prop · GS03178 · 2005-09-02 00:00:00 — de privata vårdföretagen är starka och kan påverka förutsättningarna att nå mål om större mångfald inom hälso- och sjukvården. I drivs endast ett fåtal sjukhus, t.ex. , Röda Korsets sjuk- hus, Spenshult och Vidarklinikerna, av organisationer utan vinstutdel- Även inom andra delar av vården och omsorgen svarar vård- givare utan vinstutdelningssyfte för mycket begränsade delar av verk- Formerna för upphandling, kapitalförsörjning och förutsätt- ningarna för nätverk och samverkan påverkar möjligheterna för små före- tag och organisationer att etablera verksamhet inom hälso- och sjuk- Enligt regeringens uppfattning bör ett ökat utrymme ges för aktörer med skilda arbetsformer, verksamhetsidéer och vårdideologier. ringen anser emellertid att ett vinstutdelningssyfte inom sjukhusvården skulle kunna riskera att konkurrera med de medicinska och sociala mål som är hälso- och sjukvårdens huvuduppgift. inom sjukhusvården finns det en risk för att man bygger in drivkrafter för att skilja på patienter med olika behov. Mot denna bakgrund föreslog regeringen i propositionen Driftsformer för offentligt finansierade sjuk- hus att om ett landsting överlämnar driften av sjukhus till annan, skall avtalet innehålla villkor om att verksamheten skall drivas utan syfte att ge vinst åt ägare eller motsvarande intressent (se prop. 2004/05:145 bl.a. s. 29 f). har beslutat att förslagen skall genomföras (se 2004/05:So18 och rskr. 2004/05:300). Regeringen angav i den aktu- ella propositionen att det, efter det att regeringen tagit slutlig ställning i de frågor som behandlas i denna proposition, finns anledning att på nytt överväga hur reglerna om överlämnande av driften av ett sjukhus till en privat entreprenör bör vara utformade (se a. prop. s. 42). Lagen (2002:102) om allmännyttiga bostadsföretag trädde i kraft den Bakgrunden till att lagen kom till var bl.a. att det ansågs finnas ett behov av att klargöra vad som menas med allmännyttigt I den nya lagen infördes därför en definition av allmän- Vidare reglerades förutsättningarna för att bli och förbli ett sådant företag. En sådan förutsättning var att vinstutdelningen i företagen var begränsad. Innan lagen om allmännyttiga bostadsföretag infördes ansågs det råda oklarhet om i vilken omfattning utdelning kunde få tas ut från ett allmän- I lagen infördes därför bestämmelser som innebär att ett bostadsföretag för att anses som allmännyttigt skall drivas utan vinstsyfte men att detta inte hindrar att företaget lämnar skälig utdelning på den del av aktiekapitalet eller inbetalda medlemsinsatser som ägaren skjutit till kontant (se 1 kap. 1 §). Regeringen bemyndigas i lagen att meddela närmare föreskrifter om högsta tillåtna utdelning. skrifter har meddelats i förordningen (2003:348) om skälig utdelning från Enligt förordningen får utdelningen högst motsvara den genomsnittliga statslåneräntan under föregående räken- skapsår med ett tillägg av en procentenhet. Utdelningen får dock inte överstiga bostadsföretagets resultat för föregående räkenskapsår. Det krav på att verksamheten skall drivas utan vinstsyfte som finns i lagen om allmännyttiga bostadsföretag har alltså likheter med de regler som övervägs i denna proposition (se nedan avsnitt 5.5). fattar beslut om att införa en ny företagsform, kan det finnas anledning att överväga om reglerna för allmännyttiga bostadsföretag på något sätt bör justeras med anledning av reglerna för den nya företagsformen. Nuvarande företagsformer ger utrymme för att driva verksamhet i andra syften än att generera vinst år företagets ägare eller medlemmar (se betänkandet s. 73 f.). Det är emellertid klart att delar av regelverken i första hand är tänkta för verksamhet som är avsedd att generera vinst till företagets delägare eller medlemmar eller i varje fall utformade så att ett eventuellt överskott skall komma delägarna eller medlemmarna till del. Det är vidare tydligt att reglerna för dessa företagsformer inte förmår för- hindra att