prop · GT031d28 · 2005-09-20 00:00:00 — Regeringen kommer därför även fortsättningsvis att följa utvecklingen av arbetet i kommuner och landsting med att uppnå en god ekonomisk hushållning. 2005/06:1 UTGIFTSOMRÅDE 25 Den ekonomiska situationen för kommunsektorn som helhet är god. Regeringen föreslår i denna proposition ett sysselsättningspaket med åtgärder för att stärka sysselsättningen . Till stor del riktar sig dessa åtgärder direkt till kommuner och landsting. Regeringen aviserar också en riktad satsning till landstingen i syfte att öka deras medverkan i arbetet med att minska sjukfrånvaron. Mot denna bakgrund bedömer regeringen att den tidigare aviserade nivån på de generella statsbidragen bör ligga fast 2006. Vissa förändringar av statsbidragen föreslås dock i syfte att neutralisera effekterna av i budgetpropositionen föreslagna lagändringar som påverkar de kommunala skatteintäkterna. För att servicenivån och kvaliteten i kommunsektorn ska kunna upprätthållas utan att resultatet försämras bedömer regeringen att statsbidragen, i förhållande till nivå, bör höjas med 2007 och 2008. Kommuner och landsting eller kommunalt finansierade arbetsgivare som anställer personer som varit arbetslösa föreslås få en subvention på av lönen per anställd. Anställningarna skall användas till kvalitetshöjande arbetsuppgifter som inte utförs (se närmare under utgiftsområde 13 Arbetsmarknad). Ett kvalitetslyft i vård- och omsorgssektorn föreslås. Personal i vården och omsorgen får därigenom möjlighet till vidareutbildning i allt från grundtill specialistutbildning. Satsningen skapar utrymme för 5 000 utbildningsvikariat på helårsbasis. Vikarierna skall kunna anställas 6 månader. Det innebär att 10 000 personer avses få möjligheter till vikariat (se närmare under utgiftsområde 13 Arbetsmarknad). Genom dessa satsningar förbättras möjligheterna att kunna höja kvaliteten i verksamheterna. Öka hälso- och sjukvårdens deltagande i att förbättra sjukskrivningsprocessen Det är av stor vikt att hälso- och sjukvården så effektivt som möjligt kan medverka i arbetet med att minska sjukfrånvaron. För att öka hälso- och sjukvårdens medverkan i att förbättra sjukskrivningsprocessen och minska ohälsan inom respektive län avses 2005/06:1 UTGIFTSOMRÅDE 25 Regeringen har för avsikt att överenskomma med företrädare för landstingen om de närmare villkoren för bidraget. Samarbete mellan kommuner och mellan landsting är inte enbart viktigt för att hantera ekonomiska problem, utan kan också förbättra verksamheterna. Samverkan inom olika verksamheter kan leda till en effektivare användning av resurser, underlätta rekrytering av personal och därigenom förbättra kvaliteten på servicen till medborgarna. För att långsiktigt förbättra möjligheterna till en god service för medborgare kan det från kommuner komma förslag på en sammanläggning med andra kommuner. Då kommunerna själva har bäst insyn i problemen bör de fortsatt också ha ansvar för att ta initiativ till sådana lösningar. Regeringen avser att genom olika insatser underlätta för kommuner som vill gå samman. Den närmare utformningen av dessa insatser får diskuteras från fall till fall med berörda kommuner. Det kan t.ex. röra sig om bidrag till utredningar om kommunsammanläggningar som belyser konsekvenserna och de olika åtgärder som behöver vidtas. Därvid bör effekterna i utjämningssystemet av om en sammanläggning begränsar de ekonomiska fördelarna med sammanläggningen undersökas. Regeringen är beredd att verka för att möta sådana negativa effekter. För insatser med avsikt att stödja kommunala initiativ till sammanläggning av kommuner bedömer regeringen ett behov av att kunna disponera 2006 från anslaget 48:2 Bidrag till särskilda insatser i vissa kommuner och landsting (se avsnitt 2.8.2). Regeringen är beredd att för detta ändamål föreslå ytterligare medel . Framtida produktion av välfärdstjänster En viktig strategi för att klara finansieringen av den framtida välfärden är att minska arbetslösheten och