prop · GT0339 · 2005-10-25 00:00:00 — Delägarrätten är aktiebaserad bara om innehavet av rätten grundas på innehav av aktier i det företag som rätten hänför sig till. Med en näringsbetingad aktiebaserad delägarrätt avses en aktiebase- rad delägarrätt, om förvärvet av rätten grundats på näringsbetingade akti- er i det företag som rätten hänför sig till. En kapitalförlust i ett sådant företag som anges i 3 § får inte dras av om den avser 1.en fordran på ett annat företag som uppkommer när företagen är i in- tressegemenskap, 2.en rätt till andel i vinst hos ett annat företag om rätten uppkommer när företagen är i intressegemenskap, 3.en rätt att till visst pris eller ett pris som skall fastställas enligt bestämda grunder förvärva andelar eller aktiebaserade delägarrätter i ett annat företag eller förvärva tillgångar hos ett annat företag om rätten uppkommer när företagen är i intressegemenskap, eller 4.en tillgång eller förpliktelse där den underliggande tillgången, direkt eller indirekt, är en närings- betingad andel eller en näringsbe- tingad aktiebaserad delägarrätt. 3.en rätt att till visst pris eller ett pris som skall fastställas enligt bestämda grunder förvärva andelar eller aktiebaserade delägarrätter i ett annat företag eller förvärva tillgångar hos ett annat företag om rätten uppkommer när företagen är i intressegemenskap, 4.en tillgång eller förpliktelse där den underliggande tillgången, direkt eller indirekt, är en närings- betingad andel eller en näringsbe- tingad aktiebaserad delägarrätt, eller 5.ett kapitalandelsbevis om be- viset ställs ut när företagen är i intressegemenskap. 9 Senaste lydelse 2003:224. 10 Senaste lydelse 2003:1086. gäller en tillgång eller förpliktelse där den underliggande tillgången, direkt eller indirekt, är ett sådant bevis. Första stycket tillämpas på motsvarande sätt om företaget beskattas för verksamhet i ett svenskt handelsbolag eller i en i utlandet delägarbeskat- tad juridisk person. Om skattskyldigheten för andelen övergår till någon annan, gäller i stället bestämmelserna i första stycket denne. Ett företag anses i detta kapitel ha bestämmande inflytande över ett an- nat företag om detta är ett dotterföretag till det förra enligt 1 kap. 5 § aktiebolagslagen 1 kap. 11 § aktiebolagslagen (1975:1385), (2005:551), 1 kap. 4 § lagen (1987:667) om ekonomiska föreningar, 1 kap. 2 § sparbankslagen (1987:619), 1 kap. 5 § lagen (1995:1570) om medlemsbanker, 1 kap. 9 § försäkringsrörelselagen (1982:713), eller 1 kap. 5 § stiftelselagen (1994:1220). En svensk ideell förening anses ha bestämmande inflytande över ett annat företag om detta är ett dotterföretag till föreningen enligt 1 kap. 4 § årsredovisningslagen (1995:1554). Ett utländskt bolag eller en sådan förvärvare som avses i 11 § anses ha bestämmande inflytande över ett företag om detta skulle ha varit ett dot- terföretag till bolaget eller personen, om bolaget eller personen hade varit ett svenskt aktiebolag. Utnyttjandet av en företrädesrätt att teckna ett vinstandelslån skall inte medföra att värdet av rätten tas upp, om den som utnyttjar rät- ten fått den på grund av sitt inne- hav av andelar i det låntagande företaget. Nedsättning av aktiekapitalet m.m. Som utdelning behandlas utbe- talningar till aktieägarna i sam- band med att ett svenskt aktiebo- Utnyttjandet av en företrädesrätt att teckna ett vinstandelslån eller ett kapitalandelslån skall inte medföra att värdet av rätten tas upp, om den som utnyttjar rätten fått den på grund av sitt innehav av andelar i det låntagande företa- get. Minskning av aktiekapitalet m.m. Som utdelning behandlas utbe- talningar till aktieägarna i sam- band med att ett svenskt aktiebo- 11 Senaste lydelse 2000:1341. 