prop · GS03175d2 · 2005-07-07 00:00:00 — Bland barn i åldern är det en tiondel som inte har dator hemma och nästan en femtedel som inte har Internet. För barns och ungdomars tillgång till IT i skolan, se avsnittet om IT- utbildning och IT-kompetens i denna bilaga. Tabellen nedan visar hur tillgången till Internet i hemmet ökat i olika åldersgrupper, samt hur tillgången skiljer sig åt mellan åldrarna. Tabell 3 Andelen av befolkningen i olika åldersgrupper som har tillgång till Internet i hemmet, procent, (i.u.) (i.u.) (i.u.) Källa: Nordicom (2003) samt SCB . Skillnader mellan grupper med olika utbildningsnivå Den näst mest avgörande faktorn för IT-användning är utbildningsbakgrund. Bland personer med grundskolebakgrund hade tillgång till dator i hemmet 2002. Bland personer med gymnasieutbildning var denna andel och bland de högskoleutbildade . Denna skillnad har bara minskat något . I tabellen nedan jämförs hur mycket datoranvändningen i hemmet ökat i de tre grupperna . Tabellen visar hur stor andel i respektive grupp som använder dator i hemmet åtminstone , i genomsnitt. Tabell 4 Andelen som använder persondator i hemmet åtminstone en gång per dag i genomsnitt, fördelad efter utbildningsbakgrund, procent, Källa: Nordicom (2003) och (2004) Skillnaderna är markanta mellan medlemmar i olika fackförbund. använde av medlemmar dator både i arbetet och i hemmet. Motsvarande andel för TCO och LO var . av och medlemmar använde dator på jobbet, men bara av LO-medlemmarna. Nästan en fjärdedel av LO-medlemmarna använde inte dator alls 2002, varken hemma eller i arbetet. Detta är dock en andel som har minskat . Bland samtliga medlemmar i fackförbunden har andelen utan datorerfarenhet minskat från 2002. Det är inte bara utbildningsnivå utan även andra utbildningsrelaterade faktorer som är avgörande för IT-användningen. Undersökningar visar att elevernas möte med IT i har en avgörande betydelse för den fortsatta IT-användningen efter avslutad skolgång. Bland dem som börjat använda dator i skolan har den fortsatta användningen visat sig vara lika, oberoende av andra faktorer. Det faktum att elevernas introduktion till IT i har en så stor betydelse för den fortsatta användningen, talar för att utbildningsnivå kommer att vara mindre avgörande . Skillnader mellan olika inkomstgrupper Inkomst är en förhållandevis mindre betydelsefull faktor för IT-använd- ning, men spelar ändå en viss roll. Bland låginkomsttagare finns en jämförelsevis mindre andel som har dator och Internet hemma än bland dem med hög inkomst. Denna skillnad har inte minskat . Inkomsten samvarierar med utbildningsnivå och yrke och det går inte helt att särskilja vilken betydelse de olika faktorerna har var för sig. LO:s undersökningar bland de egna medlemmarna visar att en fjärdedel av låginkomsttagarna som inte hade IT i hemmet, angav att det berodde på att det var för dyrt. var det en ännu större grupp bland dessa låginkomsttagare som angav att skälet var att de inte var intresserade eller inte hade behov, . Det faktum att utbildningsnivå och yrkesval troligen är mer betydelsefull än inkomstnivån, har belysts i en amerikansk undersökning av Internetanvändning (Aspden and , 2002). Undersökningen visar att höginkomsttagare med låg utbildning har lägre grad av Internetanvändning än låginkomsttagare med hög utbildning. De som har både hög inkomst och hög utbildning använder dock Internet mest, vilket är en tendens vi även ser i . Skillnaderna i IT-användning mellan män och kvinnor har nästan halverats och är nu en av de minst avgörande faktorerna enligt de statistiska undersökningarna. De skillnader som finns beror i hög grad på andra bakomliggande faktorer, såsom skillnader i yrke och utbildningsnivå. I vissa åldersgrupper är dock skillnaderna mer påtaglig. Bland de äldsta och de yngsta åldersgrupperna är det en relativt mindre andel kvinnor som använder IT. Vi ser också skillnader i IT-användning när det gäller hur ofta och hur länge kvinnor använder dator och Internet