prop · GT031 · 2005-09-20 00:00:00 — Hållbar utveckling är ett övergripande mål för regeringens politik. Alla beslut ska utformas så att de beaktar ekonomiska, sociala och miljömässiga konsekvenser. Arbetet med hållbar utveckling bygger på insikten om att tillväxt och välfärd bara kan upprätthållas om investeringar sker i de gemensamma resurser som utgör grunden för samhällsekonomin Med hjälp av ny teknik, byggande, samhällsplanering och en aktiv energi-, konsument- och miljöpolitik vill regeringen förverkliga idén om det gröna folkhemmet. Som föregångsland kan både nå framgångar på exportmarknaderna och stödja en global hållbar utveckling. Naturresurser, människors hälsa och kompetens, infrastruktur och kulturmiljö utgör basen för hållbar utveckling. Ett Råd för hållbar utveckling för ökat samarbete och erfarenhetsutbyte mellan lokala och regionala aktörer, näringsliv och organisa- tioner har inrättats. Staten ska vara ett föredöme i arbetet med hållbar utveckling. EU:s miljö- och landsbygdsprogram utnyttjas och bidrar till en ekonomiskt, ekologiskt och socialt hållbar utveckling i hela landet. Miljöpolitiken är en viktig del av regeringens politik för hållbar utveckling. Det övergripande målet är att till nästa generation lämna över ett samhälle där de stora miljöproblemen är lösta och människors livsmiljö och folkhälsa har stärkts. Basen för miljöpolitiken är de 15 nationella miljökvalitetsmålen som regeringen presenterade 2001. Genom dessa har det miljöpolitiska arbetet fått en systematik, en långsiktighet och en regional och lokal spridning som är unik i internationell jämförelse. I miljömålspropositionen 2005 gjordes en första utvärdering av arbetet med att nå målen. I samband med denna utvärdering presenterades nya delmål och åtgärder för att säkerställa att det långsiktiga målet för miljöpolitiken uppnås. I propositionen föreslogs också ett 16:e miljökvalitetsmål om biologiskt mångfald. föreslås att miljömålsarbetet förstärks med 2007 och 2008. En av de största utmaningarna på miljöområdet är klimatfrågan. En stor majoritet av forskarsamhället är enig om att utsläppen av växthusgaser redan har lett till temperatur- förändringar. Industriländerna bär en stor del av det historiska ansvaret för den stigande halten av växthusgaser i luften och svarar för drygt hälften av dagens utsläpp. har satt upp målet att minska utsläppen av växthusgaser mellan 1990 och 20082012. En proposition om den fortsatta klimatpolitiken presenteras . energipolitik ska skapa förutsättningar för en hållbar energianvändning och en kostnadseffektiv energiförsörjning med låg inverkan på hälsa, miljö och klimat. En annan stor utmaning är att värna artrikedomen i naturen. Människan är i behov av en god natur- och kulturmiljö med en rik biologisk mångfald som grund för hälsa, livskvalitet och välfärd. En miljard för bättre miljö För att ställa om i hållbar riktning presenteras i denna proposition en rad satsningar på en bättre miljö. Satsningarna överstiger totalt . Användningen av förnybara energikällor och en effektivare energianvändning stimuleras genom att resurserna till energiforskning ökar med 2006 respektive 2007 och 2008. Därutöver utreds jordbrukets roll som bioenergiproducent. Satsningarna på vindkraft fortsätter. Pilot- stödet för vindkraft förlängs med med start . Stödet uppgår till . Dessutom kommer regeringen att anmäla till att avser att bibehålla miljöbonusen för havsbaserad vindkraft . De statliga investeringsprogrammen med stöd till klimatinvesteringar (KLIMP) förstärks med 2006, 2007 respektive 2008. Växt- och djurlivets artrikedom värnas genom att anslagen till biologisk mångfald höjs med 120 miljoner 2006, 2007 och 2008. Därutöver inrättas nya ekonomiska stimulanser för dem som vill gå över från direktverkande el och oljeuppvärmning till mer miljövänliga energikällor, genom nya ROT-avdrag. Det handlar om skattelättnader på totalt . För en ekologiskt hållbar utveckling spelar den gröna skatteväxlingen en central roll. har en strategi