prop · GT0328 · 2005-12-07 00:00:00 — Det bör emellertid ske enligt allmänna skadeståndsbestämmelser i skadeståndslagen (se 6 kap. 1 § andra stycket). En skadeståndsfordran kan inte göras gällande hur som helst. Rätten att framställa krav går förlorad, dvs. Allmänna bestämmelser om preskription finns i preskriptionslagen (1981:130). Av 2 § preskriptionslagen följer att en fordran preskriberas efter tillkomsten, om inte preskription avbryts . I 18 kap. 9 § handelsbalken finns en särskild preskriptionsregel som gäller för sysslomannauppdrag. Av den följer att den som vill föra talan mot en syssloman skall göra detta från det att sysslomannen slutredovisade sitt uppdrag. För att undvika att den särskilda preskriptionsregeln i handelsbalken Prop. 2005/06:28 som i detta sammanhang får anses omfatta en skall gälla föreslår vi att det införs en särskild bestämmelse om preskription av nu aktuella skadeståndsfordringar. När skall då preskriptionstiden börja löpa och hur lång skall den vara? Enligt vår mening framstår det som naturligt att preskriptionstiden börjar löpa när det inskrivningsärende som skadan är hänförligt till avgjordes. Preskriptionstiden bör liksom vid liknande slag av fordrings- förhållanden bestämmas till . Sedan tioårsperioden har löpt ut bör alltså något ersättningsansvar inte kunna göras gällande. Det innebär att ett ombud efter denna tidpunkt inte längre har behov av att spara dokumentation om inskrivningsåtgärden för att kunna bemöta eventuella Preskription kan avbrytas på olika sätt, exempelvis genom att borge- nären väcker talan eller genom att denne framför ett skriftligt krav. Den preskriptionstid som föreslås är relativt lång. Det saknas därför anledning att låta preskriptionstiden avbrytas på annat sätt än genom att den som har lidit skada väcker talan mot den som skall ersätta skadan. Regeringens förslag: Den som har beviljats lagfart på en fastighet skall få ha direktåtkomst till de uppgifter i fastighetsregistret som Regeringens bedömning: Den nuvarande bestämmelsen om direkt- åtkomst för banker, mäklare m.fl. bör inte ändras. Promemorians förslag och bedömning: Överensstämmer med regeringens förslag och bedömning (se promemorian s. 4850). Remissinstanserna: har ansett att sökbegreppen vid direktåtkomst bör utvidgas. Övriga remissinstanser som har yttrat sig har godtagit förslaget och bedömningen. Förslaget och bedömningen i utkastet till lagrådsremiss: Överens- stämmer med regeringens förslag och bedömning (se utkastet till lagråds- remiss s. 5558). Remissinstanserna: De remissinstanser som har yttrat sig har tillstyrkt förslaget och godtagit bedömningen. Bakgrund: I registerlagstiftningen regleras i allmänhet i vilka fall uppgifter får lämnas ut till andra myndigheter eller till enskilda med hjälp av automatiserad behandling. Som regel görs åtskillnad mellan direkt- åtkomst och övriga former för utlämnande på medium för automatiserad Med direktåtkomst avses att den som använder registret på egen hand kan göra sökningar och få svar på frågor, dock utan att själv kunna bearbeta eller på annat sätt påverka innehållet i registret. Registerlagstiftningens bestämmelser om utlämnande av uppgifter grundas bl.a. på EG:s dataskyddsdirektiv (och rådets direktiv /46/EG om skydd för enskilda personer med avseende på personuppgifter och om det fria flödet av sådana uppgifter). direktivet är att garantera en hög och i alla medlemsstater likvärdig skyddsnivå när det gäller enskilda personers fri- och rättigheter med avseende på behandling av personuppgifter för att möjliggöra ett fritt flöde av sådana uppgifter mellan staterna. Beslut i inskrivningsärenden registreras i fastighetsregistret. För behandling av personuppgifter i fastighetsregistret gäller särskilda villkor enligt 710 §§ lagen (2000:224) om fastighetsregister. Frågor om direktåtkomst till fastighetsregistret och om utlämnande av uppgifter från registret regleras i 7 §. I 7 § första stycket sägs att direktåtkomst till personuppgifter