prop · GS0360 · 2005-03-17 00:00:00 — Riks- dagens hölls därutöver informerad om frågor som behandlats i rådet. Samråd med ägde rum om svenska ståndpunkter dels inför beslut som regeringen bedömt som betydelsefulla, dels i andra frågor som bestämt. Sedvanlig information till fackut- skotten om arbetet inom EU:s olika politikområden lämnades också. Skriftliga underlag som överlämnats kan läsas på webbplats (se bilaga 5). hölls möten i , , och . Europeiska rådets uppgifter enligt nuvarande är att ge unionen de impulser som behövs för dess utveckling och fastställa allmänna politiska riktlinjer för denna utveckling. Resultaten av Europeiska rådets möten presenteras i form av skriftliga slutsatser från mötena. Dessa publiceras på rådets webbplats. bekräftade Lissabonstrategins fulla giltighet, men betonade att reformtakten måste öka om målen ska kunna nås. Vikten av ny miljövänlig teknik som drivkraft för tillväxt och bättre miljö lyftes fram i enlighet med svenska prioriteringar. Klimatfrågornas prioritering bekräftades. Vikten av ökad energieffektivitet betonades, och ett mål för detta som lagts fast på svenskt initiativ lyftes fram av . Den svenska synen att livslångt lärande är en nyckel- fråga för ökad produktivitet och mer flexibla arbetsmarknader åter- speglades väl i slutsatserna från mötet. uttryckte stöd Skr. 2004/05:60 för antagandet av ett EU-program för livslångt lärande , och införandet av nationella . angav att en oberoende högnivågrupp under ledning av till skulle sammanställa en rapport som ett led i förberedelserna inför halvtidsöversynen av Lissabonstrategin vid vårtoppmötet . utnyttjade tillfället för ett meningsutbyte angående läget i förhandlingarna om ett nytt konstitutionellt fördrag. En klar politisk vilja att nå ett slutligt resultat uttrycktes, och enighet uppnåddes om att avsluta förhandlingarna senast . Kampen mot terrorism stod också högt på dagordningen, mot bak- grund av en terroristattack i före mötet. I en gemen- sam deklaration angavs sju strategiska mål för EU:s arbete mot terrorism, vilka också utgjorde grunden för en reviderad handlingsplan mot terrorism som antogs av ministerrådet . Handlingsplanen betonar effektivare genomförande av fattade beslut, bättre samarbete mellan nationella myndigheter och ett högre tempo i rådets pågående lag- stiftningsarbete på området. (dagen för attacken i ) gjordes till en minnesdag för offren för terrorism i . Ett annat viktigt steg som togs (på ) var utnämnandet av Gijs de Vries till EU:s samordnare för kampen mot terrorism, den första i sitt slag. Även ett antal viktiga utrikespolitiska frågor diskuterades. Läget i Kosovo analyserades noga. Situationen i , och Mellan- östern diskuterades ingående. fick också en redovisning av läget i Cypern-samtalen som var inne i ett viktigt skede. En diskussion fördes också om läget i samtalen mellan och . uttryckte sin oro över det låga deltagandet i valet till och enades om att det var nödvändigt att stärka med- vetenheten hos medborgare om vikten av unionens arbete och dess betydelse i deras dagliga liv. sammanträdde på stats- och regeringschefsnivå i anslutning till mötet och nådde en överenskommelse om utkastet till konstitutionellt fördrag. välkomnade kommissionens rapport om de framsteg som gjorts inom områdena rätts- och inrikesfrågor samt asyl och migra- tion under det femåriga . Rådet och kommission- en uppmanades att lägga fram ett förslag till ett nytt program före ut- gången av året. Vikten av ett fortsatt arbete med ett antal prioriterade frågor på asyl- och migrationsområdet betonades. Vidare uppmanades rådet att senast anta en ny EU-narkotikastrategi för . Framstegen i arbetet för att möta hoten från terrorismen välkomnades. fastställde att handlings- planen mot terrorism ska ses över och uppdateras regelbundet, närmast vid . I frågan om det fortsatta praktiska arbetet ställde sig bl.a. bakom ett svenskt initiativ som syftar till att förenkla informationsutbytet mellan medlems- staternas