prop · GT031d10 · 2005-09-20 00:00:00 — Dessa myndigheter är , , , , , Myndigheten för skolutveckling, Ombudsmannen mot etnisk diskriminering, och . Arbetsgruppen föreslår bland annat också att insatser måste göras som leder till ökade förutsättningar för elever med utländsk bakgrund att uppfylla kraven för behörighet till högskolestudier och för att öka möjligheterna till inträde till arbetslivet. Regeringen tillsatte en nationell samordnare med uppdrag att i samarbete med olika aktörer inom kultursektorn, kulturarbetare, organisationer, institutioner och myndigheter utarbeta ett program för och att vara ett stöd för 2005/06:1 UTGIFTSOMRÅDE 8 berörda aktörer inför och under Mångkulturåret (dir. 2004:169). syftar till att på ett bestående sätt öka alla invånares möjligheter att delta i kulturlivet och att skapa ett samspel mellan olika kulturtraditioner. Syftet är också att skapa incitament för att offentligt finansierade kulturverksamheter på ett tydligt sätt speglar och införlivar den etniska och kulturella mångfald som finns i dagens . har anvisats särskilda medel för att arbeta vidare med det moderna samhällets kulturarv, såsom det kommit till uttryck ibland annat satsningen på industrisamhällets kulturarv och inom ramen för storstadspolitiken. Detta arbete är även fortsättningsvis prioriterat inom myndigheten. Regeringens arbetsgrupp med uppgift att beskriva och analysera situationen för barn som lever i ekonomiskt utsatta familjer (2003:A) har överlämnat rapporten utsatta barn (Ds 2004:41). Sammantaget präglas utvecklingen av två olika motsatta trender. Medan andelen ekonomiskt utsatta barn tydligt minskat har andelen med långvarigt ekonomiskt bistånd ökat. Det är framförallt bland ensamstående kvinnor med barn och bland invandrare, som andelen ekonomiskt utsatta barn överstiger genomsnittet. Regeringen beslutade att tillkalla en särskild utredare med uppdrag att göra en översyn av de insatser samhället erbjuder personer i arbetsför ålder som är beroende av försörjningsstöd och som med hjälp av olika insatser bedöms kunna få ett arbete (dir. 2005:10). Utredaren skall föreslå åtgärder som underlättar övergången från bidragsberoende till försörjning genom eget arbete. I syfte att öka medborgarnas deltagande i den demokratiska processen beviljades de kommuner som tecknat lokala utvecklingsavtal med staten sammanlagt för insatser för att öka valdeltagandet i Europaparlamentsvalet . Sedan storstadspolitiken inrättades har fokus legat på att bekämpa segregationen. Centralt för det fortsatta arbetet är att även utveckla förutsättningar för tillväxt i de regioner som avtalskommunerna tillhör och minska de inomregionala skillnaderna. har enligt ITPS rapport (A2004:012) visat tecken på avmattad tillväxt, medan situationen i regionerna kring och ser något mer gynnsam ut. Även här krävs dock insatser för långsiktig utveckling. För att öka tillväxten i samtliga storstadsregioner måste den arbetskraft och kompetens som finns såväl i regionerna som i anslutning till dessa tas tillvara. En viktig del i detta arbete är att utveckla internationella samarbeten och kunskapsutbyten med likvärdiga storstadsområden i andra länder. Det är även viktigt att storstadsregionerna i lär av varandras arbete. Alla tre storstadsregionerna genomför regionala tillväxtprogram där privat, offentlig och ideell sektor gemensamt fattar beslut om prioriteringar och insatser som skall främja näringslivets tillväxtförutsättningar. Arbetskraftsförsörjning är ett centralt insatsområde i detta arbete. Under de år som storstadsarbetet har pågått har det skett påtagliga förändringar i de stadsdelar som omfattas av lokala utvecklingsavtal. redovisar i årsrapporten ett index som bygger på en sammanvägning av sysselsättningsgrad, behov av försörjningsstöd samt utbildningsnivå. Av indexet framgår att utvecklingen har varit positiv i flertalet stadsdelar . Skillnaderna är dock fortfarande betydande i förhållande till den övriga regionen och till riksnivån. Stadsdelar