prop · GS0365 · 2005-01-26 00:00:00 — Beslutet skall innehålla en motivering till avslaget och upplysning om hur det kan överklagas. För beslut om avslag på begäran om miljöinformation gäller samma tidsfrister som i fråga om att lämna ut miljöinformation enligt 4 §. Om sökanden efter det att beslutet har meddelats muntligt anger att han eller hon avser att överklaga beslutet skall beslutet meddelas skriftligt. 9 § Ett beslut varigenom en begäran om miljöinformation helt eller delvis har avslagits får överklagas hos kammarrätten. Denna lag träder i kraft . Förslag till lag om ändring i Härigenom föreskrivs84 att 15 kap. 13 § och 26 kap. 1 § skall ha följande lydelse. När ett förslag till renhållningsordning upprättas, skall kommunen på lämpligt sätt och i skälig omfattning samråda med fastighetsinnehavare och myndigheter som kan ha ett väsentligt intresse i saken. Innan förslaget till renhållningsordning antas, skall det ställas ut till granskning . När renhållningsordningen antas skall resultatet av samråd och yttranden enligt första och andra styckena beaktas. Tillsynen skall säkerställa syftet med denna balk och föreskrifter som har meddelats med stöd av balken. detta ändamål i nödvändig ut- detta ändamål på eget initiativ eller efter anmälan i nödvändig ut- en av samt före- skrifter, domar och andra beslut naden av samt före- som har meddelats med stöd av skrifter, domar och andra beslut balken samt vidta de åtgärder som som har meddelats med stöd av behövs för att åstadkomma rättel- balken samt vidta de åtgärder som I fråga om miljöfarlig verksam- behövs för att åstadkomma rättel- I fråga om miljöfarlig verksam- omfattas av tillstånd skall tillsyns- myndigheten även fortlöpande be- omfattas av tillstånd skall tillsyns- döma om villkoren är tillräckliga. myndigheten även fortlöpande be- döma om villkoren är tillräckliga. skall dessutom, genom rådgivning, information och liknande verksamhet, skapa förutsättningar för att balkens ändamål skall kunna tillgodoses. Denna lag träder i kraft . 84Jfr och rådets direktiv /35/EG av om åtgärder för allmänhetens deltagande i utarbetandet av vissa planer och program avseende miljön och om ändring, med avseende på allmänhetens deltagande och till rättslig prövning, av direktiv /337/EG och direktiv /61/EG (EUT L 156 25.6.2003 s. 17, Celex 32003L0035). 85Senaste lydelse 2002:175. Förslag till lag om ändring i väglagen (1971:948) Härigenom föreskrivs86 att det i väglagen (1971:948) skall införas en ny paragraf, 75 a §, av följande lydelse. beslut i fråga om fast- ställelse av en arbetsplan för väg får överklagas av en sådan ideell förening som avses i 16 kap. 13 § Denna lag träder i kraft . 86 Jfr och rådets direktiv /35/EG av om åtgärder för allmänhetens deltagande i utarbetandet av vissa planer och program avseende miljön och om ändring, med avseende på allmänhetens deltagande och till rättslig prövning, av direktiv /337/EG och direktiv /61/EG (EUT L 156 25.6.2003 s. 17, Celex 32003L0035). Förslag till lag om ändring i lagen (1995:1649) om byggande av järnväg Härigenom föreskrivs87 att det i lagen (1995:1649) om byggande av järn- väg skall införas en ny paragraf, 5 kap. 1 a §, av följande lydelse. beslut i fråga om fast- ställelse av en järnvägsplan får överklagas av en sådan ideell förening som avses i 16 kap. 13 § . Denna lag träder i kraft . 87 Jfr och rådets direktiv /35/EG av om åtgärder för allmänhetens deltagande i utarbetandet av vissa planer och program avseende miljön och om ändring, med avseende på allmänhetens deltagande och till rättslig prövning, av direktiv /337/EG och direktiv /61/EG (EUT L 156 25.6.2003 s. 17, Celex 32003L0035). Förslag till lag om ändring i lagen (1983:293) om inrättande, utvidgning och avlysning av allmän farled och allmän hamn Härigenom föreskrivs88 att det i lagen (1983:293) om inrättande, utvidg- ning och avlysning av allmän farled och allmän hamn skall införas en ny paragraf, 4 a §, av följande lydelse. beslut om inrätt- ande, utvidgning och avlysning av allmän farled och hamn får över- klagas av en sådan ideell förening som avses i 16 kap. 13 § miljöbal- ken. Denna lag träder i kraft . 