prop · GT031d11 · 2005-09-20 00:00:00 — Registret vänder sig främst till hälso- och sjukvården och innehåller aktuell och kvalitetssäkrad information om de läkemedel som är godkända i . har ett pågående ärendehanteringsprojekt med sikte på den kommande alltmer elektroniskt baserade hanteringen. En fördjupad omvärldsanalys och en analys av engagemang i EU- relaterat arbete pågår liksom aktiviteter med anledning av . Inom området medicinteknik har en nyutvecklad databas tagits i bruk för en mer rationell ärendehantering. Regeringen anser att har genomfört sitt arbete så att de fastlagda målen i huvudsak har uppfyllts. Regeringen anser att den nuvarande inriktningen av verksamhet i stort bör kvarstå. är ett av staten helägt bolag. En beskrivning och bedömning av verksamheten återfinns i regeringens årliga skrivelse till Företag med statligt ägande 2005 (skr. 2004/05:120). är det företag som enligt 4 § lagen (1996:1152) om handel med läkemedel har ensamrätt att sälja läkemedel till allmänheten. 2005/06:1 UTGIFTSOMRÅDE 9 att via cirka 800 öppenvårdsapotek verka för en god försörjning och användning av såväl receptbelagda som receptfria läkemedel. ansvarar även, via 80 entreprenaddrivna sjukhusapotek, för upphandling och försörjning av läkemedel till den slutna vården. skall tillhandahålla producentoberoende information och rådgivning till enskilda konsumenter samt producentoberoende basinformation till förskrivare av läkemedel. Bolagets intäkter uppgick till (33,2003). Försäljningsvolymen på recept ökade mätt som DDD (definierade dygnsdoser). Som en följd av lägre medelpriser var motsvarande ökning av försäljningsvärdet dock endast . Rörelseresultatet ökade till 282 (19) medan resultat efter finansnetto (före skatt) uppgick till 280 (197) . Det förbättrade rörelseresultatet är en konsekvens av högre handelsmarginaler på såväl receptbelagda läkemedel som det övriga sortimentet, en god kostnadskontroll samt ett intensivt effektiviseringsarbete. lämnade för en utdelning på . Tabell 4.29 Ekonomisk översikt för bedöms på ett tillfredsställande sätt uppfylla sitt av regeringen ålagda uppdrag. Trots en relativt måttlig intäktsökning förbättrades rörelseresultat kraftigt . Regeringens räntabilitetskrav överträffades och soliditeten förstärktes. Ett systematiskt arbete med effektivitetsförbättringar har bidragit till en god kostnadskontroll och därmed till det positiva resultatet. har bolagets resultatutveckling försämrats något. Detta beror till stor del på effekterna av det generiska utbytet som innebär att byter ut ett förskrivet läkemedel mot det billigaste likvärdiga. Detta innebär stora ekonomiska besparingar för samhället men ger negativ inverkan på bolagets resultat. Temos Corporate Image mätning publicerad rankade bland topp tre när det gäller allmänhetens kännedom om, och attityd till, företaget. Enligt bedöms den främsta förbättringspotentialen ligga i att tillgodose kundernas allt högre krav på tillgänglighet. Resultat efter finansiella poster Räntabilitet på eget kapital, % 2005/06:1 UTGIFTSOMRÅDE 9 Politikområdet omfattar insatser som syftar till att främja hälsa och förebygga sjukdom. antog propositionen Mål för folkhälsan (prop. 2002/03:35, bet. 2002/03: SoU7, rskr. 2002/03:145) som lanserade folkhälsopolitiken som ett sektorsövergripande politikområde. antog ett övergripande nationellt folkhälsomål; att skapa samhälleliga förutsättningar för en god hälsa på lika villkor för hela befolkningen. Fokus för den nya folkhälsopolitiken är att motverka ojämlikhet i hälsa. Oavsett kön och klass, etnisk och kulturell bakgrund, ålder, sexuell läggning eller funktionshinder skall människor ges förutsättningar till en god hälsa. Vidare ligger fokus på bestämningsfaktorer för hälsa snarare än sjukdomar. Eftersom många av de faktorer som bestämmer folkhälsan påverkas av insatser inom andra politikområden skall folkhälsoperspektivet genomsyra alla dessa politikområden. De politikområden som regeringen har identifierat som centrala ur folkhälsosynpunkt är grupperade i elva målområden. Målområdena utgör tillsammans politikområdet Folkhälsa: 1.Delaktighet och inflytande i samhället 2.Ekonomisk och social trygghet 3.Trygga och goda uppväxtvillkor 4.