företagets ägare tillgodogör sig själva överskottet av verksam- Visserligen kan ett aktiebolag i bolagsordningen skriva in att bo- laget skall ha ett annat syfte än att bereda aktieägarna vinst (se 3 kap. 3 § nya aktiebolagslagen). En sådan bestämmelse hindrar emellertid inte att bolaget används för att ge vinst åt aktieägarna. kan ändra bolagsordningen eller, om de är ense, bortse från dess Enligt de regler som gäller för den ekonomiska föreningen skall en sådan förening ha till ändamål att främja medlemmarnas ekonomiska intressen genom kooperativ verksamhet. formen är alltså inriktad på medlemmarnas intressen. föreningsformen garanterar inte heller att en del av det i föreningen upp- komna överskottet inte delas ut som vinst. I stadgarna intagna vinstutdel- ningsbegränsningar kan, liksom bolagsordningsbestämmelser i aktiebo- lag, kringgås på olika sätt. När det gäller andra företagsformer synes ideella föreningar och stiftel- ser vara de som bäst tillgodoser intresset av att upparbetade överskott stannar kvar i företaget. Den ideella föreningen är emellertid i stort sett oreglerad och saknar kapitalskyddsregler. Den kan därför knappast anses ge ett tillräckligt skydd för att upparbetade överskott inte lämnar före- Beträffande stiftelser saknar dessa visserligen ägare eller med- lemmar och det finns således inte något ägarintresse eller motsvarande. Stiftelseformen är dock inte alltid tillräckligt flexibel för bedrivande av Prop. 2004/05:178 näringsverksamhet som kan komma att behöva förändras över tiden. sammanhänger med att stiftelsens verksamhet måste bedrivas inom ramen för det i stiftelseförordnandet angivna ändamålet för stiftelsen. Det framstår mot denna bakgrund som önskvärt att lagstiftaren till- handahåller en företagsform som är särskilt anpassad för verksamhet som inte drivs i syfte att ge vinst till ägare eller medlemmar och som i möjligaste mån säkerställer att vinsten huvudsakligen stannar kvar i företaget. Reglerna bör utformas så att företag av det nya slaget ges goda möjligheter att bedriva ekonomisk verksamhet och att använda upp- arbetade överskott till att utveckla verksamheten i stället för att bereda ägarna vinst. Reglerna bör vidare utformas så, att de erbjuder en lämplig verksamhetsform för idéburen verksamhet med goda förutsättningar för ägarinflytande. Regeringen anser således att det bör införas en företagsform som till- godoser ovanstående behov, en företagsform med ett annat syfte än att bereda ägare eller medlemmar vinst. En företagsform för verksamhet som drivs i ett annat syfte än att ge ägarna vinst skulle kunna fungera som en viktig signal om att sådana enskilda verksamheter behövs som ett värdefullt komplement för att utveckla den offentliga verksamheten. En sådan företagsform skulle dessutom kunna ha en roll att spela även på den övriga marknaden som ett alternativ för konsumenter som efterfrågar producenter med en mer ideell prägel. En verksamhet som drivs i den nya företagsformen bör kunna få en slags garantistämpel som kan an- tas få goodwill-skapande effekt. Att verksamheten styrs av andra in- tressen än att skapa vinst bör dessutom kunna öka allmänhetens förtro- ende för verksamheten i fråga. Den nya företagsformen bör vidare kunna attrahera investerare som, för att satsa kapital, vill få garantier för att satsade medel och upparbetade överskott stannar kvar i företaget. Det bör således kunna bli intressant att investera i den nya företagsformen i samma utsträckning som det är intressant att bidra ekonomiskt till t.ex. ideella föreningars och stiftelsers verksamhet. Det finns alltså anled- ning att komplettera den nuvarande lagstiftningen. I det följande behand- las frågan om på vad sätt det bör ske. 5.2Aktiebolag med särskild vinstutdelningsbegränsning Regeringens förslag: Regler om ett nytt slag av aktiebolag aktiebolag med särskild vinstutdelningsbegränsning införs. Utredningens förslag: Överensstämmer i stort sett med regeringens förslag, dock att utredningen föreslog två