prop · GS031d32 · 2005-01-01 00:00:00 — av helårsekvivalenter, dels att visa hur socialbidragstagandet förändrats inom grupperna.11 Socialbidragsmottagandet beräknas för varje hushåll i termer av helårsekvivalenter. När redovisningen görs för individer har hushållets helårsekvivalent fördelats lika på makarna. Färre helårsekvivalenter i alla grupper svarade män för fler helårsekvivalenter än kvinnor, yngre för fler än äldre och utrikes födda för fler än födda i . Av tabell 2.4 framgår att utrikes födda svarade för av helårsekvivalenterna. Merparten av helårsekvivalenterna avser ensamstående män utan barn () och samboende med barn (). Helårsekvivalenterna har totalt minskat från 115 200 till 85 200 . Antalet har minskat i alla grupper oavsett kön, ålder, typ av hushåll och födelseland. Den största delen av den totala minskningen beror på en minskning hos personer i åldern , utrikes födda samt samboende med barn och ensamstående män utan barn. Bidragsmottagare i åldern motsvarade exempelvis av alla helårsekvivalenter 1999, och stod för av den totala minskningen i antalet helårsekvivalenter . Samma grupper som motsvarade ett stort antal av helårsekvivalenterna 1999 stod således också för den största minskningen. Till exempel beror av den totala minskningen i helårsekvivalenter på minskningen bland utrikes födda. Olika stor minskning inom grupperna Minskningen av helårsekvivalenter 19992003 var totalt sett , men varierar mellan grupperna vilket framgår av tabell 2.4. För samboende med och utan barn är minskningen , vilket är betydligt mer än för övriga typer av hushåll. För två av de utsatta grupperna ungdomar och utrikes födda har nedgången 19992003 varit något större än genomsnittligt (i båda grupperna). 11 Den förändring som redovisas i avsnittet avser således den sammanvägda effekten i respektive grupp av förändring i antal personer, genomsnittlig bidragstid och genomsnittligt belopp (och är alltså inte detsamma som förändring i antal bidragstagare). med barn har nedgången däremot varit betydligt mindre, . Tabell 2.4 Helårsekvivalenter 1999 och förändringen till 2003 2Hushållstyp avser hushåll, övriga kategorier avser individer Källa: IoF, SCB, beräkningar Den generella bilden gäller ofta även när man ser på mer detaljerade undergrupper. Exempelvis är minskningen av helårsekvivalenter större bland yngre för både kvinnor och män och oavsett ursprungsland. framträder dock skillnader som döljs när endast en dimension beskrivs, vilket har visats i tidigare avstämningar av socialbidrags- 2004/05:1 BILAGA 3 målet.12 Till exempel är minskningen totalt sett något större bland män än bland kvinnor. Kvinnor uppvisar dock den största minskningen bland födda i och män den största minskningen bland de utrikes födda. Trendbrott ökning i vissa grupper 20022003 Antalet helårsekvivalenter har minskat ända , men i allt långsammare takt. Diagram 2.4 Årlig förändring i antal helårsekvivalenter Källa: IoF, SCB, beräkningar minskade antalet helårsekvivalenter i så gott som alla grupper som redovisas i tabell 2.4 (män, kvinnor, åldersgrupper, hushållstyper, födda i och födda i annat land)13. 2003 har det totalt sett skett en minskning i alla grupper. Men 2003 minskade helårsekvivalenterna inte jämfört med året innan i några av dessa grupper. I tabell 2.5 har förändringen i helårsekvivalenter brutits ned ytterligare. Redovisningen görs för födda i respektive utrikes fördelat efter kön och ålder. Det ger totalt 24 undergrupper, varav helårsekvivalenterna ökade i 9, minskade i 11 och var oförändrade i fyra. Det finns inga generella mönster i förändringarna, bortsett från att åldersgruppen 30 har minskat oavsett kön och födelseland. Helårsekvivalenterna har ökat jämfört med 12Se till exempel Prop. 2003/04:1. 13Med undantag för personer där helårsekvivalenterna ökade något . 