prop · GS03152 · 2005-04-27 00:00:00 — i form av bilaterala operativa projekt. Dessa projekt skall utmynna i verksamheter som slår mot kriminella organisationer verksamma i områ- Cannabis är den vanligast förekommande drogen på den svenska Trots detta saknas tillräckliga kunskaper om de kriminella aktörer och organisationer som förser den svenska markanden med can- har därför tillsammans med Riks- kriminalpolisen startat ett cannabisprojekt som skall kartlägga distribu- tionen inom landets gränser. Den primära målsättningen är att presentera en övergripande bild av den kriminella hanteringen av cannabis avseende aktörer, införsel, distributionsvägar samt ekonomiska omfattning och Projektet skall dessutom identifiera de kriminella nätverk som smugglar och handlar med cannabis i . Den grova brottsligheten använder sig av flexibla organisationsformer För att stödja kompetensutveckling i syfte att möta hotet från den organiserade brottsligheten anordnade Mobilisering mot narkotika i samarbete med en logistikkurs för deltagare från , , polisen och åklagarväsendet. var inriktad på hur olika typer av gränsöverskridande transporter bokas och genomförs i när- och fjärrområde. skall kunna omsättas i det dagliga brottsförebyggande arbetet i närings- livet samt vid bekämpning av narkotikasmuggling. Information som är avsedd att främja framställning, handel och bruk av narkotika och andra droger är lätt tillgänglig på Internet. att öka möjligheterna att begå olika typer av narkotikabrott. från flera brottsutredningar som bedrivits visar att Inter- net används som ett hjälpmedel i samband med narkotikabrottslighet stöd från genomfört ett projekt för att in- hämta mer kunskap om Internets roll och betydelse i detta sammanhang. I slutrapporten31 , framhålls att den information som är avsedd att främja narkotikabrottslighet i många fall finns tillgänglig även för företrädare för de rättsvårdande myndigheterna. Emellertid verkar polisen och tullen inte i någon större utsträckning använda de möjligheter som finns att ta del av denna information för att sedan använda den som underlag för operativa insatser mot personer som ägnar sig åt narkotikabrottslighet. Detta innebär, enligt rapporten, bl.a. att risken för att upptäckas, identi- fieras och lagföras får betraktas som liten för den som använder Internet som ett hjälpmedel i dessa sammanhang. I syfte att öka risken för upptäckt, identifiering och lagföring i sam- band med att Internet används för att främja framställning, handel och bruk av narkotika, har beviljat Rikskriminal- polisen medel för ett nationellt operativt underrättelseprojekt med fokus på aktörerna bakom hanteringen. 31 Narkotikabrottslighet på Internet En utmaning för de rättsvårdande myndigheterna och den svenska narkotikabrottsligheten. Småskalig narkotikabrottslighet öppna drogmarknader Antalet anmälda brott mot narkotikastrafflagen ökade jämfört med . Anmäl- ningar avseende eget bruk ökade mest. svarar narkotikabrotten för av alla anmälda brott.32 Narkotikabrott hör till de brotts- kategorier, där antalet anmälda brott påverkas av polisens spanings- och ingripandeverksamhet. Polisen lägger alltmer resurser på arbetet mot narkotikabrottsligheten. De senaste årens verksamhetsberättelser visar att av polisens totala budget läggs på narkotikabekämp- ning. I jämförelse med är det en fördubbling. Den del av polisens narkotikabekämpning som har ökat mest är insatser längst ut i missbrukskedjan. Som exem- pel kan nämnas att nitton av tjugoen polismyndigheter i sina handlings- planer för /2003 hade prioriterat målet att minska nyrekryteringen till missbruk. Det visar den utvärdering av polisens arbete mot narkotikabrottsligheten som () har genomfört på regeringens uppdrag.33 Den gärningstyp som står för den enskilt största ökningen är det egna bruket av narkotika, dvs. ringa narkotikabrott, medan de grövre brotten legat i det närmaste . Framförallt har insatserna mot konsumtio- nen ökat genom att poliser som inte arbetat direkt mot