prop · GS0382 · 2005-03-21 00:00:00 — HCNM bedriver omfattande aktivitet i den huvudsakligen armenisktalande provinsen i syfte att förebygga ytterligare separationssträvanden. HCNM är vidare, tillsammans med UNHCR och , engagerad i att finna en lösning på frågan om återvändande till av de under Stalintiden fördrivna mesjketiska turkarna, som befinner sig i södra . Fältmissionen är största utanför västra . Av missionens 228 anställda var 70 vid årskskiftet sysselsatta i gränsövervakningsmissionen. ställde tre personer till förfogande, en till missionen och två till gränsövervakningen. Gränsövervakarna avslutade sina respektive uppdrag . Missionen leds av ambassadör från . fältmission i påbörjade sitt arbete 1993 genom att öppna ett kontor i huvudstaden . finns det även ett fältkontor i i Transnistrien, ett område öster om floden som förklarade sig självständigt 1990. Missionen har, i samarbete med ordförandeskap samt och , till uppgift att verka för en lösning av den frusna konflikten om Transnistrien inom ramen för fempartsförhandlingar (, , , och Transnistrien). förvärrades dock konflikten, då det transnistriska ledarskapet stängde alla skolor i Transnistrien som använde sig av det latinska alfabetet. hade då en viktig och påtaglig roll att spela genom sin närvaro, övervakning och praktiska hjälp till de utestängda barnen, lärarna och föräldrarna. I samband med skolkonflikten slutade att delta i ovannämnda fempartssamtal, men markerade ånyo en beredskap att under vissa förutsättningar återuppta samtalen. Utsikterna till att nå en lösning förefaller dock vara begränsade. anser att parterna även fortsättningsvis bör förhandla inom det så kallade fempartsformatet, som EU bör spela en mer framträdande roll. fältmission i skall även bistå vid tillbakadragandet av rysk militär materiel och ammunition från Transnistrien, samt i vissa fall förstöra rysk ammunition på plats, och administrera det finansiella stöd som finns tillgängligt för detta ändamål. åtagande från i , att ha dragit tillbaka trupp, ammunition och materiel från Transnistrien före utgången av 2002, har inte uppfyllts. Vid i sattes en ny tidsgräns till förutsatt att omständigheterna skulle tillåta ett tillbakadragande. återstår att forsla bort ungefär hälften av den ursprungliga mängden ammunition. Materielen på plats har heller inte kunnat förstöras. Inför ministermötet i drev och EU linjen att Istanbulåtagandena skulle inkluderas i den politiska deklarationen, vilket mötet emellertid inte kunde enas om. har beslutat att ställa återstoden av det svenska bidraget till frivilligfonden till OSSE-missionens förfogande även . Missionen arbetar även med frågor som rör mänskliga rättigheter och demokratisk utveckling. Kampen mot människohandel har prioriterats och därtill har missionen givit regeringen råd om utformningen av landets språklagstiftning. Ambassadör från är chef för missionen, som har tio internationella tjänstemän anställda. Efter att ha varit evakuerad till återvände till orten i . Stödgruppens mandat har varit detsamma sedan gruppen inrättades 1995, vilket innebär att gruppen har haft till uppgift att främja respekt för mänskliga rättigheter, stödja utvecklingen av demokratiska institutioner, bistå med humanitär hjälpverksamhet samt främja en fredlig lösning av konflikten. kulminerade det ryska motståndet mot en fortsatt närvaro av enligt det gällande mandatet . Enligt borde enbart humanitärt bistånd och social återuppbyggnad ingå i stödgruppens uppgifter. Den del av mandatet som avsåg stöd till den politiska processen och övervakning av mänskliga rättigheter skulle därmed strykas. EU verkade för en förlängning av mandatet enligt den gamla lydelsen, men eftersom alla beslut inom fattas med konsensus var det inte möjligt att fatta beslut om förlängning av stödgruppens närvaro. Mandatet löpte ut . Dåvarande OSSE-ordförandeskap försökte 2003 i diskussioner med att få till stånd en överenskommelse om någon form av OSSE- närvaro i , exempelvis ett långsiktigt tekniskt biståndsprogram. Dessa samtal blev resultatlösa. OSSE-ordföranden försökte få ryskt godkännande för viss projektverksamhet i . Någon överenskommelse med gick dock inte att uppnå . hölls presidentval i och Alu Alchanov valdes till president. /ODIHR hade inbjudits att övervaka valet, men valde att inte sända några valobservatörer. Stödgruppen bestod av sex internationella tjänstemän. Den siste chefen