prop · GT031d11 · 2005-09-20 00:00:00 — peiska kommissionen uppställt inför inträde i Europeiska unionen för att skulle kunna behålla detaljhandelsmonopolet på alkohol. avskaffades övriga monopol inom alkoholområdet. Detaljhandelsmonopolet skall fungera ickediskriminerande i enlighet med de principer som fastlagts i avtalet mellan staten och . För att säkerställa icke-diskrimineringen inrättades som en oberoende nämnd med uppgift att pröva besvär över Systembolagets beslut att avvisa eller avföra viss alkoholhaltig dryck från sortimentet. Nämndens verksamhet utsträcktes till att även omfatta prövning av besvär över beslut om att inte lagerhålla visst läkemedel på lokala apotek. Ändringen infördes till följd av dom från i mål C-438/02 Allmänna åklagaren mot (ännu ej publicerad i Europeiska unionens officiella tidning). Innehållet i ändringen innebär i korthet att namnet på nämnden ändras till samt att dess sammansättning utökas med en person med sakkunskap på läkemedelsområdet. Nämnden består i sin nya form av en lagfaren domare som ordförande samt fem andra ledamöter. De utses av regeringen . För beredning av ärenden hos nämnden utses en sekreterare som skall vara lagfaren. Inledningsvis var det svårt att bedöma hur många ärenden som nämnden skulle komma att få behandla. har verksamheten och antalet ärenden stabiliserats avseende Systembolaget. Endast ett fåtal ärenden inkommer till nämnden. Då anslaget är beräknat utifrån en mer omfattande ärendehantering än den aktuella minskas anslaget med . Dessa pengar förs över till anslag 14:4 . När det gäller ärenden avseende är det emellertid svårt att förutsäga hur många dessa kommer att bli . Regeringen bedömer dock att nämndens utvidgade uppgift kommer att innebära ökade kostnader. För att täcka dessa kostnader överförs till anslaget från anslag 13:7 . 2005/06:1 UTGIFTSOMRÅDE 9 Anslaget minskas med till följd av en generell reduktion av företrädesvis anslag avsedda för förvaltnings- eller investeringsändamål. Tabell 5.22 Härledning av anslagsnivån 20062008, för 14:9 Förändring till följd av: Pris och löneomräkning 2 Överföring till/från andra Förslag/beräknat anslag 1Statsbudget enligt beslut (bet. 2004/05:FiU10). Beloppet är således exklusive beslut på tilläggsbudget under innevarande år. 2Pris- och löneomräkningen baseras på anvisade medel statsbudget. Övriga förändringskomponenter redovisas i löpande priser och inkluderar därmed en pris- och löneomräkning. Mot bakgrund av ovanstående föreslår regeringen att anvisas under anslaget 14:9 . beräknas anslaget till och till . försäljningsvolymerna sjönk omsättningen till . Resultatet före skatt uppgick till . lanserade Systembolaget initiativet AB. IQ-initiativet kommer att drivas som ett dotterbolag till . Syftet med initiativet är att skapa nytt fokus i alkoholfrågan genom att få fler människor att fundera över attityder och beteenden kring alkohol, något som skall bidra till att minska alkoholkonsumtionen och därigenom också alkoholskadorna. satsar Systembolaget på IQ-initiativet. öppnade Systembolaget två nya butiker. Systembolaget hade 417 butiker på 323 orter samt därutöver 576 ombud där kunderna kan beställa varor för avhämtning. 196 butiker hade självbetjäning och 221 butiker hade försäljning över disk. De 196 butikerna med självbetjäning står för av Systembolagets omsättning. Systembolaget hade /2005 totalt 2 831 märken till försäljning. lanserades 1 623 nya artiklar. Eftersom andra alkoholpolitiska instrument har försvagats har Systembolagets roll blivit allt viktigare. En central uppgift för Systembolaget är att uppfylla EU:s krav på objektiv behandling av produkter och leverantörer. är ett av staten helägt företag. I koncernen ingår förutom moderbolaget också de helägda dotterbolagen , samt . Verksamheten omfattar detaljhandel med alkoholdrycker. Systembolaget sålde alkoholdrycker . Det är en minskning jämfört med och ett trendbrott jämfört med . Mätt i ren alkohol minskade försäljningen till en minskning jämfört med . Som en följd av de minskade Tabell 5.23 Ekonomisk översikt för koncernen Årlig ålderskontroll genomförd av oberoende bolag av ungdomar som var men som bedömts se yngre ut än . 