prop · GS03100 · 2005-04-14 00:00:00 — I relation till bruttonationalprodukten (BNP) beräknas de takbegränsade utgifterna uppgå till 2005, vilket innebär en oförändrad andel jämfört med . Tabell 6.2 Takbegränsade utgifter Anm.: Beloppen är avrundade och överensstämmer därför inte alltid med summan. 1Statsbudget enligt beslut . 2Inklusive posten Minskning av anslagsbehållningar. I tabell 6.4 redovisas anvisade medel på statsbudgeten, förslag till tilläggsbudget i denna proposition, de prognostiserade utgifterna för respektive utgiftsområde samt ålderspensions- systemet vid sidan av statsbudgeten. För vissa utgiftsområden avviker utgiftsprognoserna kraftigt i förhållande till anvisade medel på den av fastställda statsbudgeten. Nedan beskrivs de viktigaste skillnaderna mellan den aktuella prognosen och utgiftsramarna i statsbudgeten (se även diagram 6.1). Diagram 6.1 Utgiftsprognos jämfört med statsbudgeten för 20051 9 Hälsovård, sjukvård och social omsorg -0,7 -0,4 -1,1 -1,0 -0,6 Ålderspensionssystemet vid sidan av -1,5 -1,0 -0,5 1 Statsbudget enligt beslut . I budgetpropositionen aviserade regeringen åtgärder som innebär en generell begränsning av tillgängliga medel på anslag för förvaltnings- och investeringsändamål. Som huvudregel får nu varken sparade medel eller anslagskredit utnyttjas av myndigheterna utan beslut från regeringen. Regeringen har vidare för flertalet anslag beslutat att ställa av årets anslagsmedel till regeringens disposition. Vidare kommer anslaget 2:7 under utgiftsområde Samhällsekonomi och finansförvaltning inte att utnyttjas . Sammantaget beräknas dessa åtgärder minska statens utgifter med ca 2005. Åtgärderna innebär för flertalet förvaltnings- och investeringsanslag att utgiftsprognoserna och anslagsförbrukningen inte kan överstiga anslagna medel . Utgiftsområde 9 Hälsovård, sjukvård och social omsorg Utgifterna för anslaget 13:1 Tandvårdsförmåner m.m. beräknas bli lägre än anvisade medel i Detta förklaras huvudsakligen av ett lägre antal ansökningar om högkostnads- skydd för protetik för personer och av att en lägre andel av ärendena beräknas leda till utgifter. Därutöver minskas utgifterna för bastandvård i större utsträckning än tidigare beräknats. Utgifterna för anslaget 16:8 Kostnader för statlig assistansersättning förväntas bli lägre än anvisade medel i statsbudgeten, framför allt på grund av att nyttjandegraden av antalet beviljade timmar antas bli lägre än beräkningen i budgetpropositionen. Antalet beviljade timmar beräknas dock öka i förhållande till 2004 (se även tabell 6.9). Utgiftsområde 10 Ekonomisk trygghet vid sjukdom och handikapp Prognosen för anslaget 19:1 Sjukpenning och rehabilitering m.m. är högre än anvisade medel i statsbudgeten. Till största delen förklaras detta av att antalet sjukpenningdagar förväntas bli högre än vad som tidigare beräknats (se även tabell 6.9). Utgifterna för anslaget 19:2 Aktivitets- och sjukersättningar m.m. beräknas bli högre än anvisade medel i statsbudgeten, vilket beror på att antalet personer med sjukersättning väntas bli fler än vad som beräknades i statsbudgeten . Antalet personer med aktivitets- och sjukersättning beräknas till 553 000, vilket är 2 900 fler jämfört med budgetpropositionen (se vidare tabell 6.9). Prognosen för anslaget 22:3 Köp av arbets- marknadsutbildning och övriga kostnader är högre än anvisade medel i statsbudgeten på grund av att regeringen på tilläggsbudget har föreslagit ökade resurser med till arbets- marknadsutbildning för att öka antalet utbild- ningsplatser