i fastighetsregistret får medges endast när direkt- åtkomsten skall tjäna vissa särskilt angivna ändamål. Direktåtkomst får medges, bl.a. om ändamålet är att tillhandahålla uppgifter för omsättning av egendom som registrerats i fastighetsregistret, för kreditgivning eller för fastighetsförvaltning, byggande eller annan liknande verksamhet. , som är personuppgiftsansvarig för registret, kan upp- ställa ytterligare villkor för behandlingen (jfr 6 §). erbjuder på sin webbplats allmänheten att i fastig- hetsregistret söka information som inte utgör personuppgifter (produkten för alla). Vidare kan t.ex. banker och mäklare ansöka hos om direktåtkomst till registret (produkten ). Den som beviljas direktåtkomst tilldelas en användaridentitet och ett lösenord och kan därefter söka information i registret via Internet från . erbjuder också banker och andra professionella ingivare direktåtkomst via sluten linje. Skälen för regeringens förslag och bedömning En fastighetsägare bör kunna ha direktåtkomst till sådana uppgifter i fastighetsregistrets inskrivningsdel som avser den egna fastigheten Ett viktigt led i en myndighets utveckling mot att vara en 24-timmars- myndighet är att den enskilde ges möjlighet att via Internet få tillgång till de uppgifter hos myndigheten som rör honom eller henne. Det finns emellertid i bl.a. EG:s dataskyddsdirektiv vissa bestämmelser som begränsar möjligheten att göra personuppgifter tillgängliga på Internet. har därför inte i sin helhet ansetts kunna göras tillgängligt på Internet (se prop. 1999/2000:39 s. 101 f.). En enskild fastighetsägare kan därmed normalt inte hämta information på Internet om t.ex. vilka inteckningar som har beviljats i hans eller hennes fastighet. För att ett elektroniskt ansökningsförfarande som omfattar enskilda skall bli fullt rationellt är det nödvändigt att en fastighetsägare på ett enkelt och snabbt sätt kan få direktåtkomst till uppgifterna om sin fastighet i fastighetsregistret. Han eller hon kan behöva uppgifterna i elektronisk form för att enkelt kunna föra in dem i den elektroniska ansökan. Vi anser därför att möjligheten till elektronisk ingivning bör kompletteras med en möjlighet för en fastighets lagfarna ägare att ha direktåtkomst till uppgifter om fastigheten. En sådan direktåtkomst bör kunna begäras och medges på elektronisk väg. Den nuvarande regleringen av rätten till direktåtkomst till fastighets- registret är emellertid i första hand uppbyggd med tanke på de behov som professionella aktörer exempelvis myndigheter, banker och mäklare kan ha. Bestämmelserna tillgodoser inte fullt ut de behov som uppstår om det införs ett elektroniskt ansökningsförfarande som är tillgängligt för allmänheten. Exempelvis måste den som vill ha direktåtkomst särskilt begära det och uppge för vilket eller vilka ändamål som direktåtkomst begärs. Det sammanhänger med att direktåtkomst till personuppgifter får medges endast för vissa ändamål (se 7 § första stycket lagen om fastighetsregister). Denna begränsning av rätten till direktåtkomst har ansetts motiverad av integritetsskäl (se prop. 1999/2000:39 s. 96). Uppgifterna i fastighetsregistret om en enskild fastighet innehåller emellertid normalt enbart personuppgifter som är hänförliga till den lagfarna ägaren. Endast i undantagsfall t.ex. i form av en innehavsanteckning finns personuppgifter som avser någon annan. Med hänsyn till det är det från integritetssynpunkt inte nödvändigt att i fråga om fastighetsägarens direktåtkomst till uppgifter om den egna fastigheten uppställa de begränsningar som anges i 7 § första stycket lagen om fastighetsregister om fastighetsägaren. Att medge en fastighetsägare direktåtkomst till uppgifter om sin fastighet kan inte heller anses oförenligt med ändamålen för fastighetsregistret. Därmed finns det inte heller anledning att kräva att fastighetsägaren i sin begäran om direktåtkomst anger ändamålet med direktåtkomsten. Det kan tilläggas att en möjlighet till direktåtkomst via