prop · GS031d18 · 2005-01-01 00:00:00 — Elever får att mogna och kan inrikta sig på att förbättra sitt kunnande och utveckla fungerande studiestrategier. Ett tidigt misslyckande kan kompenseras. Regeringen bedömer att måluppfyllelsen och genomströmningen i gymnasieskolan därigenom bör öka. Ämnesbetyg skall sättas på utbildningar som påbörjas efter . delades det tidigare upp i två myndigheter, det nya och Myndigheten för skolutveckling. insatser har till övervägande delen bestått i utbildningsinspektion, utvärdering och uppföljning samt framtagande och implementering av styrdokumenten. Verket har också på olika sätt verkat för att sprida tillgängliga resultat. har utbildningsinspektionen granskat ca 220 kommunala och fristående grund-, gymnasie- och särskolor i 21 kommuner. Genom inspektionen ges en god bild av kvaliteten i verksamheterna. Som en följd av vad som kommer fram leder en inspektion till att ställer konkreta krav och anger områden som bör förbättras. Inspektionerna som sådana utgör även ett underlag för kvalitetsutveckling i de granskade kommunerna och skolorna då även verksamheternas eget ut- värderings-, analys- och kvalitetsarbete granskas och bedöms. insatser har bidragit till den offentliga debatten och indirekt medfört att kommuner och skolor stimulerats till förbättringsåtgärder. Även inspektionens granskningar, krav på åtgärder och rekommendationer har Genom att göra information och användbara verktyg via nätet tillgängliga bidrar verket ytterligare till att ge underlag som kan stimulera till lokal skolutveckling. Myndigheten för skolutveckling skall främja skolutveckling i syfte att nå ökad måluppfyllelse. Genom såväl generellt som riktat stöd till ett urval kommuner, stimulerar myndigheten till skolutveckling. I enlighet med regeringens intentioner prioriterar myndigheten när det gäller barn- och ungdomsutbildning insatser som rör segregerade områden, basfärdigheter och jämställdhet. 2004/05:1 UTGIFTSOMRÅDE 16 Regeringen gör bedömningen att skolmyndigheternas samlade insatser har haft positiv betydelse på barn- och ungdomsutbildningen mot en ökad måluppfyllelse. 2004/05:1 UTGIFTSOMRÅDE 16 2004/05:1 UTGIFTSOMRÅDE 16 Regering och riksdag har beslutat om en nationell strategi för den fortsatta utvecklingen av den samhällsstödda vuxenutbildningen. En utgångspunkt för detta är att utvecklingen måste följa och ta hänsyn till utvecklingen i arbets- och samhällsliv. Vid sidan av deltagande inom det offentliga utbildningsväsendet, det formella lärandet, har de flesta människor tillgång till lärande både i arbetsliv och i privatliv. Detta utgör en väsentlig del av den enskildes lärande och kompletterar på så sätt de formella systemen. Samhällets stöd till det formella lärandet får dock en allt större betydelse för att de människor som av olika orsaker står utanför arbetslivet skall få tillgång till utbildning och kunna utveckla kunskaper och kompetens på ett för individ och samhälle positivt sätt. I detta sammanhang har också tillgång till vägledning och system för information en mycket stor betydelse som underlag för den enskildes ställningstaganden och val samt för en god måluppfyllelse inom området. Samhället stöder både det formella lärandet inom det offentliga utbildningsväsendet och utbildning vid sidan av detta formella system. Merparten av stödet riktas till lärande inom ramen för utbildningspolitiken och omfattar olika utbildningsformer. Vidare görs insatser för att främja utvecklingen av strukturer för ökad samverkan mellan olika delar i utbildningssystemet och mellan verksamheter tillhörande olika politikområden i syfte att stödja den enskildes lärande i olika sammanhang. Ansvaret för vuxnas lärande delas mellan den enskilde, staten, kommunerna och arbetsgivarna. I detta kapitel redovisas statens insatser och resultat av de gemensamt finansierade verksamheterna samt slutsatser inom ett antal områden. I kapitel 8, Högskoleverksamhet, beskrivs de insatser som gjorts för vuxnas lärande inom högskoleområdet