prop · GT031 · 2005-09-20 00:00:00 — Fysiska personers inkomstskatt skall enligt den nuvarande redovisningsprincipen utgöras av summa statlig inkomstskatt på förvärvs- och kapitalinkomster, skattereduktioner, ofördelbara skatter samt omprövningar. Juridiska personers inkomstskatt utgörs av summan av statlig inkomstskatt, avkastnings- skatt, skattereduktioner, ofördelbara skatter samt omprövningar. Som framgår av tabell 6.3 ger nuvarande redovisningsprinciper en miss- visande bild av hur de olika skatterna i perio- diserade termer utvecklas över tiden. Exempelvis var de redovisade inkomsterna samman- taget för fysiska och juridiska personer högre än de periodiserade intäkterna . Intäktsmässigt var det 2000 som var starkt medan 2001 var betydligt svagare. Nuvarande redovisningsprinciper innebär att det på vissa inkomsttitlar, som tidigare nämnts, redovisas intäkter som avser inkomst- året . Skatter som omförs enligt denna princip är fastighetsskatt, förmögenhets- skatt och egenavgifter. Sammantaget finns det således, enligt reger- ingens mening, goda skäl till en ändrad struktur och ändrade redovisningsprinciper för stats- budgetens inkomstsida. Tabell 6.3 Fysiska och juridiska personer inkomstskatter enligt nuvarande och föreslagen redovisning -19,3 -17,5 -15,7 -17,2 -38,1 -26,9 -9,7 -20,2 -2,2 -0,3 -27,6 -19,5 Regeringens förslag: Skatter skall redovisas mot inkomsttitel det år till vilket intäkten hänför sig. Vid inkomstberäkningen skall emellertid en justering ske för bl.a. uppbörds- och betalnings- förskjutningar så att redovisningen av summan av skatterna alltjämt blir kassamässig. Skälen för regeringens förslag: Enligt bestäm- melserna i 10 § första stycket lagen (1996:1059) om statsbudgeten skall avräkning mot inkomst- titlar för skatt göras det budgetår då betalning erhålls, dvs. Som regeringen har anfört i föregående avsnitt innebär emellertid den nuvarande redovisningsprincipen betydande nackdelar. Om skatter i stället redovisas intäktsmässigt skulle redovisningen ge bättre information om utvecklingen av de olika skatteslagen. Detta är viktigt för att skall kunna följa upp effekterna av de skatte- regler som den har beslutat om. En intäkts- mässig redovisning medför också att det blir lättare att se sambandet mellan å ena sidan ut- vecklingen av skatteintäkterna och å andra sidan den makroekonomiska utvecklingen (t.ex. timlön, sysselsättning) och ändrade skatteregler. Redovisningen bör också ge informa- tion om hur uppbörds- och betalnings- förskjutningar påverkar de kassamässiga in- komsterna och därmed statens lånebehov. I praktiken har redan steg tagits mot intäkts- mässig redovisning av skatter mot inkomsttitlar då skattekonton infördes . Enligt 10 § fjärde stycket lagen om stats- budgeten finns en möjlighet för att besluta att redovisning mot en inkomsttitel skall göras på annan grund. För de inkomsttitlar som avser skatter och som redovisas under inkomst- typen 1000 Skatter m.m. bör, av skäl som anförts ovan, besluta att redovisning mot inkomsttitel skall ske det år till vilken inkomsten hänför sig. På nivån inkomsttyp, i praktiken summan av skatter, bör redovisningen även i fortsättningen ske på kassamässig grund. Skälen för detta är att budgetsaldot, dvs. inkomster minus utgifter, definitionsmässigt är lika med lånebehovet. I inkomstberäkningen bör därför en justering för uppbördsförskjutningar och betalnings- differenser ske så att de samlade inkomsterna på inkomsttyp 1000 Skatter m.m. förs upp med de kassamässiga inkomsterna för det avsedda budgetåret. I sistnämnda avseende blir det således inte någon förändring. Den beräkning av statsbudgetens inkomster och som sammanställts i bilaga 1 avsnitt 2 utgår från de nya redovisningsprinciper som föreslås i detta avsnitt. I bilaga 1 avsnitt 3 finns en beräkning av statsbudgetens inkomster enligt tidigare tillämpade principer. I övrigt kommer följande principer att vara styrande för den nya utformningen: I statsbudgeten kommer skatteintäkterna redovisas