet styrs bland annat av internationellt beslutade principer och regler. Dessa syftar till ett så effektivt bistånd som möjligt där harmonisering av exempelvis krav och återrapportering, liksom åt- gärder för att stärka samarbetsländernas ansvar och kapacitet för formu- lering, genomförande och uppföljning står i förgrunden. internationellt ledande roll i detta avseende och har en lång tradition av att utforma utvecklingssamarbetet i dialog med samarbetsländerna med deras behov för ögonen. I vissa samarbetsländer övergår utvecklingssamarbetet nu i ett bredare samarbete baserat på ömsesidighet och gemensam finansiering. punkten är ett samarbete i linje med politiken för global utveckling ut- ifrån ett helhetsperspektiv på den bilaterala relationen. Åtgärder i syfte att stärka det svenska utvecklingssamarbetet i termer av volym och inriktning redovisas i vanlig ordning i budgetpropositio- verkar aktivt för att de givarländer som inte når upp till det uppsatta biståndsvolymmålet på av bruttonationalinkomsten (BNI) ökar sina biståndsvolymer. För dessa länder kan dessutom innova- tiva finansieringskällor, såsom den internationella finansieringsfaciliteten (IFF) och globala skatter, förtjäna en närmare granskning. en kontinuerlig dialog om detta med andra EU-medlemsstater och i arbe- tet inom de multilaterala organisationerna. Ansvaret för det internationella utvecklingssamarbetet ligger inom Re- Fler departement bidrar dock till det sammanhang som gör det möjligt för utvecklingssamarbetet att förhålla sig till andra politikområden och därigenom få större genom- slagskraft. Sida är den i sammanhanget viktigaste myndigheten. Mål: Att utvecklingssamarbetet effektivt skall bidra till att skapa förut- sättningar för fattiga människor att förbättra sina levnadsvillkor. -arbetar för ökad givarsamordning och harmonisering genom att genomföra Parisdeklarationen om biståndseffektivitet och genom att stärka samverkan med multilaterala organisationer. -verkar bland annat inom EU och /DAC för effektivise- ring av det internationella utvecklingssamarbetet genom gemensam avbindning. -Genom att anpassa riktlinjer och utveckla metoder för fattigdomsana- lys och för tillämpning av fattiga människors perspektiv på utveck- ling och rättighetsperspektivet arbetar och Sida för att stärka myndighetens fattigdomsfokus. -Beslut har fattats om att inrätta en myndighet med ansvar för att ut- värdera det svenska utvecklingssamarbetet. Myndigheten bedöms kunna inleda sin verksamhet /2006. Mål: Att utvecklingssamarbetet skall fungera som ett effektivt kom- plement till och förstärkare av insatser för en rättvis och hållbar global utveckling inom ramen för andra politikområden. Detta skall ske i sam- klang med utvecklingssamarbetets målsättningar och principer. -Riktlinjer för det övergripande styrinstrumentet för det bilaterala ut- vecklingssamarbetet, samarbetsstrategier, har utarbetats och beslutats av regeringen. De nya riktlinjerna, som börjar tillämpas , återspeg- lar även det bredare förhållningssätt som politiken för global utveck- ling kräver. -Verksamhetsplaner för ambassadernas arbete skall anpassas i enlighet med politiken för global utveckling. Detta är särskilt viktigt i länder med vilka samarbetsstrategier inte upprättas. Arbetet inkluderar åt- gärder för att stärka fattigdomsfokus i arbetet, öka samverkan med andra aktörer, förstärkning av det handelsrelaterade stödet samt ökad koncentration mot färre områden. -Den administrativa integrationen av utlandsmyndigheter där både och Sida är verksamma kommer att underlätta arbetet med ett tydligare ansvar för genomförandet av politiken. -har genom Sida ingått ett avtal om flerårigt icke-öronmärkt stöd till det världsomspännande demokratifrämjande program som drivs av IPU, alla suveräna staters parlaments samarbetsorganisation. Stödet syftar bl.a. till att stärka parlamentens grundfunktioner som granskningsmakt. -Regeringen har i enlighet med tillkännagivande vid beslu- tet om politiken för global utveckling överlämnat en skrivelse till om svenska prioriteringar i , , samt de regionala utvecklingsbankerna. Stödet genom de internationella fi- nansiella institutionerna är ett viktigt bidrag till att stärka förutsätt- ningarna för exempelvis ett förbättrat investeringsklimat och infra- struktur i utvecklingsländerna. - har ett samarbetsavtal med inom kulturområdet i Skr. 2004/05:161 vilket är medfinansiär och programmet är uppbyggt utifrån ömsesidighet och gemensamt fattade beslut om vilka projekt som skall stödjas. -har successivt ökat det handelsrelaterade biståndet. Särskilda riktlinjer för detta antogs av regeringen och ligger som bilaga till Sidas regleringsbrev. -För att det handelsrelaterade biståndet skall bli mer efterfrågestyrt och relaterat till övriga utvecklingsprioriteringar