jämfört med män. Trots att kvinnor har nästan lika hög tillgång till IT som män, visar det sig att de spenderar betydligt mindre tid framför datorn. I genomsnitt använder kvinnor och flickor Internet per dag än män och pojkar, oavsett användningsställe. och undersökning av kvinnors användning av IT visar att kvinnor anger att de har mindre tid över för att använda datorn än vad män och barn har, eller att hemmets dator helt enkelt oftast är upptagen. Vidare anger många kvinnor att Internet är för omständligt och långsamt och att attraktiva tjänster saknas. Exempelvis ägnar män mer tid åt spel via Internet än vad kvinnor gör, vilket bidrar till en mer omfattande IT-användning bland män. Även detta sätt att använda datorn och Internet kan dock bidra till ökad kompetens och vana vid tekniken. Skillnader mellan personer med och utan funktionshinder Ungefär var fjärde person i har någon form av funktionsnedsättning, enligt beräkningar. En stor andel av dessa personer är äldre, vilket är en grupp som använder IT i betydligt lägre grad än yngre generationer. och undersökningar visar att om man ser till hela gruppen personer med funktionshinder använder färre personer IT i jämförelse med andra grupper. Om man justerar för åldersfaktorn är skillnaden . De bakomliggande orsakerna är att det finns en relativt större andel bland personer med funktionshinder som inte har en examen från högre utbildning, inte har ett arbete eller inte har en hög inkomst. Personer utan anställning har exempelvis inte kunnat ta del av de skattesubventionerade datorköpen via arbetsgivare, något som kan ha bidragit till skillnaderna. Räknar man bort de arbetslösa personerna är skillnaderna inte nämnvärt stora. Ytterligare ett skäl till lägre IT-användning bland personer med funktionshinder är att webbsidor och information på Internet inte alltid är tillgänglig för funktionshindrade. Nedsatt syn och dyslexi är exempel på funktionshinder som kan leda till ökade krav på utformningen av webbsidorna och även den tekniska utrustningen. Skillnader i tillgång till bredband Tillgången till bredband varierar med storleken på tätorten. Andelen tätorter som har områdesnät med bredbandskapacitet i någon del av tätorten stiger med ökande tätortsstorlek, se nedanstående tabell. 2004 har samtliga tätorter med minst 6 000 invånare områdesnät med bredbandskapacitet i någon del av tätorten, medan av tätorterna med 200249 invånare har detta. Andelen tätorter med om- rådesnät med bredbandskapacitet är generellt sett högre i än i norra . Tabell 5 Andel tätorter med områdesnät med bredbandskapacitet i tätorter av olika storlek, procent, 2004 och 2003 Källa: PTS (2004) Tillgången till IT och användningen av datorer och Internet är hög i svenska företag. av företagen med mer än tio anställda hade en Internetanslutning . som använde persondatorer, arbetsstationer eller terminaler var av företagen med fler än tio anställda. En procent av företagen hade planer på att skaffa en Internetanslutning, medan resterande företag inte hade sådana planer vid undersökningstillfället. Datortätheten i svenska företag är den tredje högsta i EU, där och dock är ledande. I övriga EU-länder använde i genomsnitt av företagen datorer 2003, vilket även det visar på en markant ökning från året innan. När det gäller företagens Internetanslutning ligger , med av företagen, på en fjärdeplats efter , och . Danska och svenska företag har oftare en webbsida på Internet, av företagen jämfört i övriga . Diagrammet nedan visar hur stor andel av företagen i olika länder som använder Internet. Diagram 2 i olika länder som använder Internet, procent, . Internet-användning i europeiska företag med fler än 9 anställda * Landet ingick inte i undersökningen 2002. **Landet ingick inte i undersökningen 2003. Källa: (2004) har höghastighetsanslutningar, i dagligt tal bredband, ökat i betydelse. Detta är nu den vanligaste anslutningsformen till Internet för svenska företag, vilket framgår av diagrammet nedan. Det är framförallt