för stödgruppen var ambassadör från . har varit verksamt i , men 1999 ersattes den tidigare missionen med ett kontor för projektsamordning under ledning av en projektsamordnare. Kontorets arbetsuppgifter har tonvikten på planering, implementering och övervakning av gemensamma projekt mellan och ukrainska myndigheter. Projekten rör bland annat utvecklande av rättsstaten, arbete mot människohandel, modernisering av vallagstiftning och valadministration samt gränskontrollarbete. Kontoret får enligt överenskommelse med bara ha tre internationella tjänstemän, men har möjlighet att knyta internationella och lokala experter till sig. Förutom projektsamordnaren och dennes medarbetare bedriver även tre institutioner HCNM, ODIHR och medierepresentanten verksamhet i landet. Kontoret har varit framgångsrikt i att etablera en hel rad projekt, vilka till huvuddelen finansieras genom extrabudgetära medel. Inför presidentvalet, vars första omgång ägde rum , lanserade kontoret ett projekt bland annat avseende upprättande av nya manualer för genomförande av val (Methodical manual for members of polling station and election commissions). bidrog med till projektet, som leddes av kontorets svenske medarbetare. Manualen som innehöll sammanställningar av relevant lagstiftning och ett förord från Centrala skickades ut till över 30 000 vallokaler och användes i utbildningen av såväl valövervakare som medlemmar i den centrala valadministrationen. Manualen torde, genom den kunskap och ökade medvetenhet den förmedlat till valarbetare runt om i landet, ha bidragit till den demokratiska utveckling som valets genomförande i sin helhet markerade. ODIHR:s valinsats vid presidentvalet i är organisationens största . bidrog med fyra långtidsövervakare och tolv korttidsobservatörer till de två ordinarie valomgångarna. Inför den tredje valomgången fattade regeringen beslut om att skulle sända ytterligare åtta korttidsobservatörer. Därutöver anmäldes ett tiotal svenska valobservatörer lokalt att ingå i ODIHR:s valinsats. rapporterade ODIHR att oppositionsledaren begärt att den andra valomgången skulle göras om och att en ny central skulle utses. Parlamentet antog en resolution som bland annat förklarade valresultatet ogiltigt och röstade igenom ett misstroendevotum mot Centrala . framförde klagomål till avseende påstått brott av Centrala , genom dess deklarerande av officiellt valresultat trots förekomsten av en mängd oegentligheter i valet. Valet borde istället ha ogiltigförklarats menade . fann att den andra valomgången skulle tas om, vilket skedde . Inför denna valomgång förstärktes valobservatörsmission ytterligare, och i slutsatserna efter valet kunde organisationen konstatera att den tredje valomgången inneburit betydligt färre oegentligheter än de två föregående. vann denna sista valomgång. från utsågs till projektsamordnare i . Förutom projektsamordnaren arbetar två internationella tjänstemän vid kontoret samt ett antal lokalanställda och internationella experter, varav en svensk. rådgivnings- och övervakningsgrupp i inrättades 1999 med kontor i huvudstaden . Enligt det mandat som gällde fram /2003 hade gruppen till uppgift att främja och rapportera om respekten för mänskliga rättigheter, sträva efter att skapa dialog mellan regering och opposition samt ge stöd till vitryska organisationer. Efter häftig kritik från vitryska myndigheter mot gruppens aktiva arbete med att söka skapa dialog mellan regering och opposition inför presidentvalet och ge stöd till oberoende enskilda organisationer, vägrade att godkänna den föreslagne nye chefen när mandatet för den tidigare chefen löpte ut . krävde att gruppens mandat skulle förändras och tvingades samtliga internationella tjänstemän i gruppen lämna landet, då deras viseringar inte förlängdes. Efter förhandlingar om fortsatta närvaro i antog Permanenta rådet ett beslut om att stänga rådgivnings- och övervakningsgruppen och inrätta ett nytt OSSE-kontor med ett annat mandat i dagen därpå, . Det nya kontorets mandat är att assistera den vitryska regeringen i att bygga och stärka institutioner, utveckla och konsolidera rättsväsendet samt utveckla relationerna till det civila samhället. Dessutom skall kontoret bedriva verksamhet inom ekonomi- och miljöområdet samt övervaka och rapportera om utvecklingen i . Huvudfrågan har varit förberedelserna inför parlamentsvalet . Inför valet kunde en märkbart hårdnande attityd mot