och i kapitel 9, Studiestöd, redogörs för studiefinansiella insatser. Insatserna inom området vuxnas lärande innefattar den kommunala vuxenutbildningen, svenskundervisningen för invandrare, vuxenutbildningen för utvecklingsstörda, de kvalificerade yrkesutbildningarna, de kompletterande utbildningarna och folkbildningen. Verksamheten som bedrivs vid Nationellt centrum för flexibelt lärande kompletterar och stödjer kommunernas vuxenutbildning och folkbildningen. Staten styr och påverkar dessa verksamheter genom lagstiftning, förordningar, riktade bidrag, informationsinsatser, utbildningsinspektion, uppföljning och utvärdering samt riktat utvecklingsstöd. Utöver detta svarar staten för vissa insatser för att främja rekryteringen och deltagandet i vuxenutbildning, för att främja utvecklingen av legitimitet, kvalitet och metoder för validering av reell kompetens samt för att främja möjlighet till lärande för vuxna med funktionshinder. uppgick utgifterna för de statliga insatserna till . Åtta myndigheter medverkar i genomförandet av insatserna. De är , Myndigheten för skolutveckling, Nationellt centrum för flexibelt lärande, Myndigheten för kvalificerad yrkesutbildning, , 2004/05:1 UTGIFTSOMRÅDE 16 utbildningsstöd, Valideringsdelegationen och . har ett motsvarande ansvar för genomförandet av insatserna inom folkbildningen. Ett snabbt föränderligt samhälle ställer krav på ett flexibelt utbildningssystem som kan stödja den enskildes lärande utifrån behov och förutsättningar. Navet i detta är en väl utvecklad infrastruktur för alla vuxnas lärande och inte minst en väl fungerande studie- och yrkesvägledning, som utgår från individens behov, förutsättningar och reella kunskaper. Erfarenhetsspridning av former och metoder är en viktig förutsättning för den fortsatta utvecklingen av det flexibla lärandet. Regeringen har vidtagit en rad åtgärder med utgångspunkt i dessa aspekter för att underlätta möjligheten för vuxna att delta i lärande. Utvecklingen av former och metoder som stöder den enskildes lärande oavsett hennes eller hans livssituation är ett prioriterat område. En viktig insats i den fortsatta reformeringen av kommunernas vuxenutbildning var det statliga stödet om för fortsatt utveckling av en infrastruktur för vuxnas lärande som beslutade om . Bidraget skulle, i huvudsak , användas till en fortsatt utveckling av samverkan mellan lokala och regionala myndigheter, organisationer, företag och andra aktörer inom vuxenutbildningen. Det fick även användas för investeringar i teknik, läromedel och miljöer som främjar ett flexibelt och livslångt lärande. Medlen fördelades av 2002 och har följts upp av Myndigheten för skolutveckling som lämnade en rapport till regeringen. Nationellt centrum för flexibelt lärande (CFL) fick 2003 regeringens uppdrag att fördela bidrag till kommuner för att bygga upp och utveckla lokala lärcentra. För detta ändamål avsattes . Sammanlagt beviljades 21 av 132 ansökningar om bidrag för nyetablering och vidareutveckling både i glesbygd och i storstad. Många ansökningar avsåg samverkan mellan flera kommuner. I syfte att ytterligare utveckla det flexibla lärandet och en fortsatt utveckling av en infra- struktur för lärande fick CFL i uppdrag att tillsammans med och utarbeta riktlinjer och kvalitetskriterier för lärcentra. Uppdraget har redovisats . För att stödja utvecklingen av distansutbildning och andra former för flexibelt lärande inom folkbildningen och i kommunerna fördelade CFL . har förberett ett utvecklingsarbete med ett nationellt internetbaserat informationssystem för utbildningsområdet, en s.k. IT-portal. Behovet av ett sådant system har analyserats, och samordning med berörda myndigheter kring gemensamma principer för ett automatiserat informationsinhämtande har påbörjats. Regeringen har uppdragit till att fullfölja det arbete som påbörjats. I budgetpropositionen gjorde regeringen bedömningen att en tidsbegränsad delegation för att främja utvecklingen av legitimitet, kvalitet och metoder för