prop · GT0349 · 2005-12-15 00:00:00 — även regelbundna möten med bl.a. industri- och branschorganisationer för att diskutera uppkomna frågeställningar. har bland de grundläggande värdering- arna kundorientering som ett nyckelbegrepp. från kunder och användare sker främst via regelbundet återkommande kundmöten vid patentavdelningen respektive design- och varumärkes- Vid dessa möten kommer småföretagsintressen till uttryck via företrädare av olika sammanslutningar såsom , Företagarna, och Svenska uppfinnare- skickar under författningsarbetet vanligen för- slag till författningar som bedöms ha ett intresse på remiss till berörda intressenter som exempelvis andra myndigheter, operatörer och Närings- Dessa har därmed en möjlighet att yttra sig över för- Radio- och har under den revidering av verkets föreskrifter som genomförts gjort en konsekvensutredning där även små företags villkor har belysts enligt Simplexförordningen. redningen skickades ut till ett flertal olika företag och branschorganisa- forum för utbyte av information och erfarenheter med fö- reträdare för näringslivets organisationer, , har haft två ordinarie möten samt ett extrainsatt möte. också inrättat ett intressentråd för verksamhetsområdet i konkur- ser med representanter för olika borgenärsföreträdare. far också regelbundet och Ackords- har i anslutning till olika utvecklingsfrågor även sammankomster med borgenärsföreträdare, företrädare för inkassoföre- tag, programvaruföretag m.fl. gör i det inledande momentet av sin föreskriftsprocess en bedömning av om det finns behov av samråd och i så fall med vem samråd bör ske. Generellt tillhör och Lantbru- karnas riksförbund remissorganen. olika remiss- och samrådsorgan beroende på vilket verksamhetsområde Inom ramen för arbetet med information kring den nya jordbrukspolitiken har med hjälp av Lantbrukarnas riks- förbund inrättat en grupp för kvalitetssäkring av informationsmaterial, blanketter, beslutstexter osv. (Testpanelen). Gruppen har också varit del- aktig i utvecklingen av nya tjänster. Testpanelen har även getts möjlighet att granska nya och förändrade föreskrifter, blanketter och informations- samråder generellt i samband med att föreskrifter är på I en del fall har anledningen till att föreskriftsförslaget tagits fram varit propåer från företagen. I dessa fall görs analysen på ett tidigt sta- dium gemensamt med företrädare för näringslivet. med remissen sker med samtliga som kan säga berörs av Regelmässigt skickas även remissen och konsekvensanalysen () har genom ökade direktkontakter med företagen fortsatt att intensifiera samrådet med dessa för ett ömsesidigt lärande och för att öka förståelsen för de förutsättningar och villkor som gäller för uppgiftslämnandet. SCB har löpande samråd med Näringslivets inför alla förändringar i produktionen av företagsstatistik. Återkommande möten hålls också med kommuner och lands- ting, och de större arbetsgivarna för att dis- kutera frågor om uppgiftslämnande. har utöver de samråd som i sig ingår i att remittera konse- kvensanalyser eller konsekvensutredningar andra former för samråd. organiserad form sker samråd inom olika grupper och samrådsorgan för exempelvis diskussion av strategiska frågor med näringslivet och med andra myndigheter såsom , och Samråd med näringslivet kan också ske mer preciserat i har regelmässigt, innan beslut om en föreskrift fattas, ett re- missförfarande med ett stort antal myndigheter, organisationer och repre- sentanter för branschen. går alltid på remiss till flera länsstyrelser, Byggråd och . utom går föreskriftsförslaget på remiss till olika intresseorganisationer och branschorgan beroende på vilken typ av bidrag det gäller. ordnas också partsammansatta samrådsmöten eller enskilda överlägg- samråd har skett med branschföreträdare, konsu- mentorganisationer, kontrollorgan, tillsynsmyndigheter och andra be- Samrådet har skett via telefonsamtal och telefonkon- ferenser samt under personliga möten. Samråd har huvudsakligen skett genom att förslag remitterats till en bred krets av berörda företag. medelsverket upplever dock att småföretagen inte engagerar sig i verkets förslag i någon större utsträckning. 