2004/05:1 BILAGA 3 föregående år för yngre svenska män och äldre svenska kvinnor och män , för utrikes födda kvinnor och samt för utrikes födda män och . Ökningen varierar mellan . Minskningen är störst för utrikes födda kvinnor . Övriga har minskat mellan . Den stora minskningen i helårsekvivalenter för äldre utrikes födda, framförallt kvinnor, förklaras av införandet av äldreförsörjningsstödet.14 Tabell 2.5 Förändring i antal helårsekvivalenter 20022003 för olika åldersgrupper efter kön och födelseland Källa: IoF, SCB, beräkningar Helårsekvivalenterna har minskat för samboende hushåll med och utan barn, oavsett om hushållen räknas som födda i eller utomlands. Bland de ensamstående hushållen har helårsekvivalenterna endast minskat för kvinnor födda i utan barn. I övriga ensamstående hushåll är antalet helårsekvivalenter fler eller oförändrat. Tabell 2.6 Förändring i antal helårsekvivalenter 20022003 för olika hushållstyper efter kön och födelseland Ensamstående kvinna med barn Ensamstående kvinna utan barn Ensamstående man med barn Ensamstående man utan barn Källa: IoF, SCB, beräkningar 14 I de fall en registerledare är samboende med en person minskar hushållets samlade behov av socialbidrag när den äldre beviljas äldreförsörjningsstöd. Det får effekten att antalet helårsekvivalenter minskar. Regionalt är det stora skillnader i hur antalet helårsekvivalenter förändrats. Av diagram 2.5 framgår att antalet minskat i alla län och att minskningen ligger mellan . Variationen inom länen är också stor. Diagram 2.5 Förändring av antal helårsekvivalenter i länen 19992003 -21 till -2 -24 till -21 -29 till -24 -40 till -29 Källa: IoF, SCB, beräkningar Helårsekvivalenterna har minskat i de flesta kommuner () och i 24 kommuner har målet att halvera antalet helårsekvivalenter uppnåtts. I och har helårsekvivalenterna minskat och i . Totalt sett varierar förändringen i kommunerna från en minskning med 89 till en ökning med 78 procent15. De största förändringarna sker i små kommuner med ett ganska lågt antal helårsekvivalenter 1999. En förändring av helårsekvivalenter i en kommun behöver inte betyda att bidragstagandet i egentlig mening förändrats lika mycket. Det kan också vara en följd av att socialbidragstagare flyttar mellan 15 I två små kommuner mer än fördubblades helårsekvivalenterna dock. Ungefär en tiondel av alla vuxna individer som ingick i beräkningen av helårsekvivalenter 1999 erhöll socialbidrag i en annan kommun 2002. 3Svårigheter och tänkbara sätt att minska behov av socialbidrag Syftet med detta kapitel är att lyfta fram olika förhållanden som påverkar möjligheten att minska socialbidragstagandet. Inledningsvis beskrivs det fleråriga socialbidragstagandet och därefter diskuteras de kortsiktiga ekonomiska drivkrafternas betydelse. Betydelsen av olika politikområden och skatte- och transfereringssystemen tas upp i de avslutande avsnitten. Socialbidraget är i första hand tänkt som ett yttersta skyddsnät för personer med tillfälliga försörjningsproblem. Målet är att socialbidragstagaren så snabbt som möjligt ska kunna bryta bidragstagandet och försörja sig på egen hand. En hel del människor blir trots detta kvar i systemet , och för dessa människor utvecklas socialbidraget till en långsiktig försörjningskälla. I detta avsnitt sätts fokus på denna grupp och det fleråriga socialbidragstagandets struktur och utveckling studeras . Socialbidragstagandet har minskat kraftigt . Den genomsnittliga bidragstiden har dock legat på en relativt nivå sedan 1997.16 Av tabell 3.1 framgår hur socialbidragstagarna fördelar sig i bidrag . Totalt hade av socialbidragstagarna bidrag , hade bidrag och hade bidrag 10 månader eller mer. 2004/05:1 BILAGA 3 För ensamstående kvinnor med barn och ungdomar är det nästan hälften som har bidrag och ungefär en femtedel har bidrag 10 månader eller mer. För utrikes födda är det betydligt vanligare med bidrag , . Mindre än en tredjedel har bidrag . Bland övriga socialbidragstagare har mer än hälften socialbidrag . Tabell 3.1 Socialbidragstagare fördelade med socialbidrag 2002 Källa: , SCB, beräkningar Fördelning av antal månader med bidrag ger emellertid endast