prop · GS031d19 · 2005-01-01 00:00:00 — bygga upp bredare kunskaper om den konstnärliga processens roll och teaterns betydelse för unga människor och deras eget kreativa skapande samt att dela med sig av sina erfarenheter. Regeringen bedömer att Regionteatern Ble- kinge-Kronoberg har fullgjort sitt nationella uppdrag. gav regeringen till känna att inrättandet av nya nationella uppdrag bör tydliggöras genom att de alltid föreslås av regeringen och beslutas av i separata beslutspunkter och att regeringen skall utvärdera uppdragen efter varje treårsperiod och rapportera utfallet till (bet. 2003/04:KrU1, rskr. 2003/04:87). Arbetsfördelningen mellan och regeringen när det gäller de nationella uppdragen är sådan att det är som beslutar om ämnesområdena, medan regeringen utser innehavarna. Regeringen har ingen annan avsikt än att följa detta och kommer att tillgodose önskemål om separata beslutspunkter när det blir aktuellt. önskemål om en utvärdering av de nationella uppdragen kommer att tillgodoses när de sju nationella uppdrag som löper mellan 20032005 löper ut. Länskonstnärernas arbete består i att sprida, stimulera och öka kunskapen om konst och kultur och har bidrag utgått till 27 heltidstjänster. Systemet med länskonstnärer infördes och har utvecklats till en omfattande, strategisk, struktur- och nätverksbyggande verksamhet. Genom stödet till länskonstnärer inom dansområdet har staten bidragit till skapandet av en stark regional utveckling på detta område. Regeringen bedömer att verksamheten fyller sitt syfte. I sju län finns dessutom mångkulturkonsulenter vars syfte är att främja kulturell mångfald i länen. anordnades en första konsulentträff. De projekt som beviljats stöd i syfte att främja funktionshindrades deltagande i kulturlivet innefattar både projekt som ökar tillgängligheten till den producerade kulturen och projekt som ger möjlighet till eget skapande inom bild, teater, dans och musik. En fjärdedel av projekten har specialinriktning mot barn och ungdomar med funktionshinder. Regeringen bedömer att bidragsgivningen fyller sitt syfte. Regeringen verkar för att föra in kultur i arbetslivet för att möjliggöra allas rätt till kultur. Kulturarbetare inom alla konstområden och med stor spridning över landet har medverkat i 2004/05:1 UTGIFTSOMRÅDE 17 projekt som beviljats medel från Statens kulturråds verksamhet med kultur i arbetslivet. De gjorda erfarenheterna av stöd till hälsofrämjande åtgärder är goda. Skådebanan har med projektet genomfört ett personalvårdande projekt där samspelet mellan arbetsplatser och professionella konstnärer har stått i centrum. Genom konstnärens kreativa kompetens har processer inletts på arbetsplatser som har bidragit till en förändrad och fördjupad syn på arbetets innehåll och organisering. I har vidareutbildat skyddsombud i kultur så att dessa kan verka som kulturombud på arbetsplatserna. Sammanfattningsvis bedömer regeringen att bidragsgivningen har haft stor betydelse för kulturlivets utveckling, framför allt för verksamheter på regional och lokal nivå samt inom organisationslivet. Viktiga kulturprojekt har genomförts med hjälp av statliga bidrag och en betydelsefull kulturverksamhet utanför kulturinstitutionerna har kunnat fortleva i betydande utsträckning. Barn och ungdomar är landets flitigaste kulturkonsumenter och kulturutövare. Barn är de som mest frekvent besöker en kulturinstitution, skriver något, läser en bok eller utövar en konstnärlig verksamhet. De ekonomiska resurser som samhället satsar på kulturverksamhet med särskild inriktning på barn- och ungdomsgrupper kan uppskattas till ca . Kommunerna svarar för huvuddelen av de samlade offentliga insatserna för barn- och ungdomskulturen. Musik, med musik- och kulturskolor samt biblioteksområdena dominerar. Flera av de myndigheter och institutioner som omfattas av de kulturpolitiska målen har i regleringsbrev eller regeringsbeslut om mål och återrapporteringskrav att främja barn och unga. Regeringen har