2005/06:1 UTGIFTSOMRÅDE 9 Med FN:s konvention om barnets rättigheter () som utgångspunkt utgör barnpolitiken ett sektorsövergripande politikområde och omfattar insatser för att förverkliga i samt frågor om internationella adoptioner. Med barn avses varje flicka och pojke under . Barnpolitiken har till uppgift att på ett övergripande strategiskt plan initiera, driva på och samordna processer med målsättningen att , dess anda och intentioner skall genomsyra alla delar av regeringens politik och alla samhällsverksamheter som rör barn och unga. Det är alltså inget egentligt sakpolitiskt politikområde, även om det finns vissa sakfrågor inom barnpolitiken, så som internationella adoptionsfrågor. Barnpolitiken har särskilda beröringspunkter med ungdomspolitiken, framför allt avseende frågor om inflytande och delaktighet. har till uppgift att driva på och bevaka efterlevnaden av i myndigheter, kommuner och landsting samt att företräda barns och ungas rättigheter och intressen utifrån åtaganden enligt konventionen. Myndigheten för internationella adoptionsfrågor bildades och har ersatt för internationella adoptionsfrågor. Myndigheten beslutar om auktorisation av och har tillsyn över organisationer som förmedlar internationella adoptioner. Vidare ansvarar myndigheten bl.a. för information rörande internationella adoptioner samt lämnar upplysningar och ger biträde åt myndigheter och organisationer. Vid sidan av politikområdet utgår bidrag till kostnader för internationella adoptioner under utgiftsområde 12 Ekonomisk trygghet för familjer och barn. Tabell 6.1 Utgiftsutveckling inom politikområdet 15:2 Myndigheten för internationella adoptionsfrågor 15:3 Insatser för att förverkliga FN:s konvention om Totalt för politikområde Barnpolitik 1 Inklusive tilläggsbudget i samband med ekonomiska vårproposition (bet. 2004/05:FiU21) och förslag på tilläggsbudget i samband med budgetpropositionen . 2005/06:1 UTGIFTSOMRÅDE 9 Målet för politikområdet är att barn och unga skall respekteras, ges möjlighet till utveckling och trygghet samt delaktighet och inflytande. Målet är sektorsövergripande och berör flertalet av statsbudgetens politikområden. Till grund för regeringens politik inom området ligger den strategi för att förverkliga FN:s konvention om barnets rättigheter i som en enhällig riksdag godkände (prop. 1997/98:182, bet. 1998/99:SoU6, rskr. 1998/99:171). har regeringens arbete med bedrivits utifrån denna strategi. Strategin har vidareutvecklats i en skrivelse (skr. 2003/04:47) till , som lämnades . Utifrån de grundläggande principerna i är inriktningen i barnpolitiken att: -barnets bästa skall vara vägledande vid allt beslutsfattande och vid alla åtgärder som rör barn och unga, -inget barn får diskrimineras på grund av härkomst, kön, religion, funktionshinder eller andra liknande skäl, redovisning av insatser, resultat samt framtida inriktning av barnpolitiken. Vissa insatser inom politikområdet är av övergripande, strategisk natur, så som metodutveckling, insamlande av kunskap, informationsspridning om och insatser för att driva på och stödja barnkonventionsarbetet i myndigheter, kommuner och landsting. Andra insatser är av mer konkret natur med syfte att tillförsäkra barn och unga sina rättigheter enligt konventionen. () har haft regeringens uppdrag att vidareutveckla statistiken om barn och unga och har för detta arbete tilldelats . har sex demografiska rapporter om barn och deras familjer publicerats. Inom ramen för uppdraget utges också fördjupningar inom olika ämnesområden. publicerades rapporten med föräldrarna. Barns och ungas levnadsförhållanden undersöks också inom ramen för den s.k. levnadsnivåundersökningen (LNU) och i de årliga undersökningarna av befolkningens levnadsförhållanden (). -barn och unga skall tillåtas att utvecklas i bygger på intervjuer med flickor