i har generellt ett högre index än stadsdelar i och , vilka tenderar att släpa efter. redovisar på regeringens uppdrag utvecklingen av sysselsättningsgrad, arbetslöshet, behov av långvarigt försörjningsstöd, flyttmönster samt utbildningsnivå i de stadsdelar som omfattas av de lokala utvecklingsavtalen (Rapport om utvecklingen i storstadssatsningens 24 bostadsområden 1997- 2003). Värt att notera är att befolkningsstrukturen och flyttmönstren kraftigt påverkar utvecklingen i de 24 stadsdelarna, främst ur sysselsättningssynpunkt. De som flyttar från dessa områden har i högre grad sysselsättning än de som flyttar in. Tendensen är att boendeomsättningen minskar och att stabiliteten i områdena därmed har ökat. Bilden av boendesegregationen i de tre storstäderna är dock inte entydig. Enligt index har segregationen minskat i medan och , i stort sett, uppvisar en oförändrad nivå . Under respektive rubrik nedan redogörs för utvecklingen inom de i storstadspropositionen definierade målområdena. redovisar att sysselsättningsgraden fortsatt är väsentligt lägre i de stadsdelar som omfattas av de lokala utvecklingsavtalen i förhållande till riksgenomsnittet. Genomsnittet för hela riket var för åldrarna (män och kvinnor ). Motsvarande uppgift för de 24 stadsdelarna var (utrikes födda män , inrikes födda män , utrikes födda kvinnor och inrikes födda kvinnor ). Sysselsättningsgraden varierar dock kraftigt mellan de olika stadsdelarna; 2002 var den lägst i (28,) och högst i och Västra (70,). Sysselsättningsgraden varierar även inom respektive stadsdel med hänsyn tagen till ursprung. I , som i många andra länder, påverkar konjunkturutvecklingen utrikes födda i högre grad än inrikes födda. Avmattningen i konjunkturen drabbar främst utrikes födda som varit i (mindre än ) hårdare. 2003 var den totala öppna arbetslösheten i de sju avtalskommunerna , medan den för hela riket var . 2005/06:1 UTGIFTSOMRÅDE 8 arbetslösheten ökat något , men ingen större förändring har skett i förhållandet mellan utrikes och inrikes födda. För männens del har det skett en marginell minskning av arbetslösheten . Inte heller här har det skett några större förändringar i förhållande mellan utrikes och inrikes födda. Behovet av långvarigt försörjningsstöd ökade i 14 av stadsdelarna, medan det fortsatte att sjunka för de övriga 10. Skillnaderna mellan stadsdelarna är även här stor. I var av de boende i åldrarna i behov av långvarigt försörjningsstöd, medan genomsnittet för stadsdelarna låg på (utrikes födda män , inrikes födda män , utrikes födda kvinnor , inrikes födda kvinnor ). För hela riket var motsvarande siffra . Svenska språkets ställning samt utbildningsnivå Insatser för att främja språkutveckling och skolresultat har under hela den tid storstadsarbetet pågått varit det ekonomiskt mest omfattande målområdet (av medlen). Resultatet av detta arbete kan ses genom att utbildningsnivån, mätt som andel med minst 3-årig gymnasieutbildning, ökade i samtliga stadsdelar . uppvisar dock alla stadsdelar en tillbakagång upp till till (utrikes födda män , inrikes födda män , utrikes födda kvinnor , inrikes födda kvinnor ). Detta kan sannolikt tillskrivas ett tillskott av nya boende med en lägre utbildningsnivå. Skillnaden mellan de aktuella stadsdelarna och ett riksgenomsnitt för är . Attraktiva och trygga stadsdelar Avseende målet kring attraktiva och trygga stadsdelar kan noteras att flera stadsdelar uppger att antalet anmälda brott har minskat något . Brottsstatistiken avseende stöld och skadegörelse visar också att arbetet inom politikområdet haft effekt. Känslan av otrygghet ligger dock kvar på en hög nivå i många stadsdelar. Resultatet av de extra insatser som genomfördes inom demokratipolitiken för att öka 2005/06:1 UTGIFTSOMRÅDE 8 valdeltagandet i Europaparlamentsvalet var att valdeltagandet ökade i tre av de sju kommunerna (, och ) men minskade i fyra (, , och ). En jämförelse mellan val och val är emellertid problematisk. Till exempel genomfördes i kommun en lokal