narkotika numera ofta gör det. Ett exempel är utryckningspolisen som inte sällan kommer i kontakt med missbrukare och ungdomar som använt narkotika eller andra berusningsmedel. Trafikpoliser som ingriper mot drogratt- fylleri är ett annat. Det faktum att även andra än narkotikapoliser involverats i arbetet mot narkotikabrott ställer stora krav på utbildning, inte minst när det gäller att känna igen tecken på att någon tagit droger. Polisen får genomföra urin- och blodtester vid skälig misstanke om bruk av narkotika. är en betydande andel av provsvaren i åldersgruppen negativa. För att sprida kunskap och intresse för verksamma arbetsmetoder och för att ge polismyndigheterna möjlighet till utbildning och kompetens i att upptäcka och avbryta missbruk bland ungdomar har ett nationellt kunskapsprojekt avseende tidig upptäckt av ungdomars narkotikamiss- bruk initierats. Ansvaret för detta ligger på i i nära samarbete med . Ungdomssektionen vid spanings- och narkotikarotel i har erfarenhet av att hjälpa olika polismyndigheter i landet att hitta rutiner och metoder för att upptäcka och beivra narkotikamissbruk bland ungdomar. Narkotika kan köpas på olika platser. har de som använder nar- kotika regelbundet en eller flera fasta leverantörer och affärerna genom- förs helst någon annanstans än på en allmän plats. Det finns också öppna och halvöppna drogmarknader. En öppen drogmarknad är en geografiskt avgränsad plats, som är lätt tillgänglig för alla och där försäljning pågår med stor regelbundenhet som risken att bli gripen av polisen bedöms som liten. 32Brottsförebyggande rådets (BRÅ) preliminära statistik för 33Polisens insatser mot narkotikabrottsligheten, BRÅ Rapport 2003:12 Som nämnts är det ett viktigt mål i den svenska nationella narkotika- handlingsplanen att förhindra uppkomsten av öppna narkotikamarknader. har uppdragit åt Preventionscentrum i att göra en kartläggning av vilka öppna drogmarknader som Uppdraget har även gällt att försöka skatta problemets storlek samt redovisa hur olika aktörer såsom polis, social- tjänst, frivilligorganisationer, missbrukare, m.fl. ser på problemet och vad som bör göras åt det. Av kartläggningen framgår bl.a. att de fasta marknadsplatserna spelar en mindre roll . Telefoner med kontantkort används för att göra upp affärer och det praktiska genomförandet av affären sker där ris- ken för upptäckt bedöms som liten. De öppna drogplatserna finns dock kvar och fungerar som magneter för rotlösa ungdomar, som där kan komma att bjudas på droger. Internet kan betraktas som en öppen drogmarknad. har med finansiellt stöd från Mobili- sering mot narkotika genomfört ett projekt för att inhämta mer kunskap om Internets roll och betydelse. I har av alla ung- domar tillgång till Internet, som fått en alltmer framträdande roll som informationskälla för ungdomar som vill veta mer Oavsett var man fysiskt befinner sig kan man beställa narko- tika via Internet, betala via elektroniska betaltjänster och få preparaten skickade till sig med post eller bud. Man behöver inte på samma sätt som tidigare exponera sig för de risker som kan vara förknippade med att uppsöka kriminella miljöer. Det finns en risk för att detta bidrar till att göra narkotikan mer lättillgänglig. Det underrättelseprojekt som tidigare nämnts under rubriken serad brottslighet och olaglig narkotikahandel och som syftar till att öka risken för upptäckt, identifiering och lagföring i samband med att Inter- net används för att främja framställning, handel och bruk av narkotika, har också som syfte att försvåra användningen av Internet som öppen En minskad användning av narkotika skulle sannolikt påverka brottslig- heten i stort. Missbrukare svarar för en stor del av kriminaliteten och många missbrukare kommer i kontakt med kriminalvården. Kriminali- teten handlar i första hand om enklare tillgreppsbrott och strafftiderna är relativt korta. Återfallsfrekvensen är hög. BRÅ:s utvär- dering av polisens insatser mot narkotikabrottsligheten visar på