ISDN och modem som har blivit utbytta mot höghastighetsanslutningar. Företagens storlek har betydelse för vilken typ av uppkoppling som används. Bland företag med färre än 20 anställda har bredband medan av företagen med fler än 200 anställda har bredband. Företags olika anslutningsalternativ till Internet, *I höghastighetsanslutningar ingår DSL-anslutningar (ADSL, SDSL eller liknande) och andra fasta anslutningar (t.ex. fiber eller radiolänk). Källa SCB (2004) I jämförelse med övriga EU har tredje största andelen företag () med höghastighetsanslutningar, efter och . EU- genomsnittet för höghastighetsanslutningar var av alla företag med fler än tio anställda, vilket är lägre än för de svenska småföretagen. Andel europesiska företag med fler än 9 anställda och höghastihetsanslutning, 2003, procent Källa: (2004) Företagens intranät, extranät och lokala nätverk med intranät var 2003, vilket är en ökning . Användningen av intranät är knuten till storleken på företagen: av företagen med fler än 500 anställda använder intranät, medan av företag med 10 19 anställda gör det. med intranät använder sig även av extranät. Ett extranät ger vissa personer utanför företaget, t.ex. kunder, tillgång till vissa delar av intranätet. Det är av alla företag med mer än tio anställda som använder sig av extranät. Även denna form av nät har ökat kraftigt i användning då andelen var . Användning av extranät är mycket högre i stora företag med fler än 500 anställda, , jämfört med företag med 10-19 anställda där andelen är . Intranät och extranät används i högre grad i tjänstesektorn (respektive ) än vad det görs i tillverkningssektorn (och ). använde av alla företag med mer än 10 anställda lokala nätverk () enligt SCB. Nästan alla företag med fler än 200 anställda hade , . Bland företag med 1019 anställda hade . Regionala skillnader i företagens IT-användning Enligt en underökning från (2004) finns det regionala skillnader i användningsgrad och användningsområden för IT i småföretag (färre än 50 anställda). Användningsgraden av IT ökade med storleken på den region där företaget är verksamt (mätt i befolkningsstorlek). De största skillnaderna i de små företagens IT-användning finns mellan storstadsregioner och småregioner som domineras av offentlig sysselsättning. Företagen i storstadsregionerna använder sig i högre grad av IT än företag i övriga landet. Företag som är verksamma i större regioner använder IT för att utveckla nya varor och tjänster i högre grad än företag i mindre regioner. Datoranvändning i olika branscher som använder sig av datorer är ganska lika i samtliga branscher. Transportsektorn är den enda bransch som visar på en lägre användningsgrad. Däremot är skillnaden stor i hur många av de anställda som använder sig av datorer. I genomsnitt använder av företagens anställda datorer. I den finansiella sektorn använder datorer i sitt arbete, medan det endast är av de anställda som gör det i byggsektorn. Tabellen nedan visar hur stor andel av företagens anställda som använder datorer i olika branscher. Tabell 6 Andel av de anställda i svenska företag inom olika branscher som använder datorer, företag med tio eller fler anställda, procent, 2003 Tillverkningsindustrin (SNI 15-37) Energisektorn (SNI 40-41) Byggsektorn (SNI 45) Tjänstesektorn (SNI 50-93) Transportsektorn (SNI 60-63) Kommunikationssektorn (SNI 64) Företagstjänster (SNI 70-74) Film-, video-, radio- och TV-verksamhet (SNI 92.1-92.2 samt 93) Källa: SCB (2003) De anställdas arbete vid bildskärm Andelen av samtliga sysselsatta som arbetar vid bildskärm har ökat markant 2003 enligt SCB:s undersökning. För kvinnor har andelen ökat från till . Motsvarande ökning för män var från till . Det är vanligt att kvinnorna tillbringar en större del av arbetsdagen framför bildskärmen. Andelen som arbetar minst halva tiden framför bildskärm har under nämnda period för kvinnor ökat från till och för män från till . till dem som arbetar nästan hela sin arbetstid framför bildskärmen har bland