brottsbekämpande myndigheter. vidare vikten av en integrerad ansats, där också unionens utrikespolitiska Skr. 2004/05:60 instrument används i kampen mot terrorism. välkomnade de mycket betydande framsteg som och gjort i förhandlingarna inför anslutningen , och enades om att arbetet med anslutningsfördraget skulle inledas med sikte på ett undertecknande 2005. framsteg i reformprocessen välkomnades. Åtagandet att inleda anslutningsförhandlingar när de politiska Köpenhamnskriterierna ansågs uppfyllda bekräftades. uppmanades att slutföra förhand- lingarna med kommissionen om en anpassning av för att ta hänsyn till anslutningen av de nya medlemsstaterna, inklusive . beslutade mot bakgrund av kommissionens yttrande att skulle betecknas som ett kandidatland för medlemskap samt att anslutningsprocessen borde påbörjas. betonade att måste samarbeta fullt ut med Internationella tribunalen för f.d. . De allmänna riktlinjerna för den ekonomiska politiken och riktlinjerna för sysselsättningen uppdaterades. De tio nya medlemsstaterna integre- rades i den fastställda politiska ramen. Rekommendationerna från hög- nivågruppen under ledning av införlivades. välkomnade de framsteg som gjorts i genomförandet av Lissabonstrategin, t.ex. arbetet med handlingsplanen för finansiella tjänster, åtgärder för ökad rörlighet såsom ömsesidigt erkännande av yrkeskvalifikationer och åtgärder på miljöområdet, bl.a. gällande handeln med utsläppsrätter. Kommissionen uppmanades att lägga fram ett förslag om inrättandet av ett europeiskt jämställdhetsinstitut, en fråga som drivit . Den europeiska säkerhetsstrategins fortsatta genomförande berördes. välkomnade inriktningen på effektiv multilateralism och uppmanade till konkreta åtgärder för att främja utvecklingen av en världsordning grundad på rättsregler. Vikten av att fortsatt stärka unionens ledande roll i kampen mot global fattigdom betonades. Oro ut- trycktes över de bristande framstegen i strävan att uppnå millennieut- vecklingsmålen, särskilt i . Viljan att intensifiera insatserna för att uppfylla åtagandena från konferensen i betonades. På bl.a. svenskt initiativ uppmärksammades särskilt läget i /och i den . Den EU-strategi för som antagits av rådet välkomnades. Vid junitoppmötet uppnåddes inte enighet om ny kommissionsordför- ande. Vid ett särskilt möte kort därefter, , då rådet samman- trädde på stats- och regeringschefsnivå, kunde enighet nås om att nominera till denna post. Vid detta rådsmöte beslutades även att utnämna som generalsekreterare för rådet och hög representant för den gemensamma utrikes- och säkerhets- politiken för ytterligare en femårsperiod. i antog ett nytt flerårigt program för arbetet med rättsliga och inrikes frågor, kallat Haagprogrammet. innehåller övergripande politiska riktlinjer för det fortsatta samarbetet Skr. 2004/05:60 när det gäller asyl, migration och gränskontroll, terrorism, straffrättsligt samarbete, åklagar- och polissamarbete samt civilrättsligt samarbete. Programmet uppmärksammar också betydelsen av att underlätta med- borgarnas deltagande i det offentliga livet och skyddet av de grund- läggande fri- och rättigheterna. Programmet ska kompletteras med en handlingsplan med förslag till konkreta åtgärder som kommissionen avser presentera . När det gäller utvecklingen av samarbetet avseende asyl- och migrationspolitiken uppmanades rådet att fatta beslut om övergång till beslutsfattande med kvali- ficerad majoritet och medbeslutande på de områden där så inte redan har skett med undantag för legal invandring. Ett gemensamt europeiskt asylprocedursystem ska upprättas före slutet av 2010. När det gäller straffrättsligt samarbete och polissamarbete fäste toppmötet stor uppmärksamhet vid ett förbättrat informationsutbyte mellan polismyn- digheter, något som är avgörande för en framgångsrik kamp mot gräns- överskridande brottslighet. I riktlinjerna slogs fast vikten av att beakta rättssäkerhetens krav, bl.a. i åtgärder mot terrorism. På svenskt initiativ infördes