tendenser till att län som kraftsamlat mot narkotikabrott också fått en minskning av bilbrott. Nedgången förefaller dock vara temporär och sker inte med automatik. har inlett ett samarbete med polismyndig- heten i län för att genomföra en utvärdering av narkotika- bekämpningens inverkan på den s.k. vardagsbrottsligheten. Undersök- ningen skall försöka ge svar på om en ökad prioritering från polisens sida av ringa narkotikabrott innebär en gynnsammare brottsutveckling. utom skall undersökas om polismyndighetens ökade insatser mot narko- tikabrottsligheten haft någon effekt på samverkade myndigheters verk- samhet på narkotikaområdet. har även inlett diskussioner med Svenska polisförbundet om den s.k. vardagsbrottsligheten i syfte att tydliggöra polisens roll i att upprätthålla tryggheten för medborgarna genom be- kämpning av narkotika. Läckage av narkotiska läkemedel till den illegala marknaden Det finns anekdotisk information om att en inte obetydlig mängd narko- tiska läkemedel existerar på den illegala narkotikamarknaden och att det finns ett relativt stort missbruk av narkotikaklassade läkemedel. En stor del av de narkotiska läkemedel som finns på den illegala marknaden är insmugglade till , men det förekommer även stölder från apotek, receptförfalskningar och liknande. Även här i landet läkarförskrivna nar- kotiska preparat återfinns bland missbrukare. För att få en tydligare bild av problemen med överförskrivning och missbruk av narkotikaklassade läkemedel och vilka åtgärder som behö- ver vidtas för att effektivisera arbetet mot dessa fenomen anordnade en hearing i ämnet . En slutsats som dragit efter denna hearing är att det be- hövs en rikstäckande kartläggning av problemets omfattning och karak- tär. Med anledning av detta har tillsatt en arbetsgrupp, med uppgift att ge en bild av storleksordningen på proble- met överförskrivning, missbruk och läckage av narkotiska läkemedel till den illegala marknaden och identifiera vilka problemen är samt lämna förslag till lösningar. Svensk narkotikapolitik bygger på en balans mellan förebyggande insat- ser, vård och behandling och tillgångsbegränsning. inledde under föregående verksamhetsår ett samarbete med städerna , och i syfte att verka för en god balans mellan dessa tre hörnpelare. Genom satsningen, som sträcker sig över hela verksamhetsperioden, utvecklas, genomförs och utvärderas pilotprojekt inom fyra verksamhetsområden: Riskmiljöer som krog- och nöjesmiljöer samt stöd till unga i risk- zonen Nya stöd- och behandlingsinsatser för unga missbrukare Vård- och stödinsatser för personer med ett utvecklat missbruk. För samtliga verksamhetsområden gäller att kommunövergripande arbetsgrupper träffas regelbundet för att följa arbetet och utbyta erfaren- heter. Den övergripande målsättningen för den gemensamma satsningen är -fler unga ska säga nej till narkotika -en negativ inställning till narkotika ska upprätthållas, särskilt bland barn, ungdomar och unga vuxna -det experimentella missbruket och missbruk av narkotika i rekrea- tionssyfte ska minska -fler ska få stöd och behandling för att leva fritt från narkotika -tillgången på narkotika ska minska i skolan och i krog- och nöjes- miljöer. Inom skolområdet har de tre städerna valt ut sammanlagt tio grundskolor och två gymnasieskolor utvalts till pilotskolor. Dessa skolor kommer att inleda arbetet med elevprogram, föräldrapro- gram och policyprogram, som har utvärderats och visat sig ha effekt. I de fallen utvärderade program saknas, t.ex. i mångkulturella skolor och i gymnasieskolor, kommer nya metoder att utvecklas och utvärderas. Totalt kommer 2-3 000 elever och deras föräldrar att beröras av pilot- verksamheterna som arbetet pågår. Insatserna följs, dokumenteras och utvärderas vetenskapligt genom att både effekt- och processtudier genomförs. Om resultaten av pilotverk- samheterna är goda, kommer programmen att spridas till övriga skolor i kommunerna. Utgångspunkten för skolinsatserna är de slutsatser som redovisats av Myndigheten