en bild av bidragstagandets varaktighet. Siffrorna visar inte problematiken med fleråriga socialbidragstagare. För såväl den enskilde som samhället är ett flerårigt bidragstagande ett större problem än bidragstagande . I följande avsnitt fokuseras därför på det fleråriga socialbidragstagandet för individer i yrkesaktiv ålder . Eftersom socialbidraget är en transferering som går till hushåll är det antalet individer som lever i hushåll med socialbidrag som studeras. I analysen inkluderas även de nyanlända flyktingar som fått introduktionsersättning.17 Antal år med socialbidrag Utvecklingen av antalet med flerårigt socialbidragstagande kan studeras genom att följa individer över tiden och se hur många som är kvar i socialbidragssystemet nästkommande år. I diagram 3.1 redovisas resultat från en analys där socialbidragstagare har följts med 17 Kommunerna har rätt att till mottagna flyktingar betala ut en introduktionsersättning istället för socialbidrag. 16 Se diagram 2.1 kommunerna gör det. I detta sammanhang betraktar vi både socialbidrag och introduktionsersättning som socialbidrag. 2004/05:1 BILAGA 3 startåren till 1995 och slutåren till 2002. Av diagrammet framgår att ett kraftigt utflöde ur socialbidragssystemet sker . Minskningen planar ut och konvergerar mot en socialbidragsnivå på ca 40 000 individer. Även om det inte skulle tillkomma nya socialbidragstagare, skulle det finnas en grupp med ett stadigvarande behov av socialbidrag. Nivån kan inte utan vidare relateras till begreppet helårsekvivalenter då dessa individer i många fall endast har socialbidrag under delar av året, vilket gör att antalet helårsekvivalenter som har ett beständigt behov av socialbidrag är betydligt lägre än 40 000. Diagram 3.1 Socialbidragstagare kvar i socialbidrag Källa: , SCB, beräkningar Sannolikheten att lämna socialbidragssystemet kan utifrån diagram 3.1 beräknas som ett genomsnitt av sannolikheterna under respektive period. Andelen bidragstagare som lämnar socialbidragssystemet är . Mellan andra och tredje året försvinner av de kvarvarande socialbidragstagarna. Därefter försvinner lite av bidragstagarna. Sannolikheten att ta sig ur socialbidragssystemet är störst (). Under resterande ligger den kring . Har man haft socialbidrag försämras således inte sannolikheten att ta sig ur socialbidragssystemet särskilt mycket ytterligare. Vilka utgör kärnan bland socialbidragstagarna? Utflödet ur socialbidragssystemet är således relativt stort , men planar sedan ut. Det finns därför goda argument för att ytterligare studera de som har socialbidrag . Tabell 3.2 Relativ risk för att bli flerårig socialbidragstagare Ensamstående med 1 barn Samboende med 1 barn Samboende med 2 barn Samboende med 3+ barn Källa: , SCB. I tabell 3.2 redovisas hur vanligt förekommande olika grupper är bland dem med flerårigt socialbidragstagande i förhållande till sin andel i den undersökta populationen som helhet.18 Relationen däremellan utgör den relativa risken 18 Med flerårigt socialbidragstagande avses fortsättningsvis de som haft socialbidrag . för respektive grupp att ha socialbidrag i minst fyra sammanhängande år. Ett värde som är större än 1 anger att gruppen är överrepresenterad och ett värde som är mindre än 1 anger att gruppen är underrepresenterad. Ensamstående kvinnor med barn och utrikes födda finns fyra gånger så ofta bland de fleråriga socialbidragstagarna jämfört med den undersökta populationen som helhet. Även ungdomar är överrepresenterade, men inte alls lika kraftigt. Ensamstående är generellt sett överrepresenterade, speciellt om de har barn. Samboende utan barn eller med ett eller två barn i familjen är däremot underrepresenterade. Män förekommer i något större utsträckning än kvinnor och det är vanligare att yngre tillhör gruppen med flerårigt socialbidragstagande än äldre. Utbildning har också en stor betydelse för risken att ha socialbidrag eller mer. Det är mer än dubbelt så vanliga att de med högst grundskoleutbildning är flerårigt