prop · GT031d10 · 2005-09-20 00:00:00 — skall redovisa hur statsbidraget till kommunerna och fördelats samt resultaten av dessa regionala insatser och kostnaderna för dem. Enligt redovisningen har följande kommuner och landsting fått sådant statsbidrag för har fördelningen av statsbidraget mellan kommunerna och sett likadan ut. Enligt redovisningen av användningen av medlen har inte alla kommuner använt statsbidraget fullt ut. har därför en mindre omfördelning skett från och kommuner till förmån för kommun och . Regionala företrädare har under en följd av år pekat på behovet av en övergripande strategi hos kommuner inom förvaltningsområdena för att utveckla arbetet med minoritetsspråksfrågorna. arbetsgrupp för uppföljning av minoritetsspråksarbetet genomförde tillsammans med en konferens i i syfte att öka kunskapen kring frågan. har ytterligare utvecklat samarbetet med i syfte att kommunförbundet ska arbeta med att öka samarbetet mellan kommunerna kring minoritetsspråksfrågor. Redovisningen från visar att det pågår arbete med att ta fram minoritetspolitiska handlingsplaner inom samtliga kommuner i förvaltningsområdena. kommun har under en följd av år arbetat med projektet meänkieli på förskola och skola. Projektledaren har med stöd från anpassat delar av materialet så att det kan användas även för andra minoritetsspråk. Dessutom har projektledaren genom besök vid förskolor i 2005/06:1 UTGIFTSOMRÅDE 8 andra kommuner spridit kunskap om den metod som används i . Det pågående arbetet med minoritetspolitiska handlingsplaner i kommunerna inom förvaltningsområdena i tyder på en ökande aktivitet på nivå i minoritetspolitiska frågor. Detta kan förmodas vara ett resultat av bl.a. de informationsinsatser som i genomfört. Att ta fram handlingsplaner är ett viktigt steg i att utveckla arbetet med minoritetspolitiska frågor i kommunerna. Genomförandet av handlingsplanerna är nästa viktiga steg. Det samarbete som utvecklat tillsammans med i , som innebär erfarenhetsutbyte mellan kommunerna och metodutveckling inom det minoritetspolitiska området, kan antas bidra till detta arbete och underlätta förverkligandet av minoritetspolitiken på nivå. De åtaganden som följer av ratificering av två konventioner om minoritetsspråk och nationella minoriteter innebär att minoritetsgruppernas intressen och behov skall tillvaratas på såväl statlig som regional och nivå. De processer, i form av till exempel handlingsplaner, som pågår inom flera nivåer av samhällsförvaltningen är ett led i förverkligandet av minoritetspolitiken. Det är väsentligt att dessa processer fortsätter. Regeringen har här en viktig roll i att fortsätta informera och diskutera med kommuner och statliga myndigheter om hur minoritetsgruppernas behov och intressen skall tas tillvara. Det finns fortfarande ett behov av insatser för att främja kunskap och medvetenhet om de nationella minoriteterna även bland allmänheten. Det är väsentligt att minoritetspolitiken genomsyras av ett jämställdhetsperspektiv och att hänsyn tas till kvinnors och mäns olika förutsättningar och behov. Inom ramen för det arbete som regeringen bedriver för att integrera jämställdhet inom de olika politik- 2005/06:1 UTGIFTSOMRÅDE 8 områdena, genomförs även en analys av minoritetspolitiken ur ett jämställdhetsperspektiv. Syftet är att undersöka om det inom politikområdet finns ytterligare åtgärder som kan vidtas för att främja jämställdhet. har inte haft några invändningar när det gäller i läns verksamhet avseende nationella minoriteter. Minoritetspolitiken bygger på bestämmelserna i den europeiska stadgan om landsdels- eller minoritetsspråk och ramkonvention om skydd för nationella minoriteter som i och med ratificeringen är skyldig att efterleva. Målet för politikområdet motsvaras alltså av de åtaganden som följer av ratificering av konventionerna som omfattar ett flertal områden, såsom utbildning, kultur och icke-diskriminering. Insatser för att stärka de nationella minoriteternas inflytande i samhällslivet, till