1. aktiekapitalet genom minsk- ning av aktiernas nominella be- 2. reservfonden, eller 3. överkursfonden. Utbetalningar från en utländsk juridisk person vid ett förfarande som motsvarar något av dem som nämns i första stycket skall också behandlas som utdelning. Vid ombildning av en svensk ekonomisk förening till ett svenskt aktie- bolag skall aktier i bolaget som skiftas ut till medlemmen inte behandlas som utdelning, om 1.den utskiftande föreningen inte är ett sådant fåmansföretag som av- ses i 56 kap. 2 § eller 57 kap. 3 §, 2.föreningen äger samtliga aktier i bolaget, 3.samtliga aktier i bolaget skiftas ut, och 4. värdet av vad medlemmarna 4. värdet av vad medlemmarna får utöver aktierna inte överstiger får utöver aktierna inte överstiger Vad som utöver aktierna skiftas ut till medlemmen skall i sin helhet behandlas som utdelning. I 48 kap. 9 § finns bestämmelser om anskaffningsutgift för de utskifta- de aktierna. Vinstutdelning som lämnas för senare räkenskapsår än som avses i 25 § skall minska kapitalunderlaget till den del utdelat belopp överstiger nettovinsten enligt fastställd balansräkning eller, i förekommande fall, Kapitalunderlaget i ett aktiebo- Kapitalunderlaget i ett aktiebo- lag skall minskas med belopp som lag skall minskas med belopp som motsvarar utbetalningar från bola- motsvarar utbetalningar från bola- get som gjorts i samband med ned- get som gjorts i samband med sättning av aktiekapitalet eller re- servfonden, om utbetalningen skett efter utgången av det räkenskapsår skett efter utgången av det räken- då underlaget beräknades. skapsår då underlaget beräknades. Kapitalunderlaget i en ekonomisk förening skall minskas med belopp som motsvarar utbetalningar enligt 10 kap. 1 § lagen (1987:667) om ekonomiska föreningar vid nedsättning av medlemsinsatsernas belopp eller enligt 4 kap. 3 § samma lag vid återbetalning av överskjutande med- lemsinsatser. Detta gäller bara om utbetalningen skett efter utgången av det räkenskapsår då underlaget beräknades. Om en teckningsrätt, delrätt, fö- Om en teckningsrätt, fondaktie- reträdesrätt till teckning av vinst- andelslån, termin, option, ett kon- vertibelt skuldebrev eller konverti- belt vinstandelsbevis utnyttjas för att förvärva aktier eller andra till- gångar, anses detta inte som avytt- ring av det utnyttjade värdepappe- ret. rätt, företrädesrätt till teckning av vinstandelslån eller kapitalandels- lån, termin, option, konvertibel, konvertibelt vinstandelsbevis eller konvertibelt kapitalandelsbevis utnyttjas för att förvärva aktier eller andra tillgångar, anses detta inte som avyttring av det utnyttja- de värdepapperet. I 20 § finns bestämmelser om anskaffningsutgiften för de förvärvade tillgångarna. Till anskaffningsutgiften för tillgångar som innehavaren av en säljoption avyttrar genom att ut- nyttja optionen skall läggas vad han betalat för optionen. Till anskaffningsutgiften för tillgångar som innehavaren av en inlösenrätt, säljrätt eller annan säljoption avyttrar genom att ut- nyttja optionen skall läggas vad han betalat för optionen. I anskaffningsutgiften för en till- gång som den skattskyldige för- värvar genom att utnyttja en teck- ningsrätt, delrätt, företrädesrätt till teckning av vinstandelslån, termin, option, ett konvertibelt skuldebrev eller konvertibelt vinstandelsbevis skall det omkostnadsbelopp räknas in som skulle ha använts om det utnyttjade värdepapperet hade av- yttrats för utnytt- jandet. I anskaffningsutgiften för en till- gång som den skattskyldige för- värvar genom att utnyttja en teck- ningsrätt, fondaktierätt, företrädes- rätt till teckning av vinstandelslån eller kapitalandelslån, termin, op- tion, konvertibel, konvertibelt vinstandelsbevis eller konvertibelt kapitalandelsbevis skall det om- kostnadsbelopp räknas in som skulle ha använts om det utnyttja- de värdepapperet hade avyttrats för utnyttjandet. rätt på grund av teckning av aktier, andel i en investeringsfond, andel i en ekonomisk förening, och annan tillgång med liknande konstruktion eller verkningssätt. Bestämmelserna om delägarrätter skall tillämpas också på vinstandelsbevis som avser lån i svenska kronor, andelsbevis som avser lån i svens- 12 Senaste lydelse 2004:66. konvertibel i svenska kronor, inlösenrätt och säljrätt som termin och option vars underliggande