bidragstagande än för populationen som helhet. De med gymnasieutbildning och eftergymnasial utbildning är underrepresenterade. Förändringar i flerårigt socialbidragstagande Hur sammansättningen av det långvariga socialbidragstagandet förändrats över tiden framgår av diagram 3.2, där sammanhängande bidrag under 1, 2, 3 och redovisas som andel av det totala antalet bidragstagare. Antalet personer med ett, två respektive socialbidrag varierade såväl upp som ned mellan åren . Trendmässigt har dock antalet minskat i samtliga tre kategorier. Antalet med minst fyra års socialbidragstagande ökade relativt mycket men har minskat.19 Antalet i samtliga kategorier är därmed lägre 2002 än . Som andel av det totala antalet bidragstagare minskade de med endast bidrag successivt 19931998 men har sedan åter ökat (diagram 3.2). Andelen med minst fyra års sammanhängande socialbidrag ökade som andel av det totala antalet socialbidragstagare . 19 Analysen har utförts med 1991 som startår. Därför saknas uppgifter om längder 19911995 . 2004/05:1 BILAGA 3 efter har andelen minskat i svag takt, men är fortfarande större än 1995. Diagram 3.2 Andel socialbidragstagare med bidrag under 1, 2, 3 respektive 19912002 Källa: , SCB, beräkningar Utsatta gruppers fleråriga socialbidragstagande Utvecklingen för de grupper som i tidigare avstämningar av socialbidragsmålet identifierats som överrepresenterade framgår av tabell 3.3. Antalet personer med socialbidrag minskade mellan perioderna 19931996 och 19982002. Detta gäller totalt och för ensamstående kvinnor med barn, ungdomar och utrikes födda. Tabell 3.3 Antal och andel med minst fyra års socialbidrag 19931996 och 19992002 Antal och andel i procent Antal med flerårigt socialbidrag Ensamstående kvinnor med barn Andel med flerårigt socialbidrag Ensamstående kvinnor med barn Källa: , beräkningar För ungdomar har utvecklingen varit positiv även på så sätt att deras andel bland de med flerårigt socialbidrag minskat från till . Ensamstående kvinnor med barn utgör i princip samma andel under båda tidsperioderna. För de utrikes födda har utveck- 2004/05:1 BILAGA 3 lingen varit mindre gynnsam. Andelen utrikes födda bland dem med flerårigt socialbidrag har ökat från till . De senaste årens nedgång i socialbidragstagandet har alltså inte påverkat de utrikes födda i lika hög grad som andra socialbidragstagare. Socialbidrag och andra inkomstkällor För hushåll som drabbas av tillfälliga försörjningsproblem genom exempelvis sjukdom eller arbetslöshet är det i första hand social- och arbetslöshetsförsäkringen som ska tillgodose behovet av ekonomisk trygghet. För hushåll där inkomsterna är otillräckliga eller saknas kan hushållets inkomster behöva kompletteras med socialbidrag. Socialbidraget är därför sällan den enda inkomstskällan för ett socialbidragshushåll. av socialbidragshushållen hade, vid sidan av socialbidraget, inkomster från minst fyra inkomstkällor 2002. av socialbidragshushållen hade socialbidrag som enda inkomstkälla. Förekomsten av inkomster från andra försörjningskällor framgår av tabell 3.4. Det kan handla om att socialbidraget är ett komplement till andra inkomster eller att socialbidrag endast utbetalas . För socialbidragstagarna var den vanligaste inkomsten, vid sidan av socialbidraget, inkomst från arbete. Omkring två tredjedelar hade inkomst från arbete och således står en tredjedel av socialbidragstagarna helt utanför arbetsmarknaden. Den genomsnittliga inkomsten från arbete var för de socialbidragstagare som arbetade , medan motsvarande siffra bland övriga befolkningen var . Andra betydande inkomstkällor var bostadsbidraget, barnbidraget och studiefinansiering, som alla förekommer hos av socialbidragstagarna . I relation till den övriga befolkningen är det framför allt andelen med inkomst från arbete och bostadsbidrag som avviker. Det är vanligare bland socialbidragstagare än bland övriga befolkningen att man har inkomst från arbetslöshetskassa och studiefinansiering, men beloppen är lägre