prop · GS03173 · 2005-07-07 00:00:00 — , och om att åtgärder skall vidtas för att minska sjöfartens luftföroreningar, som har resulterat i miljödifferentierade hamn- och farledsavgifter. Systemet, som tar sikte på fartygs utsläpp av svavel och kväveoxider, har funnits , men förändrades , bl.a. i syfte att göra det mer effektivt i förhållande till sjöfartens miljöpåverkan. samarbetar med grannländerna för att undersöka om och hur ett gemensamt eller samverkande system med ekonomiska incitament för att minska fartygs utsläpp till luft skall kunna utformas. Bilaga VI till internationella konvention till förhindrande av förorening från fartyg () innehåller regler om åtgärder mot luftföroreningar från fartyg. var först i världen att ratificera tilläggsprotokollet om den nya bilagan, som trädde i kraft . kommer till följd av ikraftträdandet att 12 senare bli ett s.k. svavelkontrollområde. Det innebär att strängare regler för svavelutsläpp kommer att gälla i . Reglerna i bilaga VI är dock i stort behov av uppdatering. Regeringen kommer därför att verka för en skärpning av dessa. Direktiv /32/EG om svavelhalten i vissa flytande bränslen har reviderats och anger bl.a. att kommissionen och medlemsstaterna skall sträva efter att inom IMO säkerställa en global minskning av halten svavel i bränslen och undersöka möjligheterna att utse nya svavelkontrollområden inom ramen för bilaga VI . Med anledning av en ansökan från och sju andra tog IMO ett principbeslut om att klassa , utom ryska vatten, som ett särskilt känsligt havsområde (Particularly Sensitive Sea Area, PSSA). kompletterades ansökan med förslag till nya skyddsåtgärder för att undvika olyckor inom . har varit ledande i detta arbete. IMO förväntas slutbehandla ansökan . I propositionen Svenska miljömål ett gemensamt uppdrag (prop. 2004/05:150) framhåller regeringen att fartygstrafik, inte minst den omfattande och ökande trafiken med oljetankfartyg, bör avledas från de mest värdefulla områdena. Därmed kan risken för skador i händelse av oljeutsläpp minska. I PSSA-ansökan föreslås att Hoburgs bank och skall utpekas av IMO som områden som sjöfarten bör undvika (s.k. areas to be avoided) och att fartyg med ett djupgående som passerar i den intilliggande fartygsrutten skall hänvisas till en föreslagen djupvattenled som går längre söder- och österut. Regeringen avser nu att ge i uppdrag att tillsammans med och analysera behovet av att skydda olika känsliga kust- eller havsområden från sjöfartens påverkan, utreda förutsättningarna för att genomföra lämpliga skyddsåtgärder samt belysa konsekvenserna av sådana åtgärder. En åtgärd som har lyft fram och som bör analyseras vidare med prioritet är att flytta ut all handelssjöfart, inte bara djupgående fartyg, ännu längre syd och öster om bank. Den slutliga klassningen av som PSSA innebär enligt regeringen inte något slut på PSSA-arbetet. skall fortsätta att samarbeta med de övriga både på myndighetsnivå och regeringsnivå i syfte att utarbeta förslag till ytterligare åtgärder för att stärka sjösäkerheten och förbättra havsmiljön i . I propositionen Svenska miljömål ett gemensamt uppdrag (prop. 2004/05:150) redovisar regeringen åtgärder som krävs för att delmålet om att utsläpp av olja och kemikalier från fartyg skall vara försumbara . Åtgärderna består bl.a. i en hög grad av övervakning, en resolut lagföring av överträdelser samt att effektiviteten i om mottagningsanläggningar i hamnar för fartygs- genererat avfall samt EG:s motsvarande direktiv måste öka. bör verka pådrivande för att ytterligare begränsa användningen av skadliga påväxthindrande system på fartyg. Det är av största vikt att i relevanta fora driver på andra stater att ratificera den internationella konventionen om kontroll av skadliga påväxthindrande system på fartyg, så att den kan träda i kraft . omfattar konventionen endast ett ämne, tributyltenn (TBT). bör verka för att konventionen skall omfatta fler skadliga påväxthindrande system. Arbetet för att säkra en miljömässigt