öka sysselsättningen. Men det krävs också en god hushållning med de gemensamma resurserna. måste kommuner och landsting vara attraktiva arbetsgivare genom att erbjuda en god arbetsmiljö och stimulerande arbetsuppgifter. Därför är det viktigt att utnyttja såväl teknisk utveckling som utveckling av arbetsmetoder och organisation på ett framsynt sätt. I rapporten om landsting (Ds 2005:7) konstateras t.ex. att patientnyttan kan ökas genom att man studerar hela vårdkedjorna ur ett patientperspektiv. Det finns flera goda exempel där såväl kvaliteten i verksamheten som de anställdas arbetsmiljö har förbättrats utan att kostnaderna har ökat i motsvarande omfattning. Staten har en roll att fylla när det gäller att skapa gynnsamma förutsättningar för en sund utveckling. Regeringen kommer därför att initiera ett arbete inom för att analysera förutsättningarna för en god produktivitetsutveckling inom kommunsektorn. Kommissionen har föreslagit att ska kunna beviljas högst ca från för kostnader till följd av stormen . Beslut om stöd väntas fattas av EU:s budgetmyndighet . En del av dessa medel avses att fördelas till drabbade kommuner och landsting. Regeringens bedömning av utvecklingen fram En beräkning av den kommunala sektorns finansiella utveckling redovisas i volym 1, bilaga 2, Svensk ekonomi. Beräkningen är baserad på nationalräkenskapernas redovisning av kommunsektorns finanser. Kommunsektorns finansiella sparande utgör en del av den offentliga sektorns finansiella sparande och är därmed av betydelse för att uppnå överskottsmålet för de offentliga finanserna. Kalkylen sammanfattas i tabell 2.4. Tabell 2.4 Kommunsektorns finanser Anm.: Statsbidrag och skatter redovisas tillsammans eftersom effekten av reformer som påverkar skatteunderlaget neutraliseras genom justeringar av statsbidragen. Källor: och . 2005/06:1 UTGIFTSOMRÅDE 25 Den kommunala konsumtionsvolymen, som ofta används som ett mått på resurserna i kommunsektorn, beräknas öka 2005 till följd av den svaga utvecklingen . Den goda inkomstutvecklingen tillsammans med de föreslagna sysselsättningsåtgärderna 2006 bedöms resultera i en ökning av konsumtionsvolymen skall ställas i relation till den demografiskt betingade efterfrågan på kommunsektorns tjänster, som beräknas uppgå till i genomsnitt . Tabell 2.5 Utveckling av skatteunderlaget Skatteinkomsterna beräknas öka . Den genomsnittliga skattesatsen höjdes 2005 till . Skatteunderlaget ökar och skattehöjningarna bidrar . Skatteinkomsterna beräknas 20062008 öka med i genomsnitt . Tabell 2.6 Resultaträkning för kommunsektorn Resultat före e.o. poster 1Bidrag för läkemedelsförmånerna ingår i de generella statsbidragen. Källor: och . Kommunallagens bestämmelser om budgetbalans är kopplad till den kommunala redovisningen (resultaträkningen). För att ge en tydligare beskrivning av hur sektorns ekonomi utvecklas i kommunalekonomiska termer har kalkylen i tabell 2.4 räknats om till en resultaträkning (se tabell 2.6). kommunernas och landstingens egna resultaträkningar bör dock göras med viss försiktighet. Ökningen av såväl intäkter som kostnader var låg . Tillväxten i skatteunderlaget dämpades av minskad sysselsättning i ekonomin som helhet och statsbidragen ökade svagt. De låga intäktsökningarna kompenserades till viss del med skattehöjningar men framförallt genom en kraftig dämpning av kostnadsökningarna. Kommunsektorns samlade resultat före extraordinära poster förbättrades 2004 till ett överskott på . Den svaga kostnadsutvecklingen tillsammans med stora statliga tillskott och starkare tillväxt i skatteunderlaget bedöms leda till en kraftig resultatförbättring 2005 och resultatet väntas uppgå till . väntas en fortsatt god utveckling av intäkterna. Skatteintäkterna och de generella statsbidragen beräknas öka med . De specialdestinerade statsbidragen ökar med i samband med åtgärder för att öka sysselsättningen och pressa tillbaka arbetslösheten. Antalet sysselsatta i kommunsektorn väntas sammantaget öka med 27 000 . De