tillgångar består av aktier eller termin och option som avser aktieindex, och annan tillgång med liknande konstruktion eller verkningssätt. Andel i privatbostadsföretag anses inte som delägarrätt. Kapitalvinst som uppkommer då Kapitalvinst som uppkommer då ett aktiebolag som avses i ett aktiebolag som avses i 19 kap. 3 § första stycket aktiebolagslagen (1975:1385) eller 6 a kap. 3 § för- eller 6 a kap. 3 § första stycket för- (1982:713) avyttrar egna avyttrar egna aktier skall inte tas skall inte tas upp. Detsamma gäller för vinst då för vinst då bolaget utfärdar eller bolaget utfärdar eller avyttrar op- avyttrar optioner, terminer tioner, terminer eller liknande in- liknande instrument vars underlig- strument vars underliggande till- gande tillgångar består av sådana gångar består av sådana aktier. Kapitalvinst som uppkommer då ett aktiebolag löser in ett kapital- andelsbevis som bolaget ställt ut, skall inte tas upp hos bolaget. Teckningsrätter, fondaktierätter, För teckningsrätter och delrätter som grundas på aktieinnehav i bolaget är anskaffningsutgiften noll. Detsamma gäller teckningsrätter och delrätter som grundas på in- nehav av ett konvertibelt skulde- brev eller en liknande rätt till för- värv av aktier i bolaget, om inne- havaren vid tilldelningen av aktier likställs med en aktieägare. För teckningsrätter och fondak- tierätter, samt inlösenrätter och säljrätter som avses i 2 §, som grundas på aktieinnehav i bolaget, är anskaffningsutgiften noll. Detsamma gäller teckningsrätter och fondaktierätter som grundas på innehav av en konvertibel eller en liknande rätt till förvärv av ak- tier i bolaget, om innehavaren vid tilldelningen av aktier likställs med en aktieägare. 13 Senaste lydelse 2000:78. rätter får omkostnadsbeloppet be- stämmas till av ersätt- ningen vid avyttringen sedan utgif- ter i samband med denna dragits av. Detta gäller dock inte terminer och optioner och inte heller sådana teckningsrätter och delrätter som avses i 13 §. rätter får omkostnadsbeloppet be- stämmas till av ersätt- ningen vid avyttringen sedan utgif- ter i samband med denna dragits av. Detta gäller dock inte terminer och optioner och inte heller sådana teckningsrätter, fondaktierätter, in- lösenrätter och säljrätter som av- ses i 13 §. Kapitalförlust på en tillgång el- ler förpliktelse får inte dras av hos ett aktiebolag om den underlig- gande förpliktelsen, direkt eller indirekt, är ett kapitalandelsbevis som bolaget ställt ut. Att kapitalförlust som uppkom- mer då ett aktiebolag löser in ett kapitalandelsbevis inte får dras av följer av 44 kap. 2 § jämförd med 6 b § detta kapitel. Med andelsbyte avses ett förfarande som uppfyller villkoren i 58 §§ samt följande förutsättningar: En fysisk person (säljaren) skall avyttra en andel (den avyttrade an- delen) i ett företag (det avyttrade företaget) till ett annat företag (det kö- pande företaget). Ersättningen skall vara mark- Ersättningen skall vara mark- nadsmässig och lämnas i form av nadsmässig och lämnas i form av andelar i det köpande företaget (mottagna andelar). (mottagna andelar). får till en del lämnas i pengar, får till en del lämnas i pengar. dock högst av de Om det saknas nominellt värde på de mottagna andelarna, skall den högsta ersättningen i pengar i stället beräknas på den del av det inbetalda kapitalet som belöper sig på andelarna. Med uppskovsgrundande andelsbyte avses ett förfarande som uppfyller villkoren i 813 §§ samt följande förutsättningar: 14Senaste lydelse 2002:1143. 