88 Jfr och rådets direktiv /35/EG av om åtgärder för allmänhetens deltagande i utarbetandet av vissa planer och program avseende miljön och om ändring, med avseende på allmänhetens deltagande och till rättslig prövning, av direktiv /337/EG och direktiv /61/EG (EUT L 156 25.6.2003 s. 17, Celex 32003L0035). Förslag till lag om ändring i luftfartslagen (1957:297) Härigenom föreskrivs89 att det i luftfartslagen (1957:297) skall införas en ny paragraf, 14 kap. 2 a §, av följande lydelse. Luftfartsstyrelsens beslut om till- stånd att inrätta och driva all- männa flygplatser får överklagas av en sådan ideell förening som avses i 16 kap. 13 § . Denna lag träder i kraft . 89 Jfr och rådets direktiv /35/EG av om åtgärder för allmänhetens deltagande i utarbetandet av vissa planer och program avseende miljön och om ändring, med avseende på allmänhetens deltagande och till rättslig prövning, av direktiv /337/EG och direktiv /61/EG (EUT L 156 25.6.2003 s. 17, Celex 32003L0035). Förslag till lag om ändring i minerallagen (1991:45) Härigenom föreskrivs90 att det i minerallagen (1991:45) skall införas en ny paragraf, 16 kap. 4 a §, av följande lydelse. Bergmästarens beslut i fråga om bearbetningskoncession får över- klagas av en sådan ideell förening som avses i 16 kap. 13 § miljö- balken. Denna lag träder i kraft . 90 Jfr och rådets direktiv /35/EG av om åtgärder för allmänhetens deltagande i utarbetandet av vissa planer och program avseende miljön och om ändring, med avseende på allmänhetens deltagande och till rättslig prövning, av direktiv /337/EG och direktiv /61/EG (EUT L 156 25.6.2003 s. 17, Celex 32003L0035). Förslag till lag om ändring i sekretesslagen (1980:100) Härigenom föreskrivs91 i fråga om sekretesslagen (1980:100)92 dels att 12 kap. 1 § skall ha följande lydelse, dels att det i lagen skall införas en ny paragraf, 14 kap. 11 §, av följ- ande lydelse. Erhåller domstol i sin rättskipande eller rättsvårdande verksamhet från domstol eller annan myndighet uppgift som är sekretessbelagd där, gäller sekretessen också hos domstolen. Första stycket tillämpas inte, om en sekretessbestämmelse till skydd för samma intresse ändå är tillämplig på uppgiften hos den mottagande domstolen. Erhåller domstol uppgift från ett sådant organ som avses i lagen (2005:000) om miljöinformation för att domstolen skall pröva fråga om utlämnande av uppgiften, gäller sekretess för uppgiften om inte domstolen finner att uppgiften skall lämnas ut enligt nämnda lag. Om uppgift som omfattas av sek- retess utgör sådan miljöinforma- tion som avses i 2 § lagen (2005:000) om miljöinformation gäller sekretessen inte, om det är uppenbart att uppgiften har sådan betydelse från miljösynpunkt att intresset av allmän kännedom om uppgiften har företräde framför det intresse som sekretessen skall skydda. Sekretess enligt 6 och 810 kap. gäller inte för uppgift om utsläpp i miljön. Denna lag träder i kraft . 91Jfr och rådets direktiv /4/EG av om allmän- hetens tillgång till miljöinformation och om upphävande av rådets direktiv /313/EEG (EUT L 41 s. 26, Celex 32003L0004). 