för grön skatteväxling successivt realiserats. Miljörelaterade skatter har höjts som skatterna på arbete har sänkts. Den gröna skatteväxlingen har lett till att individer och företag i större utsträckning uppmärksammas på kostnaderna för miljö- påverkan i sina konsumtions- och investerings- beslut. Den gröna skatteväxlingen fortsätter: -Fordonsskatten för lätta bussar och lätta lastbilar höjs . -Effektskatten på kärnkraft höjs . -Elskatten för hushåll och service ökar med . -En ny skatt på flygbiljetter införs i syfte att låta flyget bära en större del av sina miljökostnader. Skatten kommer igenom- snitt att uppgå till per flygbiljett. -Skatten på naturgrus höjs . -Skatten på deponi av avfall ökar med per ton och en ny avfallsför- bränningsskatt införs. -Som ett led i anpassningen till nya EU- regler tas de reducerade skattesatserna för el, gas, värme och vatten bort. Dessa skattehöjningar uppgår till totalt . genomförs skattesänkningar på motsvarande belopp. Inkomstskatten sänks med , framför allt för låg- och medelinkomsttagare genom att grundavdraget höjs. Soloföretagare som anställer får lägre arbetsgivaravgift. Därutöver innehåller budgetpropositionen en rad andra förslag på skatteområdet för att stärka miljön som inte ingår i den gröna skatteväxlingen. Koldioxidneutrala drivmedel bör även efter 2008 ges konkurrenskraftiga skattevillkor. En särskild utredare kommer att tillkallas för att analysera och lämna förslag på hur alternativa drivmedel långsiktigt kan främjas. Fordonsskatten för lätta fordon läggs om till att vara koldioxidbaserad. En ny förenklad och moderniserad lagstiftning för fordonsbeskatt- ningen införs . En förbättrad miljösituation i haven är en förutsättning för biologisk mångfald, men även för näringar som fiske och turism. Allvarliga miljöproblem och ett överutnyttjande av havens resurser hotar de långsiktiga förutsättningarna för fiske, sysselsättning och friluftsliv. Situationen i är ytterst oroande. Regeringen har presenterat en nationell strategi för havsmiljön. Regeringen har även presenterat nationella åtgärder för att förbättra havsmiljön i miljömålspropositionen . arbetar för att etablera en stark marin strategi inom EU. Stöd till återplantering efter stormen Stormen i 2005 orsakade stora skador. Regeringen föreslår att anslagen till återplantering av stormfälld skog ska uppgå till . Sedan 1999 års ekonomiska vårproposition redovisas gröna nyckeltal som ett komplement till de ekonomiska nyckeltalen. Syftet är att spegla den nationella utvecklingen på miljöområdet på ett enkelt och informativt sätt. Variationerna i nyckeltalen mellan enstaka år är ofta ett resultat av väderleks- och konjunkturvariationer. Över längre tidsperioder ger dock gröna nyckeltal en indikation om utvecklingen på miljöområdet. Den totala energianvändningen fortsätter att öka. Över tiden sker dock en successivt minskad energianvändning i relation till ekonomins storlek. Tabell 1.14 Gröna nyckeltal Energianvändning (TWh respektive Wh/kr) Utsläpp till luft (tusental ton)3 Belastning på haven (tusental ton) Påverkan på luftkvalitet (mikrogram per kubikmeter)6 1Total energianvändning exklusive energiomvandlingsförluster i kärnkraftverk. 2Energiintensiteten mäts som total energianvändning i relation till BNP referenspriser. 3Ej normalårsjusterade siffror. 4Framräknad enligt äldre metodik och därför ej direkt jämförbar med siffror och . 5Sänkor är inte inkluderade. Måtten uttrycks i koldioxidekvivalenter. 