såväl för hela den offentliga sektorn som för de olika delsektorerna. Denna redo- visning blir således identisk med den redovisning som tillämpas i nationalräkenskaperna vid be- räkningen av finansiellt sparande. Skillnaden består i att den redovisning som föreslås visar intäkterna per skatteslag medan den redovisning som tillämpas i nationalräkenskaperna visar intäkterna från den löpande redovisningen (preliminärskatter och slutregleringar). Det in- nebär att den statliga inkomstskatten på förvärvsinkomster och kapitalinkomster inte går att särskilja i nationalräkenskapernas redo- visning. Nationalräkenskapernas redovisning påminner således i det avseendet om den nuva- rande redovisningen på statsbudgeten. 2.Tidpunkten för utfallsredovisningen av det kassamässiga utfallet och statens lånebehov skall vara oförändrad. Utfallet för statsbudgetens totala inkomster, dvs. både skatter och övriga inkomster, skall redovisas som . 3.Skatterna måste löpande kunna följas upp. Den löpande bokföringen av skatter kommer att ske mot nuvarande inkomsttitlar inom inkomst- typ 1000, som namnändras till 9000 Avräknade skatter m.m. Den löpande bokföringen kommer även framledes att ligga till grund både för den månatliga uppföljningen och för utfallsredovisningen av de skatter som inte fastställs vid den årliga inkomsttaxeringen. För de beloppsmässigt viktigaste skatterna, skatt på arbete, är det dock inte den löpande bokföringen som främst ligger till grund för uppföljningen, utan utvecklingen av skattebaserna såsom de redovisas i de månatliga skattedeklarationerna. Även saldoförändringen på de skattskyldigas skattekonton är viktig information, framför allt när det gäller hushållens skatt på kapitalvinster och företagens inkomstskatt. Den nya redovisningen är mer detaljerad, vilket innebär att de olika skatterna särredovisas. Den eventuella nackdel som kvarstår, även med den nya redovisningsprincipen, är att det definitiva utfallet för de periodiserade skatterna, inte är klart förrän efter budgetårets utgång. De månatligt fastställda skatterna, arbetsgivar- avgifter, mervärdesskatt och övriga punktskatter, påverkas inte i lika hög grad, eftersom den ändrade redovisningen i stort sett endast avser uppbördsförskjutningar om en månad. För de årligt fastställda skatterna är förändringarna större eftersom utfallet inte finns tillgängligt förrän den årliga inkomsttaxeringen är avslutad. Även efter avslutad taxering sker vissa mindre korrigeringar som i nationalräkenskaperna hän- förs till inkomståret. Regeringen anser att tidpunkten för den defi- nitiva detaljerade utfallsredovisningen bör samordnas med nationalräkenskaperna, vilket innebär att omprövningar av skatter som sker t.o.m. maj andra året efter inkomståret hänförs till inkomståret. Visserligen är dessa ompröv- ningar till beloppet ganska små, men det innebär att ett definitivt utfall av de periodiserade skat- terna inte kan redovisas förrän i budget- propositionen andra året efter inkomståret. Det preliminära taxeringsutfallet i augusti året efter inkomståret ger normalt sett en god indikation över skatteutfallet, vilket kan beaktas i budget- propositionen i september året efter inkomst- året. För utfallsredovisningen av de kassamässiga skatterna sker ingen förändring, vilket innebär att det kassamässiga utfallet kan redovisas i års- redovisningen för staten och i den ekonomiska vårpropositionen året efter inkomståret, dvs. Statsbudgetens utfall avseende de totala inkomsterna är således defini- tivt som . Däremot är den detaljerade redovisningen av de olika inkomsttitlarna fortfarande en prognos för de flesta skatterna. Ett reviderat utfall skall därför redovisas till i årsredovisningen för staten medan det definitiva utfallet redovisas i årsredovisningen för staten . Detta innebär att det definitiva perio- diserade utfallet för samtliga inkomsttitlar avseende 2006 redovisas till . De ändringar som görs ett respektive efter inkomståret avser fördelningen mellan inkomsttitlar