kvinnorna andelen ökat från till . Motsvarande ökning för män är från till . Datoranvändningen i företag av olika storlek I SCB:s statistik ingår företag med en storlek på tio anställda eller fler. Av samtliga företag använde datorer 2003, men användningen varierar med företagens storlek. Ju större ett företag är desto mer troligt är det att företaget använder datorer och Internet. Tabellen nedan visar hur stor andel av företagen i olika storleksklasser som använder datorer och hur dessa andelar ökat . Tabell 7 Andelen svenska företag av olika storlek som använder datorer, företag med fler än 10 anställda, procent, 2003 och 2000 500 eller fler anställda Källa: SCB (2003) Storleken på företagen spelar även roll för hur många av de anställda inom företaget som använder sig av datorer. Tabellen nedan visar hur stor andel av de anställda som använder dator beroende på företagens totala antal sysselsatta är det som arbetar med Internetanslutna datorer. Denna andel varierar kraftigt mellan de olika branscherna. Den finansiella sektorn har högst andel, och byggsektorn den lägsta andelen . Tabell 8 Andel av de anställda som använder datorer på arbetsplatsen, i svenska företag med olika storlek, företag med fler än tio anställda, procent, 2003 500 eller fler anställda Källa: SCB (2003) Företagets storlek är också avgörande för om det är anslutet till Internet eller inte. Diagrammet nedan visar hur stor andel av företagen i olika storlekar som har en Internetanslutning och hur andelen förändrats . i med Internetanslutning efter storleksklass, 2000-2003 Källa: SCB (2002, 2003, 2004) I undersökningar ingår även företag med förre än tio anställda. Småföretag definieras då som företag med mellan 049 anställda. Enligt dessa undersökningar använde av småföretagen någon form av IT 2002. Företagens olika användningsområden för Internet Företagens vanligaste användningsområde för Internet är informationssökning, följt av finansiella transaktioner, vilket framgår av diagrammet nedan. * Nya områden undersökning Källa SCB (2002, 2004) Många företag använder sig av Internet i sin kontakt med myndigheterna. av alla företag med fler än tio anställda använder Internet för att söka information och hämta blanketter på myndigheternas webbplatser. Detta är en kraftig ökning då av företagen hade kontakt med myndigheter över Internet. Men av företagen blanketter via Internet och utnyttjar Internet för en fullständig elektronisk ärendehantering. Det kan förklaras av att relativt få myndigheter erbjuder en fullständig elektronisk ärendehantering. De svenska företagens användning av Internet i kontakten med myndigheter är nästan dubbelt så hög som i övriga EU enligt en undersökning från . E-handeln mellan företag har vuxit fram och blivit en avgörande faktor för verksamhetsutveckling och effektivisering. E-handel inkluderar handel med varor och tjänster både över Internet och med hjälp av Interchange () - elektroniska standardiserade affärsdokument. använde av företagen med mer än tio anställda IT-system för att hantera beställningar och inköp. av företagen hade kopplat ihop sina IT-system för hantering av beställningar eller inköp till fakturerings- och betalningssystem. av företagen använde IT-system för hantering av beställningar som var automatiskt samankopplade med företagets logistiksystem. av företagen hade IT-system för hantering av beställningar som är automatiskt samankopplade med leverantörers affärssystem. De olika sammankopplingarna ökar i användningsgrad med storleken på företag. Det finns också stora skillnader mellan branscherna. använder systemen, att jämföra i kom- Omsättningen av e-handeln i uppgick till 120 miljarder Detta motsvarade av samtliga företags omsättning, eller av omsättningen i företag med Internethandel. mellan företag fördubblas i princip i och omsatte 2002 Enligt ITPS bedömningar finns det mycket som talar för att e-handeln utvecklas snabbt även i de nordiska länderna, framför allt mellan storföretag. är standardiserade