Ökad hälsa i arbetslivet 5.Sunda och säkra miljöer och produkter 6.En mer hälsofrämjande hälso- och sjukvård 7.Gott skydd mot smittspridning 8.Trygg och säker sexualitet och en god reproduktiv hälsa 10.Goda matvanor och säkra livsmedel 11.Minskat bruk av tobak och alkohol, ett samhälle fritt från narkotika och dopning samt minskade skadeverkningar av överdrivet spelande. Politikområdets sektorsövergripande karaktär innebär att ansvaret för de statliga insatserna på folkhälsoområdet är fördelat mellan departementen i . En viktig uppgift inom politikområdet är därför att övergripande och strategiskt driva på och samordna processer i syfte att integrera folkhälsoperspektivet inom , hos myndigheterna och i olika samhällssektorer. Det huvudsakliga folkhälsoarbetet bedrivs på regional och lokal nivå, dvs. inom landsting och kommuner samt av frivilligorganisationer. Landstingens folkhälsoansvar grundar sig bl.a. på hälso- och sjukvårdslagen (1982:763) och smittskyddslagen (2004:168). Kommunernas folkhälsoarbete grundar sig på lagar som rör ett flertal kommunala verksamheter, t.ex. alkohollagen (1994:1738), tobakslagen (1993:581), (1998:808), socialtjänstlagen (2001:453), livsmedelslagen (1971:511) och (1987:10). På nationell nivå bedrivs folkhälsoarbete av statliga myndigheter samt frivilligorganisationer. Näringslivet är en annan central aktör i folkhälsoarbetet. (), (), () och är som har viktiga uppgifter att fylla på folkhälsoområdet, dels i form av tillsyn och epidemiologisk bevakning, dels i form av nationell uppföljning och 2005/06:1 UTGIFTSOMRÅDE 9 utvärdering av såväl folkhälsan som folkhälsoarbetet. Andra myndigheter som har centrala roller i folkhälsoarbetet är t.ex. , länsstyrelserna, , , , samt . för arbetsliv och socialvetenskap och finansierar viktig folkhälsoforskning. Internationella konventioner såsom () barnkonvention och () ramkonvention om tobakskontroll är viktiga styrdokument för det lokala, regionala och nationella folkhälsoarbetet. erkänner t.ex. barnets rätt att åtnjuta bästa uppnåeliga hälsa och rätt till sjukvård och rehabilitering. Inom politikområdet ger regeringen bidrag till förebyggande insatser mot hiv/aids, folkhälsopolitiska åtgärder bestående av framför allt bidrag till frivilligorganisationer samt till alkohol- och narkotikapolitiska insatser, främst till genomförandet av de nationella handlingsplanerna mot alkoholskador och mot narkotika. Inom politikområdet ingår även medlemsavgift till WHO samt bidrag till för folkhälsovetenskap (NHV), som är en del av Nordiska ministerrådets organisation. Även , tidigare , ingår i politikområdet. Nämnden inrättades som ett led i de krav som Europeiska unionen (EU) ställde i samband med inträde i EU. Dess verksamhet utvidgades genom ett regeringsbeslut till att även omfatta prövning av besvär över beslut om att inte lagerhålla visst läkemedel på lokala apotek. Ändringen infördes till följd av EG- domstolens dom från i mål C-438/02 Allmänna åklagaren mot (ännu ej publicerad i Europeiska unionens officiella tidning). Inom politikområdet finns ett särskilt ansvar för insatser som syftar till att skapa goda förutsättningar för hälsofrämjande levnadsvanor i befolkningen, dvs. insatser inom målområdena 711 (se ovan). Hit hör exempelvis insatser för att förhindra alkoholskador, narkotikamissbruk och dopning, minska tobaksbruket och skadeverkningarna av överdrivet spelande samt insatser för att främja fysisk aktivitet, sunda kostvanor samt sexuell och reproduktiv hälsa. Även smittskydd och hälsoskydd ingår i politikområdet. I budgetpropositionen redovisas insatserna som har gjorts och uppnådda resultat inom dessa målområden. kommer att få en heltäckande redovisning av folkhälsopolitiken då regeringen överlämnar en folkhälsopolitisk skrivelse. Tabell 5.1 Utgiftsutveckling inom politikområdet Anslag inom utgiftsområde 9 14:1 Insatser mot hiv/aids och andra smittsamma 14:2 Bidrag till WHO2 14:3 Bidrag till för 14:8 Alkohol- och narkotikapolitiska åtgärder 14:9 Alkohol- och läkemedelssortimentsnämnden3 Totalt för politikområde Folkhälsa 1Inklusive tilläggsbudget i samband med ekonomiska vårproposition (bet. 2004/05:FiU21) och förslag på tilläggsbudget i samband med budgetpropositionen . 