media och trakasserier av oppositionella noteras. Flera enskilda organisationer och tidningar tvingades stänga. kunde i en rad rapporter ge en allvarlig bild av brott mot en rad gjorda åtaganden. närvaro och dess uppgift enligt mandatet är därför av stor betydelse. EU har vid många möten med Skr. 2004/05:82 permanenta råd uppmärksammat och riktat skarp kritik mot de vitryska myndigheternas behandling av det civila samhället. De vitryska myndigheterna bjöd efter stora påtryckningar in ODIHR att övervaka parlamentsvalen. ODIHR sände på sedvanligt sätt ett föreberedande team. President valde sedan att med kort varsel utlysa en folkomröstning, om möjligheten för honom att kunna ställa upp för omval till president obegränsat antal gånger, att hållas som parlamentsvalen. Denna av det civila samhället starkt kritiserade åtgärd kom på många sätt att påverka valen på ett negativt sätt då själva parlamentsvalen kom i skuggan. Förtrycket ökade successivt inför valet och arresteringar av kandidater, förföljelser av valarbetare och inhemska observatörer tilltog. Trots att valen rent tekniskt genomfördes enligt tillämplig vitrysk lagstiftning förekom så allvarliga brister att ODIHR riktade kritik mot genomförandet av valen på tiotalet punkter. bidrog med tre långtidsövervakare och fem korttidsobservatörer till valinsats. Det nya kontoret som inledde sitt arbete har fem internationella tjänstemän, inklusive chefen för kontoret, ambassadör från . ställer en svensk tjänsteman till kontorets förfogande. 10 Verksamhet utanför deltagarstaternas krets har haft samarbete med partnerstater utanför organisationen med syfte att dessa frivilligt skall intressera sig för och ta till sig i en strävan att öka den gemensamma säkerheten. Medelhavspartnerna () var först. kom den asiatiska gruppen (, , , ). På ministermötet i beviljades ansökan om partnerstatus. Kontakter med partnerstaterna, ofta omtalat som "outreach", sker vid möten i särskilda kontaktgrupper ett tiotal gånger samt genom att partnerstaterna närvarar vid flera av Permanenta rådets möten. Vidare anordnas ett seminarium i varje region på olika teman. Det sedvanliga seminariet med Medelhavsparterna, ägde rum i Sharm-el-Sheik, . delade rapportörsskapet för seminariet med och . Seminariet sågs som en framgång då en större interaktivitet kunde noteras utan att tog över. Den parlamentariska församlingen är fristående i förhållande till övriga institutioner, men har olika former av kontakter med Dialogen om hur samarbetet mellan församlingen och övriga institutioner kan stärkas har intensifierats efter hand. Församlingens talman deltar regelbundet i OSSE-trojkans (det vill säga innevarande och närmast förevarande respektive kommande ordförandeskapsland) möten och i ministermöten. Församlingens internationella sekretariat i arbetar nära sekretariat i och andra institutioner inom . Dessutom har församlingen ett sambandskontor i som ska fungera som ytterligare en kanal för samarbete och utbyte av information. Parlamentariska församlingens årliga vintermöte ägde rum . När vintermötet inrättades var syftet att att förbättra kontakten och dialogen med på regeringssidan. Det ansågs inte räcka med ett möte . För att ytterligare underlätta kontakterna äger vintermötet alltid rum i där sekretariat finns. I motsats till församlingens huvudsession behandlas inte några resolutioner vid vintermötet. Församlingens årliga session hölls i . Det övergripande temat var "Samarbete och partnerskap för att möta nya säkerhetshot". Resolutionen om säkerhet och politik underströk att nya hot mot säkerheten kräver ett effektivt agerande från och andra internationella organisationer. Detta måste ske i enlighet med folkrätten, principer och med respekt för de mänskliga rättigheterna. närvaro i olika konfliktområden ger organisationen kapacitet att motverka hot och utmaningar mot säkerheten. Dessutom antogs tilläggsresolutioner om situationen i och om förbud mot landminor. Två tillägg till resolutionen om ekonomi, vetenskap och miljö tillkom på svenskt initiativ. Det ena behandlade bekämpning av prostitution, och det andra tog upp kostnaderna för mäns våld mot kvinnor i familjen. Resolutionen om mänskliga rättigheter och demokrati fokuserade på människohandel och minoriteter. I texten underströks vikten av att åstadkomma en bättre genusbalans inom . Rapporten om genusbalans presenterades vid sessionen. Den visar inte på några