affärsdokument, baserade på s.k. EDIFACT- standarden, som möjliggör direkt kommunikation mellan företag. kan exempelvis användas för betalningar, fakturor och varubeskriv- Enligt SCB:s statistik är det som är den mest omfattande formen av e-handel trots att en majoritet av företagen använder Internet i stället EDI-handeln utgör av värdet av e-handeln, medan Internetförsäljningen endast utgör . alla företag med tio eller fler anställda använde sig av . EDI-handel kräver stora investeringar jämfört med handel över Detta är en bidragande orsak till att andelen företag som använder sig av ökar med storleksklassen på företagen. av företagen med 500 eller fler anställda och av företagen med 1019 anställda använde sig av . de olika branscherna är stor, inom energisektorn använder jämfört inom byggsektorn som använder . Internethandel definieras i SCB:s undersökningar som att en produkt eller en tjänst beställs via en katalog eller ett formulär på en webbplats. Handel som sker med e-post eller inkluderas inte. Drygt hälften av alla företag med mer än tio anställda har köpt varor eller tjänster på Internet. som köper varor och tjänster över Internet ökar med företagens storlek. Bland företag med fler än 500 anställda handlar , medan i företag med mellan 10-19 anställda är det hälften som handlar på Internet. Skillnaden är stor mellan de olika branscherna: inom finansbranschen har Internetförsäljning men inom bygg- Huvuddelen av Internethandeln är mellan företag och ungefär en tredjedel av Internethandeln är mellan företag och slutkonsument. Diagrammet nedan visar hur stor andel av företagen med olika storlek som sålde varor eller tjänster över Internet 2004. Källa: SCB (2004) Internetförsäljningen i är i hög grad nationell: av försäljning sker inom , till övriga EU och till övriga världen. i som köper varor och tjänster med hjälp av e-handel är den högsta i EU: av alla svenska företag har köpt varor med hjälp av e-handel. EU-genomsnittet ligger på enligt en Eurostatundersökning . Andelen svenska företag som har sålt för mer än en procent av sin omsättning med hjälp av e-handel är dock relativt låg, av alla svenska företag med fler än tio anställda. Internationellt sett placerar sig nära EU genomsnittet som är . I en undersökning av svenska företags IT-kompetens, som genomförde 2004, angav nästan en femtedel av företagen att bristande IT-kompetens hos personalen kan ha hindrat företagets utveckling. Problemet var dock mindre påtagligt i företag med färre än 50 anställda än i de företag som har fler anställda. Det fanns ingen större skillnad mellan olika branscher i hur man såg på personalens IT-kompetens. I fråga om nyrekrytering av personal var det mycket få företag () som upplevde det som ett stort problem, att sökande som i övrigt uppfyller kompetenskraven kan ha brister i IT-kompetens. Däremot var det många företag () som angav att det ibland är ett problem med bristande IT-kompetens bland de arbetssökande såväl som bland de anställda. var det nästan en tredjedel av alla anställda i företag med mer än 10 anställda som utnyttjade möjligheten att hyra en dator från sin arbetsgivare mot löneavdrag. Att de anställda har dator hemma är en viktig förutsättning för distansarbete. Definitionen för distansarbete är att det är arbete som sker utanför den ordinarie arbetsplatsen och att det sker regelbundet minst och att personen kan kommunicera med arbetsplatsen elektroniskt. med fler än tio anställda som hade anställda som distansarbetade var 2004. Andelen anställda som arbetar på distans ökar med företagsstorleken och det finns en relativt stor spridning mellan branscherna. Lägst andel har bygg- och transportssektorn av företagen. Högst har kommunikationssektorn . Exempel på IT:s betydelse för verksamhetsutveckling i olika branscher I en studie som gjorts på uppdrag av regeringen (IT i näringslivet: verksamhetsutveckling och transformation, projektledare samt J. Odhnoff och I. Hamngren, 2005) redogörs för hur IT bidragit till