alternativa slag av aktiebolag, aktiebolag utan vinstutdelning respektive aktiebolag med begränsad vinstutdelning (se betänkandet s. 105 f.). Remissinstanserna: De flesta remissinstanser har inte haft några in- vändningar mot utredningens förslag om ett nytt slag av aktiebolag. Några remissinstanser, bl.a. Föreningen kooperativ utveckling i (FKU) och FAR, har diskuterat om aktiebolagsformen är den mest lämp- liga företagsformen för icke-vinstsyftande verksamhet. tetsstyrelsen vid har ansett att särregler i aktiebolags- lagen för oåterkalleliga vinstudelningsklausuler jfr 3 kap. 3 § nya aktiebolagslagen bör övervägas. För det fall lagstiftning kommer till stånd har och förordat förslaget om begränsad vinstutdelning. Skälen för regeringens förslag: Ett sätt att trygga de intressen som regeringen angett i föregående avsnitt skulle kunna vara att införa en helt ny företagsform. En sådan lösning skulle kräva betydande lagstiftnings- arbete. Redan i den sakkunniges promemoria gjordes bedömningen att man bör undvika att införa en ny associationsform (jfr ovan under avsnitt 3). En utgångspunkt för Utredningen om icke vinstutdelande aktiebolag har varit att det inte är nödvändigt att skapa en helt ny företagsform (se dir. 2002:30 s. 7 f.). Ingen remissinstans har ansett att en ny företagsform bör införas. Inte heller regeringen anser att det finns tillräckliga skäl att införa en ny företagsform. Det får anses tillräckligt att införa lagregler som säkerställer att den verksamhet som bedrivs har ett annat syfte än att ge ägarna eller medlemmarna vinst. Hur bör då dessa regler utformas? Ett alternativ är att det för alla be- fintliga associationsformer införs bestämmelser om verksamhet som drivs i ett annat syfte än att ge utdelning till ägare eller medlemmar. En sådan lösning skulle emellertid bli mycket långtgående. Den ekonomiska föreningen används visserligen ofta för kooperativa verksamheter. Frågan är om formen som sådan skulle passa för nu aktuella ändamål. När en sådan förening driver näringsliknade verk- samhet sker det oftast i form av ett helägt dotteraktiebolag. Detta torde hänga samman med att aktiebolaget är en mer lämplig organisationsform för mer omfattande verksamheter. Vidare kännetecknas en ekonomisk förening av att den tänks bedriva verksamhet som är till ekonomisk nytta för föreningens medlemmar, något som inte alltid passar för de syften som är aktuella. Typiskt för den ekonomiska föreningen är också att den är en öppen association. Det betyder att i princip vem som helst har rätt att ansluta sig som medlem i en förening. Den företagsform som är aktuell bör möjliggöra för den som engagerar sig i verksamheten, genom satsat kapital eller på annat sätt, att förbehålla sig kontrollen över verksamheten. Aktiebolagsformen är den dominerande associationsformen på flera områden för offentlig verksamhet i privat regi. Detta hänger samman med att aktiebolagsformen har befunnits vara lämplig i organisatoriskt hänseende för mer omfattande verksamhet. Den anses vara stabil, vilket bl.a. beror på att det finns tydliga regler om kapitalbas och möjligheter till kapitalanskaffning. En annan fördel med aktiebolags- formen är att den är flexibel och enkelt kan kombineras med andra associationsformer. Enligt regeringens mening är det därför tillräckligt att det skapas ett nytt slag av aktiebolag. En sådan lösning ger också ut- rymme för att ändra inriktning på verksamheten på grund av ändrade för- utsättningar. En utgångspunkt vid utformningen av de nya reglerna bör vara att bestämmelserna i så liten utsträckning som möjligt avviker från vad som annars gäller för aktiebolag enligt aktiebolagslagen. De begränsningar som sätts upp för det nya slaget av aktiebolag kan naturligtvis göras olika långtgående. Att, som en remissinstans har disku- terat, endast införa ett system med oåterkalleliga vinstutdelningsklausuler framstår dock inte som tillräckligt för att uppnå de syften som diskuterats i det föregående. Utredningen har tagit fram