2Anslaget byter namn till Insatser mot hiv/aids och andra smittsamma sjukdomar. 3Anslaget byter namn till . Målet för politikområdet är att skapa samhälleliga förutsättningar för en god hälsa på lika villkor för hela befolkningen. Regeringen har dessutom beslutat om ett mål inom politikområdet i syfte att genomföra och följa upp integrationspolitiken: hälsan hos personer med utländsk bakgrund skall förbättras. Se vidare avsnitt 5.5. För att nå det övergripande folkhälsomålet krävs ett sektorsövergripande, långsiktigt och målinriktat arbete. Det förutsätter i sin tur god samordning mellan och inom samhällets olika nivåer. För att stärka samordningen mellan den politiska riksnivån och myndigheter på nationell, regional och lokal nivå inrättade regeringen en nationell ledningsgrupp för folkhälsofrågor. Ledningsgruppen utgör ett nätverk av företrädare för myndigheter med stark anknytning till folkhälsofrågor samt representanter för berörda departement. Ordförande är Folkhälso- och socialtjänstministern. tillsattes en särskild kommitté för genomförandet av den nationella handlingsplanen för att förebygga alkoholskador. Kommittén består av representanter från berörda statliga myndigheter samt kommuner och landsting. Kommittén skall samordna insatserna på nationell nivå och i samspel med kommuner och landsting stimulera insatserna på regional och lokal nivå. Kommittén svarar också för information och opinionsbildning nationellt och genomför olika seminarier, konferensserier, m.m. som syftar till att förankra innehållet i planen och stimulerar utvecklingen av olika verksamheter. För genomförandet av alkoholhandlingsplanen har totalt avsatts . Huvuddelen, , har gått till kommunernas förebyggande arbete. 2005/06:1 UTGIFTSOMRÅDE 9 har vidtagit en mängd åtgärder. Genom länssamordnare och kommunala samordnare har man utvecklat en struktur för arbetet med alkohol- och drogprevention. Vidare har man initierat nationella informationsinsatser och genomfört konferenser kring handlingsplanen i samtliga län i landet. har även drivit ett särskilt utvecklingsarbete i samverkan med sex försökskommuner. Kommunerna har fått kompetensutveckling och handledning inom ramen för de utvecklingsområden de har prioriterat. Detta projekt har utvecklats i samarbete med den nationelle narkotikasamordnaren och (). Kommittén har även verkat för att ta fram material som syftar till att förstärka folkölstillsynen. Den har också givit stöd till universitet och högskolor i deras utvecklingsarbete av alkoholfrågor. Dessutom har en rad seminarier anordnats för politiker, tjänstemän, skolledare, föreningsaktiva, m.fl. för att öka det lokala engagemanget och mobilisera de resurser som krävs för ett aktivt förebyggande arbete. Kommittén har satt insatser för riskgrupper i fokus. Bland annat har man genomfört länskonferenser på det temat i tolv län. Ett 60-tal nationella och regionala projekt har fått stöd från regeringen för att samordna olika insatser som kan bidra till att förverkliga handlingsplanens målsättningar. Exempelvis har nästan alla län sökt och erhållit stöd till länssamordnare för alkohol- och droginsatser. Vidare har regeringen stött forskningsprogram vid (SoRAD) liksom olika forskningsprojekt vid , , , och . Sammanlagt har fördelats till olika alkohol- och narkotikaförebyggande projekt, varav till forskning, . Länsstyrelserna har dessutom erhållit sammanlagt och att fördela till kommunernas alkohol- och narkotikaförebyggande arbete. Dessa medel har många kommuner använt till att anställa kommunala samordnare. finns cirka 295 samordnare. Medel har också använts till öppenvårdsinsatser (2003 och 2004). 