och därmed förebygga risken för brist på utbildad arbetskraft. Utgifterna för anslaget 22:4 Särskilda insatser för arbetshandikappade beräknas bli lägre än anvisade medel i statsbudgeten, vilket förklaras av att färre arbetshandikappade personer förväntas erhålla lönebidrag. Nedgången dämpas något av att styckkostnaderna blir högre än vad som tidigare beräknats. Prognosen för anslaget 22:11 Bidrag till lönegarantiersättning är lägre än anvisade medel i statsbudgeten på grund av att färre anställda drabbas av konkurser. Dessutom medför regelförändringar lägre utgifter än tidigare beräknat. Arbetstagare som arbetar för ett konkursbo får numera bara lönegarantiersättning under en månad, vilket är en minskning jämfört med tidigare. Utgifterna för anslaget 22:6 Europeiska socialfonden m.m. för perioden 20002006 beräknas bli högre än anvisade medel i stats- budgeten. Med anledning av fördröjningar i startskedet av strukturfondsprogrammen har det uppkommit ett betydande anslagssparande som delvis beräknas bli förbrukat 2005. Prognosen för anslaget 25:2 Studiemedel m.m. är lägre än anvisade medel i statsbudgeten, framför allt på grund av färre studie- medelstagare med det så kallade prioriterade bidraget, än vad anslaget har beräknats för. Utgifterna för anslaget 25:4 Rekryterings- bidrag förväntas bli lägre än anvisade medel i statsbudgeten, vilket främst beror på att möjligheten till den vidgade användningen av rekryteringsbidraget i satsningen på de så kallade kombinationsutbildningarna inte har utnyttjats fullt ut. Prognosen för anslaget 25:3 Studiemedels- räntor m.m. är däremot högre än anvisade medel i statsbudgeten på grund av uppreviderade ränteantaganden. Den fastställda räntan ökade jämfört med vad som angavs i budgetpropositionen . Utgiftsområde 16 Utbildning och universitetsforskning Utgifterna för anslaget 25:11 Bidrag till personalförstärkningar i skola och fritidshem beräknas bli lägre än anvisade medel i statsbudgeten. Detta förklaras av förändringen med utbetalningen av bidraget för /2006 i tre delar, , och . har bidraget betalats ut i två delar, och . En motsvarande förändring genomförs även för utbetalningarna från anslaget 25:10 Bidrag till personalförstärkning i förskola, vilket bidrar till lägre utgifter än vad som tidigare beräknades. Utgifterna för anslaget 36:2 Väghållning och statsbidrag beräknas bli lägre än anvisade medel i statsbudgeten på grund av att anslagskredit utnyttjades och att anslagskrediten satts till noll för detta anslag 2005. Därtill kommer, liksom för anslaget 36:4 : Banhållning och sektorsuppgifter, en anslagsminskning som finansierar en del av utgifterna som uppstått inom utgiftsområde 23 Jord- och skogsbruk, fiske med anslutande näringar till följd av stormen i . Ålderspensionssystemet vid sidan av statsbudgeten Utgifterna för ålderspensionssystemet vid sidan av statsbudgeten förväntas bli högre än beräknat i budgetpropositionen till följd av att det fastställda inkomstindexet blev högre än vad som beräknades i budgetpropositionen. I statsbudgeten var den beräknade förbrukningen av anslagsbehållningar inte fördelad per utgiftsområde, utan redovisades under posten Minskning av anslagsbehållningar. De totala utgifterna redovisades i statsbudgeten som summan av utgiftsramarna och beräknings- posten Minskning av anslagsbehållningar. beräkningspost uppgick i statsbudgeten till noll kronor, vilket innebär att nettot av anslagssparande, utnyttjande av anslagskredit och förbrukning av ingående anslagsbehållningar beräknades