validering utanför högskoleområdet borde inrättas . Bedömningen gjordes mot bakgrund av departementspromemorian Validering m.m. fortsatt utveckling av vuxnas lärande (Ds 2003:23) som publicerades och sedan remissbehandlades. fattade regeringen beslut om instruktion för främja ett regionalt samarbete, informera samt utforma förslag om vilka åtgärder som kan behöva vidtas för att säkerställa en verksamhet med validering. Myndigheten skall samverka med arbetslivet och utbildningsväsendet. Delegationens verksamhet beräknas kosta . uppdrog regeringen åt Myndigheten för skolutveckling att bedriva försöksverksamhet med validering av vuxnas reella kompetens för att vinna ytterligare erfarenheter som en fortsättning på tidigare försöksverksamhet. En delrapport lämnades och slutrapport skall lämnas . I uppdraget ingår bl.a. att beakta resultat och erfarenheter från tidigare försöksverksamhet som rapporterat till regeringen, att samråda med Valideringsdelegationen samt att samverka med , Nationellt centrum för flexibelt lärande, andra myndigheter och med parter inom arbetslivet. Det är viktigt både för den enskilde och för samhället att ta till vara människors faktiska kunskaper och kompetenser. För att synliggöra dessa är validering ett viktigt redskap. Med validering avses en strukturerad bedömning, dokumentation och erkännande av kunskaper och kompetens som en person har oavsett hur de förvärvats. Validering fyller flera viktiga funktioner. En valideringsprocess kan utgöra underlag för studie- och yrkesvägledning, för att definiera utgångsnivå för vidare studier, anpassa innehåll i eller förkorta studier för den enskilde, för att visa faktisk kompetens vid ansökan om anställning eller i samband med kompetensutveckling på arbetsplatsen. För att validering skall få legitimitet såväl på arbetsmarknaden som inom utbildningssystemet krävs ett nära samarbete mellan utbildningsväsendets företrädare, parterna på arbetsmarknaden och företrädare för branschorgan. Ansvaret för validering måste delas mellan utbildningsväsendet och arbetslivet. 7.2.2Kommunal och statlig vuxenutbildning I och statlig vuxenutbildning ingår grundläggande vuxenutbildning, gymnasial vuxenutbildning och påbyggnadsutbildning. Grundläggande vuxenutbildning syftar till att ge vuxna kunskaper och färdigheter motsvarande grundskolenivå vilka behövs för att delta i samhälls- och arbetsliv eller för att förbereda för vidare studier. Syftet med gymnasial vuxenutbildning är att erbjuda vuxna kunskaper och färdigheter på en nivå som motsvarar den utbildning som ungdomar kan erhålla i gymnasieskolan. Vid urval bland behöriga sökande skall den som har den kortaste formella utbildningen ges företräde. Påbyggnadsutbildningar syftar till att ge vuxna en utbildning som ger förutsättningar för utveckling inom ett yrke eller som leder till ett nytt yrke. Kommunerna är skyldiga att erbjuda grundläggande vuxenutbildning till alla vuxna som saknar kunskaper motsvarande dem som ungdomar i får och också aktivt verka för att nå denna målgrupp samt motivera dessa personer att påbörja studier. Kommunerna skall informera om möjligheterna till gymnasial vux- 2004/05:1 UTGIFTSOMRÅDE 16 enutbildning, verka för att vuxna deltar i sådan utbildning samt så långt det är möjligt sträva efter att erbjuda gymnasial utbildning och påbyggnadsutbildning som svarar mot den enskildes efterfrågan och behov. finansierades den kommunala vuxenutbildningen genom det generella statsbidraget till kommunerna, genom ett riktat statsbidrag samt genom kommunernas egen finansiering. Mål för den kommunala vuxenutbildningen anges i skollagen (1985:1100) och i läroplanen för de frivilliga skolformerna (Lpf 94) samt i kursplaner. I förordningen om vuxenutbildning (2002:1012) är utgångspunkten de mål och strategier som gäller för vuxnas lärande. För att underlätta kommunernas arbete med rekrytering av personer med kort formell utbildning och som är arbetslösa eller riskerar arbetslöshet samt personer med funktionshinder har ett