2.3.4Nya, ändrade och upphävda föreskrifter och allmänna råd Av de 524 myndigheter som har rapporterat till har 27 myndigheter (siffror inom parantes avser 2003): infört eller ändrat i 393 (437) föreskrifter och allmänna råd som man bedömt kan ha betydelse för små företag, upphävt 111 (137) föreskrifter och allmänna råd, infört färre föreskrifter och allmänna råd jämfört med . 25 myndigheter uppger att de varken har infört, ändrat el- ler upphävt några föreskrifter eller allmänna råd som har effekt för små företag. färre föreskrifter och allmänna råd upphävdes 2004 jämfört med . 3Redovisning av det fortsatta arbetet med handlingsprogrammet för minskad administration för företagen m.m. Förutom de 291 åtgärder som togs fram i samband med regeringens handlingsprogram för minskad administrativ börda för företagen m.m. (handlingsprogrammet) presenteras 43 nya åtgärder i denna skrivelse. Åtgärderna planeras att genomföras . 19 nya åtgärder redovisas i avsnitt 3.3 och ytterligare några nya åtgärder, sammanräknat 24 stycken, redovisas i avsnitt 4.2. Sammantaget innebär detta att regeringens arbete med regelförbättring numera omfattar 334 åtgärder. inventerade departementen och 46 myndigheter samtliga lagar, förordningar och föreskrifter inom respektive ansvarsområde i syfte att identifiera de regler som kunde leda till en administrativ börda hos företag. I samband härmed föreslogs åtgärder för att minska denna. Denna systematiska och ambitiösa genomgång resulterade i att 291 åt- gärder för att minska företagens administrativa kostnader presenterades i regeringens handlingsprogram (skr. 2004/05:48). Mer än hälften av dessa 4 51 myndigheter rapporterade till regeringen . åtgärder är nu genomförda. Med några få undantag kommer samtliga Skr. 2005/06:49 åtgärder att vara genomförda . Att ta fram åtgärder till regeringens handlingsprogram är ett återkom- mande arbete. Den grundliga genomgång som gjordes 2004 har fått till följd att i nuvarande handlingsprogram finns en grundsubstans för regel- förbättring. Det är naturligt att genomförda åtgärder faller bort och nya tillkommer som ett arbete fortlöpande pågår avseende andra åtgärder i programmet. De i denna skrivelse redovisade 19 nya konkreta åtgärder och framåt hänför sig till en mer begränsad tidsperiod än vad som var fallet vid genomgång. har gjort en genomgång av de 63 åtgärder som föreslagits på departementsnivå och som skall vara genomförda i sep- tember 2006. En genomgången per visar i korthet att: av totalt 63 åtgärder är 22 klara, i 22 fall pågår arbetet enligt tidsplan, 18 åtgärder är försenade, men kommer att vara klara senast , en av de försenade åtgärderna kommer att genomföras . Orsaker till förseningarna kan vara att en kommitté genom tilläggsdi- rektiv fått fler arbetsuppgifter samt försenad eller förändrad EG-lagstift- ning. Nuteks uppföljning av myndigheternas föreslagna åtgärder i hand- lingsprogrammet för minskad administration för företagen som presente- rades och som skall vara genomförd visar i korthet att: av totalt 228 åtgärder är 140 klara, i 49 fall pågår arbetet enligt tidplan, 36 åtgärder är försenade, men kommer att vara klara senast , tre av de försenade åtgärderna kommer på grund av datatekniska skäl inte att genomföras. Av de 140 stycken genomförda regelförbättringarna återfinns de flesta inom: Enklare föreskrifter (46), (t.ex. språköversyn, sammanförda reg- ler, bättre överblick över reglerna, borttagna krav i föreskrifterna, förenklingar), Förenklade rutiner via Internet (33), (t.ex. ladda ner blanketter, rapportera och lämna uppgifter via Internet), Enklare uppgiftslämnande (18), (t.ex. minskat uppgiftslämnande, Skr. 2005/06:49 översättningstjänst till engelska, myndigheten inhämtar vissa upp- gifter själv, längre intervall mellan uppgiftslämnande). Som orsak till förseningar nämns händelser som att ny lagstiftning är försenad, beslut från eller avvaktas, försenad remissbehandling, tekniska problem och ny myndighetsorgani- sation. Uppföljningen av departementens och myndigheternas föreslagna åt- gärder presenteras i bilagna. 