vidare gett i uppdrag att särskilt värna om barn och ungdomars rätt till yttrandefrihet liksom deras rätt och möjlighet att delta i det kulturella och konstnärliga livet, till kulturupplevelser. har även regeringens uppdrag att stärka och vidareutveckla arbetet med kultur i skolan på nationell nivå. Teater, dans och musik Barn och ungdomar utgör av publiken på landets offentligstödda teatrar. Av institutionsteatrarnas föreställningar var mer än en tredjedel barn- och ungdomsföreställningar, medan två tredjedelar av de fria teatergruppernas föreställningar vände sig till barn och ungdom. redovisar att av teaterns nationella turnéer hade unga som målgrupp och att av besökarna var . Både institutionsteatrarna och de fria teatergrupperna erbjuder föreställningar som vänder sig till barn och ungdom. Regeringen har successivt utökat stödet till de fria grupperna, som uppgick till ca . Musiken är för många barn och unga den viktigaste kulturformen både genom eget utövande och genom lyssnande. De kommunala musik- och kulturskolorna når över 350 000 barn. De regionala och lokala orkesterinstitutionerna hade 93 000 besök på konserter för skolor/förskolor vilket motsvarar av institutionernas totala publik. av Svenska rikskonserters anslag går till barn- och ungdomsverksamhet. Länsmusikorganisationerna hade en publik på sammanlagt 420 000 på föreställningarna i skolor och förskolor. Litteraturen, läsandet och språket har en stark ställning i landet. Antalet lån av barnböcker vid de kommunala folkbiblioteken uppgick till nästan 28 miljoner. Barn- och ungdomsböcker svarade för av bokförlagens utgivning och boken nådde 2003 av småbarnen. Genom bibliotekslagen och inköpsstödet till folk- och skolbibliotek har förutsättningarna för barns och ungdomars tillgång till litteratur väsentligt förbättrats. Distributionsstödet ger biblioteken gratis tillgång till den litteratur som får statligt utgivningsstöd. Kommunerna har dessutom möjlighet att utöka personalresurserna på skolbiblioteken genom att utnyttja statens stöd till personalförstärkning i skola och fritidshem. Statligt stöd utgår också till verksamheten med En bok för alla AB, för utgivning av kvalitetsböcker till lågt pris. Utgivningen är inriktad på skönlitteratur för vuxna, barn och ungdom, med en särskild betoning på de två sistnämnda målgrupperna. Kommuner, förskolor, skolor, bibliotek, bokhandlar, ideella föreningar och andra sammanslutningar kan ansöka om statligt stöd för att främja läsning. Bidrag utgår i första hand till insatser bland barn och unga. ger därutöver ut en barnbokskatalog i syfte att ge vägledning till vuxna om barn- och ungdomslitteratur och att väcka läslust. beslutade regering och riksdag att instifta ett årligt internationellt litteraturpris till minne för barn- och ungdomslitteratur. Litteraturpriset har till syfte att, såväl nationellt som internationellt, öka läsandet bland barn och stärka barns rättigheter. Priset på delades ut första gången . sänktes mervärdesskatten på böcker och tidskrifter m.m. från till . Insatsen syftar till att öka läsandet i alla grupper. Filmen har en allt viktigare roll som kulturyttring för barn och ungdomar. Filmen har en given plats som läromedel och kan vara en utgångspunkt för samtal och inspirera till eget skapande. Flera av de viktigaste stödformerna för filmproduktion har ett tydligt barn- och ungdomsperspektiv. uppgick Stiftelsen Svenska Filminstitutets stöd till barnfilmsproduktion till . En barn- och ungdomsfilmkonsulent värnar särskilt om barnfilmens ställning. Den nya mediekulturen gör unga inte enbart till mottagare utan även till skapare. På filmområdet har regeringen gett unga möjligheter till eget skapande med film och andra medier för rörliga bilder genom inrättandet av ett särskilt stöd till regionala resurscentrum för film och video. fick 19 sådana resurscentrum bidrag via . satsning på skolbioverksamhet är ett annat exempel på en satsning på barns och unga intresse för film. Under /2003 bedrevs skolbio i 175 av 289 kommuner. Museerna har ökat sina satsningar för barn och ungdomar . anordnades knappt 30 000 visningar med totalt 1,2 miljoner besök för skol- och förskolegrupper. För (inkl. Cosmonova) motsvarar barn från 5 till 2004/05:1 UTGIFTSOMRÅDE 17 (ca 100 000 besökare) av museets besökare. Vidare har Riksutställningar ökat andelen utställningar som producerades för barn med . Skolans andel som arrangör har mer än tredubblats. kommer att satsa särskilt på utsmyckningar i miljöer där barn och ungdomar vistas. inleddes den första etappen av frientréreformen med gratis inträde på de tre statliga museerna , och . Övriga berörda statliga museer skall omfattas av reformen fr.o.m. . Fri entré på statliga museer gäller alla, inte minst barn och ungdom. Reformen skall även möjliggöra satsningar på bl.a. pedagogik. Flertalet av de centrala museerna, exempelvis , och Livrustkammaren, arbetar med att vidareutveckla den uppskattade pedagogiska verksamheten riktad mot främst barn och ungdom. Under 20012003 genomfördes en särskild museipedagogisk satsning på sammanlagt på de regionala museerna samt de två centrala museiinstitutionerna och . Regeringen avser att permanenta den museipedagogiska satsningen för de regionala museerna fr.o.m. (se avsnitt 4.4 Politikens inriktning). Nio tidsbegränsade nationella uppdrag har getts till vissa institutioner eller verksamheter som står för utveckling och förnyelse inom en konstriktning eller en verksamhetsform. Tre av dessa uppdrag rör direkt barn och ungdomar: barn- och ungdomsteater, ungdomskultur samt barnkulturforskning. Innehavare av dessa uppdrag har varit, eller är, Dalateatern, Teater, Cirkus Cirkör, Drömmarnas Hus, , och för . För att höja kvaliteten inom amatörkulturen och stimulera barns och ungas intresse för konst och kultur har ett statligt stöd för verksamhet med länskonstnärer införts. Länskonstnärerna skall sprida, stimulera och öka kunskapen om konst och kultur samt skapa fler möjligheter för barn och ungdomar att möta ett professionellt kulturliv och utveckla ett eget skapande bl.a. i skolan. 2004/05:1 UTGIFTSOMRÅDE 17 Ett särskilt stöd till syfte att främja de nationella minoriteternas språk och kultur inrättades . Stödet inrymmer allmänt kulturstöd med inriktning mot bl.a. barn och unga. Kultur i skolan har pågått , där har fördelats på flera utvecklingsprojekt. har regeringen arrangerat konferens och utbildningsdagar för att sprida erfarenheter och resultat från de olika projekten. Kulturen har av flera storstadskommuner lyfts fram som en betydelsefull faktor för att nå de uppställda målen för de aktuella stadsdelarna och dess boende. Många av insatserna har varit inriktade främst på barn och ungdomar. Insatser för språk- och kunskapsutveckling i förskolor och skolor har varit viktiga och fått stort genomslag, liksom olika skol- och förskolesatsningar på teater, dans och musik. Även de statliga kulturinstitutionernas reguljära verksamhet där den omfattar storstadspolitikens målsättningar inriktas ofta på barn och ungdom. Regeringen gav till trossamfund i uppdrag att fördjupa dialogen med trossamfunden kring frågor som rör kvinnors och barns rättigheter. Det ökande intresset för hemslöjd i hela landet, särskilt bland barn och ungdomar, har tagits till vara av genom att vidareutveckla särskilt riktade insatser till dessa grupper. Regeringen har tillsatt ett råd för arkitektur, form och design. Rådet ska bl.a. inrikta sitt arbete på formgivningens betydelse för offentliga inomhus- och utomhusmiljöer där främst barn och ungdomar vistas. Regional fördelning av statens stöd till kultur Utöver statens insatser för bland annat nationalscenerna och de centrala museerna ger staten stöd till regionala och lokala institutioner. Detta syftar bland annat till att möjliggöra en mångsidig kulturverksamhet av hög kvalitet; att ge varje medborgare en god tillgång till scenkonst, musik och böcker; att stödja museerna i deras uppgift att samla