exempel i förhållande till statliga myndigheter och kommuner, är också av central betydelse för målet. Eftersom minoritetspolitiken således omfattar frågor inom andra politikområden är det av central betydelse att de olika politikområdena samordnas med minoritetspolitiken. Erfarenhetsutbyte och samverkan med andra länder är en annan viktig del i arbetet att utveckla minoritetspolitiken. Den arbetsgrupp inom som samordnar minoritetspolitiken består av tjänstemän från Justitie-, Utrikes-, Social-, Jordbrukssamt Utbildnings- och kulturdepartementen. Exempel på insatser som arbetsgruppen planerar är att nationellt följa upp den handlingsplan som () har tagit fram för att förbättra situationen för romer i . gruppen kommer också medverka vid framtagandet av en andra rapport om hur efterlever åtagandena i ramkonventionen. Skydd för de nationella minoriteterna En viktig del av regeringens minoritetspolitik är att ge skydd för de nationella minoriteterna. I detta ingår att värna om de mänskliga rättigheterna, vidta åtgärder mot diskriminering och främja ömsesidig respekt och förståelse mellan personer med olika bakgrund. Skyddet omfattar även åtgärder för att främja möjligheterna för de nationella minoriteterna att bevara och utveckla sin identitet och kultur. Regeringen gav Ombudsmannen mot etnisk diskriminering (DO) i uppdrag att genomföra ett särskilt arbete för att förebygga och motverka diskriminering av romer. Uppdraget har redovisats till regeringen genom rapporten av romer i . Mot bakgrund av det stora behov av åtgärder för att motverka diskriminering av romer som rapporten visar, har DO fått fortsatt uppdrag och medel för att arbeta med denna fråga. DO:s arbete kommer i första hand inriktas på informationsinsatser för att öka kunskapen och medvetenheten såväl hos enskilda som bland kommuner och statliga myndigheter om diskrimineringen av romer och hur den kan motverkas. För att minoritetspolitikens mål skall kunna förverkligas i hela samhällslivet är det väsentligt att politiken får genomslag på såväl statlig som nivå. En betydelsefull uppgift för regeringen är således att sprida kunskap och medvetenhet på nivå och i statliga förvaltningsmyndigheter om de åtaganden som följer av konventioner om nationella minoriteter och minoritetsspråk. I detta syfte har regeringen genomfört regionala konferenser om mänskliga rättigheter och nationella minoriteter. Erfarenheterna från dessa satsningar visar att det finns ett fortsatt stort behov av information. Därför kommer regeringen att intensifiera detta arbete genom bl.a. kunskaps- och erfarenhetsutbyte med kommuner och landsting. Den arbetsgrupp med romska kvinnor som skapades 2002 för att synliggöra romska kvinnors behov och villkor i och som leds av ansvarig statssekreterare har fört fram att det finns ett särskilt behov av att även på lokal nivå lyfta fram de romska kvinnornas och flickornas situation. Därför kommer arbetsgruppen i samarbete med regeringen att anordna tre regionala seminarier med romska kvinnor och kommunala tjänstemän i syfte att främja en dialog på nivå om hur de romska kvinnornas och flickornas utbildnings- och yrkessituation kan förbättras. presenterade regeringen skrivelsen En nationell handlingsplan för de mänskliga rättigheterna (skr. 2001/02:83). Nationella minoriteter var ett av de prioriterade områdena i handlingsplanen. pågår ett arbete med att ta fram en andra nationell handlingsplan för de mänskliga rättigheterna. Avsikten är att även denna handlingsplan, som planeras vara klar , kommer att innehålla förslag på det minoritetspolitiska området. Stärka möjligheterna till inflytande Att stärka de nationella minoriteternas möjligheter till inflytande i samhällslivet utgör en central del i minoritetspolitiken. kommer samrådsförfarandet mellan företrädare för de nationella minoriteterna och regeringen att stärkas genom att möten kommer att hållas dels enskilt med företrädare för respektive minoritetsgrupp, dels samlat med företrädare för samtliga