för skolutveckling och i regeringsupp- draget om insatser i skolan för hälsofrämjande skolutveckling och för att förebygga alkoholskador och narkotikamissbruk. Utöver betydelsen av ett gott skolklimat har de båda myndigheterna pekat ut några huvudom- råden för att inom skolan främja hälsa och förebygga alkohol- och nar- kotikamissbruk: -samarbete och dialog mellan skola och föräldrar; -samarbete mellan skola och fritidsverksamhet: -pedagogiskt arbete och utveckling av goda lärmiljöer i syfte att minska alkoholskador och narkotikamissbruk; samt -elevhälsans arbete. I deltar fem grundskolor. Arbetet bygger på de erfarenheter som redovisats av i rapporten . En förutsättning för skolornas medverkan är att skolledningen ställt sig bakom verksamheten och ser projektet som en naturlig del i skolans utveckling. I deltar fyra skolor. Med stöd av projektledare kommer alla skolor att arbeta fram en alkohol- och drogpolicy som skall förankras hos skolpersonal och elever. Skolorna kommer också att utveckla metoder för att nå föräldrar och utveckla föräldramötena samt utbilda lärare i äm- net livskunskap med målet att alla elever skall ha schemalagd kontinuer- lig undervisning i ämnet. Den gemensamma utgångspunkten är att stärka elevernas självkänsla och ämnet innehåller viktiga frågor som berör ton- åringar där alkohol- och narkotikafrågor är en del i sammanhanget. I deltar tre skolor och en stadsdel. ras projektet föräldraskap, som pågår i Utbildning i och emotionell träning har inletts på två grundskolor och tolv SET-handledare har utbildats. sieskolan har en s.k. peer education-insats påbörjats. cation är ett koncept för lärande, där grundtanken är att viss kunskap bäst förs över från individer som befinner sig på samma nivå, t ex från en kompis till en annan. Krogar mot knark är benämningen på aktiviteten inom området krogar och nöjesliv. Enkätundersökningar bland restauranganställda har genomförts i och för att få en bild av hur vanligt det kan vara att anställda och gäster har erfarenhet av narkotika. Kartläggningarna visar att en stor majoritet av de restauranganställda sett narkotikapåverkade gäster och att eget bruk av narkotika förefaller betydligt vanligare bland de restauranganställda än i befolkningen i stort. I pågår datainsamlingen och resultatet presenteras . Inom ramen för forskningsprojektet (förebygger alkohol och drogproblem) pågår ett samarbete mel- lan restaurangbranschen och berörda myndigheter. Det ursprungliga syf- tet, att minska berusningsdrickandet och därmed relaterade skador och våldsbrott, har utökats med stöd av och gäller nu också att minska narkotikarelaterade problem och skador på krogen. Krögarna som är delaktiga i projektet har bildat Föreningen och förbundit sig att genomföra olika åtgärder, ofta i sam- arbete med polisens krogkommission. Föreningen har fått bidrag från för att genomföra en kampanj mot narkotika på och runt sina krogar. Kampanjen, som pågick och som- maren 2004, kommer att utvärderas. En ram för en gemensam drogpolicy med handlingsplan har tagits fram. I detta arbete ingår bl.a. att utbilda krögare i hur man förebygger drogproblem på en arbetsplats samt träning av nyckelpersoner, vilka i sin tur utbildar krogpersonalen på den egna arbetsplatsen. Ett samarbete har inletts mellan restaurangbranschen och i för att snabbt kunna erbjuda behandling för personal som har problem med alkohol eller narkotika. En observationsstudie av pseudogäster i krogmiljö har pilottestats och genomförts. Syftet har varit att studera ordningsvakters hantering av nar- kotikapåverkade gäster. Totalt har fyrtio försök genomförts på trendiga krogar i , där skådespelare agerat tydligt narkotikapåver- kade. Endast vid tre fall blev de drogpåverkade skådespelarna nekade inträde. Efter denna baslinjemätning har narkotikautbildning av vaktper- sonal påbörjats. Baslinjemätningen kommer att följas upp med en ny stu- die. En utbildningsfilm, Den välklädde knarkaren, om knark på krogen har färdigställts för att användas