inom inkomsttyp 1000 och påverkar därmed varken budgetsaldot, summan av skatteinkomster eller resultat- och balansräkningen för det aktuella året. 6.2.4Närmare beskrivning av förslaget Den nya strukturen för redovisningen av inkomsterna innehåller två delar. Den första delen redovisar skatteintäkter, dvs. Redovisningen är uppdelad på Skatt på arbete, Skatt på kapital, Skatt på konsumtion och insatsvaror samt Restförda och övriga skatter. Summan av dessa skatter utgör de totala skatte- intäkterna, som satta i relation till BNP är lika Från de totala skatte- intäkterna görs avdrag för de skatter som tillhör Europeiska Unionen (EU). Det kvarstående beloppet är den offentliga sektorns skatte- intäkter som utgör större delen av intäkterna vid beräkning av finansiellt sparande. Den offentliga sektorns skatteintäkter särredovisas därefter på kommunsektorn, ålderspensionssystemet och staten. Den andra delen av redovisningen visar de justeringsposter som behövs för att få skatterna kassamässigt redovisade. Justeringsposterna redovisas under följande inkomsthuvudgrupper: Tillkommande skatter, Avräkningar och Perio- diseringar. Under gruppen 1700 Tillkommande skatter redovisas EU-skatter, kommunala utjämnings- avgifter och särskild sjukförsäkringsavgift. I EU- skatter ingår förutom inkomsthuvudgruppen 1500 Skatt på import även den mervärdes- skattebaserade avgiften till EU. I national- räkenskaperna definieras tullmedel som skatter som tillhör EU, men eftersom staten är ansvarig för uppbörden redovisas de på budgetens inkomstsida. Utbetalningen till EU sker från budgetens utgiftssida via EU-avgiften. Kommu- nala utjämningsavgifter är definitionsmässigt inte skatter utan inomkommunala avgifter. Inbetalningar bokförs på inkomstsidan medan utbetalningar sker från utgiftssidan. Den sär- skilda sjukförsäkringsavgiften, dvs. den avgift som arbetsgivare betalar för anställda med sjuk- frånvaro längre än , är enligt national- räkenskaperna inte en skatt utan en avgift och skall därför inte redovisas bland skatterna. Under gruppen 1800 Avräkningar redovisas statliga myndigheters kompensation för mer- värdesskatt, kompensation till kommuner och landsting för mervärdesskatt, krediteringar på skattekontot avseende olika typer av stöd som enligt nationalräkenskaperna är att likställa med utgifter samt vissa intäkter som enligt national- räkenskapernas definition är skatter men som inte redovisas över statsbudgeten utan förs till olika fonder. Bland dessa kan nämnas avgifter som förs till , Batteri- fonden, Bilskrotningsfonden Kärnavfallsfonden samt avgifter för kväveoxid. Under gruppen 1900 Periodiseringar redovisas uppbördsförskjutningar, betalningsförskjut- ningar samt anstånd. Uppbördsförskjutningen utgörs av skillnaden mellan den periodiserade intäkten avseende inkomståret och de avräknade intäkter som redovisas i den löpande redovisningen, 9000 Avräknade skatter m.m. I regel är denna post negativ och minskar således statsbudgetens skatteinkomster. Betalningsförskjutningar utgörs av skillnaden mellan debiterade skatter och in- respektive ut- betalningar för samtliga skattekonton. Betal- ningsförskjutningarna är uppdelade på sektorer. För kommunsektorn utgörs betalnings- differensen av skillnaden mellan skatteintäkterna avseende inkomståret och de utbetalningar som sker under budgetåret till kommuner och lands- ting. Om betalningen till kommunsektorn är större än den för året beräknade skatten är betalningsförskjutningen negativ, vilket påverkar statsbudgetens inkomster negativt. Samma princip för redovisning av betalnings- förskjutningar gäller för övriga sektorer: kyrko- samfund, ålderspensionssystemet och privat sektor, dvs. hushåll och företag. Anstånd utgörs av de skatter för vilka skatte- myndigheten har beviljat anstånd med betalning. 