minoritetsgrupper. På så sätt utökas möjligheten till dialog såväl om det som berör endast den enskilda gruppen som om det som berör samtliga grupper. Genom en omfördelning ökade det belopp som regeringen fördelar till minoritetsorganisationerna för att stärka deras möjligheter till inflytande . har antalet minoritetsorganisationer blivit fler. Bland annat med anledning av detta görs en översyn av bidragssystemet för minoritetsorganisationerna i syfte att ta fram ett nytt och författningsreglerat system för fördelning av bidraget. Stöd för de historiska minoritetsspråken Ett av minoritetspolitikens huvudområden är att ge stöd åt de historiska minoritetsspråken så att de hålls levande. Av de fem minoritetsspråken i har samiska, finska och meänkieli en historisk geografisk bas medan ro- 2005/06:1 UTGIFTSOMRÅDE 8 mani chib och jiddisch är territoriellt obundna språk. Vissa kommuner i omfattas av förvaltningsområdena för samiska respektive för finska och meänkieli. Dessa kommuner har fått status som språkliga förvaltningsområden eftersom språken här använts av hävd och fortfarande används i tillräcklig utsträckning. avser regeringen överlämna en proposition för en samlad svensk språkpolitik till . Regeringen avser att i propositionen föreslå mål för en nationell språkpolitik samt att en ny språkvårdsorganisation skall få i uppgift att bl.a. ansvara för vården av de nationella minoritetsspråken, med undantag för samiskan som även fortsättningsvis skall ligga under ansvar. Det kan även i sammanhanget nämnas att regeringen under utgiftsområde 15 Studiestöd föreslår att det skall vara möjligt att använda korttidsstöd för studier i alfabetisering i samiska. Studiestöd för korttidsstudier regleras i förordningen (2001:362) om bidrag vid korttidsstudier. Vidare kan nämnas att regeringen avser att förstärka anslaget 28:2 nationella minoriteters språk och kultur, under utgiftsområde 17, i syfte att bidra till det Sverigefinska verksamhet. 6.8.147:1 Åtgärder för nationella minoriteter 1 Inklusive tilläggsbudget i samband med ekonomiska vårproposition (bet. 2004/2005:FiU21) och förslag på tilläggsbudget i samband med budgetpropositionen . Anslaget disponeras för åtgärder för de nationella minoriteterna. En del av anslaget används som statsbidrag till kommunerna och inom de områden i som utpekats som förvaltningsområden för samiska respektive finska och meänkieli, enligt 2005/06:1 UTGIFTSOMRÅDE 8 förordningen (2000:86) om statsbidrag till åtgärder för att stödja användningen av samiska, finska och meänkieli. En annan del av anslaget används bl.a. för ekonomiskt bidrag till de organisationer som företräder nationella minoriteter. Statsbidrag utgår till kommunerna och inom de språkliga förvaltningsområdena i för kostnader som uppkommer till följd av lagstiftningen om rätt att använda samiska respektive finska och meänkieli. har detta statsbidrag uppgått till . i har fördelat medlen med utgångspunkt i en uppskattning av antalet invånare i respektive kommun som talar samiska respektive finska och meänkieli samt kommunernas behov av att vidta åtgärder. i har även tillförts medel ur anslaget för hanteringen av bidragen till kommuner och samt till en arbetsgrupp vid som skall följa upp och utvärdera de regionala åtgärderna. Regeringens bedömning är att i även bör få medel för bland annat regionala uppföljningsinsatser. Som tidigare nämnts är det statliga bidraget till minoritetsorganisationerna föremål för en översyn i syfte att ta fram ett nytt och författningsreglerat bidragssystem. Regeringen avser att överlämna en proposition till om en samlad svensk språkpolitik, som bland annat omfattar bildandet av en språkvårdsorganisation med ansvar även för minoritetsspråken. En mindre del av detta anslag kommer att användas för att bidra till att i den organisationen bygga upp en språkvårdande verksamhet för minoritetsspråken. Regeringen föreslår att anslaget anvisas . beräknas anslaget uppgå till respektive år. Tabell 6.3 Härledning av anslagsnivån 20062008, för 47:1 Åtgärder för nationella minoriteter Förändring till följd av: Förslag/beräknat anslag 1Statsbudget enligt beslut (bet. 2004/05:FiU10). Beloppet är således exklusive beslut på tilläggsbudget under innevarande år. 2Anslaget minskas med till följd av en generell reduktion av företrädesvis anslag avsedda för förvaltnings- eller investeringsändamål. 