ökade kostnaderna motsvaras av lika stora intäktsökningar 2006 vilket medför ett oförändrat resultat. väntas resultatet ligga kvar på i stort sett samma nivå som 2006 till följd av bl.a. de nya tillskotten med respektive som aviseras . Kostnaderna väntas också öka något långsammare. Kommunernas och landstingens bedömningar har på uppdrag av samlat in delårsresultat per och prognoser från kommunerna och landstingen. Svarsfrekvensen var hög, för kommunerna och för landstingen. Enligt helårsprognosen räknar kommunerna och landstingen själva sammantaget med ett resultat på , vilket är en förbättring jämfört med . Av de kommuner och med positiva resultat. resultat före extraordinära poster på . Jämfört med 2004 förväntas resultatet förbättras med . I förhållande till budgeten är resultatet 2005/06:1 UTGIFTSOMRÅDE 25 Landstingen prognostiserar ett positivt resultat före extraordinära poster på . Jämfört med 2004 är detta en förbättring med . I förhållande till budgeten är resultatet marginellt bättre. I förhållande till regeringens bedömning avseende 2005 finns skillnader i bedömningen av bl.a. kostnadsutvecklingen . Anslaget infördes till följd av de förändringar i det kommunala utjämningssystemet som trädde i kraft . De bidrag och avgifter som omfattas av lagen (2004:773) om kommunalekonomisk utjämning redovisas inom ramen för detta anslag (se tabell 2.9). De avgifter som betalas av kommuner och landsting till staten redovisas som inkomster under anslaget. Anslagets syfte är att bidra till att ge kommuner och landsting goda och likvärdiga ekonomiska förutsättningar. Anslaget fungerar även som ett instrument för ekonomiska regleringar mellan staten och kommunsektorn. I tabell 2.8 redovisas de förändringar som påverkar ramen för anslaget. Beloppen är uppdelade på kommuner respektive landsting och avser förändringar i förhållande till nivån 2005. Tillskott och överföringar från andra anslag För att servicenivån och kvaliteten i kommunsektorn ska kunna upprätthållas utan att resultatet försämras bedömer regeringen att anslaget, i förhållande till nivå, bör tillföras 2007 och 2008. till kommunerna och till landstingen. ekonomiska vårproposition aviserades ett tillskott på 2006. I detta belopp ingår 2006 och som avser kompensation till kommunerna för ökade kostnader till följd av förändringar i gymnasieskolan (se nedan under Regleringar enligt finansieringsprincipen). De återstående medlen fördelas på så sätt att kommunerna och med 2006. Anslaget beräknas öka med 2007, vilket motsvarar ramen för det generella sysselsättningsstödet som upphör efter 2006. Beloppet fördelas med till kommunerna och till landstingen. Anslaget tillförs 2005 avseende vårdgarantin. Beloppet minskar med till . med 2007 beräknas ytterligare kronor tillföras från anslaget 25:10 Bidrag till personalförstärkning i skola och fritidshem inom utgiftsområde 16 Utbildning och universitetsforskning. beräknas anslaget tillföras från anslaget 25:9 Bidrag till personalförstärkning i förskola inom utgiftsområde 16 Utbildning och universitetsforskning. För att bidra till finansieringen av det nya radiokommunikationssystemet för samhällssektorn, (utgiftsområde 6 Försvar samt beredskap mot sårbarhet, anslaget 7:6 Gemensam radiokommunikation för skydd och säkerhet) föreslog regeringen i budgetpropositionen att det generella statsbidraget tillfälligt skulle minskas 2004-2006. I förhållande till nivå ökar anslaget med 2006 och med . Regeringen föreslår att anslaget tillförs 2006 mot bakgrund av den problematik som framkommit angående kommuners möjlighet att ge undervisning till asylsökandes barn som varit registrerade i mottagandesystem, s.k. gömda barn (se vidare utgiftsområde 8 Invandrare och flyktingar, avsnitt 5.6). Det riktade statsbidraget för vuxenutbildning (anslaget 25:16 Statligt stöd för utbildning av vuxna) till kommunerna skulle enligt vad som har beslutats inordnas i anslaget för kommunalekonomisk utjämning . ekonomiska vårproposition uttalade regeringen