3.319 nya åtgärder läggs till i handlingsprogrammet I en statsekreterarskrivelse ombads samtliga depar- tement att till redovisa förslag till nya åtgärder som skulle kunna leda till minskad administrativ börda. Myndigheterna har ombetts att i sina årsrapporter redovisa even- tuella ytterligare åtgärder som myndigheten arbetar med eller planerar att arbeta med och som minskar den administrativa bördan för företagen. Sammanlagt 19 nya konkreta åtgärder har presenterats. 12 åtgärder har lämnats av departementen och 7 av myndigheterna. De beräknas vara genomförda inom handlingsprogrammets tidsram dvs. senast under sep- tember 2006. Nedan presenteras de 19 nya åtgärderna. 1.En förbättrad lagstiftning om livsmedel, djurhälsa, foder, djurskydd och växtskydd m.m. Syfte: Att anpassa svensk lagstiftning inom de ovan nämnda områdena till flera EG-förordningar om foder- och livsmedelssäkerhet och foder- Beskrivning: Flera äldre lagar ersätts med nya lagar. I lagarna har mate- riella dubbelregleringar i förhållande till EG-rätten tagits bort. ket anpassas för att komplettera EG-förordningarna både terminologiskt Lagarnas struktur kommer med förslagen att bättre korrespondera med varandra vad avser bestämmelser om offentlig kon- troll, straff och överklagande. Flera av bestämmelserna i arna har sin motsvarighet i bestämmelser på annan normnivå än lag, främst i myndighetsföreskrifter. De nya EG-förordningarna kommer där- för att innebära ett stort förändringsarbete även av förordningar beslutade av regeringen samt av myndighetsföreskrifter för att korrespondera mot det nya nationella och gemenskapsrättsliga regelverket. Vid sidan av de förenklingar av lagstiftningen som följer av EG-bestämmelserna föreslås ytterligare förenklingar av lagstiftningen, särskilt inom livsmedelsområ- Förväntad effekt: Regelverket blir enklare och mer flexibelt än det nu- De nya reglerna kommer i högre grad än den äldre lagstift- ningen att ge utrymme för individuella och företagsanpassade lösningar så länge som målet med lagstiftningen uppnås. Bättre förutsättningar Skr. 2005/06:49 skapas för samordning av myndigheternas kontrollverksamhet, vilket i sin tur ger bättre förutsättningar för samordnat uppgiftslämnande och samordnade kontrollbesök. Tidsplan: En departementspromemoria med förslagen har remissbe- handlats och en lagrådsremiss är under utarbetande. En proposition är planerad till och föreslagen tidpunkt för ikraftträdande av lagändringarna är . Flera av EG-förordningarna som innehåller bestämmelser som skall tillämpas av foder- och livsmedelsfö- retagare gäller redan eller kommer att gälla fr.o.m. . Syfte: Att förenkla för företagen genom att dessa endast behöver vända sig till en myndighet i frågor som tidigare delades mellan flera myndig- heter. Beskrivning: I budgetpropositionen för föreslås att Statens växt- sortnämnd och Statens utsädeskontroll läggs ner. Myndigheternas an- svarsområden överförs genom ändringar bl.a. i växtförädlarrättslagen (1997: 306) till . Exempelvis skall en ansökan om registrering av en växtsort inges till . har även ansvar för frågor om godkännande av växtsorter och deras benämning. Statens utsädeskontroll certifierar utsäde. Samtliga dessa uppgifter kommer att överföras till . De som berörs är bl.a. växtförädlare. Förväntad effekt: Enklare för främst företag som sysslar med bl.a. växt- förädling när aktuella frågor handhas av en och samma myndighet. Tidsplan: Ändringarna planeras att träda i kraft . 