och pojkar i sin egen takt och utifrån sina egna förutåldrarna . Regeringen har avsatt särskilda -barn och unga skall ges möjligheter att framföra och få respekt för sina åsikter i frågor som berör dem. Regeringen lämnar regelbundet redovisningar till om insatser och resultat av regeringens barnpolitik. Sedan godkännande av den nationella strategin för att förverkliga har regeringen lämnat följande skrivelser: Regeringens skrivelse 1999/2000:137 Barn här och , redogörelse för barnpolitiken i med utgångspunkt i FN:s konvention om barnets rättigheter, skr. 2001/02:166 Barnpolitiken arbetet med strategin för att förverkliga FN:s konvention om barnets rättigheter samt skr. 2003/04:47 Utveckling av den nationella strategin för att förverkliga FN:s konvention om barnets rättigheter. Regeringen planerar att till vårriksdagen 2006 återkomma med en ny medel för genomförande av . I detta sammanhang kan nämnas det arbete som har påbörjats inom med att utveckla indikatorer för att mäta effekterna av gjorda insatser för att förverkliga och följa upp barnpolitiken. Se vidare 6.7 Politikens inriktning. har med särskilda medel från regeringen tagit fram och distribuerat informationsmaterial om riktat till flickor och pojkar i åldrarna . Målsättningen är att materialet skall nå alla flickor och pojkar i respektive åldersgrupp och har därför tagits fram i särskilda versioner för bl.a. synskadade barn och för barn med läs- och skrivsvårigheter. viljats ytterligare medel för att ta fram informationsmaterial för åldersgruppen . Sexuell exploatering av barn Regeringens särskilde utredare med uppgift att inventera kunskaper om sexuell exploatering av barn i överlämnade betänkandet Sexuell exploatering av barn i (SOU 2004:71). Betänkandet innehåller en kunskapssammanställning samt ett antal förslag till åtgärder för att dels motverka att barn och unga utsätts för sexuell exploatering, dels för att stödja och hjälpa de barn som har utsatts. Regeringen beslutade att ge stiftelsen i uppdrag att genomföra fyra regionala konferenser och sprida kunskaper om sexuell exploatering av barn i . Flickor som skadar sig själva slutredovisade sitt uppdrag att belysa de frågeställningar som finns när det gäller flickor som medvetet skadar sig själva samt lämna förslag till åtgärder. Av framgår att det finns stora problem och kunskapsluckor inom området. anser det angeläget att förbättra omhändertagande och utveckla metoder inom hälso- och sjukvård och socialtjänst för unga människor med långvariga psykiska och beteendeproblem. Det gäller såväl öppenvårdsinsatser som behandling inom sluten vård och institutionsvård. underlag och förslag kommer att tas om hand av utredningen om ungdomars livssituation utifrån stress och dess konsekvenser för den psykiska hälsan (U 2005:03, dir. 2005:61). Regeringen har avsatt totalt för projektet . Syftet med projektet har varit att tillsammans med ungdomar diskutera den kommersialisering och sexualisering som flickor och pojkar konfronteras med i sin vardag och hur det påverkar deras bild av sig själva och varandra. Projektet har vidare syftat till att få till stånd en dialog med media, reklambransch, annonsörer m.fl. om deras roll och ansvar när det gäller påverkan på barn och unga. arrangerades 25 FLICKA-dagar i lika många städer. Cirka 50 000 flickor och pojkar har deltagit för att diskutera självkänsla, jämställdhet, ideal och identitet. Ett hundratal frivilligorganisationer har engagerats runt om i landet. 