rekryteringsbidrag införts. Bidraget kan utgå för studier i grundläggande eller gymnasial vuxenutbildning. har haft i uppdrag att följa upp och utvärdera kommunernas arbete med rekryteringsbidraget avseende 2003. Se vidare under kapitel 9 Studiestödsverksamhet. har fördelat drygt 8 400 platser som får anordnas av kommunerna som riksrekryterande påbyggnadsutbildning inom vuxenutbildning. Med dessa följer rätt till ersättning från en elevs hemkommun till den kommun som anordnar utbildningen. Fortsatt stöd till vuxenutbildning beslutade i enlighet med förslagen i propositionen Vuxnas lärande och utvecklingen av vuxenutbildningen (prop. 2000/01:72, bet. 2000/01:UbU15, rskr. 2000/01:229) om en långsiktig inriktning och utveckling av vuxenutbildningen. Beslutet ligger till grund för en fortsatt utveckling och förnyelse utifrån det övergripande målet och strategierna. beslutade om ett fortsatt riktat statsbidrag till utbildning av vuxna för 20032005. Bidraget lämnas under förutsättning att en kommun åtar sig att successivt utveckla bl.a. infrastruktur, pedagogik och metodik i syfte att främja vuxnas lärande. fördelades till kommunerna varav ca 32 miljoner till grundläggande vuxenutbildning. Regeringen har beräknat medel för cirka 46 400 årsstudieplatser till kommunerna inom ramen för detta statsbidrag. 2004/05:1 UTGIFTSOMRÅDE 16 högst av ramen kunna riktas till grundläggande vuxenutbildning, resten till gymnasial vuxenutbildning. För att stödja kommunernas arbete med vuxnas lärande hade Myndigheten för skolutveckling i uppdrag att bl.a. genom riktat utvecklingsstöd bidra till ökad måluppfyllelse och till likvärdighet i utbildningen. Vuxenutbildning för utvecklingsstörda (särvux) syftar till att ge vuxna med utvecklingsstörning kunskaper och färdigheter motsvarande de som ungdomar kan få i den obligatoriska särskolan och på nationella och specialutformade program i gymnasiesärskolan. Inom särvux får också yrkeskurser anordnas. I propositionen Vuxnas lärande och utvecklingen av vuxenutbildningen (prop. 2000/01:72) gjorde regeringen bedömningen att den lärarledda verksamheten inom särvux bör utökas i syfte att förbättra möjligheterna för den enskilde att nå målen. Regeringen har avsatt för utveckling av vuxenutbildningen för utvecklingsstörda. Myndigheten för skolutveckling har fått i uppdrag att lämna en redovisning av hur bidraget har använts och bedöma effekterna av bidraget. En parlamentarisk kommitté, (dir. 2001:100), har tillsatts för att göra en översyn av särskolan och särvux. Kommittén skall ge förslag till hur utbildningen för barn, ungdomar och vuxna med utvecklingsstörning kan förbättras. Kommittén skall slutredovisa sitt uppdrag . är tänkt för personer som är analfabeter eller kortutbildade. och 3 har mål satta för att individen skall kunna gå ut i arbetslivet eller vidareutbilda sig. Regeringen tillsatte 2002 en utredning (dir. 2002:105) som skulle pröva hur skolformen svenskundervisning för invandrare kan förnyas och förbättras. Utredningens arbete har skett i nära kontakt med Översynen av mottagande och introduktion av flyktingar (dir. 2001:87 och dir. 2003:9). Utredarna lämnade sina betänkanden (SOU 2003:77 och SOU 2003:75). De två betänkandena bereds inom med inriktning på skrivelser i departementsserien. Arbetet bedrivs med utgångspunkten att invandrare skall ges möjlighet till en högkvalitativ språkutbildning som har en tydlig koppling till praktik, arbete, studier eller annan verksamhet. fick Myndigheten för skolutveckling i uppdrag att i samråd med Nationellt centrum för flexibelt lärande och i samarbete med ett eller ett par universitet genomföra en riktad kompetensutveckling för sfi-lärare i form av distansutbildning med stöd i ny teknik. För ändamålet disponerar myndigheten totalt och . folkbildningsproposition slogs fast att statens stöd till folkbildningens organisationer syftar till att bevara och utveckla folkbildningens egenvärde friheten, frivilligheten, idéstyrningen och självständigheten. Staten lägger