prop · GS031d2 · 2005-01-01 00:00:00 — Även informationsinsatser om poströstningen genomfördes. Antalet poströster blev sammantaget cirka 652 000 stycken vilket är av antalet vid val. val inkom cirka 11 500 utlandsröster, varav 5 300 var brevröster och 6 200 ambassadröster. Någon jämförelse med val är inte möjlig då det vid det valet inte fanns någon generell brevröstning. kommer att lämna in en rapport om genomförandet av val till regeringen . Av löpande rapporter från myndigheten har det emellertid framkommit att valdatasystemet och andra tekniska aspekter av valet fungerat väl. Det är ännu inte möjligt att bestämma den statliga valadministrationens sammantagna kostnader för genomförandet av val till . Vidare har i sitt löpande arbete bl.a. följt den nationella och internationella utvecklingen av elektronisk röstning, det internationella arbetet kring tillgängligheten för väljarna samt utsett nya ledamöter till . Den särskilda demokratisatsning som genomförts inför Europaparlamentsvalet med syfte att stimulera ett ökat valdeltagande har (som tidigare redovisats i avsnitt 3.5.1) bestått av två olika delar; en satsning i de storstadskommuner som tecknat lokala utvecklingsavtal med staten och en satsning riktad till förstagångsväljare. De storstadskommuner som tecknat lokala utvecklingsavtal med staten, dvs. , Gö- teborg, , , , och , tilldelades sammanlagt för att genomföra insatser bland grupper med ett lägre valdeltagande. Som ovan angivits ökade valdeltagandet i tre av kommunerna och sjönk i fyra. Inom ramen för ungdomssatsningen gav regeringen och Myndigheten för skolutveckling i uppdrag att genomföra särskilda aktiviteter. fick bl.a. i uppdrag att fördela till projekt som syftade till att uppmuntra ungdomar att rösta i Europaparlamentsvalet samt att öka kunskapen och intresset hos förstagångsväljare för hur man som ung EU-medborgare kan delta i och påverka EU-politikens utformning. Av de 210 som ansökte beviljades 50 bidrag. Bland dem finns ungdomsorganisationer, gymnasieskolor, politiska ungdomsförbund, ungdomsverksamhet och ideella organisationer med ungdomsverksamhet. Exempel på aktiviteter som dessa aktörer genomfört är debatter, seminarier, turnéer i skolor, workshops, teater, interaktiva spel, film, radio och utbildning av demokratiambassadörer. Myndigheten för skolutveckling, som tilldelades , har inom ramen för demokratisatsningen bl.a. tagit fram ett utbildningsmaterial som distribuerats till samtliga gymnasieskolor och komvux. I anslutning till utskicket har myndigheten även anordnat särskilda informations- och utbildningsinsatser för lärare på temat EU och demokrati. Ett trettiotal pilotskolor har mobiliserats för att vara föregångare och via myndighetens webbplats har exempel givits om hur det utskickade materialet kan användas. 2004/05:1 UTGIFTSOMRÅDE 1 Någon utförlig redovisning av effekterna av demokratisatsningen är ännu inte möjlig att lämna. har i uppdrag att utvärdera demokratisatsningen och kommer att lämna en rapport till regeringen . Vidare tilldelades riksdagspartierna sammantaget för informationsinsatser års val. Än finns inga resultat att presentera avseende denna satsning. Ett uppdrag om uppföljning och utvärdering har lämnats till och en slutrapport skall lämnas till regeringen . beviljade stöd till 24 forskningsprojekt i form av planeringsbidrag för mångvetenskaplig demokratiforskning. har arbete inom området fortsatt. Bland annat har beslut fattats om tilldelning av medel till fem nya projekt. Det kan konstateras att valdeltagandet i Europaparlamentsvalet minskade om man ser till hela landet, men att det finns kommuner där trenden var den motsatta. Ännu finns det emellertid inga resultat som visar i vilken utsträckning olika delar av befolkningen deltagit, varför det är svårt att dra några mer omfattande slutsatser om hur valdeltagandet har utvecklats och eventuella orsaker till detta. Som redovisats i bl.a. skrivelsen Demokratipolitik finns flera tänkbara förklaringar till varför medborgare