6.2.5Ändrad redovisning av inkomsttitlar Den föreslagna strukturen för redovisning av statsbudgetens inkomster enligt ny nomenklatur finns för i sin helhet redovisad i bilaga 1 avsnitt 2. Nomenklaturen på inkomst- typnivå är oförändrad men Skatter m.m. redovisas både periodiserade skatter per skatteslag och de kassamässiga skatteinkoms- terna totalt. För att få överensstämmelse med nationalräkenskaperna flyttas följande inkomst- titlar från inkomsttypen 2000 Inkomster av sta- tens verksamhet till 1000 Skatter m.m. 2153 Inlevererat överskott från AB 2519 Koncessionsavgift på televisionens område 2543 Avgifter för Kemikalieinspektionen 2554 Avgifter för telekommunikation Utöver dessa ändringar skall Systembolagets inlevererade överskott, som f.n. redovisas på inkomsttiteln 2411 Inkomster av statens aktier, redovisas under inkomsttypen 1000 Skatter m.m. För att möjliggöra en jämförelse presenteras i bilaga 1 avsnitt 3 inkomstberäkningen även enligt gällande regler. Den löpande redo- visningen kommer i princip att redovisas enligt denna struktur, men inkomsttypen kommer att namnändras till 9000 Avräknade skatter m.m. I prognosen beaktas såväl reviderade makro- ekonomiska förutsättningar som de regel- ändringar regeringen föreslår i denna pro- position. Prognosen över skatteintäkterna baseras på de makroekonomiska förutsättningar som redo- visas i bilaga 2, Svensk ekonomi. I tabell 6.4 återges de antaganden som har störst inverkan på skatterna samt förändringar i förhållande till prognosen ekonomiska vår- proposition. Utvecklingen av timlönen justeras ned något . uppgår timlöneantagandet till , mätt enligt nationalräkenskapernas definition.1 Ut- vecklingen av prisbasbeloppen och skikt- gränserna bestäms av konsumentprisindex (KPI) junijuni året innan. Inflationen bedöms bli . Inflationen har därmed reviderats ned sedan vårpropositionen. har KPI reviderats upp och KPI junijuni förväntas öka . Revideringarna med- för att prisbasbeloppet och skiktgränserna justerats något. I tabellen redovisas skikt- gränserna 20062008 med hänsyn tagen till den föreslagna egenavgiftskompensationen inkomst- . 1 Enligt Konjunkturlönestatistiken, vars beräkningsmetoder skiljer sig något från nationalräkenskapernas, antas timlönen öka 2007 och 2008. Tabell 6.4 Antaganden och förändringar jämfört med ekonomiska vårproposition Procentuell förändring om annat ej anges -0,4 -0,2 -0,2 -0,1 -0,2 -0,4 -0,1 -0,5 -0,3 -0,1 -0,2 -0,1 1Enligt konjunkturlönestatistiken, vars definition skiljer sig från National- räkenskaperna, antas timlönen öka 2007 och 2008. 2Löpande priser, procentuell förändring. 6.3.2Sammanfattning av ändrade skatteregler 19992008 Utvecklingen för de olika skatteslagen beror dels på de underliggande skattebasernas förändring, dels på beslutade eller föreslagna regeländringar. För en sammanställning av bruttoeffekterna av de storleksmässigt viktigaste regeländringarna under 19992008, se tabell 6.5. Beloppen visar den årligt tillkommande in- täktsförändringen till följd av ändrade skatte- regler. Det är viktigt att understryka att de redo- visade beloppen avser beräknade periodiserade bruttoeffekter, dvs. storleken på den initiala skatteändringen. Nettoeffekter beaktar även in- direkta effekter på offentliga utgifter och andra skattebaser, bland annat via förändringar i löner, priser och bolagsvinster. Effekterna på de kassa- mässiga inkomsterna är i regel lägre under in- förandeåret eftersom t.ex. uppbördsförskjut- ningar och jämkningar påverkar inbetalningen av skatten. Den i tabellen redovisade effekten av ränte- beläggningen av periodiseringsfonderna fr.o.m. avser införandeårets effekt enligt den bedömning som redovisades i propo- sitionen Räntebeläggning av periodiserings- fonderna (prop. 2004/05:38). Den varaktiga effekten beräknades till . Skatteprognosernas osäkerhet kan hänföras till två faktorer; dels bedömningen av den under- liggande skattebasens storlek, dels bedömningen av dess utvecklingstakt. Till följd av avdrag, gränsvärden, etc. skiljer sig skattebaser ofta från det i ekonomisk mening relevanta underlaget. Förmögenhetsskattepliktiga tillgångar tas exem- pelvis upp till olika andelar av marknadsvärdet. Skatternas