in, bearbeta och förmedla kunskap om regionernas kulturarv, dess konstutveckling och om samhället och miljön i övrigt samt att sprida, stimulera och öka kunskapen om konst och kultur, inte minst bland barn och ungdomar. På begäran lämnar regeringen en redovisning och analys av utvecklingen av den regionala fördelningen av statens stöd till kultur. Denna redovisning baseras på uppgifter från , som har regeringens uppdrag att bland annat kartlägga och analysera det regionala utfallet av myndighetens verksamhet samt att sammanställa och analysera motsvarande redovisningar från vissa andra myndigheter och institutioner inom ansvarsområde. har till regeringen redovisat utfallet i Statliga kulturinsatser 2003 i regionalt perspektiv . Myndigheterna och de centrala institutionerna inom kulturområdet har alla ett nationellt ansvar inom sina respektive områden. För flera av dessa är det endast en del av verksamheten som har regionalt mätbara inslag och det regionala inslaget varierar dessutom starkt i sina praktiska uttryck. Statens regionala stöd till kultur tar sig olika uttryck beroende både på vilken typ av verksamhet som fördelar stödet och på mottagarverksamheten. I denna analys presenteras först utfallet för nationell verksamhet, därefter för regional och lokal verksamhet. Dessutom tas även insatser inom andra politikområden än kulturpolitiken upp, som på olika sätt påverkar kulturen i landet. Vid vissa nationella verksamheter har publiken och användarna oavsett hemort samma tillgång till utbudet, men regionen där verksamheten är lokaliserad kan ha vissa fördelar till exempel i fråga om sysselsättningstillfällen. Exempel på sådana insatser är stöd till litteraturutgivning, tidskriftsstöd, bidrag till språkvård samt verksamheten vid ett flertal myndigheter vilka huvudsakligen är lokaliserade till . Sammanlagt uppgick de bidrag som fördelade 2003 till (inklusive de medel som fördelats av regionförbundet i län, där regional försöksverksamhet pågår). Av dessa var regionala bidrag, till bland annat regionala och lokala kulturinstitutioner. Av Statens kulturråds bidrag gick de största bidragssummorna till , , och . För är andelen av stödbeloppet mindre än andelen av befolkningen, medan motsatsen gäller för de övriga tre. Omräknat till kronor per invånare fick det största bidraget (per in- Därefter följde (per invånare), (per invånare), (per invånare) samt (per invånare). Det lägsta beloppet noterades för (per invånare), medan genomsnittet låg på per invånare. utbetalade () nästan i bidrag till kulturmiljövård. Största bidragsmottagare var , följt av , , och . I utfördes två stora arkeologiska undersökningar, vilket förklarar det relativt stora bidragsbeloppet. För beror bidragsbeloppet även detta år på kostnaderna för saneringen av det tidigare fängelset i , som har lösts in av staten. För förklaras bidragsbeloppets storlek med kostnaderna för och världsarvet . fick det största beloppet räknat per invånare (per person), vilket beror på bl.a. underhållsbehovet av ett stort antal medeltida byggnader. Näst efter fick mest bidrag räknat per invånare (), följt av (), län () och (). Genomsnittet i landet låg på per invånare. över en längre tidsperiod tydliggörs de stora bidragsbehoven för respektive . 2004/05:1 UTGIFTSOMRÅDE 17 fördelade 2003 nära i stöd till visning och distribution av film. Störst belopp gick till , följt av län och (de län som får bidrag till regionala filmproduktionscentrum). Liksom föregående år fick 20 län stöd till regionala resurscentrum. utbetalade i stipendier och bidrag till drygt 1700 personer bosatta i , inklusive fleråriga stipendier som beslutats . En stor konstnärsgrupp återfinns i storstadslänen, vilket också återspeglas i såväl ansökningarna till konstnärsnämnden, som nämndens bidragsgivning. En förklaring till koncentrationen av konstnärer i storstadslänen är att det där finns både utbildningar och arbetstillfällen, vilket lockar konstnärer från hela landet. Den regionala spridningen av insatser är fortsatt god. är de 48 länshemslöjdskonsulenterna fördelade på samtliga län, med två i varje län förutom i där det finns fyra och i där antalet är sex. till trossamfund fördelade 2003 nästan i regionala bidrag. Fördelningen mellan länen har varierat obetydligt och följer väl folkmängdens fördelning. hade dock , , , , och län en större stödandel än befolkningsandel. 