2005/06:1 UTGIFTSOMRÅDE 9 har också arbetat med riktade insatser till barn och föräldrar. Informationsmaterial till tonårsföräldrar, såsom Tonårsparlören, har exempelvis utarbetats och skickats hem till föräldrar som har barn i sjunde klass. Kommittén har också utbildat handledare i Föräldrakraft, ett föräldrastödsmaterial. Vidare har cirka 10 kommuner getts möjlighet att utveckla insatser riktade till barn som lever i missbruksmiljöer. har också utarbetat informationsmaterial till alla blivande föräldrar som delas ut på landets alla mödravårdscentraler samt genomfört en konferensserie i 12 län med fokus på tidiga insatser för riskgrupper. har arbetat aktivt för att ge arbetet med att förebygga alkoholskador högre prioritet i Europeiska unionen (EU) där länge har fört diskussioner med EU-kommissio- nen och medlemsländerna om alkohol och folkhälsa. På svenskt initiativ har ett arbete påbörjats inom EU för att ta fram en gemensam strategi mot alkoholens skadeverkningar som kommer att presenteras . Som ett led i att ta fram strategin har en expert anställd vid kommissionens generaldirektorat för hälsa och konsumentskydd. Målet med strategin är att skapa en gemensam plattform för att minska alkoholskadorna inom EU. Strategin avser att identifiera de områden där EU kan bidra till att stärka medlemsländernas egna alkoholpolitiska insatser. Vidare har med stöd av och drivit frågan om att de så kallade indikativa nivåerna för privatinförsel skall halveras. Dessutom verkar för höjda minimiskatter på alkohol inom EU och ser rådsslutsatserna från mötet med finansminsterrådet som ett steg framåt i denna fråga. I slutsatserna uppmanas kommissionen bl.a. att komma med ett förslag som innebär att minimiskatterna räknas upp med hänsyn till inflationen sedan alkoholskattedirektivet infördes . har intensifierat arbetet för att förebygga alkoholskador internationellt. Tillsammans med de övriga nordiska länderna har tagit initiativ till en resolution inom () om hälsosamma livsstilar, där alkohol ingår som en profilfråga. Vid möte med Världshälsoförsamlingen (WHA), WHO:s beslutande organ, antogs denna resolution. Därefter har tillsammans med de övriga nordiska länderna initierat och drivit arbetet med den renodlade alkoholresolution som antogs vid WHA 2005 och som syftar till att intensifiera insatserna mot alkoholens skadeverkningar både på global nivå och inom medlemsländerna. tillsatte regeringen en nationell narkotikasamordnare för att genomföra den nationella handlingsplanen mot narkotika. Narkotikasamordnaren ska samordna insatser på nationell nivå och i samspel med kommuner och landsting stimulera insatser på regional och lokal nivå. Insatserna skall riktas både mot tillgång till och efterfrågan på narkotika i syfte att minska nyrekryteringen till missbruk, förmå fler personer med missbruksproblem att upphöra med sitt missbruk samt att minska tillgången till narkotika. Totalt har avsatts för att genomföra handlingsplanen . Av dessa har avsatts för en särskild satsning inom kriminalvården för bekämpning av narkotikamissbruk bland kriminalvårdens klienter. har medel avsatts till nationell samordning och kommunikation (), opinionsbildning (), lokalt och regionalt narkotikapolitiskt arbete (6,), insatser riktade mot riskgrupper (2,), vårdinsatser (), kriminalvård (1,), brottsbekämpning (3,), forskning () samt till omvärldsbevakning och en slutrapport (3,). () har till uppgift att följa, analysera och rapportera vad som händer inom missbruksområdet. Dessutom är institutet svensk kontaktpunkt till Europeiska unionens (EU) narkotikaövervakningscenter och har på centrets uppdrag presenterat en rapport om narkotikautvecklingen i . Inom ramen för EU:s gemensamma åtgärd om tidig upptäckt av nya syntetiska droger har FHI genomfört kartläggningar av flera nya ämnen. FHI har vidare utvecklat nätverk och databaser för att effektivisera datainsamlingen rörande narkotikautvecklingen. har