vid utbildning på polishög- skolan samt för ordningsvakter, dörrvakter och restaurangpersonal. utbildningspaket med diskussionsfrågor har producerats för att användas tillsammans med filmen. Krogmiljöronder har genomförts på alla krogar som deltar i samarbetet Krogar mot knark. Syftet är att försvåra narkotikaanvändandet och minska förekomsten av narkotika på krogarna genom förändringar av den Krogarna i projektet får rekommendationer på lämpliga Flera krogar har genomfört ombygg- nation av exempelvis entréer och toaletter. stad har vidareutvecklat sitt samarbete med branschen i (Restauranger-Utveckling-Samarbete), ett samarbetsprojekt under ledning av och med representanter från Stad, polismyndigheten, Hotell- och Restaurangföretagare () samt Hotell- och Restauranganställdas Förbund (HRF). Inom ramen för projektet, som ingår i Stads handlingsplan för det drogförebyggande arbetet 2003-2006, bedrivs ut- bildningar till krogpersonal i bl.a. ansvarsfull alkoholhantering och narkotika på krogen. har 276 personer från 42 restauranger, hotell och bevakningsföretag utbildats. samtliga större nattklubbar helt eller delvis utbildat sin personal om nar- kotika på krogen. Inom har en samordnare anställts för att informera om narkotika och policyfrågor samt ansvara för att personer med problem eller frågor slussas vidare till rätt instans. rangerna skräddarsydda utbildningar utifrån varje restaurangs behov. har också ett antal vaktbolag organiserat sig och bildat ett ord- Främsta syftet med rådet är att få ett bättre samarbete med polismyndigheten och på så sätt kunna bidra till ett effektivare brotts- har en strategi med samlingsnamnet En Inom ramen för strategin, som sträcker sig , bedrivs tobaks-, alkohol- och narkotikaförebyggande arbete. antagen i kommunfullmäktige och framtagen i samverkan med polis, tull, hälso- och sjukvård, samt branschorganisationer. lingsplanen innehåller bl.a. insatser i krog- och nöjesmiljö såsom utbild- ningar till restaurangpersonal (ansvarsfull alkoholhantering och nar- kotika på krogen nej tack! ), tillsynsarbete och andra insatser för att motverka narkotika på krogen. Sedan mitten av 1990- talet har ett sam- arbete funnits med ett flertal företrädare för krogbranschen, vilket underlättar genomförandet av handlingsplanen. knark har därför organiserats inom ramen för denna verksamhet. har 70 personer utbildats i tecken och symptom på narkotika- Samtliga här redovisade pilotverksamheter kommer att utvärderas. Stöd till unga med missbruk På området stöd- och behandlingsinsatser för unga missbrukare har försöksverksamheter med tre olika inriktningar inletts: insatser mot missbruk av khat; lättillgänglig öppenvård; och s.k. multisystemisk terapi. Insatser mot missbruk av khat driver , via stadsdelsförvaltningen i , ett informations- och metodutvecklingsprojekt kring missbruk av drogen khat. Projektet riktar sig till både vuxna och barn och har familjen som sin viktigaste målgrupp. Projektet ingår som en del av missbruksmottagning, där man också erbjuder behandling för khatmissbrukare. Projektets huvudinriktning är att sprida kunskap om khat, både till den lokala somaliska befolkningen och till personalgrupper inom olika lokala verksamheter. Ett lokalt kontaktnät har byggts upp med representanter från somaliska föreningar och andra intressenter. Medlemmar i olika somaliska föreningar har tidigare utbildats till informatörer och utgör basen i informationsarbetet. Kontakter har även etablerats med religiösa företrädare för att få hjälp att sprida information. En informations- broschyr om drogen khat har utarbetats och översatts till somaliska. Ett arbete pågår med att bygga upp ett samarbetsnätverk mellan stadsdelar inom . I finns ett lokalt khatnätverk, där polis, socialtjänst, frivilliga organisationer, Kunskapskällarn (för alkohol- och narkotikafrågor), med flera ingår. kommer en inventering att göras i , dels av missbrukets omfatt- ning, och dels av de verksamheter som arbetar förebyggande och behandlande