Internet till uppgifter om den egna fastigheten inte kan anses stå i strid med dataskyddsdirektivets bestämmelser om överföring av personuppgifter till tredje land (se artikel 26.1f dataskyddsdirektivet). Fastighetsägares rätt att göra sökningar i fastighetsregistrets inskrivningsdel En annan brist i den nuvarande regleringen är att den som väl har beviljats direktåtkomst inte får söka information i registret med hjälp av sitt eget namn eller personnummer som sökbegrepp (jfr 7 § andra stycket lagen om fastighetsregister). För att möjligheterna till direktåtkomst skall kunna utnyttjas optimalt bör en fastighetsägare ha denna möjlighet. De begränsningar i sökmöjligheter som uppställs för banker m.fl. bör därför inte gälla för fastighetsägare. Åtkomst till andra delar av fastighetsregistret Det är naturligt att fastighetsägarens rätt till direktåtkomst bör avse samtliga uppgifter i fastighetsregistret som avser fastighetsägarens egen fastighet. Rätten till direktåtkomst bör sålunda inte vara begränsad till uppgifterna i inskrivningsdelen. Om en fastighetsägare vill ha åtkomst även till personuppgifter som avser fastigheter som tillhör andra, bör han eller hon däremot vara tvungen att ansöka om direktåtkomst enligt de nuvarande bestämmelserna och ange ändamålet med direktåtkomsten. Identifiering genom elektronisk signatur En förutsättning för att någon på elektronisk väg skall medges direkt- åtkomst måste givetvis vara att det finns tekniska lösningar som gör att den som medges direktåtkomst kan identifieras. Det måste alltså vara möjligt att stämma av att det finns identitet mellan den som söker en viss uppgift och den som har beviljats lagfart på den aktuella fastigheten. 2005/06:28 Detta förutsätter att sökanden kan identifiera sig genom en elektronisk Förutsättningarna för verifiering genom elektronisk signatur är som har konstaterats under utveckling. Det är därför inte lämpligt att i lagtext fastslå de närmare kriterierna för direktåtkomst. Det bör i stället överlämnas åt regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer att meddela föreskrifter om detta. Bör möjligheterna till direktåtkomst till och sökningar i fastighetsregistret ökas i några andra avseenden? Som ovan har berörts kan det antas att det framför allt är banker och kreditinstitut som kommer att utnyttja den föreslagna möjligheten att ansöka elektroniskt om inskrivning. Även mäklare kan tänkas använda sig av denna möjlighet. Dessa kategorier av ingivare kan enligt nuvarande bestämmelser medges direktåtkomst till uppgifter i hela fastighetsregistret. De får däremot inte använda namn, personnummer eller del av personnummer som sökbegrepp (se 7 § första stycket, jfr 2 § 2 och 3 lagen om fastighetsregister). har ansett att även personnummer bör få användas som sökbegrepp. De skäl som har motiverat de nuvarande begränsningarna i sökmöjligheterna är emellertid alltjämt gällande. Användning av personnummer kan vara känsligt från integritetssynpunkt, eftersom det ger möjlighet att från skilda delar av registret sammanställa omfattande uppgifter om en enskild person (se prop. 1999/2000:39 s. 9496). Något större praktiskt behov av att använda personnummer som sökbegrepp synes inte heller finnas . Någon komplettering av bestämmelserna bör därför inte göras . Elektronisk ansökan till pantbrevsregistret Regeringens förslag: En lagfaren ägare som är att anse som pant- brevshavare skall kunna ge in ansökan till pantbrevsregistret genom ett elektroniskt dokument. En lagfaren ägare skall kunna ha direktåtkomst till sådana uppgifter i pantbrevsregistret som avser fastigheten. Promemorians förslag: Överensstämmer med regeringens förslag (se promemorian s. 77 och 78). Remissinstanserna: Samtliga remissinstanser som har yttrat sig har Förslaget i utkastet till lagrådsremiss: Överensstämmer med rege- ringens förslag (se utkastet till lagrådsremiss s. 58 och 59). Remissinstanserna: Remissinstanserna har inte haft några invänd- ningar mot förslaget. Skälen