utvecklingstakt skall bl.a. bedömas i förhållande till den ekonomiska utvecklingen. Således kommer tillförlitligheten i skatteprog- nosen att påverkas både av noggrannheten i ut- gångsläget och av möjligheten att bedöma skat- ternas samvariation med makroekonomin. På kort sikt ligger osäkerheten i prognosen främst i bedömningen av företagsskatter och hushållens skatt på kapitalvinster. På är det främst prognosen avseende skatt på arbete som svarar för osäkerheten, vilket förklaras av dess stora andel av de totala skatterna. När det gäller prognosen för skatt på arbete är det ut- vecklingen av antalet arbetade timmar och tim- lönen som orsakar osäkerheten. En ökning av lönesumman ökar skatteunder- laget med ca och skatterna på arbete (inkomstskatt och arbetsgivaravgifter) med . För konsumtions- baserade skatter gäller som tumregel att om hushållens konsumtion förändras leder det till förändrade momsintäkter med . Därutöver påverkas skatteintäkterna av konsumtionens sammansätt- ning eftersom uttaget av mervärdesskatt skiljer sig åt mellan olika varugrupper. Om lika stor konsumtionsförändring enbart avser varor som inte är undantagna från den generella skatte- satsen leder det i stället till förändrade moms- intäkter med . Tabell 6.5 Regeländringar, bruttoeffekter i förhållande till föregående år -8,7 -11,4 -15,6 -21,9 -10,0 -8,5 -0,7 -1,1 -1,7 -0,1 -1,4 Begränsat avdrag för allmän pensionsavgift -2,0 -1,8 -7,3 -3,7 -2,5 -0,3 -0,1 -0,2 -0,2 -0,3 -5,7 -0,8 -2,4 -1,3 Sänkt skatt från på inkomster upp till övre skiktgräns -4,2 -1,3 -0,8 -1,9 -1,1 -0,4 -0,2 -0,2 -0,1 -0,1 Höjt tak från 7,5 till 8,06 prisbasbelopp. Höjd från 6,95 till -3,2 -15,8 -16,9 -22,4 -2,0 -9,9 -8,5 Skattereduktion för låg- och medelinkomsttagare () -3,2 -0,3 -1,6 Skattereduktion för allmän pensionsavgift -15,8 -16,6 -17,3 -9,4 -9,7 Skattereduktion för fackföreningsavgift, (2004) -3,5 -0,6 -1,4 -0,5 -1,2 -1,1 -1,5 -1,2 -1,1 Sänkta socialavgifter från 33,06 till 32,92 till 32,82 och till -1,2 -0,9 -1,2 -0,2 -1,5 -1,1 -4,5 -7,1 -1,8 -0,4 -1,4 -2,5 -0,1 -2,5 -3,1 -0,8 -0,1 fond från 5 till (1999), avsättning (2001) -2,5 -2,5 Återföring från per. fond (2000, 2001), räntebeläggning (2005) Återföring från skatteutjämningsreserv upphör -2,1 Skattereduktion , skattereduktion FoU -0,8 -0,2 Återköp aktier, sänkt skatt investmentbolag, ändrade 3:12-regler -0,5 -0,3 -2,0 -0,6 -3,3 -0,4 -0,3 Sänkt skattesats för hyreshus, bostadsdel 1989/90 från 1,2 till -0,2 Återinförd omräkning för hyreshus, bostadsdel och småhus Hyreshus, bostadsdel, skattesats från 1,5 till 1,3 till 1,2 till -0,8 -0,4 -4,0 Småhus, sänkt skattesats från 1,5 till -5,8 Begränsningsregel fastighetsskatt, nytt taxeringsförfarande -0,2 -0,4 -0,3 -0,2 Skattesats, vattenkraft, från 2,21 till 0,5, till -1,2 Övriga skatter på kapital -0,7 -1,8 -0,3 -3,7 Höjd kapitalvinstskatt för privatbostäder från Höjda fribelopp för förmögenhetsskatt -2,2 -1,8 -1,1 Slopad arvsskatt mellan makar, slopad arvs- och gåvoskatt (2005) -0,3 -2,6 Skatt på konsumtion och insatsvaror -0,1 -0,8 -1,1 -1,0 Övriga skatter på konsumtion och insatsvaror -1,1 -1,9 -0,1 Sänkt skatt på vissa byggtjänster -0,1 -0,1 -0,6 -0,3 Sänkt mervärdesskattesats för personbefordran från -1,0 Sänkt mervärdesskattesats på böcker och tidskrifter från -1,3 Skatt på vägtrafik, m.m. -0,1 -0,1 -0,5 Skatt på vin, vissa alkoholhaltiga drycker fr.o.m. 1/6 2006 -0,6 -0,3 Avfallsskatt, naturgrusskatt samt flygbiljettskatt fr.o.m. 1/5 2006 -13,2 -7,2 -20,6 -23,8 -9,4 -3,5 -13,2 -7,2 -20,6 -23,8 -9,4 -3,5 6.4Offentliga sektorns skatteintäkter och statsbudgetens inkomster Regeringens förslag: Den beräkning av statsbud- getens inkomster som sammanställts i bilaga 1 avsnitt 2 godkänns. Skälen för regeringens förslag: Enligt bestäm- melser i 9 kap. 3 § regeringsformen skall riks- dagen som ett led i budgetregleringen bestämma till vilka belopp statsinkomsterna skall beräknas. Statsbudgetens inkomster består av skatter, inkomster i statens verksamhet, inkomster