15Senaste lydelse 2002:1143. En säljare (säljaren) skall avyttra en andel (den avyttrade andelen) i ett företag (det avyttrade företaget) till ett annat företag (det köpande Ersättningen skall vara mark- Ersättningen skall vara mark- nadsmässig och lämnas i form av nadsmässig och lämnas i form av andelar i det köpande företaget (mottagna andelar). (mottagna andelar). får till en del lämnas i pengar, får till en del lämnas i pengar. dock högst av de värde på de mottagna andelarna, skall den högsta ersättningen i pengar i stället beräknas på den del av det inbetalda kapitalet som belöper sig på andelarna. Om den avyttrade andelen var en kapitaltillgång, skall säljaren vara en juridisk person eller ett svenskt handelsbolag. fysiska personer i den omfattning fysiska personer i den omfattning som anges i 7 och 12 §§ tas upp i som anges i 7 och 12 §§ tas upp i inkomstslaget tjänst i stället för i inkomstslaget tjänst i stället för i ning behandlas även vinst vid ned- ning behandlas även vinst vid inlösen av aktier och vinst vid indragning av aktier och vinst vid överlåtelse till ett aktiebolag av överlåtelse till ett aktiebolag av dess egna aktier. dess egna aktier. Vid tillämpning av detta kapitel likställs med andelar andra delägarrät- ter som getts ut av företaget och med utdelning ränta på sådana delägar- rätter. Bilaga 37.117 Associationsformer som avses i 37 kap. 9 § 3, 38 kap. 3 § första styck- et 3, 48 a kap. 6 § 3 och 49 kap. 9 § 3: bolag som bildats enligt rådets förordning (EG) nr 2157/2001 av om stadga för europabolag18 och rådets direktiv /86/EG av om komplettering av stadgan för europabolag vad gäller arbets- tagarinflytande19, 16Senaste lydelse 2000:78. 17Senaste lydelse 2004:614. 18EGT L 294, 10.11.2001, s. 1 (Celex 32001R2157). 19EGT L 294, 10.11.2001, s. 22 (Celex 32001L0086). bolag som enligt belgisk rättsordning kallas anony- Prop. 2005/06:39 me/naamloze vennootschap, en commandite par ac- tions/commanditaire vennootschap op aandelen eller privée à responsabilité limitée/besloten vennootschap met beperkte aansprake- lijkheid och sådana offentligrättsliga organ som fungerar enligt civil- rättsliga regler, 1.Denna lag träder i kraft och tillämpas första gången vid taxering. 2.Har beskattningsåret påbörjats före ikraftträdandet tillämpas äldre bestämmelser för den del av beskattningsåret som avser tiden före ikraft- trädandet. 3 Ärendet och dess beredning Följdändringar med anledning av ny aktiebolagslag, m.m. beslutade regeringen propositionen Ny aktiebolagslag (prop. 2004/05:85). Den nya lagen har antagits av (bet. 2004/05:LU23, rskr. 2004/05:291, SFS 2005:551) och träder i kraft . Lagen innebär i förhållande till aktiebolagslag en språklig och systematisk modernisering av den svenska aktiebolags- rätten. Inom har en promemoria utarbetats med förslag till följdändringar i inkomstskattelagen (1999:1229) och kupongskattela- gen (1970:624) med anledning av den nya aktiebolagslagen. I promemo- rian föreslogs ändringar av hänvisningar till aktiebolagslagen och änd- ringar som innebär en anpassning till terminologin i den nya aktiebolags- lagen. Även vissa materiella ändringar föreslogs som en följd av nya ak- tiebolagsrättsliga bestämmelser. I promemorian föreslogs vidare att den s.k. kontantgränsen vid andelsbyten skall slopas. Slutligen lämnades ett förslag till förenklade regler för beskattningen av inlösenrätter och sälj- rätter. Bakgrunden till det senare förslaget var att komplexiteten i de nu- varande bestämmelserna uppmärksammades i samband med att ett antal större börsnoterade aktiebolag beslutade om inlösen el- ler återköp av aktier. Promemorians lagförslag finns i bilaga 1. Promemorian har remissbe- handlats. En förteckning över remissinstanserna finns i bilaga 2. Remiss- yttrandena och en remissammanställning finns tillgängliga i Finansdepar- tementet (dnr Fi2005/3215). I denna proposition lägger regeringen fram förslag till ändringar i in- komstskattelagen och kupongskattelagen. Förslagen motsvarar i huvud- sak förslagen i den remitterade promemorian. Genomförande av ändringar i fusionsdirektivet Regeringen beslutade att tillkalla en särskild utreda- re med uppdrag att se över vissa företagsskattefrågor vid omstrukture- ringar m.m. (dir. 2002:28). Utredningen antog namnet företags- skatteutredning. lade Europeiska kommissionen fram ett förslag (KOM (2003) 613) till rådets direktiv om ändring av rådets direktiv /434/EEG av om ett gemensamt beskattningssystem för fusion, fission, överföring av