två alternativa modeller, Prop. 2004/05:178 aktiebolag utan vinstutdelning och aktiebolag med begränsad vinst- Även om det grundläggande syftet med aktiebolag av det nya slaget bör vara att förhindra att bolagets tillgångar lämnar bolaget till men för verksamheten, är det enligt regeringens mening rimligt att de som satsar ekonomiska resurser i verksamheten har möjlighet att få viss utdelning på satsat kapital. Detta talar för att en viss begränsad vinstut- delning bör vara tillåten. har framhållit har modellen med begränsad vinstutdelning även den fördelen att den i högre utsträckning kan tillgodose behovet av att kunna attrahera kapital till bolaget. Regeringen föreslår därför att en viss, begränsad vinst- utdelning skall vara tillåten i ett aktiebolag av det nya slaget och lägger därför inte fram något förslag till regler om aktiebolag utan all möjlighet till vinstutdelning. En särskild fråga är vad det nya slaget av aktiebolag skall kallas. Ut- redningen har föreslagit benämningen aktiebolag med begränsad vinst- utdelning. Mot en sådan benämning talar att även vanliga aktiebolag är underkastade vissa vinstutdelningsbegränsningar. Dessutom kan, vilket har varit inne på, bolag med den av utredningen före- slagna benämningen riskera att förväxlas med sådana bolag som genom en föreskrift i bolagsordningen drivs i ett annat syfte än att bereda ägarna vinst. Regeringen anser därför att den nya typen av aktiebolag i stället bör kallas aktiebolag med särskild vinstutdelningsbegränsning. Rege- ringen återkommer i det följande till hur stor vinstutdelning som bör vara tillåten (se avsnitt 5.5). Som tidigare angetts bör bestämmelserna för det nya slaget av aktiebo- lag i så liten utsträckning som möjligt avvika från vad som annars gäller för aktiebolag enligt aktiebolagslagen. Utgångspunkten bör därför vara att aktiebolagslagens regler gäller med vissa tillägg och undantag. Frågan om var de nya reglerna bör placeras behandlas nedan (se avsnitt 5.18). Den nuvarande möjligheten att i bolagsordningen föreskriva att bo- lagets verksamhet helt eller delvis skall ha ett annat syfte än att ge vinst till aktieägarna (se 3 kap. 3 § nya aktiebolagslagen) bör kvarstå oför- ändrad. Ett aktiebolag med särskild vinstutdelningsbegräns- ning bör vara ett särskilt slag av privat aktiebolag Regeringens förslag: Ett aktiebolag med särskild vinstutdelningsbe- gränsning bör vara ett särskilt slag av privat aktiebolag. bolag skall dock inte omfattas av de begränsningar som annars gäller för privata aktiebolag att erbjuda en bredare krets av intressenter att teckna aktier i bolaget. Utredningens förslag: Överensstämmer med regeringens förslag (se betänkandet s. 106 f.). Remissinstanserna: De flesta remissinstanser har inte haft några in- vändningar mot utredningens förslag. Hovrätten för Nedre har dock ansett att utredningen inte har angett tillräckligt starka skäl för att bolagsformen inte skall omfattas av begränsningsreglerna avseende spridning av aktier. har förordat att den nya bolagsformen får utgöra en särskild bolagskategori vid sidan av privata och publika aktiebolag. Bakgrund: Svenska aktiebolag indelas i privata aktiebolag och publi- ka aktiebolag. Om aktiekapitalet är bestämt i svenska kronor, skall det uppgå till för ett privat aktiebolag (se 1 kap. 5 § första stycket nya aktiebolagslagen) och för ett publikt aktie- bolag (se 1 kap. 5 § sista stycket och 14 §). Ett privat aktiebolag eller en aktieägare i ett sådant bolag får inte genom annonsering söka sprida aktier eller teckningsrätter i bolaget eller av bolaget utgivna skuldebrev eller teckningsoptioner. Bolaget eller någon aktieägare får som huvud- regel inte heller på annat sätt söka sprida dessa värdepapper genom att erbjuda fler än 200 personer att teckna eller förvärva värdepapperen. För- budet gäller inte erbjudanden som avser överlåtelse till högst tio förvärv- are (se 1 kap. 7 §). nämnda värdepapper får inte heller så länge bo- laget är privat omsättas på börs eller någon