dock att det riktade statsbidraget till vuxenutbildning bör finnas kvar . Det innebär att anslaget 48:1 Kommunalekonomisk utjämning 20062008 reduceras med respektive år i förhållande till vad som har aviserats. Staten har tagit över ansvaret från kommunerna för vissa påbyggnadsutbildningar inom vuxenutbildningen samt finansieringen av dessa utbildningar. I budgetpropositionen föreslog regeringen med anledning av detta att anslaget 48:1 Kommunalekonomisk utjämning skulle minskas med . Vidare aviserades att anslaget skulle minskas med ytterligare . Under förberedelserna för övertagandet har kostnaderna för de utbildningar som skall överföras till statligt ansvar bedömts bli högre än vad som tidigare beräknats. En överföring med ytterligare bör därför göras . En överkommelse om detta har träffats med . Elever på individuella program i gymnasieskolan kommer från och med /07 att ges utbildning på heltid, som till sin omfattning är likvärdig med utbildning som erbjuds på nationella program. Som nämnts ovan kompenseras kommunerna för de ökade kostnader som förslaget beräknas medföra genom att statsbidraget höjs med 2006 och med ytterligare . Regleringar till följd av regeländringar som påverkar de kommunala skatteintäkterna Till följd av i denna proposition föreslagna förändring avseende avdragsrätten för den allmänna pensionsavgiften 2006 ökar de kommunala skatteintäkterna. Regeringen föreslår att statsbidragen till kommuner och landsting reduceras i motsvarande grad. Anslaget föreslås därför minskas med , varav 2005/06:1 UTGIFTSOMRÅDE 25 för kommunerna och för landstingen. 2005/06:1 UTGIFTSOMRÅDE 25 Tabell 2.8 Tillskott, ekonomiska regleringar m.m. 20062008, anslaget 48:1 Kommunalekonomisk utjämning Tillskott, aviseras i budgetpropositionen Tillskott, aviserat ekonomiska vårproposition Tillskott, aviserat i budgetpropositionen Från UO 16 25:11 (personalförstärkning i skola m.m.) Från UO 16 25:9 (personalförstärkning i förskolan) Från UO 6 7:6 Tillskott 2006 avseende undervisning till asylsökandes Reglering av effekter av ändrade avdragsregler för Reglering av effekter av höjt grundavdrag Återreglering av underskott LSS-utjämning Reglering av underskott LSS-utjämning 1Jämfört med budgetpropositionen har förts från landstingen till kommunerna avseende en tidigare aviserad reglering för ändrat ansvar för förskoleklassens hälsovård (prop. 2002/03:1, utgiftsområde 25). Till följd av i denna proposition föreslagna förändring 2006 avseende grundavdraget minskar de kommunala skatteintäkterna. Regeringen föreslår att statsbidragen till kommuner och landsting höjs i motsvarande I systemet för utjämning av kostnader för verksamhet enligt lagen (1993:387) om stöd och service till vissa funktionshindrade (LSS) sker finansieringen av de införanderegler som tillämpas genom att de kommuner som är berättigade till bidrag får avstå en del av bidraget till förmån för de kommuner som får en reducerad avgift. Enligt de fastställda införandereglerna kommer summan av bidragen för utjämningen att överstiga summan av avgifterna. Regeringen har i budgetpropositionen angett att en reglering av mellanskillnaden bör ske genom en motsvarande minskning av anslaget 48:1 Mellanskillnaden regleras med eftersläpning. översteg bidragen avgifterna med vilket således har reglerats 2005. ökar därför anslagsnivån med jämfört med nivån 2005 när anslagsnivån återställs. beräknas bidragen överstiga avgifterna med . Därför minskas anslaget med 2006. Underskotten i utjämningssystemet för LSS- kostnader kommer därefter att minska fram tills dess att införandereglerna inte längre tillämpas. I tabell 2.9 redovisas en prognos för 20062008 för de bidrag och avgifter som ingår i anslaget 48:1 Kommunalekonomisk utjämning. beslutar preliminärt om bidrag respektive avgifter och fastställer bidrag respektive avgifter för varje kommun och landsting. 