säker skrotning av fartyg är angeläget. Merparten av skrotningen av fartyg sker i där förhållandena vad avser arbetsmiljön och det miljömässiga hänsynstagandena ofta är bristfälliga. deltar i det internationella arbetet med att hitta lösningar på de problem som skrotning av fartyg medför. har på eget initiativ upphandlat en konsult som har kartlagt hur skrotningen av svenskägda fartyg har sett ut historiskt och hur det framtida behovet ser ut. Kartläggningen visar att har 149 svenskägda fartyg skrotats. Av dessa har 17 stycken skrotats direkt av sina svenska ägare. Resterande 132 fartyg har sålts vidare till utländska intressen. Mot bakgrund av överväger regeringen att uppdra till att tillsammans med föreslå åtgärder som bör vidtas nationellt för att säkerställa att utskrotningen av svenskägda fartyg hanteras inom ramen för de internationella regelverk och riktlinjer som finns på området. Spridningen av främmande organismer via fartygs barlastvatten bedöms globalt sett vara ett av de fyra största hoten mot havsmiljön. Spridningen av skadliga och sjukdomsalstrande organismer till nya miljöer kan, förutom att leda till negativa effekter på ekosystemet, ge upphov till allvarliga följder för bland annat vattenbruk, det kommersiella fisket, friluftsliv och människors hälsa. En ny internationell konvention för att minska risken för spridning av skadliga organismer via fartygs barlastvatten och sediment, antogs av IMO . Vikten av att genomföra konventionen har understrukits i beslut fattade inom ramen för Konventionen om biologisk mångfald. har på regeringens uppdrag redovisat vilka lagändringar och andra åtgärder som krävs för att skall kunna ratificera barlastkonventionen. Regeringen avser att återkomma till i frågan. Regeringen avser att återkomma till med en transportpolitisk proposition, i vilken frågor om sjöfartens miljöpåverkan behandlas. I den propositionen avser regeringen bl.a. att gå fram med förslag ifråga om hamnar, där bl.a. miljön i hamnarna, såsom anläggningar i hamnar som behövs för en förbättrad miljö, ägnas särskilt intresse. Fritidsbåtar medför en miljöpåverkan genom bl.a. utsläpp av luftföroreningar och gifter från båtbottenfärger samt buller och andra störningar. Även vattenskotrar innebär miljöproblem i form av buller, störningar av fågelliv, skador i grunda strandnära områden och konflikter med annat friluftsliv. I propositionen Svenska miljömål ett gemensamt uppdrag (prop. 2004/05:150) aviserar regeringen ett uppdrag till att i samverkan med länsstyrelserna i kustlänen utarbeta en handlingsplan som anger vilka insatser som krävs för att delmålet om buller och andra störningar från båttrafik skall nås och när dessa insatser skall genomföras. Tvåtaktsutombordare är den äldsta motortypen för fritidsbåtar och släpper ut tusentals ton kolväten till vatten. Utvecklingen av utombordsmotorer går dock framåt och det finns tvåtaktsutombordare med betydligt bättre miljöegenskaper samt fyrtaktsmotorer med ytterligare bättre miljöegenskaper. Genom och rådets direktiv /25/EG om tillnärmning av medlemsstaternas lagar och andra författningar i fråga om fritidsbåtar har gemensamma buller- och avgaskrav för nya fritidsbåtar införts. Dessa krav är förhållandevis lindriga och bör kontinuerligt skärpas, så att skyddet för miljön blir högt. Problemet med de äldre utombordarnas stora utsläpp minskar om man ersätter det konventionella bränslet med alkylatbensin. Som ett led i att göra alkylatbensinen mer attraktiv sänktes skatten på denna från . Utbudet av alkylatbensin har ökat , men försäljningen har inte ökat i motsvarande grad. Det krävs därför att inställningen hos båtägarna ändras så att de väljer alkylatbensin istället för konventionell bensin. fick regeringen en begäran om ändring av den specifikation som anger kraven för alkylatbensin från Svenska (). Syftet med ändringen är att förenkla för oljebolagen att distribuera alkylatbensinen, vilket i sin tur förväntas öka användningen. SPI:s begäran har remissbehandlats