6Vinterhalvårsmedelvärden i tätortsluft. Källor: , , , och . har lyckats minska utsläppen av växthusgaser jämfört med nivå och en god grund har därmed lagts för att uppfylla Kyotoprotokollets målsättning på detta område. är det land bland de 15 tidigare EU- medlemmarna som har lägst utsläpp av växthusgaser mätt i ton per person samt i relation till bruttonationalprodukten (BNP). De svenska utsläppen av koldioxid, den volymmässigt största växthusgasen, kan skifta betydligt . Det hänger till stor del samman med tillgången på vattenkraft och variationer i energianvändningen. Utsläppen exklusive utsläpp från internationell luft- och sjöfart, så kallad bunkring, har dock varit stabil . har de svenska utsläppen av svaveldioxid minskat kraftigt. Till stor del är detta ett resultat av ökad användning av olja med låg svavelhalt och ny reningsteknik. Exklusive utsläpp från internationell luft- och sjöfart har utsläppen av svaveldioxid mer än väl halverats . De svenska utsläppen av kväveoxider fortsätter också att minska, främst på grund av förbättrade förbrännings- och reningstekniker inom transportsektorn. Halterna av kväve och fosfor i flodmynningar utgör en indikator på näringstillförseln till haven. De årliga nyckeltalen som rör övergödning varierar kraftigt beroende på väderlek, vilket gör jämförelser med utvalda basår vanskliga. över ett längre perspektiv avtar emellertid den totala belastningen. De flesta luftföroreningarna i svenska tätorter minskade markant och . har dock trenden planats ut. Väderleksförhållanden kan vara en orsak tillsammans med andra faktorer som ökade transporter och energianvändning. Tack vare katalytisk avgasrening och minskad bensenhalt i bensin har stadsluftens genomsnittliga bensenhalt sjunkit . 2 Förslag till riksdagsbeslut vad gäller den ekonomiska politiken och förslag till statsbudget 1.godkänner de riktlinjer för den ekonomiska politiken som regeringen föreslår (kapitel 1), 2.fastställer utgiftstaket för staten inklusive ålderspensionssystemet vid sidan av stats- budgeten till (avsnitt 4.2.1), 3.beslutar om fördelning av utgifter på utgifts- områden i enlighet med vad reger- ingen föreslår (avsnitt 4.2.2 tabell 4.7), 4.godkänner beräkningen av förändringen av anslagsbehållningar (avsnitt 4.2.2 tabell 4.7), 5.godkänner beräkningen av utgifterna för ålderspensionssystemet vid sidan av stats- budgeten (avsnitt 4.2.2 tabell 4.7), 6.godkänner beräkningen av taket för den offentliga sektorns utgifter (avsnitt 4.2.3), 7.fastställer målet för det finansiella sparandet i den offentliga sektorn till av bruttonationalprodukten (avsnitt 4.2.4), 8.bemyndigar regeringen att ta upp lån enligt lagen (1988:1387) om statens upplåning och skuldförvaltning (avsnitt 4.4.3), 9.godkänner beräkningen av myndigheters m.fl. in- och utlåning i (avsnitt 4.4.3 tabell 4.16), 10.godkänner beräkningen av den kassamässiga korrigeringen (avsnitt 4.4.3 tabell 4.16), 11.godkänner att inkomster av skatter redovisas enligt de nya principer som regeringen föreslår (avsnitt 6.2.2), 12.godkänner beräkningen av statsbudgetens inkomster (avsnitt 6.4 och bilaga 1 avsnitt 2), 13.godkänner den preliminära fördelningen av utgifter på utgiftsområden som riktlinje för regeringens budget- arbete (avsnitt 7.4.1 tabell 7.6), 14.bemyndigar regeringen att besluta om lån i för investeringar i anläggningstillgångar som används i statens verksamhet intill ett belopp av 28 (avsnitt 7.5.1), 15.bemyndigar regeringen att besluta om krediter för myndigheters räntekonton i intill ett belopp av 19 (avsnitt 7.5.2), 16.bemyndigar regeringen att för Sjunde AP-fondens verksamhet dels besluta om lån i för investeringar i anläggningstillgångar som används i verk- samheten intill ett belopp av , dels besluta om kredit på räntekonto i intill ett belopp av (avsnitt 7.5.3), 17.bemyndigar regeringen att , med de begränsningar som följer av 6 § andra stycket lagen (1996:1059) om statsbudgeten, besluta att ett ramanslag, med undantag för anslag anvisade för förvaltningsändamål, får överskridas om ett riksdagsbeslut om anslag på tilläggsbudget inte hinner inväntas samt om överskridandet ryms inom utgiftstaket för staten (avsnitt 7.8), 18.antar regeringen förslag till lag om ändring i lagen (1947:529) om allmänna barnbidrag (avsnitt 3.1 och 8.2.10), 19.antar regeringens förslag till lag om ändring i lagen (1986:378) om förlängt barnbidrag (avsnitt 3.2 och 8.2.10), 20.bemyndigar regeringen att för det under utgiftsområde 2 Samhällsekonomi och finansförvaltning uppförda ramanslaget 90:2 Försök