92Lagen omtryckt 1992:1474. Utdrag ur protokoll vid sammanträde Närvarande: f.d. regeringsrådet , justitierådet och regeringsrådet . Enligt en lagrådsremiss () har regeringen beslutat inhämta Lagrådets yttrande över förslag till 1.lag om miljöinformation, 2.lag om ändring i , 3.lag om ändring i väglagen (1971:948), 4.lag om ändring i lagen (1995:1649) om byggande av järnväg, 5.lag om ändring i lagen (1983:293) om inrättande, utvidgning och avlysning av allmän farled och allmän hamn, 6.lag om ändring i luftfartslagen (1957:297), 7.lag om ändring i minerallagen (1991:45), och 8.lag om ändring i sekretesslagen (1980:100). Förslagen har inför Lagrådet föredragits av hovrättsassessorn . Förslagen föranleder följande yttrande av Lagrådet: De lagförslag som lämnats till Lagrådet för granskning har motiverats av behovet att i vissa hänseenden anpassa svensk rätt till några nyare inter- nationella instrument, nämligen om tillgång till infor- mation, allmänhetens deltagande i beslutsprocesser och tillgång till rättslig prövning i miljöfrågor (den s.k. Århuskonventionen) samt två EG-direktiv som beslutats som ett led i genomförande av konventionen inom EU och som gäller allmänhetens tillgång till miljöinformation respektive åtgärder för allmänhetens deltagande i utarbetandet av vissa planer och program avseende miljön. I lagrådsremissen lämnas tämligen utförliga redovisningar av de berörda instrumenten och görs närmare jämförelser med förhållandena enligt svensk rätt. De rättigheter som kon- ventionen ger allmänheten betraktas som i princip garan- terade i svensk rätt. Detta återspeglas sedan i remissens olika avsnitt med regeringens bedömningar och ställningstaganden i skilda frågor under varje avsnitt. Endast i mycket begränsade avseenden anses det vara nöd- vändigt att anpassa svensk lagstiftning för att kunna ratificera konven- tionen och tillgodose direktivens krav. Lagrådets genomgång har koncentrerats till de presenterade lagför- slagen och de konventions- och direktivbestämmelser som har föranlett förslagen eller har nära anknytning till dem. I dessa delar finner Lagrådet inte anledning till några grundläggande erinringar men för i det följande fram några synpunkter och förslag av lagteknisk karaktär I fråga om de bedömningar som regeringen i övrigt gör i lagråds- remissen beträffande svensk rätts förenlighet med konvention och direk- tiv noterar Lagrådet att det i ärendet framkommit kritik från flera håll i vissa avseenden. Denna gäller de med lagrådsremissens bedömningar väsentligen överensstämmande bedömningarna i den underliggande pro- memorian. Kritiken hänför sig framför allt till frågorna hur allmänhetens deltagande i tillståndsprocedurer skall gå till (avsnitt 7.2), allmänhetens möjligheter att föra talan mot tillståndsbeslut (avsnitt 8.2.2), miljö- organisationers talerätt enligt och viss annan lagstiftning (avsnitt 8.2.3 och 8.2.4) samt rätten att få beslut, handlingar och underlåtenheter i strid mot nationell miljörätt prövade (avsnitt 8.3.1 och 8.3.2). Lagrådet har förståelse för att dessa bedömningar kan föranleda syn- punkter och invändningar. Ställningstagandena kan nämligen, särskilt mot bakgrund av den från svensk sida redovisade synen på betydelsen för miljön av konventionen, uppfattas ge uttryck för en återhållsamhet i ambitionsnivån när det gäller att fullfölja de grundtankar och mål som får antas finnas bakom hithörande delar av konventionen och direktiven. Enligt konventionens artikel 9.2 skall varje part inom ramen för sin nationella lagstiftning se till att den berörda allmänhet som har ett till- räckligt intresse har rätt att få den materiella och formella giltigheten av ett beslut, en handling eller en underlåtenhet som omfattas av artikel 6 prövad. Enligt artikel 6.1.b gäller konventionen i enlighet med landets nationella rätt bl.a. alla verksamheter som kan ha betydande påverkan på miljön. Vad som utgör ett tillräckligt intresse skall enligt artikel 9.2 av- göras i enlighet med nationell rätt och (dvs. men också) i överens- stämmelse med målet att ge den berörda allmänheten en omfattande tillgång till rättslig prövning inom ramen för denna konvention. Varje part skall dessutom enligt artikel 9.3 se till att den allmänhet som uppfyller eventuella kriterier i nationell rätt