2004/05:1 UTGIFTSOMRÅDE 17 Tabell 4.4 Procentuell fördelning av vissa bidrag 2003 Folkmängd (%) (8 975 670) * Län med regional försöksverksamhet. Bidragsmedel som fördelats av via regionförbunden ingår. Vid andra nationella verksamheter har publiken och användarna på den aktuella orten bättre tillgång till kulturutbudet än invånarna i landet i övrigt. Insatser och resultat vid myndigheterna och institutionerna kan dock påverka kulturlivet i övriga landet. Exempel på sådana verksamheter är de centrala museerna, arkiven och nationalscenerna. Flertalet av dessa institutioner har dock verksamhet i flera län, såsom och landsarkiven, samt vissa museer. Av redovisning av det regionala utfallet framgår att arkivmyndigheterna genom landsarkivorganisationen och Svensk Arkivinformation (SVAR) har en god spridning i landet. Kostnadsandelen för har minskat ytterligare och av de kostnader som finansieras av förvaltningsanslaget avser verksamhet i andra delar av landet än . av forskarbesöken gjordes utanför . Operan och är nationalscener för musikdramatik och balett respektive teater. Av föreställningar 2003 ägde rum utanför . Motsvarande siffra för Operan var . I båda fallen innebär det en minskning jämfört med föregående år. Nationalscenernas möjligheter att turnera begränsas av deras uppdrag att hålla en stor repertoar av material- och personalkrävande produktioner. Utbudet görs dessutom tillgängligt för en bred publik i hela landet genom att föreställningar sänds i radio och TV. De regionala och lokala insatserna avser verksamheter som huvudsakligen är inriktade på kulturlivet i en region eller centrala insatser som till stor del förbrukas regionalt och lokalt inom en kulturinstitution, kommun eller annan organisation. Exempel på detta är bidrag till regionala 2004/05:1 UTGIFTSOMRÅDE 17 och lokala kulturinstitutioner samt verksamheten vid , Riksutställningar och Rikskonserter. publik fortsatte att öka även . Särskilt märks det i de tre storstadslänen, men även , och har haft en mycket positiv publikutveckling. Av de nästan 2 460 föreställningar som arrangerade i stod som mottagare för . Antalet föreställningar i har minskat jämfört med föregående år. Merparten av föreställningarna i kommunen spelades på , som har i uppdrag att vara en arena för mångkulturell scenkonst. redovisar Riksutställningar det högsta antalet bokningar i och län, vardera. Därefter följer Västa och , med Högsta antalet visningsdagar 2003 hade , följt av och . var det enda län som inte hade besök av någon av utställningarna. Riksutställningar anger i sin rapport till att myndigheten strävar efter att nå utanför centralorterna till områden som saknar stark kulturell infrastruktur. I den höga andelen visningstillfällen i ingår till exempel visningar i flertalet förorter. Likaså prioriteras ibland fler besök på samma plats framför maximal spridning. Detta för att upparbeta bra kontakter och göra ett mer bestående intryck. Av Svenska rikskonserters totala statsbidrag på gick till regionerna, en ökning jämfört med . Flest konserter i samarbete med Rikskonserter hölls i , följt av och . Tabell 4.5 Regionalt utfall för , Riksutställningar och Svenska rikskonserter 2003 (procentuell fördelning) Andel av totalt antal Andel av bokningar av 30,9* 43,0* * Inkl. , som har regeringens uppdrag att vara en arena för mångkulturell scenkonst. 