annan organiserad mark- nadsplats (se 1 kap. 8 §). Skälen för regeringens förslag Ett publikt bolag bör inte kunna vara aktiebolag med särskild vinstutdel- ningsbegränsning En första fråga är om både privata och publika aktiebolag bör kunna ut- göra aktiebolag med särskild vinstutdelningsbegränsning. Här måste vissa EG-rättsliga aspekter beaktas. Europeiska unionens råd antog förordningen (EG) nr 2157/2001 om stadga för europabolag (SE-förordningen). Förordning- en, som trädde i kraft , kompletteras av nationella be- stämmelser i lagen (2004:575) om europabolag. SE-förordningen regle- rar exklusivt sätten för bildande av europabolag (se artikel 2). Av förord- ningens bestämmelser framgår att publika aktiebolag kan bilda europa- bolag genom fusion eller genom att ombildas till ett sådant bolag. Vidare anges att publika och privata aktiebolag kan bilda ett holdingbolag i form av ett europabolag samt att europabolag kan bilda dotterbolag. SE-för- ordningens regler innebär att det i princip inte får införas några särskilda begränsningar i nationell rätt när det gäller möjligheterna att bilda euro- pabolag. Om aktiebolag med särskild vinstutdelningsbegränsning tillåts vara publika, torde det alltså inte vara möjligt att hindra bolaget från att genom fusion eller ombildning bli ett europabolag. Ett sådant bolags vinstutdelning kan inte begränsas på det sätt som föreslås ske beträffande den nya formen av aktiebolag. Detta innebär att dessa vinstutdelnings- begränsningar skulle upphöra som det publika bola- get registrerades som ett europabolag. De EG-rättsliga reglerna innebär alltså att det knappast skulle vara möjligt att säkerställa att de vinstutdelningsbegränsningar som skall gälla för ett aktiebolag av det nya slaget upprätthålls om bolaget är ett publikt aktiebolag. Lika med utredningen och remissinstanserna anser regeringen därför att ett aktiebolag av det nya slaget inte bör kunna vara ett publikt aktiebolag. Ett aktiebolag med särskild vinstutdelningsbegränsning bör vara ett särskilt Prop. 2004/05:178 slag av privat aktiebolag Utredningen har ansett att bolag av det nya slaget i huvudsak bör följa reglerna för privata aktiebolag. Remissinstanserna har godtagit den be- dömningen. Även regeringen anser att det nya slaget av aktiebolag bör bygga på samma bestämmelser vad avser aktiekapitalets storlek, kapital- skydd, organisation m.m. som privata aktiebolag. Frågan är då om bolag av det nya slaget bör vara privata aktiebolag eller en egen bolagskategori vid sidan av privata och publika aktiebolag? En aspekt i detta sammanhang är att det för bolag av det nya slaget kan komma att uppstå problem med att få riskvilligt kapital, eftersom in- vesterare inte kan räkna med någon större vinstutdelning. Som tidigare nämnts får privata aktiebolag inte sprida sina aktier och andra värde- papper till en vidare krets eller till allmänheten. Flera av de verksamheter som torde kunna vara intresserade av den nya aktiebolagsformen kan förmodas ha många intressenter. För att säkerställa att bolag av den nya formen förmår skaffa det kapital som är nödvändigt för verksamheten, synes det, som utredningen har framhållit, vara lämpligt att det nya slaget av aktiebolag kan rikta erbjudanden om förvärv av aktier m.m. till en bredare krets av intressenter. Om aktiebolag av det nya slaget skall ut- göra privata aktiebolag, är alltså ett undantag från aktiebolagslagens spridningsförbud motiverat. har påtalat kan ett undantag från sprid- ningsförbudet anses tala för att det nya slaget av aktiebolag bör utgöra en egen bolagskategori. är utgångspunkten, som framgått ovan, att det nya slaget av aktiebolag i övrigt skall bygga på reglerna för pri- vata bolag. Enligt regeringens mening väger skälen för att låta det nya slaget av aktiebolag inordnas under privata aktiebolag över. Regeringen föreslår därför att ett aktiebolag med särskild vinstutdelningsbegränsning skall ut- göra ett särskilt slag av privat aktiebolag men att det skall vara undan- taget från