har rätt att få handlingar och underlåtenheter av personer och myndigheter som strider mot den nationella miljölagstiftningen prövade av domstol eller i administrativ ordning. En motsvarande bestämmelse har införts genom direktiv /35/EG. I remissen anför regeringen att har rätt att bestämma vilken den allmänhet är som skall anses ha ett tillräckligt intresse, och regeringen hävdar i anslutning härtill att avgränsningen i 16 kap. 13 § är godtagbar enligt konventionen. Genom att talerätten enligt bestämmelsen begränsas till ideella föreningar med uteslutande bl.a. av stiftelser även om dessa har en stark anknytning till och mottar betydande bidrag från allmänheten och till föreningar som funnits och har minst 2000 medlemmar, torde det vara endast en handfull föreningar, och sällan några lokala, som har talerätt enligt bestämmelsen. Det kan där- med sättas i fråga om den svenska bestämmelsen överensstämmer med målet att ge den berörda allmänheten en omfattande tillgång till rättslig prövning inom ramen för konventionen. Vidare kan det sättas i fråga om rätten enligt 16 kap. 13 § att klaga på tillstånd, godkännanden och dispens står i överensstämmelse med konventionens artikel 9.3 eller motsvarande direktivbestämmelse om rätt att få handlingar och underlåtenheter av personer och myndig- heter som strider mot den nationella miljölagstiftningen prövade av dom- stol eller i administrativ ordning. Som flera remissinstanser framhållit är brister i tillsynen av särskilt intresse i detta sammanhang. Den omständigheten att enskilda personer i allmänhet saknar talerätt i om de endast har allemansrätt, fastän en lags syfte exempelvis avseende strandskydd kan vara att skydda bl.a. allemans-rätten, medför att det är betänkligt om också associationers talerätt är snävt beskuren. Regeringen har i remissen emellertid aviserat att fortsatta över- väganden skall äga rum avseende organisationers talerätt i miljömål. Lagrådet nöjer sig därför med att påpeka att det ter sig ovisst huruvida uppfyller konventions- och direktivkraven. Förslaget till lag om miljöinformation Den föreslagna lagens rubrik är allmänt hållen och ger närmast intrycket att lagen är tillämplig på alla former av miljöinformation. Av 1 § framgår emellertid att lagen endast innehåller bestämmelser om rätt att ta del av miljöinformation hos sådana enskilda organ som anförtrotts offentliga förvaltningsuppgifter. Detta mer inskränkta tillämpningsområde bör enligt Lagrådet återspeglas redan i lagens rubrik. Detta skulle kunna ske om den gavs en beteckning som t.ex. Lag om miljöinformation hos vissa enskilda organ. I paragrafen ges en presentation av lagens innehåll. Enligt första stycket innehåller den bestämmelser om rätt att ta del av miljöinformation hos enskilda organ, om informationen avser verksamhet som innebär full- görande av offentlig förvaltningsuppgift. Av författningskommentaren framgår att det råder viss osäkerhet om vilka enskilda organ som om- fattas av regleringen. Där nämns några exempel och sedan uttalar regeringen att det inte kan uteslutas att också andra organ träffas av be- stämmelsen. Det måste från rättssäkerhetssynpunkt anses otillfreds- ställande att regleringens omfattning inte närmare kunnat preciseras. Mot bakgrund av att regleringen syftar till att i svensk rätt genomföra ett EG- direktiv har Lagrådet förståelse för att den osäkerhet som kan råda om direktivets innebörd också återspeglas i lagtexten. En ökad klarhet skulle emellertid vinnas om man i lagtexten nämnde de typer av enskilda organ som säkert omfattas. För att tydliggöra detta och att det är fråga om miljöinformation som avser organets egna förvaltningsuppgifter, och inte andras, skulle första stycket kunna ges förslagsvis följande lydelse. Denna lag innehåller bestämmelser om rätt att ta del av miljöinfor- mation hos