med trängselskatt i ingå avtal om ersättning för kostnader för försöket med trängselskatt m.m. som inklu- sive tidigare gjorda åtaganden medför utgifter på högst 2 (avsnitt 8.2.1), 21.bemyndigar regeringen att för det under utgiftsområde 15 Studiestöd uppförda ramanslaget 25:6 Bidrag till vissa studiesociala ändamål beställa produktion av studielitteratur som inklusive tidigare gjorda åtaganden medför utgifter på högst efter 2005 (avsnitt 8.2.12), 22.bemyndigar regeringen att för det under utgiftsområde 16 Utbildning och universitetsforskning uppförda ramanslaget 25:78 besluta om ekono- miska åtaganden som inklusive tidigare gjorda åtaganden medför utgifter på högst (avsnitt 8.2.13), 23.bemyndigar regeringen att för det under utgiftsområde 20 Allmän miljö- och naturvård uppförda ramanslaget 34:9 ingå ekonomiska förpliktelser i samband med strålskydds- forskning som inklusive tidigare gjorda åtaganden medför utgifter på högst 2009 (avsnitt 8.2.15), 24.bemyndigar regeringen att för det under utgiftsområde 22 Kommunika- tioner uppförda ramanslaget 36:4 : Banhållning och sektorsuppgifter ingå ekono- miska förpliktelser som inklusive tidigare gjorda åtaganden medför utgifter på högst 25 efter 2005 (avsnitt 8.2.16), 25.godkänner vad regeringen föreslår i fråga om ändrade ekonomiska mål för (avsnitt 8.2.16), 26.bemyndigar regeringen att för det under utgiftsområde 23 Jord- och skogsbruk, fiske med anslutande näringar uppförda ramanslaget 43:5 Arealersättning och djurbidrag m.m. besluta om stöd som inklusive tidigare gjorda åtaganden medför utgifter på högst 6 (avsnitt 8.2.17), 27.bemyndigar regeringen att för det under utgiftsområde 23 Jord- och skogsbruk, fiske med anslutande näringar uppförda ramanslaget 43:6 Intervention och exportbidrag för jordbruksprodukter besluta om stöd som inklusive tidigare gjorda åtaganden medför utgifter på 2007 (avsnitt 8.2.17), 28.bemyndigar regeringen att för det under utgiftsområde 23 Jord- och skogsbruk, fiske med anslutande näringar uppförda ramanslaget 44:1 Åtgärder för landsbygdens miljö och struktur besluta om stöd som inklusive tidigare gjorda åtaganden medför utgifter på högst 1 , högst , högst , högst 250 000 000 och högst 130 000 000 därefter (avsnitt 8.2.17), 29.bemyndigar regeringen att för det under utgiftsområde 23 Jord- och skogsbruk, fiske med anslutande näringar uppförda ramanslaget 44:2 Från EG-budge- ten finansierade åtgärder för landsbygdens miljö och struktur besluta om stöd som inklusive tidigare gjorda åtaganden medför utgifter på högst 1 , högst , högst , högst 260 000 000 och högst 150 000 000 därefter (avsnitt 8.2.17), 30.godkänner vad regeringen föreslår i fråga om nedskrivning av fordran rörande kommun- kontosystemet (avsnitt 8.2.19), 31.godkänner ändrade ramar för utgifts- områden samt anvisar ändrade och nya anslag enligt specifikation i tabell 2.1, 32.antar regeringens förslag till lag om fastig- hetsskatt avseende vissa elproduktions- enheter vid taxeringar (avsnitt 3.3och 5.3.2), 33.antar regeringens förslag till lag om kredi- tering på skattekonto av stöd för investering i konvertering från direktverkande elvärme i bostadshus (avsnitt 3.4 och 5.10.1), 34.antar regeringens förslag till lag om ändring i inkomstskattelagen (1999:1229) (avsnitt 3.5, 5.2.1, 5.2.2, 5.2.4, 5.2.5 och 5.2.6), 35.antar regeringens förslag till lag om ändring i lagen (1972:266) om skatt på annonser och reklam (avsnitt 3.6 och 5.6.2), 36.antar regeringens förslag till lag om ändring i lagen (1984:1052) om statlig fastighetsskatt (avsnitt 3.7 och 5.3.2), 37.antar regeringens förslag till lag om ändring i fordonsskattelagen (1988:327) (avsnitt 3.8 och 5.5.1.1), 38.antar regeringens förslag till lag om ändring i lagen (1991:586) om särskild inkomstskatt för utomlands bosatta (avsnitt 3.9 och 5.2.2), 39.antar regeringens förslag till lag om ändring i lagen (1994:1563) om tobaksskatt (avsnitt 3.10och 5.6.2), 40.antar regeringens förslag till lag om ändring i lagen (1994:1776) om skatt på energi (avsnitt 