också skrivningar om fortsatt och förbättrat samarbete kring brottsförebyggande frågor. förre premiärminister presenterade rapporten från den av honom ledda högnivågruppen inför halvtidsöver- synen av Lissabonstrategin. I rapporten betonades vikten av att genom- föra fattade beslut och att de tre dimensionerna - ekonomiska reformer, social välfärd och miljöaspekter måste bevaras, som arbetet inriktades på tillväxt, strukturella reformer, produktivitetsökning och sysselsättning. Toppmötet uppmärksammade också ett gemensamt initia- tiv av , , och om en ungdomssatsning inom ramen för Lissabonstrategin. uttalade sig i olika aktuella utrikespolitiska frågor, såsom presidentvalet i , fredsprocessen i , den nukleära frågan i förbindelserna med , läget i samt läget i efter den första omgången av ukrainska presidentvalet. uttryckte EU:s stöd för den politiska processen och återuppbyggnaden i och redovisade EU:s insatser i detta arbete. Vid en särskild lunch för den irakiske premiärministern diskuterades dessa frågor. Stats- och regeringscheferna godkände även, i rådskonfiguration , förslaget till ny kommission. enades om att inleda förhandlingar med . Målet med förhandlingarna är medlemskap, men utgången kan inte garanteras i förväg. Om inte klarar att uppfylla sina åtag- anden ska närmast möjliga samarbete säkras på annat sätt. åtog sig att skiva på protokollet till innan förhandlingarna inleddes. Enighet nåddes om att inleda medlemskapsförhandlingar med under förutsättning att fullt ut samarbetar med Jugoslavientribunalen. anslutningsfördraget med och skulle bli klart att underteckna , och bekräftade att avsikten är att och Skr. 2004/05:60 inträder i unionen . Förhandlingarna rörande unionens långtidsbudget för perioden 2013 berördes. slog fast att de finansiella medlen bör vara tillräckliga för att effektivt och rättvist möta framtida utmaningar, även sådana som har sin grund i skillnader i utvecklingsnivå i en utvidgad union. Genomförandet ska vara förenligt med principerna om subsidiaritet, proportionalitet och mervärde. Förslaget att införa en generell nettokorrigerinsmekanism (tak för alltför höga avgifter för en- skilda medlemsstater) noterades särskilt. uppmärksammade de debatter och seminarier om europeisk identitet och gemensamma värderingar som ordnats av ordför- andeskapet och uppmanade kommissionen att beakta resultaten från dessa när den utarbetar sitt kommande program för medborgerligt deltag- ande och sin kommunikationsstrategi . uppmanade nästa ordförandeskap att slutföra arbetet för att möjliggöra ett beslut att häva vapenembargot mot , men konstaterade att ett sådant beslut inte får leda till en ökning av EU:s vapenexport till , vare sig kvantitativt eller kvalitativt. Dessutom betonades vikten av att den reviderade uppförandekoden för vapenexport samt instrument för tillämpningen av denna (den s.k. verktygslådan) antogs möjligt. I anslutning till toppmötet hölls ett möte med FN:s generalsekreterare . välkomnade högnivåpanelens rapport, som tar upp dagens säkerhetshot och utmaningar samt lämnar förslag om hur FN kan stärkas. Unionens fasta beslut att spela en viktig roll inom FN bekräftades. Beslutet att inrätta tjänsten som personlig representant för mänskliga rättigheter för den höge representanten välkomnades. Inrättan- det av denna tjänst, vilket starkt verkat för, har bl.a. som syfte att förbättra kontinuiteten och enigheten i Unionens politik för mänskliga rättigheter. Framstegen när det gäller utvecklingen av civila krishante- ringsresurser lyftes särskilt fram. Antagandet av nya kapacitetsmål för utvecklingen av EU:s civila krishantering 2008 välkomnades. Beredvilligheten att utöka stödet till och samarbetet med inom ramen för grannskapspolitiken bekräftades. Detta under förutsättning att tredje omgången av presidentvalet ägde rum enligt internationella normer. antog vidare en rad åtgärder för att bekämpa terroristhotet genom att förstärka såväl det interna som det internationella samarbetet. antog