folkomröstning som valet till 1999, vilket inte var fallet vid val. Hälsocentraler, hälsoförmedlingar och familjecentraler är välbesökta i de olika stadsdelarna. Ohälsotalet i flera stadsdelar ligger dock fortsatt högt, men arbete för förbättringar inom målområdet pågår. I många stadsdelar sker ett samarbete med landstingen för att permanenta befintliga och starta nya hälsocentraler och därmed främja folkhälsan . I en utvärdering av den nya storstadspolitiken (, E., , Storstadsarbetet/Storstadssatsningen nr 19, Genusperspektiv på och i lokalt samarbete) konstateras att storstadsarbetet har lett till flexibilitet i lokala utvecklingsinsatser, som i sin tur bidragit till att skillnader mellan kvinnors och mäns behov, svårigheter och handlingsmöjligheter har kunnat uppmärksammas. Arbetet har ökat möjligheterna att överväga och utveckla strategier och metoder för att främja jämställdhet i de berörda stadsdelarna. var utvecklingen i storstadsarbetets områden positiv. Denna utveckling har mattats av och till viss del vänt i negativ riktning. Detta är dock en period präglad av nationellt fallande sysselsättning till följd av den internationellt betingade lågkonjunkturen. I sådana konjunktursvängningar är storstadsarbetets målområden särskilt utsatta och känsliga, vilket kan förklara avmattningen. Situationen i stadsdelarna är dock svårbedömd eftersom konjunktursvängningar i kombination med invånarnas så kallad boendekarriär (det vill säga att personer som flyttar från stadsdelarna i större utsträckning har arbete än de som flyttar in) samt deras relation till och kontakt med svenska myndigheter påverkar Arbetslöshetstalen är till exempel i allra högsta grad beroende av individernas registrering hos arbetsförmedlingen. En uppgång av antalet arbetslösa skulle således kunna vara ett resultat av att fler anmält sitt intresse för att arbeta snarare än att fler blir arbetslösa. Bilden av utvecklingen i storstadsarbetets områden är således tvetydig och svår att dra slutsatser av. Bortser man från konjunkturutvecklingen kan man dock konstatera att det storstadspolitiska arbetet tycks bidra till en positiv utveckling. Tecken på detta är bland annat att sysselsättningen har ökat och socialbidragstagandet minskat genomsnittligt mer i de 24 stadsdelar som omfattats av utvecklingsarbetet, än för hela storstadsregionerna samt för riket som helhet. Även medborgarnas deltagande i den demokratiska processen har stärkts genomsnittligt mer i dessa stadsdelar. Det är dock fortfarande ett stort glapp, avseende såväl sysselsättningsgrad som antalet socialbidragstagare, mellan de stadsdelar som omfattas av lokala utvecklingsavtal och hela storstadsregionerna och riket. Då de extra resurser som avsatts för storstadsarbetet förbrukats måste arbetet med att på lång sikt öka tillväxten och minska segregationen i de stadsdelar som omfattas av lokala utvecklingsavtal nu fortsätta inom ramen för statens och kommunernas ordinarie verksamhet. Centralt för den fortsatta storstadspolitiken blir därför ett intensifierat tillväxtarbete, ett utökat kunskapsutbyte såväl nationellt som internationellt, samt en utveckling av formerna för de lokala utvecklingsavtalen och de samverkansöverenskommelser som dessa innefattar. Denna övergång till ordinarie verksamhet kan innebära tillfälliga försämringar av resultatet. Regeringen kommer att följa utvecklingen i stadsdelarna noggrant . Storstadsarbetet spänner över ett brett fält av insatser, som inte alla kan hänföras till befintliga strukturer i stat och kommun. På de grundläggande områdena sysselsättning och utbildning finns både inom stat och kommun effektiva byggstenar, medan dessa är svagare utvecklade när det gäller demokrati och inflytande, folkhälsa m.m. Den fortsatta utvecklingen av storstadspolitiken måste drivas aktivt. Ett institut med tvärpolitisk och tvärsektoriell inriktning på utvärdering av urban politik skulle kunna utgöra en basresurs för att möjliggöra regeringens långsiktiga åtagande med storstadspolitiken. Med