2004/05:1 UTGIFTSOMRÅDE 17 Insatser för den regionala kulturen görs även inom andra politikområden än Kulturpolitik. Allmänna Arvsfonden fördelade 2003 i direkta bidrag till kulturverksamhet, vilket är en minskning med jämfört med . Tolv län delade på bidragsbeloppet, varav tilldelades . Många av Stockholmsprojekten har dock tydlig riks- eller flerlänskaraktär. hade regeringens uppdrag att fördela vissa medel från Allmänna Arvsfonden till bland annat ungas egna kulturverksamheter. fördelade 2003 sammanlagt nästan till icke statliga kulturlokaler samt allmänna samlingslokaler. tilldelades den högsta beloppsandelen, följt av och . EU-stöd till kultur och projekt med kulturanknytning fördelas av flera instanser. En stor del av dessa medel fördelas genom . beviljades 339 projekt med kulturanknytning bidrag och det totala stödet från strukturfonderna uppgick till nästan . Detta är en minskning jämfört med . Vidare kan nämnas att fördelade Stiftelsen , vars syfte är att stödja långsiktiga och nyskapande kulturprojekt som stimulerar det regionala kulturlivet i vid mening och stärker tillväxt och utveckling, nära till 153 projekt. av dessa bidrag gick till län utanför och samtliga län fick del av bidragsbeloppet. Tabell 4.6 Regionalt utfall för Stiftelsen , Allmänna arvsfonden och (procentuell fördelning) Folkmängd (%) (8 975 670) Regeringens samlade bedömning och slutsats är att de regionalt inriktade verksamheterna har en relativt god spridning och att den nationella verksamhet som bedrivs kommer hela landet till godo. En god regional spridning är en fortsatt viktig del av målen för en nationell kulturpolitik och årets regionala analys föranleder inte några förändringar i principerna för fördelningen av stödet till regional och lokal kultur. Inga stora skillnader i fördelningen mot föregående år uppvisas heller. Insatser bör dock fortlöpande göras för att ytterligare sprida de statliga kultursatsningarna i landet. Regeringen kommer även i fortsättningen i den löpande mål- och resultatdialogen med myndigheter och institutioner inom det kulturpolitiska ansvarsområdet att på 2004/05:1 UTGIFTSOMRÅDE 17 olika sätt ta upp frågan om hur den regionala spridningen kan utvecklas. Planer finns också inom på att utveckla redovisningen och analysen av den regionala fördelningen av statens stöd till kultur. Redovisning av vissa kulturinstitutioners hyreskostnader Regeringen lämnar härmed den redovisning av kulturinstitutionernas hyreskostnader som framgår av tabell 4.7. Den parlamentariska har lämnat sitt betänkande Hyressättning av vissa ändamålsbyggnader (SOU 2004:28). 2004/05:1 UTGIFTSOMRÅDE 17 Tabell 4.7 Hyreskostnader m.m. för vissa kulturinstitutioner under 20012003 uppvärmning och el, andel av Forum för levande historia Regeringens förslag: Handlingsoffentligheten utsträcks till att omfatta Stiftelsen uppgift att enligt 5 kap. lagen (1988:950) om kulturminnen m.m. pröva ansökningar om tillstånd till utförsel av vissa äldre kulturföremål. Stiftelsen skall inte längre anges i bilagan till sekretesslagen. Ärendet och dess beredning: Inom har utarbetats promemorian Handlingsoffentligheten hos och Riksutställningar. I promemorian föreslogs att handlingsoffentligheten utsträcks till att omfatta Stiftelsen uppgift att enligt 5 kap. lagen (1988:950) om kulturminnen m.m. pröva ansökningar om tillstånd till utförsel av vissa äldre kulturföremål. Vidare föreslogs att Stiftelsen inte längre skall anges i bilagan till sekretesslagen. Promemorian har remitterats till ombudsmän, i , , , Stiftelsen och Riksutställningar. Lagändringarna är av sådan enkel beskaffenhet att Lagrådets hörande skulle sakna betydelse. Promemorians förslag stämmer överens med regeringens. Remissinstanserna: Samtliga remissinstanser har tillstyrkt eller inte haft något att erinra mot förslaget. Skälen för regeringens förslag: Enligt 2 kap. 1 § tryckfrihetsförordningen (TF) har varje svensk medborgare rätt att ta del av allmänna handlingar. En handling är allmän om den förvaras hos en myndighet och enligt särskilda regler anses inkommen dit eller upprättad där. Handlingsoffentligheten har till syfte att vara en garanti för rättssäkerhet och för effektivitet i förvaltningen och i folkstyret.