också en ny narkotikastrategi för perioden 20052012 som ett instrument för att bekämpa narkotikamiss- bruk och narkotikahandel. har förhandlingarna med resulterat i stängning av totalt fem kapitel. Dessa avser konkurrenspolitik, jordbruk, regional- politik och samordning av instrument i strukturpolitiken, finansiella och budgetmässiga frågor samt övrigt. Förhandlingarna med har i sin tur resulterat i stängning av totalt åtta kapitel, avseende fri rörlighet för tjänster, konkurrenspolitik, jordbruk, energi, regionalpolitik och samordning av instrument i strukturpolitiken, miljö, rättsliga och inrikes frågor, finansiella och budgetmässiga frågor samt övrigt. Det innebär att de båda länderna stängde de utestående kapitlen. På anslutningskonferenser slutfördes förhandlingarna med och . Nytt jämfört med anslutningen av de tio nya medlemsstaterna är att det i kapitel 31 (övrigt) finns en särskild skyddsklausul som efter enhälligt beslut i rådet kan senarelägga anslutningen med för något av länderna om det av kommissionen inte bedöms vara redo . påbörjades arbetet med att utarbeta det gemensamma anslutningsfördraget för och . Kapitlen konkurrens samt rättsliga och inrikes frågor avseende stängdes på villkor att landet genomför en rad åtgärder som specificerats inom de respektive områdena. Genomförandet har kopplats till den ovannämnda särskilda skyddsklausulen som innebär att om ej genomför de nödvändiga åtgärderna kan kommissionen rekommendera till rådet att skyddsklausulen ska träda ikraft och landets anslutning skjutas upp till 2008. Vid Europeiska rådets möte välkomnades förhandlingsavslutet med bägge länderna och man såg fram emot att välkomna länderna som medlemmar . meddelade rådet att de båda länderna måste fortsätta sina ansträngningar att fullfölja nödvändiga reformer och åtaganden. förväntade sig att det gemensamma anslutnings- fördraget skulle kunna färdigställas så att undertecknandet kan ske i samband med mötet i rådet för allmänna frågor och yttre förbindelser, förutsatt att givit sitt samtycke. I kommissionens översynsrapport från rapporterades att fortsatt uppfyller de politiska Köpenhamnskriterierna. Generellt ansåg kommissionen att framstegen hade varit goda vad gäller den politiska och ekonomiska utvecklingen samt anpassning till . Dock var kraftansträngningar fortfarande nödvändiga inom ett antal områden. I synnerhet behövdes fortsatt arbete för att förstärka delar av rättsväsendet och korruptionsbekämpningen, förbättra situationen för romerna och bekämpandet av människohandel. sammantaget i översynsrapporten att reformansträngningar Skr. 2004/05:60 låg i linje med en anslutning . I kommissionens översynsrapport för framgick att landet gjort framsteg på lagstiftningsområdet och till viss del i genomförandet av reformer. Dock återstod mycket arbete inom många områden. Den all- männa bedömningen var att de politiska kriterierna uppfylldes och kom- missionens rapport var även positiv när det gäller de ekonomiska kriterierna. I översynsrapporten bedömde kommissionen att var en fungerande marknadsekonomi. Genom- gående för alla de områden där arbete återstår var bristande administrativa kapacitet och svårighet att behålla kvalificerade tjänste- män inom förvaltningen. Kommissionen pekade även på att fortsatta ansträngningar behövs i fråga om bl.a. korruptionsbekämpning, romernas situation, miljö samt rättsliga och inrikesfrågor. Kommissionen bedömde sammantaget i översynsrapporten att reformtakt låg i linje för en anslutning . Kommissionen presenterade sin översynsrapport för samt en konsekvensstudie av ett turkiskt EU-medlemskap. Kom- missionen bedömde i översynsrapporten att tillräckligt uppfyllde de politiska Köpenhamnskriterierna för att få inleda förhandlingar när sex utestående rättsakter med inriktning på respekten för mänskliga rättigheter antagits och trätt ikraft. Utifrån översynsrapporten och konse- kvensstudien föreslog kommissionen följande: Ett förstärkt förmedlemskapsstöd i den