bestämmelserna om förbud mot spridning av aktier m.m. Regeringens förslag: I bolagsordningen för ett bolag av det nya slaget skall anges att bolaget skall vara ett aktiebolag med särskild vinstutdelningsbegränsning. Utredningens förslag: Överensstämmer delvis med regeringens för- slag (se betänkandet s. 109 f.). Utredningen har dock föreslagit att det i bolagsordningen för ett aktiebolag av det nya slaget skall anges även den högsta tillåtna vinstutdelningen och vad som skall ske med bolagets överskott vid likvidation. Utredningen har dessutom föreslagit att om bo- lagets firma inte innehåller orden aktiebolag med begränsad vinstutdel- ning, skall i bolagsordningen anges beteckningen (bvu) efter firman samt att det i lag skall anges att ett aktiebolag av det nya slaget skall registre- ras som ett sådant. Remissinstanserna har inte haft några invändningar mot utredningens Prop. 2004/05:178 förslag. Skälen för regeringens förslag Aktiebolag drivs normalt i syfte att ge vinst åt aktieägarna. Aktieägarna kan dock i bolagsordningen föreskriva att bolagets verksamhet helt eller delvis skall ha ett annat syfte (se 3 kap. 3 § nya aktiebolagslagen). Det är enligt regeringens mening mot den bakgrunden naturligt att ett aktiebolag av det nya slaget i bolagsordningen har att ange att bolaget skall vara ett aktiebolag med särskild vinstutdelningsbegränsning. Att det av bolags- ordningen framgår att bolaget är ett aktiebolag av det nya slaget torde också underlätta hantering av registreringsanmälan. En bestämmelse om detta bör därför införas. Utredningen har föreslagit att ett aktiebolag av det nya slaget i bolags- ordningen dessutom skall ange den högsta tillåtna vinstutdelningen och hur bolagets vinst och behållna tillgångar skall användas vid bolagets Utredningen har också föreslagit att beteckningen (bvu) skall anges i bolagsordningen, om det inte av bolagets firma framgår att det är ett aktiebolag med begränsad vinstutdelning. är det inte nödvändigt att ställa krav på att dessa uppgifter skall anges särskilt i bolagsordningen. Den högsta tillåtna vinstutdelningsnivån kommer att framgå av lagen (se nedan avsnitt 5.5.). fastställa snävare gränser för vinstutdelning än vad som följer av lagens bestämmelse om detta kommer det att stå dem fritt att göra detta, låt vara att de då om bolaget redan är bildat måste tillämpa de särskilda majo- ritetsreglerna i 7 kap. 43 och 44 §§ nya aktiebolagslagen. vinst och behållna tillgångar skall användas vid bolagets likvidation behöver inte heller anges i bolagsordningen, eftersom lagen föreslås innehålla särskilda regler om detta (se nedan avsnitt 5.7). skall vara ett bolag av det nya slaget kommer att framgå av bolagsord- ningen (se ovan). Att dessutom ställa krav på att beteckningen (svb) skall anges i bolagsordningen är enligt regeringens mening inte nödvändigt. det följande föreslås däremot att ett aktiebolag med särskild vinstutdelningsbegränsning skall lägga till beteckningen (svb) efter firman, om det inte av firman framgår att det är ett bolag av det nya slaget (se nedan avsnitt 5.16). Ett aktiebolag skall anmälas för registrering i aktiebolagsregistret senast efter stiftelseurkundens undertecknande (se 2 kap. 22 § nya Förutsättningarna för att skall kunna registrera bolaget anges i 2 kap. 23 §. I punkterna 14 anges vissa brister som kan utgöra hinder mot registrering. Av punkten 5 framgår att skall kontrollera att bolagsbildningen även i övrigt har skett Ett av de förhållanden som kan föranleda verket att vägra registrering är att den ingivna bolagsordningen i något avseende står i strid med lagen (se prop. 2004/05:85 s. 531 f.). Vad som ovan har föreslagits om bolagsordningens innehåll innebär att Prop. 2004/05:178 det alltid skall framgå av bolagsordningen om ett aktiebolag är ett bolag av det nya slaget. I enstaka fall kan en sådan uppgift i bolagsordningen komma i konflikt med lagens övriga regler, t.ex. om bolagsordningen också anger att bolaget skall vara ett publikt aktiebolag.