bli noll. I den aktuella prognosen för innevarande budgetår ingår emellertid förbruk- ningen av anslagsbehållningar under respektive anslag och utgiftsområde. Förändringen av anslagsbehållningarna kan därför nu beräknas som skillnaden mellan prognos och anvisade medel, med hänsyn tagen till förslag till tilläggsbudget, indrag och medgivna över- skridanden. Statsbudgetens utfall visar att anslagsbehållningarna på ramanslag uppgick till /2005. kommer anslagssparandet att öka jämfört med i den mån utgifterna är lägre än anvisade medel på statsbudgeten 2005 eller minska till följd av beslut om indragningar. Anvisade medel föreslås på tilläggsbudget i denna proposition öka med . De beslutade indragen summerar till . Dessa förväntas dock vid utgången av 2005 bli högre eftersom anslagssparande prövningen för vissa regelstyrda transfererings- anslag ännu inte är genomförd. Skillnaden mellan totalt anvisade medel på ramanslag (inklusive förslag till tilläggsbudget) och prognostiserade utgifter för ramanslag beräknas nu till (exklusive statsskuldsräntor). Därmed beräknas anslagsbehållningarna öka till . Tabell 6.3 Beräknad förändring av anslagsbehållningar 2005 (samtliga belopp exklusive statsskuldsräntor) Förslag till tilläggsbudget i VP2005 Beräknad förändring av anslagsbehållningar Anm.: Beloppen är avrundade och överensstämmer därför inte alltid med summan. 1Obetecknade anslag är inte medräknade eftersom de inte kan ha anslagssparande. 2Enligt Årsredovisning för staten 2004 (skr. 2004/05:101). 4 Utgifter 2004 och 2005 Skatt, tull och exekution Försvar samt beredskap mot sårbarhet Hälsovård, sjukvård och social omsorg Ekonomisk trygghet vid sjukdom och Ekonomisk trygghet vid ålderdom Ekonomisk trygghet för familjer och barn Kultur, medier, trossamfund och fritid Allmän miljö- och naturvård Jord- och skogsbruk, fiske med Allmänna bidrag till kommuner Avgiften till Europeiska gemenskapen Ålderspensionssystemet vid sidan av Anm.: Beloppen är avrundade och överensstämmer därför inte alltid med summan. 1Statsbudgeten enligt beslut . 2Förslag till tilläggsbudget i denna proposition. 3Anvisat på statsbudgeten enligt beslut och förslag till tilläggsbudget i denna proposition. 6.3Utgifter och utgiftsramarna . förändringar jämfört med budgetpropositionen Regeringen presenterade i budgetpropositionen förslag till anslag och utgiftsramar per utgiftsområde samt en konsekvens- beräkning av utgifterna fördelade på utgiftsområden och ålderspensions- systemet vid sidan av statsbudgeten. Dessa förslag och beräkningar har godkänts av (bet. 2004/05:FiU1, skr. 2004/05:47). I tabell 6.5 redovisas för varje utgiftsområde ett utfall , anvisade anslag per utgiftsområde (inklusive förslag till tilläggsbudget i denna proposition), utgiftsprognos , beräknade utgiftsramar samt en konsekvensberäkning av utgifterna per utgiftsområde och i beräkningen av utgiftsramarna har hänsyn tagits till redan beslutade och föreslagna eller aviserade utgiftsreformer och besparingar (se avsnitt 6.3.2). De beräknade utgiftsramarna baserar sig, med några få undantag, på samma regelsystem och politik som utgiftsramarna . Vidare har de makroekonomiska förutsättningar, de volym- antaganden inom vissa transfereringssystem samt den pris- och löneomräkning som ligger till grund för beräkningarna uppdaterats jämfört med de beräkningar som presenterades i budgetpropositionen (se avsnitt 6.3.3). Förbrukning av anslagsbehållningar för för- valtnings- och investeringsanslag redovisas inte på respektive utgiftsområde