för socialbidragstagarna. Tabell 3.4 Förekomst av olika inkomstkällor för socialbidragstagare och övriga 2002 Källa: , SCB, beräkningar Inkomster för de med flerårigt socialbidrag I tabell 3.5 redovisas inkomsterna för de med flerårigt socialbidrag. Det är, jämfört med samtliga socialbidragstagare, fler som saknar inkomst från arbete, och de har i mindre utsträckning ersättning från sjukförsäkring, arbetslöshetsförsäkring och studiefinansiering. Andelen som har bostadsbidrag är dock ungefär lika stor bland de med flerårigt socialbidragstagande som bland samtliga socialbidragstagare. I tabell 3.5 framgår även hur vanliga de olika inkomstslagen är hos de utsatta grupper som tidigare identifierats. Andelen med inkomst från arbete är något högre för ensamstående kvinnor med barn än hos samtliga socialbidragstagare med flerårigt socialbidrag. Nästan samtliga ensamstående mödrar har bostadsbidrag och även barnbidrag. Sjukpenning och arbetslöshetsersättning är något vanligare hos denna grupp än hos samtliga med flerårigt socialbidrag. Tabell 3.5 Förekomst av olika inkomster hos utsatta grupper med flerårigt socialbidrag 2002 Källa: , SCB, beräkningar Ungdomar har ersättning från arbete och studier i något större utsträckning än övriga grupper medan inkomst från sjukpenning och förtidspension är mindre vanligt. Utrikes födda är den grupp som i lägst grad har inkomst från arbete, sjukpenning och arbetslöshetsersättning. Utrikes födda, där nyanlända flyktingar utgör en stor grupp, har ofta inte kvalificerat sig för ersättning från de försäkringssystemen. Relativa chansen att lämna flerårigt socialbidrag Av tabell 3.6 framgår hur många som är kvar, respektive lyckats ta sig ur ett flerårigt socialbidragstagande sammanhängande socialbidrag 19982002. Av dem som är kvar i bidrag utgör ensamstående kvinnor med barn , ungdomar och utrikes födda . Av dem som lyckas ta sig ur socialbidragstagandet är ensamstående kvinnor med barn, ungdomar och utrikes födda. Det innebär att ensamstående kvinnor med barn och utrikes födda är något underrepresenterade bland dem som lyckats bryta sitt socialbidragstagande . Ungdomar har däremot något lättare att ta sig ur ett flerårigt socialbidragstagande. Skillnaden mellan de olika utsatta gruppernas möjlighet att bryta bidragstagandet är dock på det hela taget små. Av tabellen framgår även att samboende har lättare för att bryta sitt bidragstagande än ensamstående. Skillnaden mellan olika ålders- och utbildningsgrupper är inte särskilt stora, men det är vanligare att yngre och de med längre utbildning bryter det fleråriga bidragstagandet. 2004/05:1 BILAGA 3 Tabell 3.6 Möjligheten att ta sig ur socialbidragstagandet i socialbidrag Samboende med 1 barn Samboende med 2 barn Samboende med 3+ barn Källa: , SCB. Inkomstförändringar i samband med att flerårigt bidragstagande upphör Av diagram 3.3 framgår hur stor andel av dem som är kvar respektive lämnat ett flerårigt socialbidragstagande som uppvisar en ökning av respektive inkomstslag.20 En fullständigare bild av hur inkomstslagen förändrats finns i underbilagetabell 5, där andel med ökad, minskad respektive oförändrad inkomst redovisas. Av dem som tagit sig ur socialbidragstagandet hade nästan hälften ökat sin löneinkomst med 20 Med ökad inkomst avses att inkomstslaget ökat eller mer. Med minskad inkomst avses att inkomstslaget minskat eller mer. Oförändrad inkomst är förändringar inom detta intervall. 