inte använder sin rösträtt. När det gäller insatser så är regeringens bedömning att insatserna i samband med folkomröstningen om införande av euron var väl genomförda. Målet om att de allmänna valen och folkomröstningar skall genomföras med maximal tillförlitlighet och effektivitet bedöms ha uppfyllts. När det gäller val är det för tidigt att ge en sammanfattande bedömning. Myndighetens slutliga rapport om erfarenheterna av genomförandet av valet kommer att redovisas för regeringen . För att ytterligare stärka arbetet med förberedelserna och genomförandet av val har regeringen i dialogen med understrukit behovet av utvärderingar av verksamheten. Då det ännu inte finns någon utvärdering klar av demokratisatsning inför Europaparlamentsvalet är det för tidigt att dra några om- 2004/05:1 UTGIFTSOMRÅDE 1 fattande slutsatser av satsningens genomförande och effekter. Regeringen har i skrivelsen Demokratipolitik föreslagit att en demokratisatsning skall genomföras även i samband med allmänna val. Vilka slags insatser som skall ingå i den kommande satsningen är emellertid ännu inte klart utan beror bl.a. på utfallet av utvärderingen av demokratisatsning. Inte heller är det möjligt att dra några slutsatser kring den särskilda satsning om till riksdagspartierna för informationsinsatser års val. Vad avser allmänna val genomförde en uppföljning och utvärdering av den satsning om som lämnades till riksdagspartierna för information till invandrare inför valet. I rapporten eller nätverkande? (2003) anger forskarna bl.a. att de särskilda informationsinsatserna varit lyckade i den meningen att sådana grupper som kan förväntas ha ett lågt valdeltagande är överrepresenterade bland dem som tagit emot relativt mycket riktad information. Däremot menar forskarna att det verkar som om informationsåtgärderna på kort sikt inte har haft effekter på benägenheten att rösta. Resultaten avseende val har följts upp i diskussioner med riksdagspartierna. Även den kommande rapporten avseende val avser regeringen följa upp i dialog med riksdagspartierna. När det gäller arbete med att stimulera mångvetenskaplig demokratiforskning går det ännu inte att dra några slutsatser. I den redovisning som lämnade till regeringen anför myndigheten att mångvetenskaplig demokratiforskning är ett synnerligen angeläget forskningsområde med stor potential för framtiden. Även insatser inom andra politikområden bidrar direkt eller indirekt till att öka medborgarnas deltagande i de politiska processerna. Detta gäller t.ex. insatser inom jämställdhets-, barn-, ungdoms-, handikappstorstads- och integrationspolitiken. Såsom redovisats i skrivelsen Demokratipolitik är regeringens sammantagna bedömning att de statliga insatserna i flera avseenden har stärkt medborgarnas möjligheter till deltagande i den politiska processen. Vidare har andra aktörer än staten viktiga roller för att måluppfyllelsen skall uppnås. 3.8Resultat för verksamhetsområdet , yttrandefrihet och en rättssäker förvaltning Målet för verksamhetsområdet , yttrandefrihet och en rättssäker förvaltning är att värna integriteten, yttrandefriheten samt rättssäkerheten i den offentliga verksamheten. Genom sin tillsynsverksamhet, bevakning på det tryck- och yttrandefrihetsrättsliga området, reglering av skadestånd och andra ersättningsanspråk mot staten samt genom sina övriga funktioner bidrar Justitiekanslern till att målen uppfylls. Datainspektionen bidrar också till att målen uppfylls genom att verka för att människor skyddas mot att deras personliga integritet inte kränks och för att god sed iakttas i kreditupplysnings- och inkassoverksamhet. En utförligare resultatredovisning sker under avsnittet Budgetförslag. har inte haft några invändningar i revisionsberättelsen avseende Justitiekanslern. Av revisionsberättelsen för Datainspektionen framgår att bedömer att årsredovisningen är i allt väsentligt rättvisande. Detsamma gäller för årsredovisning. 