utan ingår i beräkningsposten Minskning av anslagsbehållningar. Tabell 6.5 Utgifter per utgiftsområde 20042007 Skatt, tull och exekution Försvar samt beredskap mot sårbarhet Hälsovård, sjukvård och social omsorg Ekonomisk trygghet vid sjukdom och Ekonomisk trygghet vid ålderdom Ekonomisk trygghet för familjer och barn Kultur, medier, trossamfund och fritid Allmän miljö- och naturvård Jord- och skogsbruk, fiske med Allmänna bidrag till kommuner Avgiften till Europeiska gemenskapen Ålderspensionssystemet vid sidan av 1Inklusive förslag till tilläggsbudget i denna proposition. 2Inklusive posten Minskning av anslagsbehållningar. 3Beräkningen av ett utgiftstak baseras på oförändrad kvot mellan utgiftstak och potentiell BNP . Det finns flera orsaker till att utgifterna för enskilda utgiftsområden har förändrats för åren 20062007 jämfört med beräkningen i budgetpropositionen . I tabell 6.6 redovisas förändringen av beräknade utgiftsramar i förhållande till beräkningen i budgetpropositionen . Utgifterna per utgiftsområde har ändrats till följd av nya förslag till utgiftsförändringar, reviderad pris- och löneomräkning samt övriga förändringar som reviderade makroekonomiska förutsättningar och förändrade volymer inom vissa regelstyrda transfereringssystem m.m. redovisas i tabell 6.6 förändringen av utgiftsramarna till följd av nya förslag till utgiftsförändringar (se även tabell 6.8), reviderad pris- och löneomräkning (PLO) och övriga faktorer. Tabell 6.6 Förändring av beräknade utgiftsramar och 2007 jämfört med budgetpropositionen Skatt, tull och exekution Försvar samt beredskap mot sårbarhet Hälsovård, sjukvård och social omsorg Ekonomisk trygghet vid sjukdom och handikapp Ekonomisk trygghet vid ålderdom Ekonomisk trygghet för familjer och barn Kultur, medier, trossamfund och fritid Samhällsplanering, bostadsförsörjning och Allmän miljö- och naturvård Jord- och skogsbruk, fiske med anslutande Allmänna bidrag till kommuner Avgiften till Europeiska gemenskapen Ålderspensionssystemet vid sidan av I tabell 6.7 redovisas den totala utgiftseffekten i förhållande till beräkningen i budgetproposi- tionen till följd av ovan nämnda faktorer . Av tabellen framgår att den totala förändringen av de takbegränsade utgifterna är relativt liten i förhållande till beräkningen i budgetpropositionen. Detta beror bland annat på att lägre utgifter till följd av nya makro- ekonomiska förutsättningar delvis motverkas av en högre beräknad förbrukning av anslags- behållningar och en något högre pris- och löneomräkning. Eftersom nya föreslagna utgifts- reformer finansieras med nya föreslagna utgifts- minskningar av motsvarande storlek påverkas de takbegränsade utgifterna endast i liten utsträck- ning. Förändringar till följd av nya förslag till utgiftsförändringar jämfört med budgetproposi- tionen redovisas i avsnitt 6.3.2, medan förändringar till följd av övriga nämnda faktorer redovisas i avsnitt 6.3.3. Tabell 6.7 Förändring av takbegränsade utgifter jämfört med budgetpropositionen Reviderad pris- och löneomräkning Förändrad prognos för anslagsbehållningar Takbegränsade utgifter i 2005 års Anm.: Beloppen är avrundade och överensstämmer därför inte alltid med summan. 1 Tekniska förändringar som föreslås föranleda justeringar av utgiftstaket. 