tillgångar och utbyte av aktier eller an- delar som berör bolag i olika medlemsstater (fusionsdirektivet). Genom tilläggsdirektiv utvidgades utredningens uppdrag till att analysera och belysa konsekvenserna av de enskilda förslagen för det svenska skattesystemet och lämna förslag till hur direktivförslaget kan genomföras i svensk lagstiftning (dir. 2004:28). Ändringsdirektivet an- togs av rådet (2005/19/EG). Direktivet, som finns i bilaga 5, skall i vissa delar vara genomfört i medlemsstaterna och i andra delar . överlämnade utredningen sitt delbetänkande Beskattning- en vid omstruktureringar enligt fusionsdirektivet (SOU 2005:19). kandet har remissbehandlats. En förteckning över remissinstanserna finns Prop. 2005/06:39 i bilaga 6. En sammanställning av remissvaren finns tillgänglig i lagstift- ningsärendet (dnr Fi2005/1670). I förevarande lagstiftningsärende be- handlas frågor som rör europabolag. Propositionens lagförslag stämmer överens med det förslag som utredningen lämnat och som föranleds av genomförandet av ändringsdirektivet. Utredningens övriga förslag bereds vidare inom . Regeringen beslutade att inhämta Lagrådets ytt- rande över de lagförslag som finns i bilaga 3. Lagrådets yttrande finns i bilaga 4. Lagrådet har lämnat förslagen utan erinran. I förhållande till lagrådsremissens förslag har vissa ändringar av väsentligen redaktionell karaktär gjorts. Förslaget till ändringar i bilaga 37.1 till inkomstskattelagen har inte granskats av Lagrådet. Enligt regeringens mening är ändringarna av så- dan enkel beskaffenhet att Lagrådets hörande skulle sakna betydelse. 4Följdändringar med anledning av ny aktiebolagslag I regeringens proposition Ny aktiebolagslag (prop. 2004/05:85) lämnades förslag till följdändringar i vissa lagar med anledning av den nya lagstift- ningen. beslutade regeringen propositionen Följd- ändringar med anledning av ny aktiebolagslag, m.m. (prop. 2005/06:25) med förslag till ytterligare följdändringar. Propositionen innehåller bl.a. förslag till ändringar i vissa skattelagar som enbart innebär en anpassning till paragrafindelningen i den nya aktiebolagslagen. I föreliggande proposition lämnas förslag till följdändringar i inkomst- skattelagen (1999:1229) och kupongskattelagen (1970:624). I de båda lagarna finns hänvisningar till aktiebolagslagen som behöver ändras. Det behöver också göras vissa ändringar med anledning av att det förekom- mer ny terminologi i den nya aktiebolagslagen. Det gäller t.ex. uttrycket nedsättning av aktiekapitalet som har ersatts med minskning av aktie- kapitalet och uttrycket konvertibelt skuldebrev som har ersatts med konvertibel. Därutöver har det skett vissa materiella ändringar i den nya aktiebolagslagen som får konsekvenser på skatteområdet. Det gäller t.ex. att nominellt värde för aktier slopas, att aktiebolag ges möjlighet att ta upp kapitalandelslån, att det införs ett delningsförfarande för aktiebo- lag och att överkursfonden i fortsättningen skall utgöra fritt eget kapital. I propositionen föreslås också, delvis som en följd av att det nominella värdet på aktier avskaffas, att den kontantgräns som gäller vid vissa an- delsbyten slopas. Den nya aktiebolagslagen (2005:551) innebär i förhållande till lag en språklig och systematisk modernisering av den svenska aktiebo- lagsrätten. I det följande ges en kortfattad beskrivning av sakliga föränd- ringar i den nya lagen som har betydelse för skattelagstiftningen. Aktier utan nominellt belopp Aktier skall inte längre ha nominella värden utan i stället representera en viss andel i bolaget. Systemet med nominella belopp slopas för samtliga aktiebolag och ersätts med ett kvotaktiesystem. En akties kvotvärde ut- görs av ett belopp som motsvarar aktiens andel i aktiekapitalet. Över- gången till ett kvotaktiesystem har betydelse för bl.a. bestämmelserna om minskning av aktiekapitalet och förbudet mot utgivning av aktier till un- derkurs. Enligt aktiebolagslag (1975:1385) får ett aktiebolag ta upp lån på villkor att lånet