2005/06:1 UTGIFTSOMRÅDE 8 BILAGA 1 Andel sysselsatta av utrikes födda kvinnor och män mellan jämfört med inrikes födda kvinnor och män i motsvarade åldrar . Andel arbetslösa av utrikes födda kvinnor och män mellan jämfört med inrikes födda kvinnor och män i motsvarande åldrar . Andel helårsekvivalenter bland utrikes födda kvinnor och män jämfört med inrikes födda kvinnor och män mellan som uppbär försörjningsstöd . Andel utrikes födda kvinnor och män med minst 80 poäng högskolestudier som har ett kvalificerat arbete jämfört med inrikes födda kvinnor och män med motsvarande högskolestudier och arbete. Andelen flickor och pojkar med utländsk bakgrund jämfört med andelen flickor och pojkar med svensk bakgrund, som lämnar med fullständiga betyg. Andelen flickor och pojkar med utländsk bakgrund jämfört med andelen flickor och pojkar med svensk bakgrund, som lämnar gymnasieskolan med slutbetyg från ett nationellt eller specialutformat program i gymnasieskolan. Andelen anställda kvinnor respektive män med utländsk bakgrund inom statsförvaltningen jämfört med andelen kvinnor respektive män med utländsk bakgrund i förvärvsarbetande åldrar i befolkningen. Andelen statsanställda kvinnor respektive män med utländsk bakgrund inom led- nings-, kärnrespektive stödkompetens. Andelen anställda kvinnor och män inom polisorganisationen som har utländsk bakgrund, fördelat på yrkesgrupper jämfört med andelen med utländsk bakgrund i förvärvsarbetande åldrar inom befolkningen. Andelen anställda inom åklagarorganisationen som har utländsk bakgrund, fördelat på yrkesgrupper jämfört med andelen med utländsk bakgrund i förvärvsarbetande åldrar inom befolkningen. Andelen anställda inom domstolsväsendet som har utländsk bakgrund, fördelat på yrkesgrupper jämfört med andelen med utländsk bakgrund i förvärvsarbetande åldrar inom befolkningen. Andelen anställda inom kriminalvården som har utländsk bakgrund jämfört med andelen med utländsk bakgrund i förvärvsarbetande åldrar inom befolkningen. Antal anställda kvinnor och män inom respektive verksamhetsområde som genomgått utbildning i diskriminerings- och mångfaldsfrågor. 2005/06:1 UTGIFTSOMRÅDE 8 BILAGA 1 Andel anställda kvinnor och män totalt inom respektive verksamhetsområde som genomgått utbildning i diskriminerings- och mångfaldsfrågor. Andelen kvinnor och män med utländsk bakgrund, jämfört med motsvarande andel kvinnor och män med svensk bakgrund, som bedömer sitt allmänna hälsotillstånd som gott. Andelen kvinnor och män med utländsk bakgrund, jämfört med motsvarande andel kvinnor och män med svensk bakgrund, som bedömer sitt allmänna hälsotillstånd som dåligt. Andelen flickor och pojkar med utländsk bakgrund jämfört med motsvarande andel flickor och pojkar med svensk bakgrund som bedömer sitt allmänna hälsotillstånd som gott. Andelen flickor och pojkar med utländsk bakgrund jämfört med motsvarande andel flickor och pojkar med svensk bakgrund som bedömer sitt allmänna hälsotillstånd som dåligt. Etnisk och religiös diskriminering Andelen kvinnor och män mellan med utländsk bakgrund som upplever sig diskriminerade eller på annat sätt illa behandlade i olika väl definierade situationer. Andelen kvinnor och män med utländsk bakgrund som bedöms vara utsatta för diskriminering i vissa väl definierade praktikprövningssituationer. Andelen kvinnor och män, mellan som i vissa väl definierade situationer bevittnar etnisk eller religiös diskriminering av personer med utländsk bakgrund. Andelen kvinnor och män, mellan , som har 1) kunskap om lagstiftning som skyddar personer från att bli etniskt eller religiöst diskriminerade, 2) kunskap om vart