fortsatta reformprocessen; Inledande av anslutningsförhandlingar under intensifierad över- vakning, med möjlighet till suspendering (främst vid allvarliga brott mot mänskliga rättigheter och demokratiprinciperna); En utökad politisk och kulturell dialog i avsikt att föra EU:s och befolkningar närmare varandra. Vid enades man om att, på grundval av kommissionens föreslag, inleda anslutningsförhandlingar med . Rådet välkomnade antagande av de sex rättsakter som angetts av kommissionen samt välkomnade utfästelsen att underteckna protokollet om anpassning av innan anslut- ningsförhandlingarna inleds. enades om att ramverket för förhandlingarna, som även ska gälla för , skulle innehålla vissa reservationer om att det inte kan garanteras att förhandlingarna leder fram till medlemskap samt att restriktioner bl.a. när det gäller arbetskraftens fria rörlighet kan bli aktuella. presenterade kommissionen sitt yttrande avseende ansökan om EU-medlemskap. ning var i huvudsak positiv men flyktingåtervändande och samarbete Skr. 2004/05:60 med den internationella krigsförbrytartribunalen för f.d. , ICTY, var två viktiga politiska kriterier för att fortsatt skulle betraktas positivt. Vid Europeiska rådets möte beviljades kandidatlandsstatus och rådet gav kommissionen i uppdrag att utforma ett förhandlingsramverk som även inkluderade förmedlemskaps- stödet. rapporterade dock ICTY:s chefsåklagare, del till att inte längre samarbetade fullt ut med tribunalen. Vid uppmanades att vidta de åtgärder som krävs för att samarbeta fullt ut med ICTY. Vidare uppmanade rådet kommissionen att utarbeta ett ramverk för förhandlingar i syfte att inleda anslutningsförhandlingar under förutsättning att ett fullt samarbete med ICTY föreligger. enades om att ramverket för förhandlingarna, som även ska gälla för , skulle innehålla vissa reservationer om att det inte kan garanteras att förhandlingarna leder fram till medlemskap samt att restriktioner bl.a. avseende arbetskraftens fria rörlighet kan bli aktuella. För att förbereda kandidatländerna inför EU-medlemskap antog EU 1997 en förstärkt förmedlemskapsstrategi. Den består av tre delar Europaav- talen, anslutningspartnerskapen samt förmedlemskapsstödet. Förmedlem- skapsstödet är uppdelat i tre program Ispa, Sapard och Phare. Ispa- programmet omfattar stödinsatser för strukturomvandling på miljö- och transportområdet. Sapard-programmet ger stöd till jordbruks- och lands- bygdsutveckling och syftar till att främja införlivandet av på jordbruksområdet. Phare-programmet utgör EU:s finansiella instru- ment för stödet till ekonomiska och institutionella reformer i kandidatländerna. Inom ramen för en övergångsmekanism (s.k. Transition Facility) ges stöd till de nya medlemsstaterna för att fortsatt stärka den administrativa kapaciteten i dessa länder. kommer Phare-samarbetet med och 2006 att utökas och förstärkas. Även stöden till och i egenskap av kandidatländer kommer att öka markant . har stött dessa beslut. 4 Ett nytt konstitutionellt fördrag I en regeringskonferens enades stats- och regeringscheferna om innehållet i ett nytt, konstitutionellt , som efter tek- nisk granskning och översättning undertecknades . Fördraget förutses godkännas av medlemsstaterna i parlamentariska beslut eller efter folkomröstning till . Det är oklart om alla 25 medlemsstater har möjlighet att lämna sina respektive godkännanden före detta datum. föregicks av ett så kallat konvent med deltagan- Skr. 2004/05:60 de av representanter för medlemsstaternas regeringar, nationella parla- ment samt kommissionen och . Konventets förslag, som lades fram , utgjorde en utgångspunkt för regeringskonfe- rensen. Genom det nya konstitutionella fördraget ersätts de hittillsvarande EU- och EG-fördragen med ett enhetligt fördrag. Samarbetets natur och om- fattning förtydligas och beskrivs på ett översiktligt och lättillgängligt sätt. Unionen ersätter Europeiska gemenskapen som juridisk person och ges rätt att bl.a. ingå internationella överenskommelser