av försåld egendom, återbetalning av lån, kalkyl- mässiga inkomster och bidrag från EU. Den be- räkning av statsbudgetens olika inkomster som presenteras i detta avsnitt är baserad på de makroekonomiska förutsättningar som gäller för budgetförslaget och de skatteregler m.m. som avses gälla samt de nya principer som redovisats i det föregående. Regeringens beräk- ning av statsbudgetens inkomster finns sammanställd i bilaga 1 avsnitt 2. Tabell 6.11 visar i komprimerad form skatte- intäkter och statsbudgetens inkomster enligt den nya strukturen. Skatteintäkterna har en direkt koppling till det aktuella årets skatteregler och makroekonomiska förutsättningar som t.ex. timlön, sysselsättning och inflation, medan skatteinkomsterna visar det totala skatteflödet för budgetåret. Miljarder kronor och procentuell förändring Skatt på arbete utgör av de totala skatteintäkterna 2005 och andelen beräk- nas vara tämligen under prognos- perioden. Under 20062008 beräknas intäkterna öka med i genomsnitt eller i genomsnitt . Underlag för skatt på arbete Löner och andra ersättningar för arbete är skattebas både för direkta och indirekta skatter medan transfereringsinkomster som sjuk-, arbetslöshets- och föräldraersättning samt pen- sioner endast är underlag för direkt beskattning. För utvecklingen av de totala skatteintäkterna är lönerna mest avgörande. Lönernas andel av hus- hållens förvärvsinkomster var som högst 2001 när den uppgick till . Därefter har andelen minskat främst till följd av att antalet arbetade timmar har minskat. I diagram 6.1 visas den årliga utvecklingen av utbetalda löner i den offentliga respektive privata sektorn. Utvecklingstakten i den privata sektorn uppgick till mellan , för att 20022004 minska till mellan . steg utveck- lingstakten för löneutbetalningarna i den offent- liga sektorn för att därefter vara tämligen på en högre nivå. En exakt tolkning är svår att göra eftersom verksamheter har flyttas mellan den privata och den offentliga sektorn. Diagram 6.1 Löner i privat och offentlig sektor Den privata sektorns löneandel var som högst 2001 då den uppgick till . I det preliminära utfallet är andelen oför- olika sektorer har inte någon betydelse för de totala skatteintäkterna men påverkar däremot den offentliga sektorns sparande. Utvecklingen av skatteintäkterna beror även på hur transfereringarna utvecklas. De totala skattepliktiga transfereringarna beräknas 2005 uppgå till , varav är pensioner och sjuk- och aktivitetsersättningar. Utbetalda pensioner ökar med . ökade utbetalda pensioner med av att det särskilda grundavdraget slopades som garanti- pensionen infördes och sjuk- och aktivitets- ersättningen anpassades till det nya systemet. Er- sättningar för arbetslöshet och sjukdom be- räknas 2005 uppgå till . Dessa ersättningars utvecklingstakt varierar be- tydligt mer mellan åren jämfört med pensioner. Diagram 6.2 visar utvecklingen av sjukpenning och arbetslöshetsersättning. Utvecklingen av sjukpenning återspeglar även effekter av de regeländringar som har genomförts under perio- den. Diagram 6.2 Sjukpenning och arbetslöshetsersättning Tabell 6.6 Skattepliktiga inkomster Miljarder kronor och procent Anm.: Beloppen är avrundade och summerar därför . beräknas den kommunala inkomst- skatten öka till . beräknas den kommunala skatten öka med i genomsnitt . I tabell 6.7 redovisas utvecklingen av kommu- nernas skatteunderlag 20032008. Tabell 6.7 Kommunernas skatteunderlag Direkt skatt på arbete utgör av den offentliga sektorns skatteintäkter. beräknas de direkta skat- terna öka med , vilket i genomsnitt motsvarar . Tabell 6.6 visar skattebasen för direkta skatter. Andelarna är relativt stabila . Under 20062008 sker ett nivålyft av lönernas andel av totala inkomster till följd av ett förbättrat arbetsmarknadsläge samt de arbets- marknadspolitiska åtgärder som föreslås och avi- seras i denna proposition. De arbets- marknadspolitiska åtgärderna fasas ut vilket får till följd att andelen löner då sjun- ker något.