för regeringens förslag: I samband med att en inteckning beviljas utfärdas ett pantbrev. Pantbrev kan utfärdas i form av pappersbaserade pantbrev eller som s.k. datapantbrev. kommer inte till uttryck i något fysiskt föremål utan utgör endast en registrering i ett särskilt register, pantbrevsregistret. förs av med hjälp av automatiserad behandling. För att en inteckning skall få registreras i pantbrevsregistret fordras att Prop. 2005/06:28 den är införd i fastighetsregistrets inskrivningsdel. inteckning fick registreras i pantbrevregistret endast om registreringen förenades med en uppgift om vem som har rätt att råda över inteck- ningen, pantbrevshavare. Endast den som har beviljats särskilt tillstånd av får registreras som pantbrevshavare (se 4 § lagen om pantbrevsregister). gäller att det även är möjligt att registrera inteckningar i pantbrevsregistret utan någon anknytande uppgift om pant- brevshavare. Om pantbrevsregistret inte innehåller någon uppgift om pantbrevshavare, skall den som senast har beviljats lagfart på fastigheten anses som pantbrevshavare (se 4 § andra stycket lagen om pantbrevs- register och prop. 2002/03:57 s. 16 f.). Den som har beviljats tillstånd att vara registrerad som pantbrevs- havare, får ge in sina ansökningar till registret genom ett elektroniskt dokument (se 17 § lagen om pantbrevsregister). Däremot får en fastig- hetsägare som fungerar som pantbrevshavare men som inte har beviljats tillstånd att vara registrerad i registret, inte ge in elektroniska ansök- ningar. Mot bakgrund av förslaget om att bl.a. fastighetsägare skall kunna ge in elektroniska ansökningar till inskrivningsmyndigheten, är det naturligt att det nu införs en motsvarande möjlighet att ge in ansökningar om registrering till pantbrevsregistret på elektronisk väg. Regeringen eller den myndighet om regeringen bestämmer bör, liksom när det gäller elektroniska ansökningar som ges in av pantbrevshavare som har tillstånd att vara registrerade i registret, meddela föreskrifter om det tekniska förfarandet för ansökningar som görs av fastighetsägare. Den som har beviljats tillstånd att vara registrerad som pantbrevs- havare får ha s.k. terminalåtkomst till registret (se 19 § lagen om pant- brevsregister). Med terminalåtkomst avses att den som använder registret på egen hand kan söka i registret och få svar på frågor, dock utan att själv kunna bearbeta eller på annat sätt påverka innehållet. används i allmänhet begreppet direktåtkomst i stället för terminalåtkomst, eftersom det finns flera olika möjligheter för en utomstående att på egen hand inhämta information från ett register. Förutom genom terminal förekommer det att information kan inhämtas exempelvis via telesvar eller genom en webbplats på Internet. Det är naturligt att det i samband med att det införs möjlighet för fastighetsägare att ge in elektroniska ansökningar till pantbrevsregistret på elektronisk väg också införs en möjlighet för fastighetsägare att ha direktåtkomst till den del av registret som berör dem. Alla lagfarna fastighetsägare oavsett om de är pantbrevshavare eller inte bör således få ha direktåtkomst till uppgifter om inteckningar i sin fastighet. Skälen för sådan direktåtkomst är desamma som skälen för att en fastighetsägare bör ges direktåtkomst till fastighetsregistret (se avsnitt 5.13). 6 Ikraftträdande och övergångsfrågor Regeringens förslag: De föreslagna lagändringarna skall träda i kraft Förslaget i promemorian: I promemorian har det föreslagits att lagen Prop. 2005/06:28 skall träda i kraft (se promemorian s. 84 och 85). Remissinstanserna: och har fram- hållit att vissa av förslagen inte kommer att kunna träda i kraft . Förslaget i utkastet till lagrådsremiss: I utkastet till lagrådsremiss har det föreslagits att lagen skall träda i kraft (se utkastet till lagrådsremiss s. 59 och 60). Remissinstanserna: har anfört att det nya systemet beräknas bli klart men att det kan finns behov av möjlighet att registrera namnändringar