2005/06:1 UTGIFTSOMRÅDE 9 har fått i uppdrag att genomföra en utvärdering av effekterna av projektet . Uppdraget skall slutredovisas . () fick i uppdrag av regeringen att samla in, analysera och sprida kunskap om hur föräldrastöd av olika slag kan utformas för att göra verklig nytta. FHI överlämnade rapporten verktyg för föräldrar förslag till nya former av föräldrastöd till regeringen. I rapporten lämnas förslag till föräldrastöd under olika delar av barnets uppväxt samt förslag till metoder och innehåll i föräldrautbildningen utifrån barnets utveckling och behov. Vidare belyses ansvarsfrågor och organisationsmodeller i kommunerna. I rapporten föreslås också hur ett system med regionala stödcentra skulle kunna utvecklas. Rapporten bereds inom . trädde lagändringar i kraft som syftar till att stärka barnets rätt i adoptionsprocessen och att skapa en mer transparent adoptionsverksamhet. gäller skärpta och tydligare villkor i lagen (1997:192) om internationell adoptionsförmedling för att en sammanslutning skall få auktorisation att förmedla internationella adoptioner, dokumentationsskyldighet samt ökade tillsynsverktyg för adoptionsmyndigheten. Vidare har socialtjänstlagen (2001:453) ändrats när det gäller krav på blivande adoptanter för att få medgivande att ta emot ett utländskt barn i syfte att adoptera det. för internationella adoptionsfrågor () har fr.o.m. ersatts av Myndigheten för internationella adoptionsfrågor (). Barnpolitiken är sektorsövergripande vilket innebär att huvuddelen av de insatser som rör barn och unga genomförs och redovisas inom andra politikområden. De flesta beslut och verksamheter som rör flickor och pojkar finns i kommunerna och landstingen. För att stimulera till kunskaps- och 2005/06:1 UTGIFTSOMRÅDE 9 erfarenhetsutbyte samt sprida goda exempel på hur kan genomföras lokalt och regionalt gav regeringen i uppdrag att anordna ett antal regionala konferenser. Konferenserna genomfördes på fem orter i , i samarbete med Kommuner och Landsting. skall redovisa en utvärdering av konferensernas effekter i kommuner och landsting. bildades ett partnerskap mellan ett antal kommuner med målet att utveckla ett offensivt, effektivt och målinriktat barnkonventionsarbete. Arbetet som skall pågå koncentreras till tre områden: metoder för att öka barns och ungdomars inflytande, genomslag i den kommunala styrprocessen samt utveckling av indikatorer för att mäta resultaten i konventionsarbetet. Regeringen har beviljat medel till partnerskapet för uppbyggnad och skapande av en samordningsfunktion under det första verksamhetsåret. För att utveckla barnperspektivet i myndigheternas verksamheter har regeringen lämnat uppdrag och återrapporteringskrav rörande barnperspektivet i myndigheters regleringsbrev. regleringsbrev fick samtliga länsstyrelser i uppdrag att kartlägga i vilken omfattning myndighetens verksamheter rör barn och redovisa de åtgärder som behövs för att utveckla och förbättra barnperspektivet i verksamheterna. Ett antal andra myndigheter som regleringsbrev fick återrapporteringskrav rörande barnperspektivet har lämnat redovisningar i årsredovisningarna . Se vidare 6.5.2 Resultat. regleringsbrev har ett tjugotal myndigheter fått återrapporteringskrav eller uppdrag som rör barnperspektivet. Återrapportering sker i årsredovisningen för . Samtliga lärosäten kommer också att i årsredovisningarna redogöra för hur man har arbetat med att införliva kunskap om i utbildningar där sådan kunskap bedöms betydelsefull. Målet för politikområdet är att barn och unga skall respekteras, ges möjlighet till utveckling och trygghet samt delaktighet och inflytande. Utvecklingen av barns och ungas levnadsvillkor bör följas upp regelbundet. Ett arbete har därför påbörjats inom med att utveckla indikatorer för att mäta och följa upp gjorda insatser inom barnpolitiken. Inriktningen är att skapa indikatorer kopplade till mätbara delmål under ett antal huvudrubriker som speglar barns och ungas levnadsvillkor, t.ex. barns rätt till ekonomisk trygghet, barns rätt till hälsa, barns rätt till utbildning och barns rätt till delaktighet i samhället. De indikatorer som tas fram skall kunna användas såväl av regeringen som av myndigheter, kommuner och landsting. Majoriteten av barn och unga i har det bra och lever under trygga och goda materiella förhållanden tillsammans med båda eller någon av sina föräldrar. För att få kunskap om flickors och pojkars levnadsförhållanden och hur de upplever sin livssituation är det helt avgörande att de själva tillfrågas och