och fått ett positivt mottagande från flertalet remissinstanser. pågår ett arbete inom med att klargöra huruvida en eventuell ändring av alkylatspecifikationen strider mot gällande svenska undantag från om punktskatter. Regeringen ser positivt på de olika frivilliga åtaganden som kommuner såväl som båt- och petroleumbranschen har genomfört i syfte att öka försäljningen av alkylatbensin och anser att det arbetet bör intensifieras. I syfte att skapa ökade möjligheter till miljöriktiga val vid köp av båtmotorer för fritidsbåtar avser regeringen att ge i uppdrag att utarbeta en strategi för hur informationen till konsumenterna om båtmotorers miljöegenskaper kan förbättras och förtydligas, samt för att stimulera utbyte av mindre miljövänliga motorer som är i bruk. Strategi för det fortsatta arbetet med straffrätt och skadeersättning har varit pådrivande i det arbete som har lett fram till att EU förväntas anta ett direktiv och ett rambeslut som tillsammans stärker det straffrättsliga regelverket för bekämpande av föroreningar orsakade av fartyg. har beslutat att godkänna rambeslutet (prop. 2004/05:157, bet. 2004/05:TU13, rskr. 2004/05:292). har emellertid tämligen långtgående regler på området, då har genomfört den s.k. om förhindrande av föroreningar från fartyg. De nämnda instrumenten innebär dock bl.a. att det i sjöterritoriet kommer att ställas något högre krav på aktsamhet än vad som gäller enligt när det gäller att förhindra utsläpp till följd av skada på ett fartyg, samt att även förorenande utsläpp som sker på internationellt vatten skall beivras straffrättsligt i enlighet med vad som är förenligt med folkrätten. Påföljderna vid brott kommer att innebära fängelse eller böter eller andra åtgärder beroende på brottets art. En stor vinst med det nya regelverket är att föroreningar från fartyg måste beivras på ett likartat sätt inom hela EU. Det ger en tydlig signal om att de som bryter mot utsläppsförbuden i vattnen som omger hela unionen skall bestraffas och reglerna kan därför också få en preventiv effekt. avser även att tillsammans med övriga EU-länder i IMO driva att det mer strikta regelverket även skall bli en del av . har också varit drivande för tillskapandet av internationella kompletterande oljeskadefond, varigenom möjligheterna för skadelidande att få full ekonomisk ersättning vid utsläpp av olja från tankfartyg har ökat avsevärt. deltar aktivt i det internationella arbetet med att ytterligare förbättra ersättningssystemet för oljeskador. Oljeskadesystemet kompletteras av konvention om ansvar och ersättning för skada i samband med sjötransport av farliga och skadliga ämnen () och konvention om ansvarighet för skada orsakad av förorening genom bunkerolja (bunkerkonventionen). Regeringen arbetar för att dessa konventioner skall tillträdas och genomföras i svensk rätt . 9.4.1Säkerställd miljöräddningstjänst till sjöss Regeringens bedömning: Den svenska förmågan beträffande miljöräddningstjänst till sjöss bör säkerställas genom den beslutade uppbyggnaden av nationella resurser samt genom en fördjupad internationell samverkan. Uppföljningen av oljeskadeskyddsarbetet behöver utvecklas och kunskapen om de långsiktiga miljöeffekterna vid oljeutsläpp bör öka. förslag: Räddningsberedskapen skall förstärkas vad gäller förmågan att utföra nödbogsering, nödläktring och brandsläckning till sjöss, vilken i huvudsak överensstämmer med regeringens bedömning. Remissinstanserna: Remissinstanserna ansluter sig i huvudsak till utredningens förslag. Bakgrund: Inom ramen för HELCOM finns ett väl utvecklat operativt samarbete avseende miljöräddningstjänst till sjöss, som möjliggör för stater som är parter till konventionen att begära assistans från övriga parter i händelse av ett utsläpp av olja eller andra skadliga ämnen. Samarbetet utvecklas och övas kontinuerligt. Inom HELCOM pågår arbete med att utveckla komplementära förmågor i ett regionalt perspektiv. Ett arbete som bör påskyndas, eftersom det kan komma att bli ett