3.11, 5.5.1.6, 5.5.1.7, 5.5.1.8, 5.5.2 och 5.5.3.5), 41.antar regeringens förslag till lag om ändring i lagen (1994:1920) om allmän löneavgift (avsnitt 3.12 och 5.2.7), 42.antar regeringens förslag till lag om ändring i lagen (1995:1667) om skatt på naturgrus (avsnitt 3.13 och 5.5.1.3), 43.antar regeringens förslag till lag om ändring i lagen (1996:1512) om dubbelbeskattnings- avtal mellan de nordiska länderna (avsnitt 3.14och 5.2.10), 44.antar regeringens förslag till lag om ändring i lagen (1999:673) om skatt på avfall (avsnitt 3.15och 5.5.1.4), 45.antar regeringens förslag till lag om ändring i lagen (2000:466) om skatt på termisk effekt i kärnkraftsreaktorer (avsnitt 3.16 och 5.5.1.2), 46.antar regeringens förslag till lag om ändring i socialavgiftslagen (2000:980) (avsnitt 3.17 och 5.2.7), 47.antar regeringens förslag till lag om ändring i lagen (2001:906) om skattereduktion för fastighetsskatt (avsnitt 3.18 och 5.3.1). Tabell 2.1 Specifikation av ändrade ramar för utgiftsområden samt ändrade och nya anslag 2005 Statliga kompetensöverföringsjobb (nytt anslag) Försök med trängselskatt i Skatt, tull och exekution Ersättning för skador på grund av brott Kostnader för vissa skaderegleringar m.m. Bidrag till vissa internationella organisationer Försvar samt beredskap mot sårbarhet Materiel, anläggningar samt forskning och Offentligt biträde i utlänningsärenden Hälsovård, sjukvård och social omsorg Sjukvård i internationella förhållanden Bidrag till viss verksamhet för personer med Ekonomisk trygghet vid sjukdom och handikapp Ekonomisk trygghet för familjer och barn Köp av arbetsmarknadsutbildning och övriga kostnader Enskilda utbildningsanordnare på högskoleområdet m.m. Internationella programkontoret för utbildningsområdet Kultur, medier, trossamfund och fritid Bidrag till allmän kulturverksamhet, utveckling samt internationellt kulturutbyte och samarbete Upprätthållande av nationell metrologi m.m. Kostnader för omstrukturering och genomlysning av statligt ägda företag m.m. Styrelsen för ackreditering och teknisk kontroll: Summa anslagsförändring på tilläggsbudget Regeringen har följande förslag till lagtext. 3.1Förslag till lag om ändring i lagen (1947:529) om allmänna barnbidrag Härigenom föreskrivs att 1 och 2 a §§ lagen (1947:529) om allmänna barnbidrag skall ha följande lydelse. För barn, som är bosatt i , skall av allmänna medel såsom bidrag till barnets uppehälle och uppfostran lämnas allmänt barnbidrag med i enlighet med vad nedan närmare stadgas. För barn, som är bosatt i , skall av allmänna medel såsom bidrag till barnets uppehälle och uppfostran lämnas allmänt barnbidrag med i enlighet med vad nedan närmare stadgas. Flerbarnstillägg lämnas om någon Flerbarnstillägg lämnas om någon uppbär allmänt barnbidrag för tre uppbär allmänt barnbidrag för två eller flera barn. eller flera barn. denna paragraf beaktas inte barn som denna paragraf beaktas inte barn som avses i 4 § tredje stycket eller 7 §. avses i 4 § tredje stycket eller 7 §. 1Senaste lydelse 2000:1395. 2Senaste lydelse 2004:799. femte barnet och varje ytterligare femte barnet och varje ytterligare Vid beräkningen av flerbarnstillägget skall de barn för vilka någon uppbär allmänt barnbidrag räknas samman med de barn för vilka någon annan uppbär allmänt barnbidrag om dessa barnbidragsmottagare stadigvarande sammanbor och är eller har varit gifta med varandra eller har eller har haft barn gemensamt. Den som önskar uppbära flerbarnstillägg med stöd av tredje stycket skall anmäla detta till . Om inte annat föreskrivs skall bestämmelserna om allmänt barnbidrag i denna lag eller i andra lagar eller författningar tillämpas på flerbarnstillägg. 1.Denna lag träder i kraft och tillämpas på allmänt barnbidrag och flerbarnstillägg som lämnas för tid efter utgången av . 2.Äldre bestämmelser tillämpas fortfarande på allmänt barnbidrag och flerbarnstillägg för tid före utgången av om inte annat följer av 3 och 4. 