6.3.2Förslag till utgiftsförändringar jämfört med budgetpropositionen Trots en stark tillväxt utvecklades arbetsmarknaden svagt . I likhet med tidigare konjunkturförlopp finns en eftersläpning på arbetsmarknaden. Även inom ohälsoområdet kvarstår alltjämt höga utgifter. Detta medför ansträngda statsfinanser. Regeringens förslag och aviseringar i denna proposition innebär att mer resurser tas i anspråk på ett antal områden på budgetens utgiftssida. Enligt regeringens bedömning krävs därmed utgiftsbegränsande åtgärder för att klara utgiftstaken och 2006. Även sedan dessa åtgärder har vidtagits är utgiftsläget ansträngt. Regeringen följer därför noggrant den löpande utgiftsutvecklingen och kommer att vidta ytterligare åtgärder för att klara utgiftstaken. En redovisning av nu aviserade och föreslagna utgiftsförändringar återfinns i tabell 6.8. återfinns en mer detaljerad beskrivning av föreslagna förändringar i kapitel 3 Tilläggsbudget. I följande avsnitt redovisas förändringar med budgetmässigt stora konse- kvenser för åren 20052007. aviserade och föreslagna utgiftsförändringar Inom utgiftsområde 4 Rättsväsendet, föreslog och aviserade regeringen i budgetpropositionen kraftfulla satsningar. Kriminalvården har stärkts och även övriga anslag inom rättsväsendet har fått resurstillskott. Satsningen på rätts- väsendet börjar nu få effekt; fler poliser leder till fler ärenden inom åklagarväsendet och domstolsväsendet samt till fler intagna i häkten och fängelser. Det finns dock kortsiktiga problem. har antalet klienter inom kriminalvården ökat kraftigt. Det ställer ytterligare krav på bl.a. säkerheten, behandlingen och sysselsättningen inom kriminalvården. Regeringen gör bedömningen att kriminalvården behöver tillföras ytterligare resurser redan innevarande år. Regeringen kommer därför att fortsätta att nära följa kriminalvårdens verk- samhet för att i budgetpropositionen återkomma med förslag till åtgärder. Inom utgiftsområde 5 Internationell sam- verkan föreslår regeringen att anslaget 5:4 Ekonomiskt bistånd till enskilda utomlands samt diverse kostnader för rättsväsendet ökas med 2005 till följd av kostnader som uppkommit i samband med flodvågskatastrofen i . En ny instans- och processordning i utlännings- och medborgarskapsärenden, NIPU, införs . läggs ner och överprövning av beslut skall i stället ske i allmän förvalt- ningsdomstol. Inom utgiftsområde 8 Invandrare och flyktingar, beräknas utgifterna för den nya ordningen bli högre än vad som tidigare beräknats. Utöver tidigare beslutade nivå- ökningar om beräknas ytterligare utgifter på i omställningskostnader 2005, 2006 och 2007. I beräk- ningarna ingår en initial överdimensionering, dels för att hantera de ärenden som domstolarna övertar från , dels för att domstolarna tillförs ett nytt ärendeslag. Regeringen återkommer i samband med budget- propositionen med överväganden om utgifts- och anslagsförändringar med anledning av eventuellt ändrade volymer. Finansieringen av den nya instansordningen sker 2005 och 2006 från utgiftsområde 7 Internationellt bistånd. Detta påverkar inte möjligheterna att nå målet om att av bruttonationalinkomsten skall anslås till bistånd . Inom utgiftsområde 9 Hälsovård, sjukvård och social omsorg, föreslår regeringen, i syfte att förkorta väntetiderna, att anslaget 16:7 Bilstöd till handikappade ökas med 2005. Vidare avser regeringen att utöka stödet till kvinnors organisering, våldsutsatta kvinnor och deras barn. Det handlar bland annat om ökat stöd till kvinnojourernas verksamhet. Rikskvinno- centrum skall ombildas till ett nationellt . Regeringen avser att återkomma i budgetpropositionen vad avser stödet till kvinnors organisering, stöd mot kvinnovåld och Rikskvinnocentrum. Totalt beräknas att tillföras för åtgärder inom dessa