viktigt komplement till de olika nationella förmågorna. är också part till bl.a. Agreement och , som på liknande sätt möjliggör för en part att begära assistans. Skälen för regeringens bedömning: Uppbyggnaden av en ändamålsenlig räddningsberedskap till sjöss är nödvändig för att minimera skador på den miljön och för att minimera kostnaderna för en eventuell sanering i händelse av ett oljeutsläpp. Internationellt finns goda exempel på att resurser för att nödbogsera eller nödläktra ett fartyg liksom att släcka brand till sjöss har förhindrat stora oljeutsläpp. Studier genomförda av HELCOM visar att denna typ av resurser är obefintliga längs långa kuststräckor inom , inte minst i . Mot den bakgrunden föreslog regeringen i budgetpropositionen (prop. 2004/05:1) dels att skall införskaffa två större fartyg med adekvat förmåga vad avser brandbekämpning, nödläktring, nödbogsering och oljeupptagning, dels en långsiktig investeringsplan för . har bifallit regeringens förslag. Investeringsplanen för innehåller bl.a. investeringar i flera nya miljöskyddsfartyg som ersätter de äldre fartygen, vilka mönstras ut. Planen innebär att förmågan att möta allvarliga olyckor successivt förstärks och att en nationell förmåga att i första hand förhindra ett större oljeutsläpp och i andra hand begränsa konsekvenserna av ett sådant tillskapas. Regeringen avser att återkomma till avseende frågor rörande den nationella och internationella beredskapen. Olja och dess nedbrytningsprodukter orsakar såväl akuta gifteffekter som långsiktiga effekter i vattenmiljön. Från ekologisk synpunkt är de långsiktiga effekterna sannolikt allvarligast. Skadornas omfattning beror främst på typen av olja, volymen olja, utsläppets varaktighet, årstid, väderförhållanden samt vilken typ av strand eller botten som drabbas om oljan driver i land. Undersökningar av oljeförorenade områden visar att effekterna på organismerna som lever i bottensedimenten kan kvarstå så som . Undersökningarna av de långsiktiga miljöeffekterna effekter efter utsläppet har i huvudsak koncentrerats till utsläpp större än och har därför i stort sett endast gjorts i andra delar av världen. I svenska vatten är det bara utsläppet på olja i samband med grundstötningen av oljetankern i 1977 som har följts upp. Mycket få undersökningar har gjorts för att försöka följa upp och mäta de totala miljöeffekterna av ett stort antal små oljeutsläpp från många olika typer av källor . Regeringen anser att det är angeläget att öka kunskapen om de långsiktiga miljöeffekterna vid oljeutsläpp. Berörda myndigheter bör ha en beredskap för att kunna säkra data vid oljeutsläpp och möjliggöra en kontinuerlig uppföljning både av miljöeffekterna som sådana och Skr. 2004/05:173 effekterna av saneringsinsatserna. En insats för att följa upp effekterna av ett utsläpp bör vara planerad i förväg och kunna inledas redan i anslutning till saneringsarbetet vid ett utsläpp. Regeringen avser att ge berörda myndigheter i uppdrag att föreslå hur en beredskap för snabba insatser och en utvärdering av långsiktiga miljöeffekter av oljeutsläpp kan säkerställas. Regeringens bedömning: Havens stora potential för produktion av el från förnybar energi bör tas tillvara. Det planarbete som pågår på nationell, regional och lokal nivå är avgörande för att potentialen skall kunna realiseras. Arbetet med att klarlägga effekter av vindkraft på växt- och djurlivet i kust- och havsmiljön bör ges fortsatt hög prioritet för att undvika och begränsa eventuella negativa effekter. Bakgrund: energipolitiska proposition (prop. 2001/02:143) föreslog regeringen en kraftigt höjd ambitionsnivå avseende utbyggnaden av förnybar elproduktion. Målet är att användningen av el från förnybara energikällor ska öka med års nivå . medlen för att nå målet är det elcertifikatsystem som infördes I samma proposition föreslog regeringen ett planeringsmål för För att ytterligare synliggöra vindkraftintresset i den fysiska planeringen gav regeringen länsstyrelserna i uppdrag att Arbetet avser både etableringsområden på land och till havs, ut till den gräns där ekonomiska zon slutar. Länsstyrelserna skall redovisa resultaten av arbetet för landområden senast och för havsområden senast den . 