fast syften med de statliga bidragen till verksamheten och folkbildningens anordnare lägger själva fast målen för verksamheten. Denna ansvarsfördelning ger folkbildningen ett långtgående mandat att själv, genom , avgöra hur 7.2.4Svenskundervisning för invandrare statens bidrag skall användas och fastställa krite- Svenskundervisning för invandrare (sfi) syftar till att ge vuxna invandrare grundläggande kunskaper i svenska språket och om det svenska samhället. Regeringen fastställde 2002 en ny kursplan för sfi, vilken gäller från . Eftersom deltagarna i sfi är en mycket heterogen grupp, måste verksamheten anpassas efter varje deltagares förutsättningar och behov. Den nya kursplanen består därför av tre olika studievägar vilka var och en innehåller två kurser. rier för fördelningen av statsbidraget mellan folkbildningens olika aktörer. har regeringen tagit emot tre dokument som behandlar folkbildningens utveckling. överlämnades Folkbildning i brytningstid (SOU 2004:30), den andra statliga utvärderingen av folkbildningen (SUFO 2). Utredarens uppdrag var att göra en samlad bedömning av hur verksamheten inom studieförbund och folkhögskolor svarar mot de syften som anges för statsbidraget. ment till denna utvärdering har uppdragits att formulera folkbildningens egen syn på dess framtida roll och uppgifter. Redovisningen av detta uppdrag, Folkbildningens framsyn, överlämnades . För att ytterligare bredda underlaget tillsattes en särskild utredare med uppgift att undersöka vilka grupper som inte deltar i folkbildning och skälen till detta. redovisade utredaren sina slutsatser i Vem får vara med? (SOU 2004:51). De tre dokumenten är föremål för remissbehandling fram till . Vidare har lämnat en rapport, Offentlig förvaltning i privat regi statsbidrag till idrottsrörelsen och folkbildningen till regeringen. De fyra rapporterna och utredningarna bereds samlat i . Under 19972002 erhöll folkhögskolorna inom ramen för den särskilda utbildningsinsatsen medel motsvarande 10 000 årsstudieplatser. beslutade att folkhögskolorna skulle få behålla 7 000 av dessa platser permanent. Folkhögskolornas särskilda utbildningssatsning inom aktivitetsgarantin har fortsatt . Satsningen innebär att () får uppdra åt folkhögskolor att anordna utbildning för arbetslösa inom aktivitetsgarantin. Personer med utländsk bakgrund, deltagare med funktionshinder och arbetslösa utgör särskilt viktiga grupper för statens syfte med bidraget till folkbildningen. Inför folkomröstningen om ekonomiska och monetära unionen och införandet av euron tilldelades att fördela till folkhögskolor och folkbildningsinsats om EMU. Den kvalificerade yrkesutbildningen (KY) skall präglas av en stark arbetslivsanknytning. En tredjedel av utbildningstiden skall vara arbetsplatsförlagt lärande i arbete. Det nationella ansvaret för KY vilar på Myndigheten för kvalificerad yrkesutbildning. Myndigheten kan om vissa villkor är uppfyllda besluta om statsbidrag till en anordnare som vill anordna en kvalificerad yrkesutbildning. Ett aktivt deltagande från den 2004/05:1 UTGIFTSOMRÅDE 16 berörda näringen och branschen i planering och genomförande är en förutsättning för att en anordnare skall få starta en kvalificerad yrkesutbildning. Behovet av utbildade skall vara dokumenterat av näringen. och högskolor, kommuner, landsting och enskilda fysiska och juridiska personer kan vara anordnare av KY. planerades för en verksamhet på ca 12 500 årsstudieplatser. Myndigheten disponerade i anslag för statsbidrag till kvalificerad yrkesutbildning. Myndigheten har efter särskilt uppdrag från regeringen utarbetat och redovisat kvalitetskriterier för den kvalificerade yrkesutbildningen samt utrett de studerandes villkor inom verksamheten. De kompletterande utbildningarna är ett komplement till det offentliga skolväsendet. De står under tillsyn av som beslutar om statligt stöd enligt förordningen (2000:521) om statligt stöd till kompletterande utbildningar. De skall öka tillgången på utbildade inom yrken som det