används som kunskapskälla i verksamheter där de berörs av insatser och beslut. har , inom ramen för det Sidafinansierade to be Heard, genomfört en undersökning i bland cirka 1 900 barn och unga i årskurser 29 (BR 2005:03). I projektet har en statistisk metod som bygger på Nöjd Kund Index använts. Resultaten av undersökningen visar att barn och unga är mycket nöjda med livet som helhet. De är också generellt sett mycket nöjda med kropp och hälsa och hur de mår, vilket betyder mycket för det totala välbefinnandet och livskvaliteten. Detsamma gäller familjerelationer, fritid, familjekonomi och boende. Såväl flickor som pojkar är också relativt nöjda med förutsättningarna för fritiden och med skolan i allmänhet. Undersökningen visar också att barnen är ganska nöjda (73 på skalan 1100) med faktorn rättvisa, vilken omfattar rättvisa mellan flickor och pojkar, mellan barn i och barn i fattiga länder samt barns och ungas rättigheter i . Sju av tio är nöjda med barns och ungas rättigheter i , flickor och pojkar ungefär lika mycket. Den yngsta åldersgruppen är mest nöjd medan av flickorna och av pojkarna i tonårsgruppen är nöjda med barns och ungas rättigheter. Barn med utländsk bakgrund är något mer tillfredsställda med rättigheterna för barn och unga i än barn med svensk bakgrund. När det gäller inflytandet i samhället värderas nöjdheten till 75 på skalan 1100, utan några generella könsskillnader. Forskning om utsatta barn pågår inom en rad områden. för arbetsliv och socialvetenskap (FAS) har utifrån ett regeringsuppdrag redovisat aktuell svensk och viss internationell forskning om barn och ungdomar som far illa på grund av övergrepp och försummelse i hemmet eller i institutionella miljöer där barn vistas, t.ex. skolan. I rapporten redovisas även förslag till åtgärder för att stärka forskningen inom området. Användning av medel för insatser för att förverkliga FN:s konvention om barnets rättigheter i har regeringen anslagit medel för insatser för att förverkliga FN:s konvention om barnets rättigheter i . Anslaget uppgick till (UO 9, anslag 18:1, anslagspost 5.1) och har använts enligt följande: -: Konferens och skrift om barnkonventionsarbetet och barnkompetens inom hälso- och sjukvården. -: SCB för produktion och utveckling av basstatistik om barn och deras familjer. -: för att anordna och utvärdera regionala konferenser. -: för distribution och framtagande av informationsmaterial om till barn och unga. 2005/06:1 UTGIFTSOMRÅDE 9 -: Socialministerns barn- och ungdomsreferensgrupp. -: för slutförande av uppdrag om föräldrastöd. -: () för tryckning och distribution av skrifter på amarinja. -(): vid Östersjöstaternas råd. finns medel för insatser för att förverkliga FN:s konvention om barnets rättigheter i på ett nytt anslag (UO 9, anslag 15:3). Anslaget uppgår till . har anslaget använts enligt följande: -: Konferens och skrift om barnkonventionsarbetet och barnkompetens inom hälso- och sjukvården. -: Uppbyggnad och samordning av partnerskap mellan kommuner. -: Förstudie om barnrättscentrum. -(): vid Östersjöstaternas råd. -: för utvärdering av projektet . -: Möte med Socialministerns barn- och ungdomsreferensgrupp. -: SCB för produktion av basstatistik om barn och deras familjer. -(): Bidrag till program för barn och familjer för anordnande av konsultation med barn. Skrivelse om regeringens insatser för barn och unga i statsbudgeten Regeringen har överlämnat skrivelsen (skr. 2004/05:93) Redovisning av regeringens insatser för barn och unga i statsbudgeten för till . Denna skrivelse var den andra i ordningen. Skrivelsen tar sin utgångspunkt i de olika rättigheter som flickor och pojkar har enligt och bygger på de redovisningar av regeringens insatser för barn och unga som finns i statsbudgeten . Skrivelsen har behandlats i (bet. 2004/05:FiU32, rskr. 2005/06:1 UTGIFTSOMRÅDE 9 2004/05:256). framhåller bl.a. att en djupare analys utifrån ett barnperspektiv behöver vidareutvecklas inför kommande budgetprocesser. har en central roll i att driva