inom ramen för unio- nens befogenheter. Den hittillsvarande indelningen av samarbetet i tre pelare upphör. Fördraget innehåller fyra delar. Den inledande första delen anger unionens värden och mål samt innehåller bestämmelser om institu- tionernas uppgifter och sammansättning, befogenheter och beslutsformer. Här finns också regler om demokrati och öppenhet samt tillgång till information. Definitionen av kvalificerad majoritet vid beslutsfattande i rådet reformeras. En övergång förutses till en kommission med färre ledamöter än antalet medlemsstater som kravet på lika- behandling av medlemsstaterna upprätthålls. Ordförandeskapet i rådet effektiviseras. I den andra delen finns unionens stadga om de grundläggande rättighe- terna, som inte haft rättsligt bindande verkan. Det finns rättigheter och friheter i stadgan som i stor utsträckning står i överensstämmelse med om de mänskliga rättigheterna. Den tredje delen innehåller bestämmelser för de olika politikområden som unionen verkar inom. Till mycket stor del är det bestämmelser som redan finns i de nuvarande EU- och EG-fördragen. Störst är förändring- arna inom rättsliga och inrikes frågor, där viktiga reformer görs i frågor om brottsbekämpning, bl.a. genom möjlighet till beslut med kvalificerad majoritet i rådet. I utrikes- och säkerhetspolitiken sker organisatoriska förändringar medan beslutsfattandet i denna del fortsatt grundas på en- hällighet. Den fjärde och avslutande delen reglerar hur fördraget kan ändras. In- nehållet i unionens uppgifter kan endast ändras efter nationella godkän- nanden. I departementspromemorian 2004:52 Fördraget om upprättande av en redogörs utförligt för fördragets innehåll och skillnader i förhållande till nuvarande fördrag. Vårens diskussioner om EU:s finansiella perspektiv (långtidsbudget) för perioden 20072013 handlade huvudsakligen om budgetens struktur, nivå och övergripande innehåll. kommissionens förslag till lagtexter. Frågan hanteras formellt av Allmänna rådet. skapet inrättade en särskild arbetsgrupp för tekniska diskussioner om det Tanken var att diskussionerna på tjänste- mannanivå om de finansiella aspekterna av kommissionens förslag på de Skr. 2004/05:60 olika politikområdena skulle ske i denna grupp. Det nederländska ordförandeskapet använde sig av samma förhandlingsmodell. det finansiella perspektivet har även tagits upp vid . Resultatet av vårens förhandlingar summerades i en analytisk rapport från det irländska ordförandeskapet, vilken presenterades i samband med . Det nederländska ordförandeskapet förde sedan diskussionerna vidare på en mer detaljerad nivå med hjälp av sin s.k. byggstensansats, som möjliggjorde alternativa förslag och kostnadsnivåer vid sidan av kommissionens på budgetens olika områden. noterade det nederländska ordförandeskapets lägesrapport om höstens arbete och även kommis- sionens presentation av egna medelsrapporten samt förslaget att införa en generell korrigeringsmekanism (tak för alltför höga avgifter för enskilda medlemsstater) mot bakgrund av de ståndpunkter som kommit till uttryck. Det luxemburgska ordförandeskapet uppma- nades att i samarbete med kommissionen gå vidare med arbetet med full hänsyn till medlemsstaternas olika ståndpunkter i fråga om kommis- sionens förslag och det nederländska ordförandeskapets lägesrapport, inklusive byggstenarna och de utestående frågorna. uttryckte också att målet att nå en politisk överenskommelse står fast. Kommissionen presenterade två övergripande förslag om det finansiella perspektivet för perioden 20072013 i en union med 27 medlemsländer. Detaljerna i förslagen redovisas i faktapromemoriorna 2003/04:FPM76 och 2004/05:FPM42. Kommissionen föreslår en nivå på de gemensamma åtagandena på av EU:s BNI (att jämföras med dagens faktiska utgiftsnivå på ). I det inledande förslaget från Bygga en gemensam framtid: Politiska utmaningar och budgetmedel i ett utvidgat EU anges de politiska prioriteringarna för det europeiska samarbetet på medellång sikt.