finns ett uttalat nationellt behov av och som bidrar till bevarandet av traditionella yrkeskunskaper. Utbildningarna skall bidra till att utveckla kunskaper och färdigheter av hög kvalitet inom specifika områden, alltifrån konstnärligt skapande till tekniska yrkesområden. disponerade nära i anslag för bidrag till verksamheten . Kommunerna är enligt skollagen (1985:1100) skyldiga att bedriva uppsökande verksamhet gentemot personer som saknar kunskaper och färdigheter motsvarande grundskolenivå samt informera om gymnasial vuxenutbildning. Som ett komplement till detta har fackliga organisationer och vissa andra organisationer fått medel för att i samarbete med kommunerna bedriva uppsökande verksamhet bland sina medlemmar med motsvarande kortare utbildning. avsattes för ändamålet med syfte att motivera och stimulera korttidsutbildade vuxna att söka sig till vuxen- 2004/05:1 UTGIFTSOMRÅDE 16 Medlen är även avsedda för utbildning i samhällsfrågor för förtroendevalda inom de ovan nämnda organisationerna. Särskilda insatser för vissa grupper För att göra vuxnas lärande tillgänglig för alla måste pedagogiken utvecklas utifrån den enskildes behov och förutsättningar. Teknik och läromedel måste anpassas. inrättades ett läromedelsråd inom som skall ansvara för att främja tillgången till och tillgängligheten av läromedel för barn och ungdomar liksom för vuxna med funktionshinder. Institutet skall endast i den utsträckning behoven inte kan tillgodoses på den kommersiella marknaden på egen hand utveckla, anpassa, framställa och distribuera läromedel för denna grupp. För att främja ett utvidgat ansvar för läromedel till vuxenstuderande har regeringen avsatt till institutet under 20022005. samarbetar även med Nationellt centrum för flexibelt lärande för att utveckla läromedel för vuxna med teckenspråk som första språk. fördelar en viss del av statens bidrag till folkbildningen i form av stöd till kursdeltagare med funktionshinder inom folkhögskolornas verksamhet. finansierar kostnader för pedagogisk verksamhet, t.ex. ökad lärartäthet. utbildningsstöd (Sisus) fördelar statsbidrag till folkhögskolorna för t.ex. assistans, tolk, anpassning av teknik och material. Den återkommande ägde rum under temat validering. utbildningsradio (UR) hade huvudansvaret för den senaste kampanjen. i har i uppdrag att medverka till kunskapsspridning och samverkan samt initiera projekt och forskning inom området vuxnas lärande. På regeringens uppdrag har en studie av genomförts på grundval av befintligt utvärderingsmaterial på nationell, regional och lokal nivå. Vuxenutbildningens roll i den regionala utvecklingspolitiken beslutade om en ny regional utvecklingspolitik i enlighet med regeringens proposition En politik för tillväxt och livskraft i hela landet (prop. 2001/02:4, bet. 2001/02:NU4, rskr. 2001/02:118). Målet för politiken är väl fungerande och hållbara lokala arbetsmarknadsregioner med en god servicenivå i alla delar av landet. Regeringens ambition är att utveckla en sammanhållen politik för en hållbar regional utveckling, där nationella sektorsmål och prioriteringar på ett systematiskt sätt kan vägas mot skilda regionala behov och förutsättningar. Ett centralt instrument för genomförandet av politiken är de regionala tillväxtprogrammen som kommer att genomföras av samtliga län . Utbildningspolitiken har av regeringen pekats ut som ett politikområde som bör bidra till uppfyllandet av den regionala utvecklingspolitikens mål. Regeringen gav ett antal myndigheter i uppdrag att identifiera potentiella områden för samordning inom och mellan sex utpekade politikområden samt att utarbeta metoder för en effektiv samordning. Inom ramen för samordningsuppdraget genomfördes en pilotstudie för att kartlägga, analysera och problematisera samverkan mellan berörda myndigheter när det gäller utbildningsfrågor utifrån ett arbetskrafts- och kompetensförsörjningsperspektiv. I uppdraget ingick även att identifiera hinder och finna generaliserbara metoder för sektorssamverkan.