3.Omarbetning av det sjätte mervärdesskattedirektivet Syfte: Att göra det gemenskapsrättsliga regelsystemet på mervärdes- skatteområdet mer tillgängligt och förståeligt. Beskrivning: I ett direktivförslag till rådet daterat , KOM(2004) 246 slutlig, har kommissionen föreslagit att det sjätte mer- värdesskattedirektivet 77/388/EEG skall upphävas och ersättas med en ny rättsakt med omarbetade bestämmelser för det gemensamma systemet för mervärdesskatt. Direktivet har sedan det infördes genomgått omfat- tande förändringar och därigenom blivit svårgenomträngligt och svårt att tillämpa. Förväntad effekt: Målsättningen är att regelsystemet skall bli lättare att tillämpa för företagen och för kontrollerande myndigheter. Tidsplan: Förslaget behandlas i rådsarbetsgruppen för skatter. Arbetet prioriterades under ordförandeskap. Det hölls därför nio möten . Frågan har också behandlats under ordförandeskap. Syfte: Att förenkla skyldigheterna på mervärdesskatteområdet för företag som har gränsöverskridande handel. Beskrivning: Kommissionen lämnade ett förslagspaket, KOM(2004) 728. Det viktigaste förslaget är att företag som är skattskyl- diga i medlemsstater som de inte är etablerade i, elektroniskt skall kunna vända sig till en enda skattemyndighet, nämligen myndigheten i den egna etableringsmedlemsstaten, för att fullgöra alla sina skyldigheter i andra medlemsländer när det gäller registrering och lämnande av deklaration (en enda kontaktpunkt). Vidare föreslås bl.a. en modernisering och förenkling av förfarandet för återbetalning av mervärdesskatt som företa- gen betalat vid inköp i en annan medlemsstat än den i vilken de är etable- rade. Förslaget innebär bl.a. att en enda kontaktpunkt skall gälla även i detta fall genom att ansökningar om återbetalning av skatt hos andra medlemsstater skall kunna göras elektroniskt via skattemyndigheten i den egna etableringsmedlemsstaten. Förväntad effekt: Att förenkla tillämpningen av det gemensamma mer- värdesskattesystemet för företag. Tidsplan: Förslagspaketet behandlas i rådsarbetsgruppen för skatter. Det nuvarande brittiska ordförandeskapet prioriterar detta förslagspaket. 5.Reformerade beskattningsregler för ägare i fåmansföretag Syfte: Att göra det enklare för ett stort antal ägare av mindre fåmansfö- retag att tillämpa de i övrigt komplicerade reglerna för beskattning av utdelning och kapitalvinst. Att förenkla för vad gäller han- tering av dessa delägares deklarationer. Beskrivning: Regeringen föreslår vid reformeringen av beskattnings- reglerna för ägare av fåmansföretag att en förenklingsregel skall införas. Som ett alternativ får en företagare (om han är ensam ägare) ett kapital- inkomstbeskattat belopp ca (1,5 inkomstbasbelopp) obero- ende av storleken på aktiekapital och lönesumma. Förslaget innebär att för av ägare till kvalificerade andelar blir det för- månligare att välja denna enkla regel där man inte behöver använda sig av det med nödvändighet mer komplicerade normala regelverket (prop. 2005/06:40). Förväntad effekt: Minskad administration för delägare i fåmansföretag samt frigjorda resurser hos . Tidsplan: De nya reglerna föreslås träda i kraft . Slopade lättnadsregler för ägare av onoterade företag Syfte: Att förenkla för ägare till onoterade företag att redovisa utdelning och kapitalvinst. Att förenkla för vad gäller hantering av dessa delägares deklarationer. Beskrivning: Regeringen föreslår att reglerna om skattefrihet för viss utdelning och kapitalvinst på onoterade andelar i 43 kap. inkomstskatte- lagen (1999:1229) avskaffas. I stället sänks skattesatsen för den del av utdelningarna och kapitalvinsterna från fåmansföretag som beskattas i inkomstslaget kapital från . För onoterade andelar i Skr. 2005/06:49 andra företag sänks skattesatsen till . Lättnadsreglerna är i sig komplicerade och särskilt för ägare till fåmansföretag medför kombina- tionen med reglerna i 57 kap. inkomstskattelagen att beräkningarna kan bli besvärliga (prop. 2005/06:40). Förväntad effekt: Minskad administrativ börda för delägare i fåmansfö- retag och för ägare av övriga onoterade företag samt frigjorda resurser hos . Tidsplan: Lättnadsreglerna föreslås avskaffas . Sär- skilda övergångsregler föreslås gälla beskattningsåren 20062010. Syfte: Att underlätta avlämnandet av skattedeklarationer som lämnas i elektronisk form. Beskrivning: Den som lämnar skattedeklarationer om moms, arbetsgivaravgifter och avdragen preliminär skatt skall kunna utse ett deklarationsombud, till exempel en revisor, att lämna deklarationen. Den deklarationsskyldige behöver då inte själv underteckna skattedekla- rationen. Förslaget gäller dem som deklarerar elektroniskt (prop. 2005/06:31). Förväntad effekt: En stor minskning av den administrativa bördan för företagen och dessutom frigjorda resurser hos . Tidsplan: I propositionen föreslås att de nya reglerna skall träda i kraft . Kungörande i Post- och Syfte: Att utforma ett ändamålsenligt system för offentliga kungörelser. Beskrivning: Skyldigheten att i Post- och kungöra beslut och andra förhållanden regleras i ett stort antal författningar. För kungörelserna betalar och andra annonsörer en avgift vars storlek beslutas av regeringen. En av regeringen förordnad utredare har föreslagit att Post- och skall publiceras elektroniskt på webbplats. Till grund för förslaget ligger en överenskom- melse mellan och som innebär att till upplåter rätten att ge ut Post- och . Förväntad effekt: Förbättrad åtkomst till kungörelserna och kostnads- besparingar för och näringslivet. Tidsplan: Inriktningen på departementets arbete är att en proposition med förslag till lag om avgift för annonsering i Post- och Inrikes Tid- ningar skall lämnas till och att kungörelser skall kunna ske i elektronisk form . Syfte: Ett syfte är att borgenärer (oftast företag) inte skall behöva ta ställning till förslag om skuldsanering innan kronofogdemyndigheten, som beslutar om skuldsanering, har tagit ställning. Beskrivning: Det s.k. första steget i en skuldsaneringsprocess, att gälde- nären själv i regel med hjälp av kommunens budget- och skuldrådgiv- ning måste lägga fram ett förslag på uppgörelse till borgenärerna, slo- pas. Förväntad effekt: För de flesta företagen är skuldsaneringsprocesser ganska ovanliga. När de förekommer, kan det dock vara tidsödande för en borgenär att sätta sig in i processen. De företag som ofta förekommer i skuldsaneringsprocesser, t.ex. postorderföretag, kommer alltså att märka av reformen. Tidsplan: Inriktningen på departementets arbete är att en proposition skall kunna lämnas till . En ny lag och förordning om transport av farligt gods Syfte: Att modernisera och renodla lagen och förordningen om transport av farligt gods. Beskrivning: gällande lag och förordning om transport av farligt gods är ålderdomliga och dåligt anpassade för förändringar på farligt gods-området som ständigt måste göras till följd av materiella ändringar av internationella regler. Författningarna ersätts med en ny lag och för- ordning, vars utformningar har moderniserats. De innehåller i stort enbart regler som är grundläggande för förståelsen av regelverket och för myn- digheternas verksamhet. Närmare materiell reglering skall finnas i myn- dighetsföreskrifter. På så sätt kan regelsystemet lättare anpassas efter för bindande internationella normändringar. Förväntad effekt: Det blir enklare för företagen att skapa sig en över- blick över regelsystemet och att tillämpa reglerna. Denna förenkling kan förväntas bestå även efter framtida materiella regeländringar på området, som skall medföra ändringar huvudsakligen i myndighetsföreskrifter. Tidsplan: En proposition om en ny lag om farligt gods beslutades . Författningarna föreslås träda i kraft . Avskaffande av skyldigheten att inrätta verkskydd Syfte: Att avskaffa en skyldighet som inte är nödvändig. Beskrivning: I lagen (1994:1720) om civilt försvar och därtill knuten förordning finns bestämmelser om verkskydd. Verkskyddet är en bered- skapsorganisation som under höjd beredskap har till uppgift att, vid den anläggning där det organiserats, medverka vid skydd av verksamheten och personalen samt i räddningstjänst. får besluta att det vid en anläggning skall finnas verkskydd, om det vid anläggningen be- drivs