man skall vända sig vid diskrimineringsfrågor. Andelen kvinnor och män, mellan , som är beredda att anmäla etnisk eller religiös diskriminering som de 1) blir vittnen till eller 2) själv blir utsatta för. Andelen arbetsgivare som har kunskaper om diskrimineringslagstiftningen samt arbetar för att förebygga diskriminering. Andelen röstberättigade kvinnor och män med utländsk bakgrund som röstar i allmänna val jämfört med andelen röstberättigade kvinnor och män med svensk bakgrund som röstar i allmänna val. Andelen valbara kvinnor och män med utländsk bakgrund som innehar förtroendeuppdrag i politiska församlingar på nationell, och landstingskommunal nivå jämfört med andelen kvinnor och män med utländsk bakgrund i befolkningen. Andelen kvinnor och män med utländsk bakgrund jämfört med motsvarande andelar kvinnor och män med svensk bakgrund som 1) undertecknat något upprop, 2) deltagit i någon demonstration, 3) tagit kontakt med förtroendevald eller tjänsteman, 4) överklagat myndighetsbeslut. Andelen kvinnor och män med utländsk bakgrund som innehar ett föreningsmedlemsskap i jämfört med andelen kvinnor och män med svensk bakgrund som innehar ett föreningsmedlemsskap i . Andelen nyanlända kvinnor och män som är sysselsatta 12 månader efter 2005/06:1 UTGIFTSOMRÅDE 8 BILAGA 1 Andelen nyanlända kvinnor och män som är sysselsatta som egna företagare 12 månader efter folkbokföringsdatum. Andelen nyanlända kvinnor och män som deltagit i kommunernas introduktion och är sysselsatta 12 månader efter folkbokföringsdatum. Andelen nyanlända kvinnor och män som deltagit i kommunernas introduktion och har ett arbete på den reguljära arbetsmarknaden 12 månader efter folkbokföringsdatum. Andelen nyanlända kvinnor och män, med högskoleutbildning eller eftergymnasial utbildning eller motsvarande erfarenhet förvärvad utomlands, som deltagit i kommunernas introduktion och som månader efter folkbokföringsdatum fått sin utbildning bedömd av ansvarig myndighet eller validerad1 samt fått vägledning för ev. kompletterande utbildning2. Andelen nyanlända kvinnor och män, med tidigare utbildning på grundläggande eller gymnasial nivå eller med motsvarande erfarenheter, som deltagit i kommunernas introduktion och som månader efter folkbokföringsdatum fått sin kunskap och kompetens validerad. Andelen nyanlända kvinnor och män som deltagit i kommunernas introduktion och som månader efter folkbokföringsdatum fått sin reella kompetens validerad i nära samverkan med arbetslivet. Andelen nyanlända kvinnor och män som deltagit i kommunernas introduktion som månader efter folkbokföringsdatum har deltagit i en av AMV initierad yrkesbedömning. Andelen nyanlända kvinnor och män som månader efter folkbokföringsdatum erhållit minst godkänd betygsnivå i sfi kurs (den högsta nivån om deltagande skett i flera kurser). Andelen nyanlända kvinnor och män som deltagit i kommunernas introduktion som månader efter folkbokföringsdatum erhållit minst godkänd betygsnivå i sfi kurs (den högsta nivån om deltagande skett i flera kurser). Andelen nyanlända kvinnor och män som deltagit i kommunernas introduktion och som månader efter folkbokföringsdatum avslutat någon annan typ av utbildning i svenska. Andelen nyanlända kvinnor och män som deltagit i kommunernas introduktion och som månader efter folkbokföringsdatum har deltagit i arbetspraktik (inkl. prova-på-plats) som initierats av AMV. Andelen nyanlända kvinnor och män som deltagit i kommunernas introduktion och som deltagit i någon form av arbetspraktik, initierad av AMV, där praktiken genomförs parallellt med sfi eller med annan utbildning i svenska. Andelen nyanlända kvinnor och män som deltagit i kommunernas introduktion och som månader efter folkbokföringsdatum deltagit i arbetsmarknadspraktik som initierats av kommunen. Andelen nyanlända kvinnor och män som deltagit i kommunernas introduktion och som deltagit i någon form av arbetsmarknadspraktik som initierats av kommunerna där praktiken genomförs parallellt med sfi eller med annan utbildning i svenska. Andelen nyanlända kvinnor och män som deltagit i kommunernas introduktion och som månader efter folkbokföringsdatum har deltagit i en yrkesinriktad 1Bedömning sker huvudsakligen av formell kompetens medan validering sker av reell kompetens. 