automatiskt efter avisering (se avsnitt 5.11) . Skälen för regeringens förslag: Enligt de föreslagna lagändringarna bemyndigas regeringen att meddela föreskrifter om när en ansökan om inskrivning får lämnas genom ett elektroniskt dokument (se avsnitt 5.2). Det kommer inte att finnas tekniska förutsättningar att ansöka om inskrivning på elektronisk väg förrän inskrivningsmyndigheternas nya IT-stöd tas i bruk, vilket beräknas ske . måste emellertid det legala stödet för elektronisk ingivning redan vara på plats. En förutsättning för att bestämmelserna om dagbok (se 19 kap. 8 § jordabalken) och om s.k. tankeuppskov (se 19 kap. 15 § jordabalken) skall kunna avskaffas är att det finns tekniska förutsättningar att regi- strera inskrivningsärendena i ett ärenderegister och att handlägga ären- dena utan dagsgodkännande (se avsnitten 5.7 och 5.9). Det är osäkert när systemet kan vara anpassat för detta. Mot denna bakgrund bör regeringen bemyndigas att meddela föreskrift om när dessa bestämmelser skall upphöra att gälla. De övriga lagförslagen bör träda i kraft . De föreslagna lagändringarna fordrar inte några övergångsbestämmel- ser. 7 Kostnader och andra konsekvenser Kostnader för det allmänna De föreslagna författningsändringarna får i sig inte några budgetära konsekvenser. Författningsändringarna möjliggör införandet av ett elektroniskt ansökningsförfarande, vilket är en komponent i det nya inskrivningssystem som utvecklar. Det kan inte antas att förslagen kommer att leda till att skadestånds- anspråken mot staten ökar (se avsnitt 5.12.1). För banker och kreditinstitut medför det nya inskrivningssystemet minskat arbete. Färre ansökningar behöver skickas per post till inskriv- ningsmyndigheterna, vilket leder till förenklad ärendehantering för företagen och minskade pappers- och portokostnader. arbetet med kompletteringar av bristfälliga ansökningar att minska. 2005/06:28 Förslaget om att ersätta de pappersbundna bevisen med underrättelser som kan sändas elektroniskt kan bidra till en effektivare ärendehantering. Till detta kommer den höjda registerkvaliteten i fastighetsregistret som kan antas minska behovet av telefonförfrågningar hos inskrivningsmyn- digheterna. Även för andra enskilda torde förslagen om ett elektroniskt ansök- ningsförfarande medföra vissa ekonomiska vinster. Det sker bl.a. genom att kostnadsbesparingar som banker och kreditinstitut gör kan komma deras kunder till del genom lägre avgifter. 8.1Förslaget till lag om ändring i jordabalken 19 kap. 8 § skall föra ett register (ärenderegister) över de inskrivningsärenden som handläggs av myndigheten. (Jfr 19 kap. 8 § i promemorians förslag och 19 kap. 8 § i utkastet till lagrådsremiss.) I paragrafen har ordet dagbok ersatts med ärenderegister. Syftet med ändringen är att anpassa paragrafen till de elektroniska rutiner som är avsedda att användas vid inskrivningsmyndighetens framtida ärende- hantering (se avsnitt 5.7). får föras med automatiserad behandling. Frågan om vilka uppgifter skall ingå i ärenderegistret bör regleras i myndighetsföre- skrifter (se 21 § inskrivningsförordningen [2000:309]). I ett utbyggt elektroniskt dokument- och ärendehanteringssystem kom- mer elektroniska akter att läggas upp. Av den föreslagna ändringen i 9 § följer att sådana akter får utgöra en del av ärenderegistret. 19 kap. 9 § skall sammanföra handlingarna i inskrivnings- ärendena i akter. Regeringen eller den myndighet som regeringen be- stämmer får meddela föreskrifter om att akterna skall utgöra en del av ärenderegistret, om de är i elektronisk form. Om sökanden eller någon annan har lämnat någon uppgift eller för- av betydelse för ärendet, skall en anteckning om detta göras i akten. Detsamma gäller om en särskild utredning har gjorts i ärendet. I akten skall även tas in protokoll samt kallelser, förelägganden och andra beslut som inte skall antecknas i fastighetsregistrets inskrivningsdel. Att skälen för vissa beslut skall antecknas i akten framgår av 19 och 25 §§. (Jfr 19 kap. 8 § i promemorians förslag och 19 kap. 9 § i utkastet till lagrådsremiss.) I första stycket anges att handlingarna i inskrivningsärenden skall sammanföras i akter. Att akter även kan vara elektroniska har ansetts vara självklart (jfr Ds 2003:29 s. 109). I syfte att anpassa bestämmelserna till en framtida elektronisk doku- ment- och ärendehantering (se avsnitt 5.7) har i en ny andra mening i första stycket angetts att regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer får meddela föreskrifter om att, akterna skall utgöra en del av ärenderegistret, om de är i elektronisk form. Utgångspunkten är alltså att akter som är i elektronisk form inte skall vara en del av ärenderegistret. Om det föreskrivs att akterna skall utgöra en del av ärenderegistret, blir emellertid akterna och dokumenten som ingår i dem en integrerad del av ärenderegistret. Bestämmelserna i andra och tredje styckena kvarstår oförändrade. 19 kap. 10 § Den som vill ansöka om inskrivning enligt 2024 kap. skall göra detta i pappersform. Regeringen eller den myndighet som regeringen bestäm- mer får meddela föreskrifter om att en ansökan om inskrivning får ges in i form av ett elektroniskt dokument. Med ett elektroniskt dokument avses en upptagning som har gjorts med hjälp av automatiserad behandling och vars innehåll och utställare kan verifieras genom ett visst tekniskt förfarande, enligt vad som föreskrivs av regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer. Sökanden skall ge in de handlingar som åberopas till stöd för ansökan. (Jfr 19 kap. 10 § i promemorians förslag och 19 kap. 10 § i utkastet till lagrådsremiss.) I första stycket finns bestämmelser om formkrav för en ansökan om inskrivning. Det anges att ansökan skall göras skriftligen men att rege- ringen får föreskriva att ansökan får ges in i annan form. Med skrift- ligen har traditionellt avsetts pappersform. Detta har tydliggjorts i första meningen genom att det har angetts att ansökan skall göras i pappers- form. Bestämmelsen i andra meningen om att regeringen får meddela föreskrifter om att ansökan får ges in i annan form har utformats efter det elektroniska ansökningsförfarande som föreslås i denna proposition. Regeringen eller den myndighet som regeringen bemyndigar kan enligt den föreslagna lydelsen meddela föreskrifter om att en ansökan får ges in i form av ett elektroniskt dokument. Av dessa föreskrifter kommer det alltså att framgå i vilka slag av inskrivningsärenden som en ansökan får ges in i elektronisk form. I sådana föreskrifter kan också de närmare förutsättningarna för det elektroniska ansökningsförfarandet regleras. I andra stycket finns en definition av elektroniskt dokument. Frågan har behandlats i avsnitt 5.1. Den nuvarande bestämmelsen i andra stycket om att sökanden skall ge in de handlingar som åberopas till stöd för ansökan har flyttats till ett nytt tredje stycke. En särskild fråga som flera av remissinstanserna har diskuterat är om handlingar som åberopas till stöd för en ansökan om inskrivning får ges in elektroniskt. Av särskilda bestämmelser i 2023 kap. och av förarbeten till dem följer att vissa handlingar, såsom fångeshandlingar, skall ges in i pappersform. I fråga om dessa handlingar har det i en ny paragraf, 11 a §, införts en bestämmelse om att de under vissa förutsättningar även får ges in elektroniskt (se avsnitt 5.3). Vad gäller Prop. 2005/06:28 övriga handlingar som åberopas till stöd för en ansökan som ges in elektroniskt finns det inte något hinder mot att de ges in elektroniskt. Det har inte ansetts finnas behov av att tydliggöra detta i lagtexten. En anknytande fråga är om en på elektronisk väg ingiven handlings överensstämmelse med originalet behöver vara bestyrkt eller inte. I 11 a § har för de handlingar som omfattas av den bestämmelsen införts krav på att överensstämmelsen med originalet skall vara bestyrkt. För övriga handlingar är det en fråga som inskrivningsmyndigheten får be- döma från fall till fall.