3.För månaderna oktoberdecember 2005 lämnas ytterligare allmänt barnbidrag med och barn. 4.För månaderna oktoberdecember 2005 lämnas flerbarnstillägg med för det andra barnet, med för det tredje barnet, med för det fjärde barnet samt med för det femte barnet och varje ytterligare barn. Har för en eller flera av dessa månader flerbarnstillägg lämnats enligt äldre bestämmelser, skall vid en senare utbetalning av flerbarnstillägg enligt denna punkt, avräknas vad som för aktuell månad redan har lämnats i flerbarnstillägg. 3.2Förslag till lag om ändring i lagen (1986:378) om förlängt barnbidrag Härigenom föreskrivs att 1 § lagen (1986:378) om förlängt barnbidrag skall ha följande lydelse. En elev i har rätt till förlängt barnbidrag av allmänna medel med från och med kvartalet efter det under vilket eleven fyllt . Detsamma gäller elever som deltar i motsvarande utbildning i same- skolan, en riksinternatskola eller en sådan fristående skola som avses i 9 kap. 1 eller 2 § skollagen (1985:1100). En elev i har rätt till förlängt barnbidrag av allmänna medel med från och med kvartalet efter det under vilket eleven fyllt . Detsamma gäller elever som deltar i motsvarande utbildning i same- skolan, en riksinternatskola eller en sådan fristående skola som avses i 9 kap. 1 eller 2 § skollagen (1985:1100). 1.Denna lag träder i kraft och tillämpas på förlängt barnbidrag som lämnas för tid efter utgången av . 2.Äldre bestämmelser tillämpas fortfarande på förlängt barnbidrag för tid före utgången av om inte annat följer av 3. 3.För månaderna oktoberdecember 2005 lämnas förlängt barnbidrag med ytterligare . 1 Senaste lydelse 2000:1396. 3.3Förslag till lag om fastighetsskatt avseende vissa elproduktionsenheter vid taxeringar Härigenom föreskrivs följande. 1 § Vid beräkning av fastighetsskatt vid taxeringar avseende sådan elproduktionsenhet som utgörs av taxeringsenhet med vattenkraftverk skall, i stället för vad som anges i 3 § första stycket e lagen (1984:1052) om statlig fastighetsskatt, fastighetsskatten för varje beskattningsår utgöras av av taxeringsvärdet. 1.Denna lag träder i kraft och tillämpas första gången vid taxering. 2.Har beskattningsåret påbörjats före ikraftträdandet tillämpas äldre regler för den del av beskattningsåret som infaller före ikraftträdandet. 3.4Förslag till lag om kreditering på skattekonto av stöd för investering i konvertering från direktverkande elvärme i bostadshus Härigenom föreskrivs följande. 1 § Stöd för investeringar i konvertering från direktverkande elvärme som har beslutats av eller och som avser stödberättigande åtgärder som har påbörjats och slutförts får tillgodoföras byggnadsägaren genom kreditering på sådant skattekonto som har upprättats för denne enligt 3 kap. 5 § skattebetalnings- lagen (1997:483). 2 § Regeringen eller den myndighet regeringen bestämmer får meddela närmare föreskrifter om det stöd som enligt 1 § får krediteras skattekonto. Denna lag träder i kraft den dag regeringen bestämmer. 3.5Förslag till lag om ändring i inkomstskattelagen (1999:1229) Härigenom föreskrivs i fråga om inkomstskattelagen (1999:1229) dels att 1 kap. 5 §, 12 kap. 5 och 27 §§, 16 kap. 27 §, 61 kap. 19 a §, 63 kap. 3 § samt 65 kap. 5 och 10 §§ skall ha följande lydelse, dels att punkt 3 i övergångsbestämmelserna till lagen (2001:1175) om ändring i nämnda lag skall ha följande lydelse. Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse Fysiska personers skatt på förvärvsinkomster skall beräknas på den beskattningsbara förvärvsinkomsten. Denna skall beräknas på följande sätt. Summan av överskott i inkomstslagen tjänst och näringsverksamhet minskas med allmänna avdrag. Det återstående beloppet avrundas nedåt till helt hundratal kronor och är den taxerade förvärvsinkomsten. Från den taxerade förvärvs- Från den taxerade förvärvs- (1994:1744) om allmän pensions- göras i nu nämnd ordning. avrundat uppåt till helt hundratal göras i nu nämnd ordning. återstående beloppet är den beskatt- Utgifter för tjänsteresor med egen Utgifter för tjänsteresor med egen bil skall dras av med och