deltagit aktivt i () och i samarbetsgrupp för narkotika- frågor, den s.k. Pompidougruppen. En strategi för narkotikabekämpning inom EU antogs vid för perioden 20052012. En handlingsplan, på basis av strategin, antogs . För perioden 20022004 avsatte regeringen för att stärka det tobakspreventiva arbetet. Medlen har disponerats av () och enligt regeringens direktiv har använts till metodutveckling, till stöd till organisationer på tobaksområdet och till för verksamhet med telefonrådgivning. FHI har fått i uppdrag att utvärdera satsningen och avrapportera till regeringen . avsätter regeringen till Sluta-Röka-Linjen vid , , samt till stöd för organisationer som arbetar med tobaksprevention. Regeringen överlämnade propositionen Rökfria serveringsmiljöer (prop. 2003/04:65, 2003/04:SOU08, rskr 2003/04: 218) till . I propositionen föreslog regeringen att restauranger och andra serveringsställen skulle bli rökfria från . I förslaget ingick möjligheten att inrätta särskilda rökrum. överlämnade regeringen propositionen Tobakskontroll genomförande av WHO:s ramkonvention om tobakskontroll m.m. (prop. 2004/05:118, 2004/05:SoU21, rskr. 2004/05:260) med syfte att nationellt genomföra två EU-dokument samt tre internationella konventioner. För det första WHO:s ramkonvention om tobakskontroll, som antogs av Världshälsoförsamlingen (WHA) 2003, för det andra och rådets direktiv /33/EG av om tillnärmning av medlemsstaternas lagar och andra författningar om reklam för och sponsring till förmån för tobaksvaror och för det tredje ministerrådets rekommendation 2003/54/EG per om förebyggande av rökning och en effektiv tobakskontroll. I propositionen lämnar regeringen förslag till ändringar av tobakslagen 2005/06:1 UTGIFTSOMRÅDE 9 (1993:581). Regeringens proposition bygger på ett betänkande från en särskild utredare som givits i uppdrag att förbereda för nationellt genomförande av dessa tre dokument. I uppdraget till utredaren ingick även att närmare överväga de förslag som har lämnats av i rapporten för utomhusreklam för tobak Rapportering av ett regeringsuppdrag (2003:02). Den särskilde utredaren presenterade sitt förslag . Den översyn av behovet av extraordinära smittskyddsåtgärder till följd av naturlig eller avsiktlig spridning av smittämnen som regeringen tagit initiativ till har kunnat slutföras. överlämnade regeringen en proposition (prop. 2003/04:158) med förslag att komplettera smittskyddslagen med vissa bestämmelser om extraordinära smittskyddsåtgärder. Sedan beslutat i enlighet med förslagen i propositionen har lagändringarna trätt i kraft . Med anledning av den nya smittskyddslagen (2004:168) som trädde i kraft har utfärdat nya föreskrifter om smittspårningspliktiga sjukdomar (SOSFS 2004:5) samt föreskrifter och allmänna råd om screening av gravida kvinnor för hivinfektion, hepatit B och syfilis (SOSFS 2004:13). har också fortsatt att utveckla informationen om barnvaccinationsprogrammet, bl.a. har särskilt informationsmaterial till småbarnsföräldrar tagits fram. Utbrottet av meticilinresistenta gula stafylokocker (MRSA) i har varit föremål för särskild uppmärksamhet. Bl.a. har experter från Centrala fältepidemiologiska grupp utvärderat verksamheten inom landstingen vilket resulterat i att ett åtgärdsprogram genomförts. () har deltagit i ett flertal utredningar om utbrott av smittsamma sjukdomar, bland annat utredningen av legionellainfektion i och . En mycket stor satsning har varit utvecklingen av SmiNet2 ett nytt webbaserat elektroniskt övervakningssystem. Systemet är gemensamt för SMI och landstingens smittskyddsenheter och ger behandlande läkare och 2005/06:1 UTGIFTSOMRÅDE 9 landets laboratorier möjlighet att rapportera in uppgifter om anmälningspliktiga sjukdomar via Internet. Utbrottet av fågelinfluensa i har lett till att behovet av en väl fungerande beredskap för pandemisk spridning av influensa kommit att uppmärksammas världen över. presenterade en nationell handlingsplan för beredskap mot pandemisk spridning av influensa. I