ett sådant institut skulle det finnas möjlighet att tillvarata och sprida de erfarenheter och den kompetens som utvecklats i arbetet med de lokala utvecklingsavtalen och som annars riskerar att gå förlorade. I storstadsregionerna finns det flera stadsdelar som präglats av en tilltagande social och ekonomisk segregation som den generella välfärdspolitiken inte har rått på. Mot denna bakgrund driver regeringen på uppdrag en nationell storstadspolitik för att långsiktigt stärka förutsättningarna för tillväxt och för att bryta den socioekonomiska segregationen. Som ett led i detta arbete har regeringen tecknat lokala utvecklingsavtal med sju storstadskommuner om insatser i 24 stadsdelar. , som är utsedd av regeringen och består av sju statssekreterare samt en politiskt sakkunnig från Statsrådsberedningen, ansvarar för och leder arbetet med att utveckla och samordna storstadspolitiken. I den första fasen av storstadsarbetet, det vill säga fram till , har staten avsatt för att möjliggöra omprioritering av insatser inom kommunerna. Kommunerna har avsatt resurser motsvarande den statliga insatsen. Dessa medel är i princip förbrukade eller kommer att förbrukas . Det fortsatta arbetet träder därmed in i en ny fas där storstadsarbetet också skall konsolideras. I detta arbete kommer politikområdets tillväxtmål att utvecklas och preciseras, och erfarenhetsutbyte såväl nationellt som internationellt att prioriteras. Det långsiktiga målet med att bryta segregationen övergår därmed till att uppnås inom ramen för statens och kommunernas ordinarie verksamhet och medel. Arbetet med att forma förutsättningarna för det fortsatta arbetet inom politikområdet pågår. Centralt för detta arbete är utvecklingen av den andra generationens lokala utvecklingsavtal som skall gälla . Avtalen syftar till att ytterligare säkerställa det gemensamma statliga och kommunala arbetet i de utsatta stadsdelarna, så att storstadspolitikens delmål kan uppnås. 2005/06:1 UTGIFTSOMRÅDE 8 Genom de lokala utvecklingsavtalen arbetar staten och kommunerna att som stöd för de lokala utvecklingsprocesserna skapa strukturer för samt aktivt delta i arbetet med erfarenhets- och kunskapsspridning. En viktig del i detta arbete är de samverkansöverenskommelser som tecknats mellan kommun och olika myndigheter. Dessa vidareutvecklas och avses omfatta fler myndigheter. Regeringen kommer även fortsättningsvis att arbeta för att förbättra genomslaget av storstadspolitiken i berörda myndigheter, så att det lokala utvecklingsarbetet ges ett ökat utrymme. Regeringen bereder vidare förutsättningarna för att sprida storstadspolitiken till andra kommuner med liknande förutsättningar. Förlaget innebär att erfarenheter och kunskaper från storstadsarbetet skall komma den ordinarie verksamheten i utsatta områden runt om i landet till del. Utredningen om utvärdering av lokala utvecklingsavtal har haft i uppgift att ta fram en kunskapsöversikt över de utvärderingar som gjorts inom ramen för det lokala utvecklingsarbetet som legat till grund för en rad insatser inom politikområdet. lämnade utredningen ett delbetänkande (SOU 2004:79) med förslag om ett nationellt utvärderingsprogram och inrättandet av ett urbant institut med tvärpolitisk och tvärsektoriell inriktning för utvärdering av storstadspolitik. Utredaren föreslår att institutet blir ett oberoende centrum för uppsamling, bearbetning och spridning av erfarenheter och kunskap inom politikområdet. Förslaget har varit på remiss och bereds inom . lämnade utredningen sitt slutbetänkande (SOU 2005:29), vilket stöder delbetänkandets förslag om ett nationellt utvärderingsprogram och inrättandet av ett urbant institut. Regeringen bereder frågan vidare och återkommer till frågan om ett urbant institut i VÅP 06. Inrättandet av ett urbant institut skulle enligt utredaren bidra till möjligheten att medverka i pilotfasen av det Europeiska kunskapsnätverk som etableras och som har varit aktiv tillskyndare av. Arbetet med ett mellanstatligt samarbete