skall betalas tillbaka med ett nominellt belopp eller med ett belopp som bestäms med hänsyn till penningvärdet. Bestämmel- sen innebär ett förbud mot bl.a. kapitalandelslån, dvs. lån där det kapital- belopp som skall återbetalas är beroende av utdelningen till aktieägarna i bolaget, bolagets vinst eller dess finansiella ställning. Däremot är det tillåtet att ta upp lån där räntan är helt eller delvis beroende av sådana faktorer (vinstandelslån). Genom den nya aktiebolagslagen tillåts även kapitalandelslån. Ett kapitalandelslån är ett lån där det belopp med vilket återbetalning skall ske helt eller delvis är beroende av utdelningen till aktieägarna, kursutvecklingen på bolagets aktier, bolagets resultat eller bolagets finansiella ställning. Ett vinstandelslån definieras som ett lån där räntan är beroende av någon av dessa faktorer. Det nuvarande uttrycket nedsättning av aktiekapitalet ersätts med minskning av aktiekapitalet. Aktiekapitalet skall på samma sätt som tidigare kunna minskas för täckning av förlust, avsättning till fritt eget kapital och återbetalning till aktieägarna. Vidare skall minskning av ak- tiekapitalet kunna ske enligt förbehåll i bolagsordningen. Några särskilda regler om minskning av aktiekapitalet för avsättning till reservfonden finns inte i den nya lagen. Minskning skall kunna genomföras med eller utan indragning av aktier. Eftersom systemet med nominella värden på aktier avskaffas finns ingen bestämmelse om minskning av aktiekapitalet genom minskning av aktiernas nominella belopp. Ett nytt förfarande för omstruktureringar förs in i den nya lagen. randet kallas delning och innebär att ett aktiebolag delas genom att bola- gets tillgångar och skulder övertas av ett eller flera andra aktiebolag mot Prop. 2005/06:39 vederlag till aktieägarna i det överlåtande bolaget. ske på två sätt. I det ena fallet övertas ett bolags samtliga tillgångar och skulder av två eller flera andra bolag, varvid det överlåtande bolaget upp- löses utan likvidation. Det andra fallet innebär att en del av ett bolags tillgångar och skulder övertas av ett eller flera bolag utan att det överlå- tande bolaget upplöses. I båda fallen skall ersättning lämnas till aktie- ägarna i det överlåtande bolaget. Ersättningen (delningsvederlaget) skall utgå i form av aktier i de övertagande bolagen eller som kontant ersätt- ning. Nya bolag skall kunna bildas genom delningsförfarandet. 4.3.1Aktier utan nominellt belopp Regeringens förslag: Termen kvotvärde ersätter nominellt värde i inkomstskattelagen. Promemorians förslag: Överensstämmer med regeringens förslag. Remissinstanserna: De remissinstanser som har yttrat sig i frågan har tillstyrkt promemorians förslag. Skälen för regeringens förslag: Enligt 1 kap. 3 § första stycket aktiebolagslag (1975:1385) skall ett aktiebolag ha ett aktiekapital. Om aktiekapitalet är fördelat på flera aktier, skall dessa lyda på lika be- lopp (det nominella beloppet). aktiekapital utgörs av summan av de nominella beloppen av tecknade och tilldelade aktier. En akties nominella belopp skall anges i bolagsordningen och vara bestämt i sam- ma valuta som aktiekapitalet. Det finns inte någon gräns för hur lågt det nominella beloppet får vara. Enligt den nya aktiebolagslagen (2005:551) skall aktier i fortsättningen inte ha nominella värden utan i stället representera en viss andel i bola- get. Om aktiekapitalet är fördelat på flera aktier, representerar varje aktie en lika stor andel av aktiekapitalet. Ett belopp motsvarande aktiens andel i aktiekapitalet utgör aktiens kvotvärde. För att underlätta övergången till det nya systemet kommer bolagen att få avvakta med att göra de ändringar i bolagsordningen som reformen föranleder till dess att bolagsordningen ändras efter den nya lagens ikraftträdande. Uttrycket nominellt värde förekommer i inkomstskattelagen (1999:1229) dels i bestämmelserna om bolagisering av ekonomiska före- ningar, 42 kap. 20 §, dels i bestämmelserna om vissa andelsbyten, 48 a kap. 2 § och 49 kap. 2 §.