2Med utbildning menas antingen inom eller utanför det reguljära utbildningsväsendet. 2005/06:1 UTGIFTSOMRÅDE 8 BILAGA 1 Andelen nyanlända kvinnor och män som deltagit i kommunernas introduktion och som månader efter folkbokföringsdatum har deltagit i en arbetsmarknadsutbildning som initierats av AMV. Andelen nyanlända kvinnor och män med rehabiliteringsbehov som deltagit i kommunernas introduktion och som månader efter folkbokföringsdatum deltagit i en arbetslivsinriktad rehabilitering. Andelen nyanlända kvinnor och män som deltagit i kommunernas introduktion och som senast efter folkbokföring genomgått en hälsoundersökning. Andelen nyanlända kvinnor och män som fått riktad information om hälso- och sjukvården på sitt eget språk senast efter folkbokföringen. Andelen nyanlända flickor och pojkar som deltar i språkförskoleverksamhet. Andelen nyanlända flickor och pojkar som deltar i ämnesbaserad undervisning på sitt modersmål i skolan. Skillnaden i bosättningsmönster mellan personer med utländsk bakgrund och befolkningen i sin helhet i kommuner med minst 75 000 invånare (mätt med ett segregationsindex). Andel kvinnor och män med svensk respektive utländsk bakgrund som är trångbodda. Andel skolbarn med svensk respektive utländsk bakgrund som har tillgång till eget rum. Andel kvinnor och män med svensk respektive utländsk bakgrund som bor i hyresrätt, bostadsrätt respektive äganderätt. Andel kvinnor och män med svensk respektive utländsk bakgrund som bor i en bostad som de är nöjda med. Antal anmälningar från kvinnor och män till Ombudsmannen mot etnisk diskriminering i kategori bostad. Andel kvinnor och män med svensk respektive utländsk bakgrund som avstått från att gå ut av rädsla för att bli utsatt för våld. Andelen utomeuropeiska samarbeten och utbyten som finansierats av de statliga myndigheterna, bolagen och stiftelseinstitutionerna inom kulturområdet. Andelen produktioner med utomeuropeisk särprägel och ursprung som finansierats av de statliga myndigheterna, bolagen och stiftelseinstitutionerna inom kulturområdet. Andelen kvinnor och män med utländsk bakgrund jämfört med andelen kvinnor och män med svensk bakgrund som är anställda i olika befattningar, inkluderande andelen anlitande för uppdrag, på de statliga kulturmyndigheterna, de statliga bolagen och stiftelseinstitutionerna inom kulturområdet. Andelen kvinnliga och manliga besökare med utländsk bakgrund jämfört med andelen kvinnliga och manliga besökare med svensk bakgrund på produktioner som finansierats av de statliga kulturmyndigheterna, de statliga bolagen och stiftelseinstitutionerna inom kulturområdet. Antalet sjukpenningdagar bland utrikes födda kvinnor och män per person i arbetskraften, jämfört med motsvarande för kvinnor och män som är födda i . 2005/06:1 UTGIFTSOMRÅDE 8 BILAGA 1 Antalet nytillkomna utrikes födda kvinnor och män som uppbär aktivitets- och sjukersättning per person i arbetskraften, jämfört med motsvarande för kvinnor och män som är födda i . Andelen utrikes födda kvinnor och män som varit sjukskrivna och som deltagit i arbetslivsinriktad rehabilitering , jämfört med motsvarande för kvinnor och män som är födda i . Ekonomisk äldrepolitik och ekonomisk familjepolitik Verksamhetsområde Ersättning vid ålderdom Den ekonomiska standarden för utrikes födda kvinnor och män jämfört med motsvarande för inrikes födda kvinnor och män. Verksamhetsområde Ersättning vid dödsfall Förändringen av den ekonomiska standarden vid ett dödsfall för utrikes födda kvinnor och män, jämfört med motsvarande för inrikes födda kvinnor och män. Antalet dagar som inte används med föräldrapenning enligt sjukpenningnivå respektive lägstanivå fördelade på barnets kön och ålder samt födelseår, resp.