2004 utsåg 49 områden i 13 län som riksintresse för vindkraft. har påbörjat inventeringar i 16 av ett 40-tal utsjöbankar eller utsjögrundområden. En viktig del i uppdraget är att ta fram underlag för att utvärdera vindkraftparkers effekter på naturmiljön i Uppdraget skall redovisas . Som en del energipolitiska proposition utgår ett särskilt stöd om totalt för marknadsintroduktion av storskalig vindkraft till havs och i fjällen. av 2004 beslut om huvuddelen av medlen. Totalt avdelades drygt 280 för två större kustnära vindkraftprojekt, i (Lillgrund) och (Utgrunden II). för att öka kunskaperna om vindkraftverkens påverkan är sammanhållande för arbetet som bl.a. inkluderar studier av fisk och fiske, bottenlevande ryggradslösa djur, fladdermöss, däggdjur och fåglar. Skälen för regeringens bedömning: Den förnybara energi som kan tillgodogöras i haven finns i vattnet i form av vågor och strömmar, men framför allt ovan ytan i form av vindenergi. Vågor och strömmar har en långsam rörelse men en relativt hög utnyttjandegrad. Det pågår Skr. 2004/05:173 en omfattande forskning och utveckling för att på ett kostnadseffektivt sätt omvandla denna energi till elektricitet. Vindkraften svarar fortfarande för mindre än en procent av den svenska elproduktionen men har en mycket stor teoretisk potential framför allt till havs där det generellt finns goda vindförutsättningar. bedöms motstående intressen till havs vara mer begränsade än på land. Dock kan etablerandet av vindkraftverk få en begränsande effekt på vissa former av nyttjande, såsom trålfiske. Annat fiske kan troligen bedrivas och eventuellt även gynnas genom att konstruktioner på i övrigt släta bottnar kan öka den biologiska mångfalden. Den tekniska utvecklingen inom vindkraftsområdet har gått mycket snabbt . Man kan bygga betydligt större aggregat och i miljöer där det inte har varit möjligt. Detta har lett till att det nu projekteras för lokalisering av större vindkraftparker på allt större djup runt Sveriges kuster. Till exempel riktas stort intresse mot kustområden och utsjöbankar i . Regeringen anser att det är angeläget att havens stora potential för förnybar elproduktion tas tillvara. Det är därför viktigt att planarbetet på nationell, regional och lokal nivå omfattar även de nya miljöer där tekniken nu medger vindkraftsutbyggnad. uppkommer nya frågor vad gäller effekter på flora och fauna. Det arbete som har påbörjats (se Bakgrund ovan) kommer att ges fortsatt hög prioritet för att därmed undvika och begränsa eventuella negativa effekter. Regeringen vill dock betona att även om kunskapsunderlaget inte är komplett är detta inget hinder för myndigheter och domstolar att pröva ansökningar om utbyggnad av vindkraftsanläggningar. Många av de föroreningar som människan orsakar hamnar förr eller senare i havet. Den allra största delen kommer från landbaserade källor såsom jordbruk, skogsbruk, industrier, trafik, avloppsreningsverk och hushåll. Tillförseln av närsalter från såväl som från omkringliggande länder är mycket stor och övergödningen är i flera fall det enskilt största hotet mot den miljön. Omsättningstiden för vattnet i är långsammare än i , vilket innebär att effekterna av exempelvis övergödningen i den öppna vattenmassan är allvarligare i . I avsnitt 3 beskrivs de förutsättningar som råder för de olika svenska havsområdena. Föroreningar i form av kemikalier via vatten och luft och genom direkta utsläpp i havet orsakar skador på ekosystemen och kan även orsaka sjukdomar hos människor. Vissa långlivade organiska ämnen som PCB och tungmetaller som kadmium kan ansamlas i skaldjur och toppredatorer, inklusive människan. Vissa ämnen är hormonstörande och kan påverka fortplantningsprocesserna hos vattenorganismer. Bevarande och hållbart nyttjande av