större framsteg vad gäller antalet kvinnor i organisationen eller kvinnlig representation på ledande poster. , , valdes vid sommarsessionen till ny talman i församlingen. Till en av de nio posterna som vice talman omvaldes ordföranden i den svenska delegationen, . omvaldes som ordförande i församlingens första utskott (politiska frågor och säkerhet) och valdes till vice ordförande i det tredje utskottet (demokrati och mänskliga rättigheter). Den svenska delegationen till den parlamentariska församlingen består av åtta riksdagsledamöter och leds av . parlamentariska församling har också utvecklat ett aktivt program för valobservation i OSSE-området som verkar tillsammans med ODIHR. Parlamentariska församlingens valobservatörer deltar främst som korttidsobservatörer och förser valövervakningsmissionerna med ett politiskt ledarskap. deltog sammanlagt tolv svenska riksdagsledamöter i valövervakning i , och . uppgick den samlade budgeten inom till (). Den svenska bidragsdelen uppgick till . Budgeten har grundats på reell nolltillväxt. De deltagande staterna har fortsatt svårt att enas om nödvändiga besparingar och nedprioriteringar av verksamhetsområden. tillhör de länder som anser att ytterligare nedprioriteringar allvarligt skulle undergräva den ordinarie verksamheten. utgjorde av reguljära budget fältverksamhet. En revision av de deltagande staternas olika bidragsskalor som skulle gälla pågick fortfarande vid utgången av 2004. Svensk ståndpunkt är att det är ytterst viktigt att omfördelningens principiella grund är en rättvis fördelning som bygger på betalningskapacitet, till exempel enligt FN:s reguljära bidragsskala. kunde som enda deltagande stat inte acceptera det bulgariska ordförandeskapets förslag om nya skalor som tagits fram genom långa förhandlingar . Därmed kunde inte heller någon budget antas. I avvaktan på beslut om ny budget har av föregående års budget uttaxerats hos de deltagande staterna. Förutom den svenska andelen av den reguljära OSSE-budgeten tillkom kostnader för personal som ställt till förfogande med , samt kostnader för valövervakning med . bidrog vidare med i frivilliga bidrag till konfliktförebyggande biståndsprojekt inom (se bilaga). sammanlagda bidrag till verksamhet var således i storleksordningen . Bilaga 1: Förkortningar The Action against Terrorism Unit Conventional Armed Forces in Europe (Avtal om konventionella väpnade styrkor i (Konferensen om säkerhet och samarbete i (European Union) (United Nations) The Former Yugoslav Republic of (f.d. jugoslaviska republiken ) Forum for Security Co-operation High Commissioner on National Minorities (högkommissarie för frågor om Human Dimension Implementation Meeting den mänskliga dimensionen) International Crescent of the Red Cross Internally Displaced Person (internflykting) Office of the Co-ordinator of (Kontoret för samordnaren av ekonomi- och miljöverksamhet) Office for Democratic Institutions and institutioner och mänskliga rättigheter) Office of the United Nations High Commissioner for Human Rights Office of the High Representative (Höge representantens kontor i ) (del inom FN:s mission i Kosovo, Organization for Security and Co-operation in Europe (jämför ) Organisationen för säkerhet och samarbete i Representative on Freedom of the Media United Nations High Commissioner for (FN:s flyktingkommissarie) Mission in Kosovo. (FN:s civila mission i Kosovo) Bilaga 2: 55 deltagande stater Bilaga 3: partnerstater Bilaga 4: Stöd till viss konfliktförebyggande fältverksamhet inom ramen för verksamhet Följande OSSE-projekt har beviljats svenskt stöd, om sammanlagt Hållbart handhavande av floden , /CiO:s personliga sändebud för Centalasien Program mot människohandel, och och Stöd till flyktingar och internflyktingar i Bosnien och , och och om individuella klagomål med anledning av brott mot mänskliga rättigheter HCNM Multietniskt polisarbete i Polisutbildningsprojekt i Projekt angående internflyktingar i Språkutbildning (georgiska och abchasiska) RoFM, i södra Human Dimention Implementation Meeting, , seminarium 7/10 Human Dimention Implementation Meeting, , seminarium 14/10 Projekt i och södra om kriterier för rättvisa rättegångar Polisprojekt i Utdrag ur protokoll vid regeringssammanträde Närvarande: Statsministern , statsråden , , , , , , Y. , , , , , Andnor, Nuder, M. , , , , , , , Regeringen beslutar skrivelse 2004/05:82 Redogörelse för verksamheten inom () .