stödjer bland annat Integrated Framework och har tagit på sig rollen som givarsamordare i och givarkontaktpunkt i Tanza- nias arbete med processen. -Regeringen har låtit utreda behovet av och lämnat förslag på former och uppgifter för ett center i för handelsrelaterad kapacitetsuppbyggnad i utvecklingsländerna. -Av det ökade svenska biståndet kommer att satsas på insatser särskilt destinerade till miljöområdet. Satsningarna kom- mer att göras inom områden där svensk kompetens står stark för att väva samman ekologiska hänsyn och ekonomisk tillväxt både i Sve- rige och i samarbetsländerna. Regeringen har givit Sida i uppdrag att i dialog med , och i samråd med andra berörda myndigheter utarbeta förslag inför miljösatsningen. -Miljöperspektivet förs in i samarbetsstrategierna och partnerskapsav- talen med samarbetsländer för att det skall få en framträdande roll i det svenska samarbetet. -För att minska riskerna för att tullsänkningar i utvecklingsländerna skall leda till minskade resurser för fattigdomsbekämpande insatser bistår samarbetsländerna i att utveckla alternativa instrument för skatteuppbörd och institutionsutveckling. Mål: Att effektivare använda den svenska resursbasen i utvecklings- samarbetet och ta tillvara näringslivets och fackföreningsrörelsens in- tresse och kompetens att bidra till en rättvis och hållbar global utveck- ling. -Ett samverkansforum med arbetsmarknadens parter har inrättats, för att hitta former för hur näringslivet och fackföreningsrörelsen konkret kan samverka med och stärka utvecklingssamarbete till exempel ge- nom private public partnerships (PPP). -Sida arbetar för att vidareutveckla samarbetet med offentliga aktörer bland annat genom att öka antalet ramöverenskommelser. -och projektexportfrämjare vid fem utlandsmyndigheter samarbetar med bland andra Sida och för att främja svenskt deltagande i projekt och upphandlingar finansierade av inter- nationella organisationer och utvecklingsbanker. har ock- så kontor i ett knappt tiotal utvecklingsländer. Inriktning på det framtida arbetet För att politiken för global utveckling skall kunna bidra till en rättvis och hållbar global utveckling krävs ett långsiktigt arbete för att öka sam- stämmigheten mellan olika politikområden. Genomförandet av politiken befinner sig fortfarande i ett inledningsskede. Inom vissa politikområden har bedrivits ett arbete som ligger väl i linje med politikens målsättningar, medan arbetet inom andra områden påbörjats. Redogörelsen i denna skrivelse visar att genomförandet av politiken för global utveckling har inletts och att förutsättningar finns för att höja ambitionerna ytterligare. Formerna för samarbete i och med de statliga myndigheterna lämpar sig väl för att genom- föra politiken för global utveckling och utrymme finns för en ökad sam- stämmighet mellan politikområden genom effektivare samordning inom befintliga former. Samstämmighetspolitik kan inte få fullt genomslag om den endast be- drivs på det nationella planet. Regeringen avser därför fortsatt att aktivt delta i det internationella erfarenhetsutbytet om samstämmighetsfrågor, samt sprida information om politiken och att förankra den i en bredare aktörskrets, såväl i som internationellt. För det fortsatta genomförandet av politiken för global utveckling prio- riterar regeringen arbetet med att identifiera sätt på vilka alla politikom- råden på ett effektivare sätt kan bidra till politikens genomförande. Dess- utom bör möjligheterna utredas till fokusering mot politikområden där den globala påverkan är av särskild betydelse och där konkreta resultat kan uppnås. Politiken för global utveckling skall beaktas i arbetet inom samtliga poli- tikområden. Alla politikområden har emellertid inte samma påverkan på den globala utvecklingen och omfattas därför inte i samma utsträckning av samstämmighetsarbetet. Områden där kommit långt när det gäller att integrera ett utvecklingstänkande i den nationella politikut- formningen är handels-, jordbruks- och miljöpolitiken. Detta arbete skall fortsätta. Områden där regeringen bedömer att behov föreligger av ett ökat svenskt engagemang är säkerhets- respektive migrationspolitiken. genomförs studier om hur utvecklingsperspektivet bättre kan prägla åtgärder inom dessa områden. Vidare finns behov av att vida- reutveckla tillämpningen av rättighetsperspektivet och fattiga människors perspektiv på utveckling. Ytterligare insatser görs i syfte att bättre utnyttja den svenska resursba- sen. Ett närmare samarbete mellan arbetsmarknadens parter och offentli- ga aktörer eftersträvas i detta arbete. Analys, metoder och resurser för politikens genomförande Analysarbete relaterat till de globala utvecklingsfrågorna är av stor vikt för att politiken skall kunna genomföras på ett sätt som effektivt bidrar