den miljön förutsätter att de grundläggande miljöproblemen är lösta. I detta sammanhang innebär det att både halterna och tillförseln av närsalter och gifter måste minska. Det är av stor betydelse att alla berörda sektorer, i alla omkringliggande länder, är med och bidrar till att så sker. Innebörden av ekosystemansatsen är även relevant för landbaserade verksamheter. Många goda insatser har gjorts för att minska utsläppen från landbaserade källor. Ytterligare åtgärder krävs dock, både nationellt och internationellt. Nedan pekar regeringen ut den strategiska inriktningen för arbetet beträffande hur målen om ingen övergödning och en giftfri miljö skall nås. 10.2Ingen övergödning av havet Regeringens bedömning: Arbetet med att minska övergödningen av havet har sin utgångspunkt i miljökvalitetsmålet Ingen övergödning. bör även fortsättningsvis hålla en hög profil i arbetet inom EU, HELCOM och OSPAR med att begränsa utsläpp av näringsämnen som leder till övergödning och bör ta täten i arbetet med att åtgärda problemen i genom att ta initiativ till ett fortstatt regionalt åtgärdsarbete runt . Ytterligare nationella åtgärder behöver genomföras i fråga om enskilda avlopp, reningsverk, jordbrukets näringsläckage och utsläppen från trafiken. Bakgrund: En lång rad åtgärder har vidtagits för att minska utsläppen av närsalter. (Baltic Sea Joint Comprehensive Environmental Action Programme, JCP) har i identifierat 132 särskilt svåra föroreningskällor, s.k. hot spots, som skall åtgärdas . Omkring 50 av dessa har åtgärdats, av vilka flera har varit allvarliga källor till utsläpp av närsalter. Av de utpekade tolv svenska föroreningskällorna har sju åtgärdats. Inom ramen för det svenska utvecklingssamarbetet har omfattande stöd lämnats till investeringar i nya avloppsreningsverk i de baltiska länderna och i . Vidare har stöd lämnats till samma länder för att jordbruksmetoder som minskar kväveläckaget skall utvecklas. De åtgärder som har vidtagits har lett till stora förbättringar av tidigare förstörda miljöer längs och Polens kuster. De svenska reningsverken har byggts ut med , då införde fosforreduktion i reningsverken. är den genomsnittliga fosforreduktionen i de kommunala reningsverken . Motsvarande siffra för kvävereduktion i reningsverken är . Läckaget av kväve från jordbruket minskade . Någon motsvarande beräkning för perioden finns ännu inte. har en rad åtgärder vidtagits inom jordbrukssektorn för att minska riskerna för växtnäringsförluster, både i form av lagstiftning men också i form av ekonomiska styrmedel och genom rådgivnings- och utbildningsinsatser. Skälen för regeringens bedömning: Utgångspunkten i arbetet med att minska övergödningen av havet är miljökvalitetsmålet Ingen övergödning. I propositionen Svenska miljömål ett gemensamt uppdrag (prop. 2004/05:150) redogör regeringen för åtgärder och strategier för hur målet skall nås. Övergödning av havet är ett gränslöst miljöproblem, varför samverkan mellan länderna kring respektive är nödvändig. Anslutningen av nya medlemsländer till den gemensamma jordbrukspolitiken kan komma att innebära en ökad tillförsel av närsalter till havet om inte motåtgärder vidtas. Införlivandet och genomförandet av bl.a. nitratdirektivet (91/676/EEG) och avsloppsreningsdirektivet (91/271/EEG) i dessa länder måste ske på sådant sätt att målet om minskade utsläpp uppnås. innebär utvidgningen av EU ökade möjligheter att genomföra kraftfulla åtgärder som leder till minskade utsläpp i . Genom anslutningsfördraget har dessa länder åtagit sig att genomföra betydelsefulla begränsningar av utsläppen av näringsämnen. Fortsatta satsningar både på kort och avseende gränsöverskridande vattensamarbete och utbyggnad av reningsverk i de länder i tillrinningsområde som inte är medlemmar i är av stor vikt för . Att stimulera till kunskapsutbyte och på olika sätt överföra kunskaper mellan länder är en väsentlig del i åtgärdsarbetet. I samband härmed bör den svenska kompetensen och erfarenheterna kunna utnyttjas.