på genomförandet och bevaka efterlevnaden av i kommuner, landsting och myndigheter. Myndigheten genomför regelbundet undersökningar av barnkonventionsarbetet bland dessa aktörer. Resultaten av enkätundersökningen som genomfördes har presenterats i två rapporter (BR 2004:05, BR 2004:07). har bl.a. genomfört utbildnings- och informationsinsatser, undersökt hur barn och unga kommer till tals i de kommunala handikappråden samt hur flickor och pojkar på institution kommer till tals. En del i arbete handlar om att samla kunskap om barn och unga. Tillsammans med SCB publicerade rapporten till 18 fakta om barn och ungdom (BR 2004:06) som är en sammanställning av statistik kring barns och ungas livsvillkor. har särskilt arbetat med rätten till en drogfri uppväxt. Resultaten av insatser har presenterats i , Öppna för gränser - barns och ungas tankar om alkohol, tobak och narkotika. regleringsbrev fick samtliga länsstyrelser i uppdrag att kartlägga i vilken omfattning myndighetens verksamheter rör barn och redovisa de åtgärder som behövs för att utveckla och förbättra barnperspektivet i verksamheterna. Länsstyrelserna har redovisat uppdraget i årsredovisningarna för . Flertalet länsstyrelser anger att en kartläggning har genomförts eller skall genomföras. Genom kartläggningen har många länsstyrelser fått in förslag till åtgärder för det fortsatta arbetet med och barnperspektivet från olika verksamheter, liksom förslag på områden där ett barnperspektiv kan utvecklas. Det handlar exempelvis om utbildningsinsatser, metodutveckling, att införliva barnperspektivet i verksamhetsplaner, att utveckla barnkonsekvensanalyser och att lyfta fram i remisser och utredningar. Det finns också förslag på hur barnperspektivet kan utvecklas inom olika sakområden, exempelvis inom regional utveckling, landsbygdsutveckling och fysisk planering. Utöver länsstyrelserna har ett antal andra myndigheter haft återrapporteringskrav regleringsbrev rörande barnperspektivet. Dit hör bl.a. Riksåklagaren som redovisar att det vid myndigheter och kammare har genomförts informations- och utbildningsinsatser om . I flera fall har detta skett tillsammans med polisen. Arbetet med barnperspektivet har också bl.a. inneburit att ärenden med barn eller ungdomar handlagts skyndsamt. är en annan myndighet som har genomfört en rad olika aktiviteter för att stärka och utveckla barnperspektivet i sina verksamheter. Ett exempel är att myndigheten tillsammans med bl.a. tagit fram en utbildning för samtal med barn i asylprocessen. Utbildningen kommer att ingå som en särskild del i verkets utbildningsprogram. Myndigheten för internationella adoptionsfrågor har enligt sitt regleringsbrev i uppdrag att följa upp lagen om homosexuellas rätt att prövas som adoptivföräldrar. Enligt den lägesrapport som myndigheten lämnade har frågan diskuterats med andra europeiska mottagarländer och tagits upp vid möten med utländska adoptionsmyndigheter i barnens ursprungsländer. Lagändringen har inte medfört några komplikationer i samarbetet mellan och ursprungsländerna. Inget av de ursprungsländer som har ett adoptionssamarbete med accepterar dock ännu ansökningar från registrerade partner. Flera mottagarländer har diskuterat att genomföra motsvarande lagändring som , i har en sådan lagändring trätt i kraft. har det samordnande ansvaret för barnsäkerhetsarbetet. skall på ett övergripande plan samordna arbetet för barns och ungas säkerhet för att motverka skador och olycksfall till följd av brister i den inre och yttre miljön och skall därvid verka för att detta arbete utvecklas på alla nivåer i samhället. Övriga sektorsmyndigheter skall oförändrat ha kvar sina respektive ansvarsområden och skall med sin expertis aktivt medverka till att barnsäkerhetsarbetet får ett brett genomslag även på lokal nivå. En interdepartemental arbetsgrupp tillsattes med uppgift att beskriva och analysera situationen för barn som lever i ekonomiskt utsatta familjer. Arbetsgruppen har lämnat rapporten utsatta barn (Ds 2004:41).