med khat i kommunen. I arrangerades en temadag om khat och dess skadeverkningar för personer verksamma inom socialtjänst, skola, sjuk- vård, polis, rättsväsende, tull samt föreningsliv. Syftet var både att öka kunskapen och att stimulera till att bilda nätverk för framtida samverkan. Ett nationellt nätverk har bildats med representanter för de tre stor- städerna för att utbyta erfarenheter kring hur man arbetar mot khatmiss- bruk. Ett första möte ägde rum i och ett andra i . I alla tre städerna har lättillgängliga öppenvårdsmottagningar öppnats eller är under projektering. har startat rådgivningsbyrån PUMAN (risk att utveckla alkohol/narkotika- beroende), som vänder sig till unga vuxna i åldern i riskzonen för att utveckla ett beroende. De som kontaktar projektet erbjuds alltid inom och kontakten varierar från några rådgivande samtal till mer fokuserad korttidsterapi och i vissa fall en längre kontakt. har 62 unga tagits emot i samtalsbehandling, huvudsakligen personer som inte tidigare sökt vård för sina drogproblem. I har samtliga fyra ungdomsteam och fått stöd för att implementera ett program för cannabisavvänjning och att utveckla programmet till att även omfatta anhöriga. En killmottagning har star- tats på en ungdomsmottagning. Målet är att upptäcka missbruk tidigt och att snabbt erbjuda hjälp till tonårspojkar med riskbeteenden. lingsarbete pågår i med att förbättra rutinerna för omhänder- tagande av unga som tagits av polisen för ringa narkotikabrott. är att de unga snabbare ska erbjudas samtal och andra adekvata Ett liknande uppföljnings- och utvecklingsarbete sker i sam- arbete mellan Drottnings , och social- tjänsten i samband med att ungdomar, som intagits för överdos/akut för- giftning, skrivs ut från sjukhuset. I har en rådgivningsenhet för unga missbrukare projekterats i samarbete med sjukvården. Kontakter har upparbetats med stadsdelar och Ca 70 ungdomar är inskrivna. Som komplement till öppen- vårdsinsatserna finns två slutenvårdsplatser vid . Multisystemisk terapi (MST) En försöksverksamhet med multisystemisk terapi (MST) som alternativ till institutionsplacering har inletts i , , och MST utvecklades i som ett alternativ till traditionell behandling av kriminella ungdomsgrupper. tanken är att barnets beteende bestäms av faktorer i dess sociala och ekologiska miljö, familjen, kamraterna, närmiljön och samhället i stort. Metodens huvudinrikting är att det är föräldrarna som har den största påverkan på den unge, men den lägger stor vikt vid det sociala MST arbetar med team om tre à fyra terapeuter och en klinisk teamledare som också är handledare. Varje familj har bara kontakt med en terapeut som har god tid för familjen. Terapeuten skall finnas till- gänglig i princip dygnet runt hela veckan. gram pågår med särskilt utbildade terapeuter och förutsätter engagemang från skolan och familjens nätverk. Samtliga team har kommit igång med arbetet och har bildat ett nationellt nätverk för MST. Verksamheten, som är unik i , utvärderas i en longitudinell studie som lämnar sin slutrapport år För samordning av utvärderingarna finns en kommunövergripande forskningsgrupp som träffas . Vård- och stödinsatser för personer med ett utvecklat missbruk När det gäller vård- och stödinsatser för personer med ett utvecklat miss- bruk är den gemensamma strategin att med individen i fokus samordna insatserna för den enskilde. I har samverkansprojektet fått namnet Individen i fokus. I projektet samverkar socialtjänst, frivård, beroendevård och föreningen i Samhället (). Tanken är att klienten inte ska behöva uppsöka olika instanser utan att ett team ska samarbeta om klienten över linjeorganisationsgränserna. erfarenhet är att faktiskt samarbete kräver goda relationer och att detta i sin tur är tidskrävande. I genomförs tre projekt med inriktning på personer med ett tungt missbruk och i behov av flera samhällsinsatser . startade ett samverkansprojekt mellan kriminalvård, social- tjänst, narkomansjukvård och frivilliga organisationer.