fiskevårds- och viltvårdsområdesföreningar, vattenförbund och andra enskilda organ, om informationen avser sådan av det enskilda organet bedriven verksamhet som innebär fullgörande av offentlig förvaltningsuppgift. Ett genomgående drag i den föreslagna regleringen synes vara att där det är möjligt försöka efterlikna det system för rätten att ta del av allmänna handlingar som regleras i tryckfrihetsförordningen och sekretesslagen (1980:100). Sålunda föreskrivs här att den som begär att få ta del av miljöinformation inte behöver ange skälen för sin begäran. När det gäller allmänna handlingar gäller dessutom att den som begär att få ta del av sådana i allmänhet har rätt att vara anonym. Frågan om sökanden skall behöva uppge sitt namn har inte berörts i remissen men förtjänar att belysas i det fortsatta beredningsarbetet. Här anges att ett beslut varigenom en begäran om miljöinformation helt eller delvis avslagits får överklagas hos kammarrätten. I författnings- kommentaren anges att bestämmelsen har sin förebild i 15 kap. 7 § första stycket sekretesslagen. En viktig skillnad är emellertid att det i sekretess- lagen uttryckligen anges att det endast är sökanden som har klagorätt. Den myndighet som av kammarrätten ålagts att lämna ut en handling kan inte överklaga det beslutet. Med tanke på den osäkerhet som enligt vad Lagrådet anfört under 1 § råder om den förevarande lagens tillämp- ningsområde kan det kanske finnas skäl för att låta även det enskilda organet överklaga kammarrättens avgörande. Frågan om klagorättens omfattning bör belysas vid den fortsatta beredningen av lagstiftningsärendet. Förslagen till lag om ändring i väglagen, lagen om byggande av järnväg, lagen om inrättande, utvidgning och avlysning av allmän farled och allmän hamn, luftfartslagen samt minerallagen. I de i rubriken nämnda lagarna föreslås att det anges att vissa beslut får överklagas av en sådan ideell förening som avses i 16 kap. 13 § miljö- balken. Bestämmelsen om ideella föreningars talerätt i 16 kap. 13 § miljö- balken kan uppfattas som en allmänna rättsgrundsats inom miljörätten. Med den lagstiftningsteknik som väljs i remissen, nämligen att i enskilda lagar hänvisa till bestämmelse, kommer författ- ningsregleringen att bli mycket omfattande. Dessutom uppstår risken att bestämmelse kommer att läsas motsätt- ningsvis i de fall en hänvisning till saknas, även om inga sakliga skäl kan anföras för att sådana föreningar som omfattas av 16 kap. 13 § skall sakna talerätt i det aktuella fallet. Lagrådet menar därför att den valda tekniken aktualiserar antingen en ordentlig inventering av miljörättsliga författningar vid sidan av miljö- balken som har bestämmelser om tillstånd, godkännande och dispens (se t.ex. 2 kap. 2 och 8 §§ sjötrafikförordningen, 1986:300) eller att det klargörs att bestämmelsen i 16 kap. 13 § om föreningars talerätt skall kunna tillämpas analogt eller att bestämmelsen bryts ut till en särskild lag med ett generellt innehåll. Förslaget till lag om ändring i sekretesslagen I de båda sekretesslagsparagrafer som föreslås ändrade görs hänvisningar till den föreslagna lagen om miljöinformation. Om Lagrådets förslag rörande den lagens rubrik godtas, måste konsekvensändringar göras i de nu aktuella paragraferna. Förslaget till lag om ändring i Lagrådet lämnar förslaget utan erinran. Utdrag ur protokoll vid regeringssammanträde Närvarande: Statsministern , statsråden , , , , , Y. , , , , , Andnor, Nuder, M. , , , , , , . Regeringen beslutar proposition Århuskonventionen. inför, ändrar, upp- hos vissa enskilda organ Lag om ändring i Lag om ändring i väglagen (1971:948) Lag om ändring i lagen (1995:1649) om Lag om ändring i lagen (1983:293) om och avlysning av allmän farled och allmän hamn Lag om ändring i luftfartslagen (1957:297) Lag om ändring i minerallagen (1991:45) Lag om ändring i