2004/05:1 BILAGA 3 eller mer i förhållande till föregående år. Många av dem som lyckas bryta ett flerårigt socialbidragstagande gör det således genom att börja arbeta eller arbeta mer. Även ökad ersättning från andra försörjningssystem tycks ha en viss betydelse för att bryta socialbidragstagandet. Andelen som ökade sin sjukpenning med var bland dem som tog sig ur socialbidragssystemet men bland dem som var kvar (diagram 3.3). En liknande utveckling syns även inom föräldraförsäkringen. Andelen som ökat sitt uttag i arbetslöshetsförsäkringen är däremot i stort sett lika stor i bägge grupperna. Att börja arbeta eller öka sin arbetsinsats är således en vanlig orsak till att socialbidragsbehovet minskar. En ökad försörjning från andra system bidrar också, om än i mindre grad. Det gäller framförallt sjukpenning och föräldrapenning där andelarna som ökat sitt uttag är väsentligt större hos dem som lämnat socialbidragssystemet än hos dem som är kvar. Diagram 3.3 Andel av fleråriga socialbidragstagare som ökat sina inkomster Källa: , SCB, beräkningar 3.2Ekonomiska drivkrafter för personer med socialbidrag För den som har socialbidrag avräknas detta till mot ökade inkomster. Så länge hushållets disponibla inkomst vid arbete inte överstiger den disponibla inkomst man får med socialbidrag, finns ingen kortsiktig ekonomisk vinst av att arbeta. I detta avsnitt diskuteras först betydelsen av ekonomiska drivkrafter att arbeta, därefter redovisas vilka månadslöner som krävs för att arbete ska vara ekonomiskt lönsamt. Betydelsen av ekonomiska drivkrafter Det finns en omfattande litteratur som behandlar sambandet mellan avkastning på arbete och arbetsutbud. Det finns ingen klar bild av hur dessa samband exakt ser ut, men de flesta forskare är eniga om att det finns ett positivt samband mellan avkastning på arbete och arbetsutbud.21 Styrkan i detta samband varierar mellan undersökningar och mellan olika grupper. Även inom förhållandevis homogena grupper reagerar individer olika på förändrade incitament. Individen gör en avvägning mellan konsumtion och fritid där fritid anses ha ett positivt värde. Om avkastningen på arbete är låg (och således inte ger så mycket större konsumtionsmöjligheter) väljer individen mer fritid och mindre arbete. Preferenserna för arbete och fritid varierar mellan olika individer. Arbetsutbudslitteraturen behandlar vanligtvis individer som faktiskt arbetar eller åtminstone befinner sig ganska nära arbetsmarknaden. Det finns flera förhållanden som kan påverka hur den som mottar socialbidrag ser på värdet av fritid och arbete. Det är till exempel inte säkert att socialbidragstagare upplever att mer fritid har ett positivt värde. Att motta socialbidrag uppfattas av många som stigmatiserande, vilket kan minska värdet av fritiden. Hur utbrett och socialt accepterat bidragstagandet är i den närmaste omgivningen kan påverka stigmaeffekten.22 Arbete ger inte bara pengar utan kan ha ett värde i sig. För den som saknar arbete kan den delaktighet som arbetet ger värderas högre än mer fritid. Dessutom ställs det krav på att den som har socialbidrag aktivt söker jobb och ibland även på deltagande i olika former av aktiviteter. För att förbättrade incitament ska resultera i ökad sysselsättning måste också ett ökat arbetsutbud mötas av efterfrågan på arbetskraft. Kunskapen om hur ekonomiska incitament påverkar den som befinner sig i socialbidrags- 21En översikt av arbetsutbudslitteraturen återfinns i , R och MaCurdy, T (1999): Labor Supply: A Review of Alternative Approaches in Handbook of Labor Economics, Vol. 3, eds. Ashenfelter, O och Card, D. I Skatteväxlningskommitens expertrapport , löner och sysselsättning SOU 1996:117 sammanfattas resultaten från ett studier på svenska data. 22I , A, , M och , M (2004): Sjukskrivning som ett socialt fenomen. Ekonomisk debatt 4/2004 påvisas att så tycks vara fallet för sjukfrånvaro. 2004/05:1 BILAGA 3 systemet, eller som riskerar att hamna där, är Vilken månadslön motsvarar socialbidragsnivån? Det finns inga svenska studier av kopplingen mellan arbetsutbud och de ekonomiska drivkrafter som finns inbyggda i socialbidragssystemet. Däremot har de ekonomiska drivkrafterna för socialbidragstagare beskrivits i en rapport från Socialdepartementet23. Där jämförs disponibel inkomst för en socialbidragstagare med motsvarade inkomst för en låginkomsttagare. Jämförelsen gjordes för ett antal hushållstyper för åren 19912003. Huvudresultatet var att arbete är ekonomiskt lönsamt för de flesta hushållstyper och att det blivit mer lönsamt .