handlingsplanen föreslås bl.a. att en nationell pandemigrupp inrättas, att ansvaret för information och kommunikation preciseras, att övervakningen av inträffade influensafall och vaccinationstäckningen förbättras samt att landstingen håller sig med vissa mindre lager av antivirala läkemedel. konstaterar även att förutsättningarna för en samordnad upphandling av influensavaccin vid en pandemi behöver utredas vidare. Som stöd för den planering som landsting och kommuner behöver vidta inför en influensapandemi ingår i handlingsplanen ett underlag för regional planering. Sedan handlingsplanen presenterats har regeringen vidtagit en rad åtgärder för att handlingsplanen skall kunna förverkligas. beslutade regeringen att ge i uppdrag att köpa in antivirala läkemedel för nationell beredskapslagring och gavs i uppdrag att ta fram ett fördjupat underlag om förutsättningarna att vid pandemisk spridning av influensa säkerställa tillgången till influensavaccin. Vid det hälsoministermöte som hölls enades de nordiska länderna om att tillsätta en arbetsgrupp för att ta fram ett underlag om möjligheterna att samverka i frågor som rör försörjningen av influensavaccin vid en influensapandemi. har behovet av ökad samverkan i frågor som rör influensapandemiberedskap även varit föremål för diskussion på flera hälsoministermöten inom Europeiska unionen (EU). Inom den s.k. hälsosäkerhetskommittén inom EU har bl.a. betydande insatser vidtagits för att förbättra samordningen av medlemsstaternas nationella beredskapsplanering. Motsvarande insatser har även vidtagits inom () europaregion. Behovet för världens länder att intensifiera sina insatser för att förhindra spridning av pandemisk influensa uppmärksammades vid Världshälsoförsamlingen (WHA) då en resolution antogs. I resolutionen riktas bl.a. uppmaningar till WHO att stärka sina insatser samt till medlemsstaterna att utarbeta nationella handlingsplaner beträffande pandemisk influensa samt att se över de nationella systemen för övervakning av influensa. Vid WHA fattades även beslut om att revidera det internationella hälsoreglementet (IHR). Det reviderade internationella hälsoreglementet, som kommer att träda i kraft , omfattar samtliga allvarliga hälsohot som kan få en internationell spridning och innebär att det skapas ett mer effektivt system för att rapportera nya hälsohot. Därigenom har ett globalt regelsystem skapats för hur allvarliga hälsohot såsom pandemisk spridning av influensa skall hanteras . Beslutet innebär att det globala samarbete som initierats beträffande exempelvis sars och fågelinfluensa nu ges en tydlig grundstruktur. (), som finansieras med statliga medel, har deltagit i nationella utbildningsinsatser, finansierat lokala projekt i landstingen, genomfört ett flertal studier, t.ex. rörande infektioner hos barn, antibiotikaanvändning i särskilda boenden samt antibiotikaanvändning inom sluten vård för att öka kunskapen om antibiotikaanvändning. Vid WHA 2005 fattades beslut om en resolution om åtgärder mot antibiotikaresistens som tillsammans med de övriga nordiska länderna varit initiativtagare till. Resolutionen uppmanar bland annat medlemsländerna att säkerställa ett enhetligt och tvärsektoriellt arbete för att motverka uppkomst och spridning av mikroorganismer som är motståndskraftiga mot antibiotika. Vidare uppmanar resolutionen WHO att aktivt stödja medlemsländerna i deras arbete mot antibiotikaresistens och att regelbundet återrapportera hur arbetet framskrider. anordnades en ministerkonferens i där ministrar från EU och EU:s grannländer i öster träffades för att närmare diskutera möjligheterna att utöka samarbetet inom kampen mot hiv/aids. Ministrarna enades om en deklaration som ligger till grund för det arbetet. Det europeiska centrumet för förebyggande och kontroll av sjukdomar (ECDC) har byggt upp sin verksamhet och börjat fungera som en fristående myndighet, bl.a. har beslut fattats om att myndigheten skall vara lokaliserad inom område i . Centret har påbörjat arbetet med att