3.10.1 46:1 Allmänna val och demokrati 1 Inklusive tilläggsbudget i samband med ekonomiska vårproposition (bet. 2003/04:FiU21) och förslag på tilläggsbudget i samband med budgetpropositionen . Från anslaget betalas statens kostnader för valsedlar och annat valmaterial samt ersättningar till vissa myndigheter, och kommunerna för biträde i samband med val. Vi- dare ingår satsning på mångvetenskaplig demokratiforskning. Anslagsbelastningen beror till största delen på vilka val som hålls . har val till genomförts. Anslaget har även använts för en särskild demokratisatsning om (inklusive anslagssparande ) samt till riksdagspartiernas information inför Europaparlamentsvalet om sammanlagt . Skillnaden mellan anslagets nivå och utgiftsprognosen förklaras främst av att ersättningen till kommer att bli lägre än tidigare beräknat, då poströstningen minskade i jämförelse med tidigare val. Av anslagssparande om har 2,1 miljoner dragits in. Regeringen föreslår att anslaget 2005 skall uppgå till . tillförs anslaget från anslaget 45:1 . Överföringen avser kostnader för och i i samband med sametingsvalen. beräknas anslaget uppgå till för genomförandet av allmänna val. Av dessa avsätts för en ny demokratisatsning, i vilken ingår bl.a. insatser för att stimulera ett ökat valdeltagande i de allmänna valen. beräknas anslaget uppgå till . Tabell 3.3 Härledning av anslagsnivån 20052007, för 46:1 Allmänna val och demokrati Förändring till följd av: Överföring till/från andra Förslag/beräknat anslag 1 Statsbudget enligt beslut (bet. 2003/04:FiU10). Beloppet är således exklusive beslut på tilläggsbudget under innevarande år. 2004/05:1 UTGIFTSOMRÅDE 1 1Inklusive tilläggsbudget i samband med ekonomiska vårproposition (bet. 2003/04:FiU21) och förslag på tilläggsbudget i samband med budgetpropositionen . 2Motsvarar 18 311 tkr prisnivå. 3Motsvarar 18 311 tkr prisnivå. Justitiekanslern är regeringens högste ombudsman. Justitiekanslerns främsta uppgifter är att utöva tillsyn över den offentliga förvaltningen, att bevaka statens rätt i rättegångar, att svara för statens skadereglering, att vara regeringens juridiske rådgivare samt att vara åklagare i mål rörande tryck- och yttrandefrihetsbrott. Justitiekanslern utövar också tillsyn över advokatväsendet och har vissa uppgifter enligt lagen (1998:150) om allmän kameraövervakning. Dessutom företräder Justitiekanslern svenska staten i den Internationella oljeskadefonden. Justitiekanslerns övergripande mål är att värna integriteten, yttrandefriheten och rättssäkerheten i den offentliga verksamheten. Justitiekanslern skall i sin tillsynsverksamhet bidra till en fortsatt hög kvalitet inom den offentliga verksamheten, inom sin skaderegleringsverksamhet se till att den enskilde kommer till sin rätt utan att det allmännas intresse sätts åt sidan samt på tryckfrihetens och yttrandefrihetens områden bidra till en effektiv och rättssäker rättstillämpning och lagföring. Därutöver kommer regeringen att i en proposition till föreslå att Justitiekanslern skall ta över den rätt som har när det gäller att, för statens räkning, överklaga beslut om rättshjälp och ersättning till rättsliga biträden (den s.k. talerätten). Justitiekanslern har bedrivit tillsyn över den offentliga verksamheten bl.a. genom sin inspektionsverksamhet. Tre inspektioner har utförts . 2004/05:1 UTGIFTSOMRÅDE 1 terades bedömdes fungera väl men Justitiekanslern gjorde vissa uttalanden om omständigheter som kunde förbättras. Kontrollen av myndigheters ärendeförteckningar har utökats . För att verka för ett starkt förtroende för advokatväsendet har Justitiekanslern granskat beslut som fattat i disciplinärenden. Av det totala antalet ärenden som inkom till myndigheten utgjorde tillsynsärendena . Kritik har uttalats i 15 ärenden vilket motsvarar av de avgjorda ärendena. Arbetet med att värna tryck- och yttrandefriheten har fortgått . har antalet ärenden inom denna kategori ökat med och även ökade antalet inkomna ärenden. Knappt hälften av de inkomna ärendena avsåg brottet hets mot folkgrupp. inleddes 12 förundersökningar varav sju avsåg