2005/06:1 UTGIFTSOMRÅDE 25 Tabell 2.9 Specificering av anslaget 48:1 Kommunalekonomisk utjämning 20062008 Delsumma avseende utjämning m.m. 1Beloppen är preliminära. Beräkningarna av inkomstutjämningsbidrag och -avgift är baserade på ett preliminärt taxeringsutfall () avseende . Inkomstutjämningsbidraget och inkomstutjämningsavgiften, som är de poster som netto utgör den största delen av anslaget, har beräknats utifrån prognosen för skatteunderlagstillväxten (se tabell 2.5). Den relativa skattekraften antas inte förändras för enskilda kommuner och landsting . För övriga poster antas nominellt oförändrade belopp med undantag av införandebidraget som successivt trappas ned. Regleringsbidraget och regleringsavgiften beräknas som skillnaden mellan summan av utjämning, strukturbidrag och införandebidrag och summan av kommunernas respektive landstingens del av anslaget. Regleringsbidraget och regleringsavgiften fördelas med ett enhetligt belopp per invånare för varje kommun och för varje landsting. Avtal mellan och om vissa skattefrågor har godkänt ett avtal mellan och om vissa skattefrågor (prop. 2003/04:149, bet. 2003/04:SkU31, rskr. 2003/04:269). Avtalet innehåller bestämmelser om det system för utjämning som och skall tillämpa beträffande skatt som tas ut av skattskyldiga som pendlar över . I budgetpropositionen angavs att det utjämningsbelopp som regleras i artikel 6 i avtalet bör, i det fall utjämningsbelopp skall betalas av till , tillföras kommuner och landsting via anslaget 48:1 Utjämning mellan länderna skall enligt avtalet ske året efter beskattningsåret. En justering av anslaget med anledning av detta kommer att kunna göras första gången i budgetpropositionen . Det s.k. kommunkontosystemet är ett system för kompensation av kommuners och landstings kostnader för mervärdesskatt i icke mervärdesskattepliktig verksamhet m.m. infördes en statlig finansiering av systemet (prop. 2001/02:112, bet. 2001/02:FiU:17, rskr. 2001/02:296). Vid bedömningen av kommunsektorns behov av statsbidrag bör uttagen från kommunkontosystemet beaktas. De kassamässiga uttagen har ökat förhållandevis måttligt . En orsak till detta torde vara att kostnadsökningarna har bromsats upp i kommunsektorn. januari har ökningstakten varit något högre jämfört med . Uttagen ökade med eller . 2005/06:1 UTGIFTSOMRÅDE 25 Tabell 2.10 Härledning av anslagsnivån 20062008, för 48:1 Kommunalekonomisk utjämning Förändring till följd av: Överföring till/från andra Förslag/beräknat anslag Mot bakgrund av vad som ovan redovisas föreslår regeringen att det anvisas 58 under anslaget 48:1 Vidare bör anslaget beräknas till 67 och till 74 . 2.8.248:2 Bidrag till särskilda insatser i vissa kommuner och landsting 1 Inklusive tilläggsbudget i samband med ekonomiska vårproposition (bet. 2004/05:FiU21) och förslag på tilläggsbudget i samband med budgetpropositionen . Bidragets syfte är främst att tillfälligt bistå enskilda kommuner och landsting som på grund av speciella omständigheter råkat i en särskilt svår ekonomisk situation. Medel från anslaget används även till vissa utvecklingsinsatser. Som tidigare nämnts (avsnitt 2.5.1) har regeringen beviljat ett villkorat bidrag om , varav hälften har utbetalats. För att få resterande del av bidraget måste ha fullgjort sina åtaganden enligt avtalad plan samt uppnått ekonomisk balans senast i bokslutet . Medel från anslaget finansierar uppbyggnadsarbetet av en databas som bedrivs av Rådet för kommunala analyser och jämförelser (se även avsnitt 2.8.4). För att hantera de framtida utmaningar som kommunerna står inför är sammanläggning av kommuner en möjlighet bland flera. För att vara beredd i händelse av att kommuner på eget initiativ önskar sammanläggningar mellan kommuner föreslår regeringen därför att skall kunna disponeras 2006 till ett särskilt bidrag inom ramen för anslaget (se avsnitt 2.7). har på uppdrag av regeringen samlat in ekonomiska uppgifter från kommuner och landsting, i syfte att förbättra beslutsunderlaget inför budgetpropositionen. Denna uppgiftsinsamling bör permanentas. Anslaget föreslås därför minskas För att finansiera en ökning