utvecklingen inom en rad näringar i . Nedan redogörs för några av studiens iakttagelser och slutsatser kring respektive bransch. Inom gruvnäringen har svensk gruvindustri utvecklat ett unikt processkunnande med hjälp av IT. Sjunkande metallpriser har inneburit ett hårt rationaliseringstryck på näringen. Stora investeringar har därför gjorts i utrustning för att automatisera samtliga steg från prospektering till leverans av slutprodukten, där IT spelar stor roll i alla led. Möjligheten att utnyttja bredbandssignaler under jord har exempelvis varit avgörande för denna utveckling. Enligt SCB utgör denna kedja, från gruva till halvfabrikat, största industrisystem. Branschens egna uppskattningar tyder på att gruvindustrin producerar lika mycket som men med totalt 6 000 anställda i stället för 45 gånger så många tidigare. Det mesta tyder också på att det är de IT-baserade rationaliseringarna som gör det möjligt att bevara denna näring i . Inom skogsnäringen har IT kommit till bred användning. Bland annat märks träden elektroniskt så att träet kan följas under samtliga processer för sortering, bearbetning och transport. Märkningen informerar om träets kvalitet och därmed möjliga användningsområden. Med hjälp av IT-lösningar har flaskhalsar inom transport, logistik och lagring eliminerats. Effektiviserings- och automatiseringsarbetet har pågått och har en mycket modern skogsnäring. Inom verkstadsindustrin finns många exempel på hur IT används framgångsrikt för att utveckla produktion och produkter. Ett exempel är bilindustrin där i stort sett hela produktionsprocessen är datoriserad och där IT anses vara helt nödvändigt som hjälpmedel för att ett företag skall kunna överleva på marknaden. Datorer styr mekanisering, materialflöden och robotanvändning. Vanligen måste hela kedjan av underleverantörer använda samma system som beställarna. Liksom för andra branscher som genomgått stora förändringar av det här slaget, är det den knivskarpa internationella konkurrensen som ligger bakom behovet av rationaliseringar även inom verkstadsindustrin. För bilindustrin har IT-investe- ringarna lett till avsevärt kortare ledtider och färre anställda. har kvaliteten ökat och färre fel uppstår vid produktionen. I dagligvaruhandeln har framför allt de stora koncernerna, med tusentals anslutna butiker, gjort stora investeringar i IT för att bygga upp webbaserade butiksdatasystem. teras alla led i kedjan i stort sett automatiskt: lagerhållning, order, varia- tion av varuleveranser beroende på veckodag, fakturor, betalning och IT används också för att rationalisera och utveckla kund- kontakter, marknadsföring och förfarandet kring kundernas betalning av Trenden går mot färre anställda i dagligvaruhandeln. andel av butikerna står utanför dessa gemensamma butiksdatasystem eftersom de inte har ansett sig ha råd med IT-investeringarna. mindre leverantörer kan också ha otillräckliga resurser för att kunna ingå i de webbaserade butiksystemen. IT-användning i stat, kommun och landsting: e-förvaltning Nedan redovisas en lägesbild av hur långt den offentliga sektorn kommit i utvecklingen av e-förvaltningen, dvs. myndigheternas tjänster som kan nås via Internet. Utbudet och efterfrågan på e-tjänster I stort sett alla statliga myndigheter, kommuner och landsting har en webbplats med information och service via Internet. En undersökning som Statskontoret gjort visar att två av tre aktiva Internetanvändare besökte åtminstone någon av dessa webbplatser . Drygt hälften besökte en statlig myndighets webbplats, en kommuns webbplats och ett landstings webbplats. Antalet besökare på webbplatserna har ökat , från drygt 3,3 miljoner individuella besök (dvs. varje person räknas bara en gång) till nästan 5 miljoner besök . Landstingen har fått dubbelt så många besökare på sina webbplatser . Bland de statliga myndigheterna är det webbplatserna hos Arbetsförmedlingen, , , och som är de mest besökta. Tabellen nedan visar hur många besökare de mest besökta webbplatserna hade , 2004.