brottet hets mot folkgrupp. Åtal väcktes i tre ärenden. Det stora flertalet anmälningar om hets mot folkgrupp föranleder inte någon åtgärd från Ju- stitiekanslerns sida, främst för att de anmälda yttrandena inte bedöms vara brottsliga eller för att Justitiekanslern inte är behörig åklagare. Skadeståndsärendena utgjorde även den dominerande ärendegruppen, knappt hälften av de ärenden som inkom till Justitiekanslern avsåg skadestånd. Drygt hälften av de inkomna skadeståndsärendena gällde begäran om ersättning från personer som varit frihetsberövade. Ersättningsanspråket bifölls helt eller delvis i av ärendena. Det hör till undantagen att den som fått sitt ärende prövat av Justitiekanslern driver frågan vidare till domstol vilket talar för en hög acceptans av Justitiekanslerns beslut. Här bör nämnas att Justitiekanslerns prövning av skadeståndsanspråk som grundas på påståenden om fel eller försummelse i statlig verksamhet också innefattar ett mått av tillsyn. Ett beslut om att ersättning skall utgå i ett sådant ärende innebär vanligtvis, direkt eller indirekt, att berörda myndigheter kritiseras. Knappt hälften av skadeståndsärendena avser skadestånd enligt skadeståndslagen. har 23 rättegångar avseende skadestånd enligt skadeståndslagen avslutats. I en av dessa har förlikning träffats, i de resterande 22 fallen har käromålen ogillats. Den genomsnittliga handläggningstiden för skadeståndsärenden har ökat något från cirka . Justitiekanslerns verksamhet i domstol bedrivs i allt högre grad av Justitiekanslerns egen personal i stället för av anlitade externa advokater. Denna ordning innebär att verksamheten totalt sett blir mindre kostsam. Inom området integritet har Justitiekanslern arbetat med att stabilisera praxis och driva fram prejudikat. Ett antal ärenden med EG-rättslig anknytning har kommit in till Justitiekanslern . Flertalet ärenden har detta år avsett ersättning med anledning av felaktiga krav på avgaskontroller. Totalt sett har antalet inkomna ärenden hos Justitiekanslern ökat . Ökningen hänför sig framför allt till ärenden om allmän kameraövervakning. En förklaring till ökningen är att antalet ansökningar till länsstyrelserna om tillstånd till allmän kameraövervakning har ökat. Justitiekanslern har , , prioriterat avgörandet av äldre ärenden. Detta verksamhetsår har Justitiekanslern trots denna satsning kunnat vända utvecklingen av ett ökande antal ärenden i balans, ärendebalanserna har minskat med . Tre skadeståndsärenden och ett tillsynsärende som avser klagomål eller anspråk från enskilda var äldre än vid utgången av 2003. Avarbetningen av gamla ärenden kommer att prioriteras ytterligare . Justitiekanslern har upprättat en risk- och sårbarhetsanalys i enlighet med förordningen (2002:472) om åtgärder för fredstida krishantering och höjd beredskap. Av redovisningen framgår att Justitiekanslern har en relativt god förmåga att klara verksamheten även i en krissituation. Justitiekanslern har redovisat sitt miljöledningsarbete enligt de riktlinjer som lämnat. Myndigheten har vidtagit ytterligare åtgärder i arbetet med miljöledning. /04 var 17 personer fast anställda hos Justitiekanslern, dessutom tjänstgjorde en notarie på myndigheten. Fördelningen av män ock kvinnor inom myndigheten är jämn. Justitiekanslern är regeringens ombudsman och har till uppgift att värna grundläggande demokratiska värden och rättigheter för den enskilde. Justitiekanslern har därför en central och speciell roll inom statsförvaltningen. Inom myndigheten finns en gedigen juridisk kompetens och bl.a. genom sin tillsynsverksamhet får Justitiekanslern en god överblick över myndigheternas verksamhet. Justitiekanslerns verksamhet är i allt väsentligt författningsreglerad och styrs i stor utsträckning av de anmälningar m.m. som inkommer från enskilda, polis- och åklagarmyndigheter. Myndigheten har därför svårt att själv påverka arbetsbördan. har Justitiekanslern i huvudsak uppfyllt de mål som regeringen har satt upp för verksamheten. Regeringen ser