främjar ett internationellt kunskaps- och erfarenhetsutbyte. En ytterligare del i ett sådant samarbete är den internationella konferens, 2.0, som planeras att hållas i . Fokus för konferensen är att hitta arbetssätt för hur 2005/06:1 UTGIFTSOMRÅDE 8 kommissionen, staten och städer gemensamt och i ett storstadspolitiskt perspektiv bland annat kan arbeta med EU:s Lissabonprocess. Detta arbete innefattar utbyte av erfarenheter och kunskap gällande ökad konkurrenskraft och sysselsättning i storstadsområden. En central beståndsdel i storstadspolitiken kommer även fortsättningsvis vara att öka jämställdheten i de så kallade utsatta stadsdelarna. Vidare kommer storstadspolitiken att präglas av långsiktighet och underifrånperspektiv. Statens och kommunernas åtaganden för att öka jämställdheten kommer att förtydligas i revideringen av de lokala utvecklingsavtalen och därmed i politikområdets delmål. Vidare arbetar man inom storstadspolitiken med att ta fram indikatorer för att belysa utvecklingen i berörda stadsdelar ur ett jämställdhetsperspektiv. 2005/06:1 UTGIFTSOMRÅDE 8 Migrationspolitiken omfattar frågor som rör uppgift är att på ett rättssäkert sätt överpröva ärenden enligt utlänningslagen (1989:529) och lagen (2001:82) om svenskt medborgarskap. asylsökande samt utlänningars rätt att vistas i Utlandsmyndigheterna fattar beslut i vissa ärenden om visering och uppehållstillstånd. Vidare bör utlandsmyndigheterna i ett tidigt skede uppmärksamma eventuella förändringar i central förvaltningsmyndighet inom migrations- omvärlden som kan påverka migrationen. området ett samordningsansvar för ärende- Politikområdet är indelat i fyra verksamhets- processerna asyl, besök och bosättning samt områden: asyl, besök och bosättning, svenskt medborgarskap samt prövning och överprövning heterna och övriga berörda myndigheter dvs. Tabell 5.1 Utgiftsutveckling inom politikområdet Anslag inom utgiftsområde 8 12:2 Ersättningar och bostadskostnader 12:4 Domstolsprövning i utlänningsärenden 12:5 Kostnader vid domstolsprövning i 12:6 Offentligt biträde i utlänningsärenden 12:7 Utresor för avvisade och utvisade 12:8 Från EU-budgeten finansierade insatser för Totalt för politikområde Migrationspolitik 1 Inklusive tilläggsbudget i samband med ekonomiska vårproposition (bet. 2004/05:FiU21) och förslag på tilläggsbudget i samband med budgetpropositionen . 2005/06:1 UTGIFTSOMRÅDE 8 Målen är att värna asylrätten i och internationellt, upprätthålla en reglerad invandring samt öka harmoniseringen av asyl- och migrationspolitiken i EU. Regeringen har till föreslagit att en ny instans- och processordning för utlännings- och medborgarskapsärenden införs (prop. 2004/05:170). Syftet med förslaget är att ytterligare stärka rättssäkerheten genom att bl.a. införa en mer renodlad tvåpartsprocess och ökad muntlighet i asylprocessen. Enligt regeringens förslag upphör och beslut kan i stället överprövas till migrationsdomstolar, som utgörs av de länsrätter som regeringen bestämmer. Regeringens bedömning är att tre länsrätter bör vara migrationsdomstolar, nämligen Länsrätten i , Länsrätten i och Länsrätten i län. Migrationsdomstolarnas beslut skall enligt förslaget kunna överklagas med krav på prövningstillstånd till Migrationsöverdomstolen, som utgörs av Kammarrätten i . Den domstolens beslut skall inte kunna överklagas. Processen i domstolarna skall vara en tvåpartsprocess, vilket innebär att blir den enskildes motpart i domstolsprocessen. Bestämmelserna om muntlig förhandling i den nya ordningen skall enligt förslaget i huvudsak motsvara de bestämmelser som i allmänhet gäller i förvaltningsprocessen. som den nya instans- och processordningen införs ersätts utlänningslag med en ny utlänningslag. De olika grunderna för uppehållstillstånd görs tydligare och skyddsgrunderna får en mer framträdande plats. Skyddsbestämmelserna utvidgas och skall omfatta också den som på grund av svåra motsättningar i hemlandet känner välgrundad fruktan för allvarliga övergrepp. Sådana omständigheter