av anslaget 48:4 Bidrag till organisationer inom det kommunalekonomiska området föreslås anslaget minskas med 2006. beräknas anslaget av samma anledning minskas med vartdera året. har utbetalats från anslaget till vissa kommuner och landsting för förebyggande hiv/aidsverksamhet i enlighet med tillkännagivande (bet. 2004/05:FiU3, rskr. 2004/05:140). föreslås en minskning av anslaget med för att, avseende samma ändamål, finansiera en motsvarande ökning av anslaget 14:1 Insatser mot hiv/aids och andra smittsamma sjukdomar inom utgiftsområde 9 Hälsovård, sjukvård och social omsorg. föreslås en minskning av anslaget med för att finansiera en motsvarande ökning av det under utgiftsområde 18 Samhällsplanering, bostadsförsörjning och byggande uppförda anslaget 32:1 Länsstyrelserna m.m. Beloppet avses täcka kostnader till följd av stormen . ekonomiska vårpropositionen aviserades att anslaget skulle minskas med 2006 för att finansiera utgifter inom utgiftsområde 23 Jord- och skogsbruk, fiske med anslutande näringar, till följd av stormen . Någon sådan minskning av anslaget kommer dock inte att göras. Anslaget minskas med till följd av en generell reduktion av företrädesvis anslag avsedda för förvaltnings- eller investeringsändamål. Till följd av försvarsomställningen minskas anslaget med 200 miljoner 2005 och 300 miljoner 2006 för att finansiera utgifter inom utgiftsområde 19 Regional utveckling. Regeringen gör bedömningen att ytterligare kan behövas 2007 för att täcka eventuellt ökade kostnader för vissa myndigheter i samband med lokalisering till annan ort men återkommer senare i denna fråga. Tabell 2.12 Härledning av anslagsnivån 20062008, för 48:2 Bidrag till särskilda insatser i vissa kommuner och landsting Förändring till följd av: Överföring till/från andra Förslag/beräknat anslag 1 Statsbudget enligt beslut (bet. 2004/05:FiU10). Beloppet är således exklusive beslut på tilläggsbudget under innevarande år. Mot bakgrund av vad som ovan redovisas föreslår regeringen att det anvisas under anslaget 48:2 Bidrag till särskilda insatser i vissa kommuner och landsting. Vidare bör anslaget beräknas till och till . 2.8.348:3 Statligt utjämningsbidrag för LSS-kostnader 1 Inklusive tilläggsbudget i samband med ekonomiska vårproposition (bet. 2004/05:FiU21) och förslag på tilläggsbudget i samband med budgetpropositionen . 2005/06:1 UTGIFTSOMRÅDE 25 Ett kostnadsutjämningssystem för verksamhet enligt lagen (1993:387) om stöd och service till vissa funktionshindrade (LSS) infördes . Utjämningssystemet för LSS-kostnader ingår inte i det ordinarie kostnadsutjämningssystemet, men har samma principiella uppbyggnad. Bidraget finansieras med en utjämningsavgift för LSS-kostnader som betalas av kommuner till staten. Avgiften redovisas på statsbudgetens inkomstsida. I propositionen Utjämning av vissa kostnader för stöd och service till funktionshindrade (prop. 2002/03:151) konstaterar regeringen behovet av att kontinuerligt följa upp utjämningssystemet. Eftersom kostnader för denna verksamhet inte tidigare utjämnats finns behovet att granska hur utjämningssystemet fungerar och om det ger ett så rättvist resultat som möjligt. En annan viktig fråga för en uppföljning är om systemet påverkar kommunernas verksamhet enligt LSS. Regeringen avser därför att ge en utredare i uppdrag att följa upp systemet. I den ovan nämnda propositionen uttalade regeringen att varken personal- eller koncentrationsindex bör uppdateras . Skälet är att regeringen vill undvika påverkbarhet, som t.ex. ändrade bedömningsgrunder för insatser enligt LSS och stora förändringar i redovisningen av personalkostnaderna i räkenskapssammandraget. I propositionen uttalas också att indexen bör uppdateras som regeringen beslutar om. Regeringen har för avsikt att uppdatera indexen för personal och koncentration som ingår i utjämningssystemet. Regeringen avser därför att att besluta om förordningsändringar med innebörd att uppdatera personal- och koncentrationsindex med underlag .