positivt på Justitiekanslerns arbete för att värna integriteten, yttrandefriheten och rättsäkerheten i den offentliga verksamheten. Det är angeläget att ingripanden på det tryck- och yttrandefrihetsrättsliga området kan prioriteras, exempelvis när det gäller brottet hets mot folkgrupp. Dessa ärenden kräver inte sällan omedelbara och resurskrävande insatser. Beträffande Justitiekanslerns skadereglerande verksamhet är det en stor fördel, för den som anser sig ha blivit felbehandlad i statlig verksamhet, att vid sidan av domstolarna ha tillgång till en ordning som på ett förhållandevis enkelt och billigt sätt möjliggör en kvalificerad och effektiv prövning av ersättningsanspråk. får Justitiekanslern genom denna verksamhet kunskap om förhållanden inom förvaltningen som väl kompletterar Justitiekanslerns tillsynsfunktion. Justitiekanslern har i det närmaste uppfyllt målet att ärenden som avser klagomål från enskilda och som inte förs till rättegång bör vara avslutade från det att de kom in till myndigheten. Fyra ärenden var äldre än vid utgången av 2003. Målet att minska antalet ärenden i balans har uppfyllts. Sammantaget gör regeringen bedömningen att Justitiekanslern har visat ett bra resultat . Med anledning av det förhållandevis stora anslagssparande som Justitiekanslern uppvisade föreslår regeringen på tilläggsbudget i samband med denna proposition att myndighetens anslag minskas med . För uppdraget att representera i den internationella oljeskadefonden får Justitiekanslern ersättning efter rekvisition med . För finansiering av den från övertagna uppgiften att bevaka och 2004/05:1 UTGIFTSOMRÅDE 1 överklaga rättshjälpsbeslut förs från anslaget 4:5 Domstolsväsendet m.m. till anslaget 46:2 Justitiekanslern på tilläggsbudget i samband med den ekonomiska vårpropositionen . Den föreslagna överföringen förutsätter godkännande av regeringens kommande proposition. Som kompensation för beräknade utgiftsökningar för löner, lokaler och övriga förvaltningskostnader räknas anslaget upp med . Regeringen föreslår därmed att Justitiekanslerns anslag fastställs till . beräknas anslaget uppgå till 18 456 000 respektive . Tabell 3.5 Härledning av anslagsnivån 20052007, för 46:2 Justitiekanslern Förändring till följd av: Pris- och löneomräkning 2 Överföring till/från andra Förslag/beräknat anslag 1Statsbudget enligt beslut (bet. 2003/04:FiU10). Beloppet är således exklusive beslut på tilläggsbudget under innevarande år. 2Pris- och löneomräkningen baseras på anvisade medel statsbudget. Övriga förändringskomponenter redovisas i löpande priser och inkluderar därmed en pris- och löneomräkning. 1Inklusive tilläggsbudget i samband med ekonomiska vårproposition (bet. 2003/04:FiU21) och förslag på tilläggsbudget i samband med budgetpropositionen . 2Motsvarar 31 117 tkr prisnivå. 3Motsvarar 31 117 tkr prisnivå. Datainspektionen är central förvaltningsmyndighet med uppgift att verka för att människor skyddas mot att deras personliga integritet kränks genom behandling av personuppgifter och för att god sed iakttas i kreditupplysnings- och inkassoverksamhet. 2004/05:1 UTGIFTSOMRÅDE 1 Regeringen har beslutat att hela det ingående anslagssparandet får disponeras av Datainspektionen. Datainspektionens verksamhet var indelad i tre verksamhetsgrenar -Tillsyn över behandlingen av personuppgifter (datalagen och personuppgiftslagen) -Tillsyn och tillståndsgivning inom kreditupplysnings- och inkassoverksamheten (kreditupplysnings- och inkassolagen) -Tillsyn över personregister inom polis- och tullsamarbetet (Europol-, Schengen- och ) Tillsyn över behandlingen av personuppgifter har 300 inspektioner inletts vilket är en ökning med 50 jämfört med . Vid de temainspektioner som genomförts har brister bl.a. konstaterats när det gäller behandlingen av personuppgifter om kunder vid elektronisk handel och om arbetstagares internetanvändning och privata e-post. Uppföljande inspektioner inom genforskningen har visat en förbättring jämfört med vad som framkom vid temainspektionen 