verksamhet som har stor betydelse för totalförsvaret och om an- läggningen med hänsyn till sin belägenhet eller verksamhetens art kan Skr. 2005/06:49 antas bli särskilt utsatt vid stridshandlingar. Den som bedriver verksam- heten är då bl.a. skyldig att organisera verkskyddet och planlägga dess verksamhet. har antalet anläggningar med verkskydd stadigt minskat, och finns endast ett fåtal kvar. Ett av förslagen i betänkandet Krishantering och civilt försvar i kommuner och landsting (SOU 2004:134) är att bestämmelserna om verkskydd skall avskaffas. Förväntad effekt: Ett avskaffande av kravet på verkskydd skulle inne- bära administrativa lättnader för de företag som bedriver verksamhet vid sådana anläggningar där det skall finnas verkskydd. Tidsplan: Betänkandet har remissbehandlats och en lagrådsremiss med förslag till bl.a. upphävande av bestämmelserna om verkskydd är under utarbetande. Avsikten är att en lagrådsremiss skall beslutas /06. En proposition skulle då kunna lämnas till under vå- ren 2006. Inriktningen är att författningarna skall träda i kraft . Syfte: Dels att ge verksamhetsutövare som plötsligt kommer att omfattas av förlängd tid att inge vissa handlingar, dels att samordna tidpunkten för när verksamhetsutövare som tillämpar regelver- ket skall inge vissa handlingar med motsvarande tidpunkt i annan förord- ning. Beskrivning: Frågor om hantering av farliga ämnen regleras i Seveso II- direktivet (96/82/EG och 2003/105/EG), som i genomförts ge- nom bl.a. förordningen (1999:382) om åtgärder för att förebygga och begränsa följderna av allvarliga kemikalieolyckor (Seveso-förordningen). I förordningen anges farliga ämnen och gränsvärden för sådana ämnen. Vissa ämnen anges inte med namn utan omfattas genom att de klassifice- ras i särskilda riskgrupper alternativt riskfraser. Denna klassificering sker enligt ämnes- eller preparatdirektiven eller enligt ADR (bestämmelser om transport av farligt gods), som i regleras i Kemikalieinspek- tionens eller Statens räddningsverks föreskrifter. sker omklassifi- ceringar. Då kan en verksamhet plötsligt komma att omfattas av Seveso- regelverket eller komma att omfattas av en högre kravnivå än tidigare, utan att några direkta författningsändringar gjorts i Seveso-regleringen. Genom en ändring i Seveso-förordningen utnyttjas nu Seveso-direktivets möjligheter att i sådana situationer ge verksamhetsutövarna för att inge vissa handlingar till myndigheterna, som de enligt Seveso-regel- verket är skyldiga att inkomma med. En ändring görs även i övergångs- bestämmelserna till Seveso-förordningen. Genom ändringen flyttas tid- punkten fram för när en verksamhetsutövare, som hanterar petroleum- produkter på den högre kravnivån, senast skall ge in vissa handlingar till tillsynsmyndigheten. Tidpunkten samordnas därmed med tidpunkten för tillståndsansökan enligt förordningen (1998:899) om miljöfarlig verk- samhet och hälsoskydd, genom vilken Seveso II-direktivet också delvis genomförs i . Förväntad effekt: Den förstnämnda ändringen förväntas underlätta handläggningen för såväl verksamhetsutövare som tillsynsmyndigheten. Även den sistnämnda ändringen kan förväntas underlätta verksamhetsut- Skr. 2005/06:49 övarens verksamhet, då denne får samma tidpunkt att ta hänsyn till enligt Tidsplan: Regeringen har beslutat om ändring- arna, vilka träder i kraft . Syfte: Enklare tullförfarande. Beskrivning: Godkänd mottagare införs också i TIR-förfarandet, vilket innebär att företagen själv skall kunna ta emot transiterade varor. Förväntad effekt: Enklare för företagen. Syfte: Enklare och billigare tullförfarande. Beskrivning: skall slopa tullförrättningsavgiften för elektro- niska ärenden. Förväntad effekt: Enklare, snabbare och billigare för företagen. Syfte: Öka myndigheternas inre effektivitet i syfte att förenkla för före- tagen. Beskrivning: Ett samarbete har påbörjats med . I sin rapport mellan och identifieras ett antal möj- ligheter för utökad samverkan samt specifika samverkansområden.