kan leda till uppehållstillstånd av humanitära skäl. Begreppet humanitära skäl som grund för uppehållstillstånd kommer inte att finnas med i den nya lagen. beslutade regeringen att tillkalla en särskild utredare med uppgift att bl.a. tillsammans med förbereda och genomföra avvecklingen av nämnden (dir. 2004:149). Regeringen gav i regleringsbrevet i uppdrag att tillsammans med berörda myndigheter vidareutveckla prognosarbetet och därmed få fram ett bättre underlag för dimensioneringen av verksamheten. Regeringen har vidare i regleringsbrevet avseende innevarande år gjort förtydliganden i de krav som ställs på verket beträffande den ekonomiska och verksamhetsmässiga uppföljningen. En översyn av den ekonomiska styrningen har genomförts bl.a. med anledning av den kommande nya instans- och processordningen. överlämnades betänkandet Tidsbegränsat uppehållstillstånd vid oklar identitet och resväg (SOU 2004:132). Utredaren har bl.a. föreslagit hur utlänningslagen skall ändras för att asylsökande som bedöms vara i behov av skydd eller skall beviljas uppehållstillstånd på annan grund och som inte medverkar till att klarlägga sin identitet eller resväg skall kunna beviljas tidsbegränsat uppehållstillstånd i stället för ett permanent uppehållstillstånd som är praxis . Ärendet har remissbehandlats och bereds inom . överlämnades betänkandet Effektivare handläggning av anknytningsärenden (SOU 2005:14). I betänkandet ges förslag till hur den nuvarande ordningen vid ansökan och utredning om uppehållstillstånd på grund av anknytning i nyetablerade förhållanden kan bli mer effektiv utan att kraven på rättssäkerhet för enskilda åsidosätts. Betänkandet har remissbehandlats och bereds inom . Staten och har en överenskommelse om hälso- och sjukvård för asylsökande m.fl. och den statliga ersättningen till landstingen regleras i förordningen (1996:1357) om statlig ersättning för hälso- och sjukvård till asylsökande. I betänkandet EG-rätten och mottagandet av asylsökande (SOU 2003:89) föreslås att överenskommelsen mellan staten och (numera Kommuner och Landsting) om hälso- och sjukvård för asylsök- ande m.fl. skall ersättas av en lag med motsvarande innehåll. En promemoria Förslag till lag om hälso- och sjukvård samt tandvård för asylsökande m.fl. har upprättats inom och remissbehandlas (dnr UD2003/59636/MAP). Nuvarande överenskommelse mellan staten och Kommuner och Landsting kommer att revideras eller i samband med det datum en lagstiftning inom detta område träder i kraft. avskaffades den särskilda bostadsersättningen för asylsökande som väljer att bo i s.k. eget boende. Regeringen fortsätter att följa frågan om de asylsökandes boende. beslutade regeringen propositionen Uppehållstillstånd för tribunalvittnen (prop. 2004/05:172). har ingått avtal med flera internationella domstolar och tribunaler om överföring till av vittnen och vid behov deras nära anhöriga. Dessa personer skall ges en lagstadgad rätt till uppehållstillstånd och andra rättigheter och förmåner som följer av dessa avtal. I propositionen föreslås till följd härav bestämmelser om skydd och uppehållstillstånd för tribunalvittnen och deras nära anhöriga. Förändringen innebär att det förs in en ny grund för uppehållstillstånd i utlänningslagen med utgångspunkt från dessa avtal. Ändringen föreslås träda i kraft . beslutade regeringen propositionen Återsändande av tredjelandsmedborgare via (prop. 2004/05:168). I propositionen behandlas genomförandet i svensk rätt av rådets direktiv /110/EG av om bistånd vid transitering i samband med återsändande med flyg (EUT L 321, 6.12.2003, s. 26). I propositionen föreslås en ny lag om transitering av tredjelandsmedborgare. I förslaget till lag regleras vad som skall gälla när en person som har avvisats eller utvisats från en medlemsstat i EU, eller måste byta flygplan på en flygplats i för att nå destinationsorten. Förslaget innebär bl.a. att skall ha ansvaret för att ta emot och besluta om transitering och om biståndsåtgärder i samband därmed.