2002. Det har kommit in 421 klagomål som gäller personuppgiftslagen jämfört med 406 året innan. I likhet med 2002 har klagomålen till stor del rört direktadresserad reklam och publicering av personuppgifter på Internet. Informationsverksamheten har i första hand koncentrerats på utbildning av personuppgiftsombud. Efterfrågan på utbildning och information från inspektionen är stor. Genomförda seminarier har utvärderats och av deltagarna anser att utbildningen uppfyllt deras förväntningar. Inspektionens webbplats och telefonservice används för att föra ut information och besvara frågor. har webbplatsen förbättrats så att den bättre svarar mot de krav som ställs på en 24-timmarsmyndighet. har 331 nya anmälningar gjorts av personuppgiftsombud, vilket är betydligt färre än 2002 när det kom in 888 anmälningar. hade totalt 5324 personuppgiftsansvariga anmält ombud. Systemet med personuppgiftsombud har enligt inspektionen fungerat utmärkt. Ett av målen inom verksamhetsgrenen har varit att inspektionen skulle arbeta aktivt för att det kommer till stånd en ökad självreglering genom bl.a. branschöverenskommelser. Datainspektionen har informerat 25 organisationer om möjligheten till branschöverenskommelser, men intresset var enligt inspektionen lågt och några nya branschöverenskommelser har inte kommit till stånd . Enligt inspektionen har det visat sig att branschöverenskommelser inte passar alla branscher. En överenskommelse kräver också en betydande arbetsinsats. Den måste därför bygga på ett intresse från branschen och ge ett mervärde utöver reglerna i personuppgiftslagen. Tillsyn och tillståndsgivning inom kreditupplysnings- och inkassoverksamheten har 33 tillsynsärenden inom kreditupplysning inletts och 30 avgjorts. Ärendebalansen har ökat från 14 till 17 ärenden. Allmänhetens klagomål handlar, liksom tidigare, i första hand om missvisande uppgifter i kreditupplysningsregistren och personupplysningar som beställts utan att det finns något legitimt behov. I de flesta fall har kreditupplysningsföretagen rättat till felen och några vidare åtgärder från inspektionen har inte blivit aktuella. Kreditupplysningsverksamheten har under 20002001 granskats av Datainspektionen och i ett gemensamt projekt. Datainspektionen har gjort en uppföljning av åtgärdskraven i den gemensamma rapporten och har därvid särskilt granskat rättelserutinerna vid kronofogdemyndigheterna och de myndigheter som lämnar uppgifter till och kronofogdemyndigheternas utsökningsregister. En ny tillståndsansökning har inkommit och avslagits och femton företag har rätt att bedriva kreditupplysningsverksamhet i . I ett avgörande i ett tillsynsärende har Regeringsrätten (RÅ 2003 ref. 30) slagit fast att kreditupplysningslagens bestämmelser om krav på legitimt behov och omfrågningskopia inte kunde göras gällande på en verksamhet som ett bolag bedrev och som omfattades av grundlagsskyddet i den s.k. databasregeln i yttrandefrihetsgrundlagen. Inom pågår en översyn av bl.a. förhållandet mellan kreditupplysningslagen och yttrandefrihetsgrundlagen. kom det in 81 klagomål vilket är en minskning . I de fall utredning visat att fel hade begåtts har kreditupplysningsföretagen anmodats att vidta rättelse. Inom inkassoområdet har tillsynsärenden inletts, varav 25 fältinspektioner. 156 ärenden har avgjorts. Ärendebalansen har ökat från 12 till 17 ärenden. En stor del av inspektionerna har kunnat avslutas utan anmärkning. Bristande tillgänglighet hos inkassobolagen är fortfarande vanligt förekommande, särskilt när det gäller krav som framställts på grund av uppkopplingar till betaltjänster på Internet. Datainspektionen har vid alla inspektioner undersökt hur preskriberade fordringar handläggs med anledning av att avgjort en fråga om återupplivande av fordran. De bolag som inspekterats har varit medvetna om domen och till största delen gallrat de fordringar som träffades av beslutet. Det finns dock en liten del uppgifter kvar i olika gäldenärsregister som gäller preskriberade fordringar.