områden. Konjunkturuppgången påverkar arbetsmark- naden med viss fördröjning. krävs därför särskilda insatser för att hålla tillbaka arbetslösheten. Flera åtgärder föreslogs eller aviserades i budgetpropositionen . Utöver förslagen i budgetpropositionen föreslår och aviserar regeringen i denna proposition ytterligare insatser för såväl innevarande som efterföljande år. Även om arbetslösheten förväntas minska behövs ytterligare insatser för att få ner den öppna arbetslösheten. Arbetsförmedlingen skall prioritera att snabbt upprätta individuella handlingsplaner och tidigt matcha eller anvisa sökande till lediga platser. De arbetssökande som bedöms ha svårast att få ett jobb skall prioriteras. Programmen skall höja kvaliteten i sökprocessen för att möjliggöra snabba övergångar till arbete. Subventionerade anställningar för de arbets- lösa som står längst ifrån arbetsmarknaden är en effektiv metod för att bryta arbetslösheten. Regeringen avser därför att öka utrymmet för anställningsstöd med ytterligare . Skatteutgifterna för de ökade programmen redovisas inte i tabell 6.6 utan återfinns i bilaga 2 Redovisning av skatteutgifter. Långtidsinskrivna vid arbets- förmedlingen och deltagare i aktivitetsgarantin skall prioriteras. Kortare stödperioder i anställningsstöden gör att fler kan få del av stödet, vilket kan bidra till lägre arbetslöshet. Regeringen föreslår att stödperioden för förstärkt och särskilt anställningsstöd kortas från 24 . För att förbättra möjligheterna för arbets- givare att anställa arbetshandikappade avser regeringen att från fr.o.m. höja taket för lönebidrag och bidrag till skyddad anställning hos offentliga arbetsgivare () från till . Utgifterna inom utgiftsområde 13 Arbetsmarknad beräknas till följd av detta öka med 2005. på arbetsför- medlingen är viktig för att de lediga jobben snabbt skall kunna tillsättas och arbets- löshetstiderna kortas för de grupper som har svårast att få ett arbete. Arbetslösas användning av informella sökkanaler och arbetsför- medlingarnas företagskontakter är viktiga för ett effektivt sökande. Arbetsförmedlingen måste stödja personer långt ifrån arbetsmarknaden med företagskontakter. Arbetsförmedlingarna skall prioritera detta arbete och regeringen kommer att följa resultatet. Regeringen aviserade senast i budget- propositionen åtgärder för att komma tillrätta med brister i arbetsförmedlingarnas tillämpning av reglerna i arbetslöshets- försäkringen. Regeringen har beslutat om en insatsplan för () för att säkerställa en mer likartad tillämpning av arbetslöshetsförsäkringen. Regeringen återkom- mer i budgetpropositionen med en redovisning av hur tillämpningen av regelverket mellan arbetsförmedlingarna blivit mer likartad med anledning av AMS insatser, både på nationell och på regional nivå. Undantagen i det arbetsmarknadspolitiska regelverket har i vissa fall använts så att programmen inte i tillräcklig utsträckning nått rätt målgrupp. Regeringen begränsar och förtydligar nu undantagen. Yrkesutbildning kan motverka arbetskrafts- brist och bidra till en väl fungerande arbetsmarknad. Det finns inga nationella bristyrken , men i takt med att konjunkturen förbättras kan flaskhalsar upp- komma. Regeringen föreslår därför ökade insatser för yrkesutbildning. Inom utgiftsområde 13 Arbetsmarknad föreslår regeringen att anslaget för köp av utbildning höjs med . AMS skall dessutom omprioritera ytterligare för arbets- marknadsutbildning. Sammanlagt tillkommer 2 000 platser i genomsnitt 2005, vilket beräknas ge totalt 10 000 platser . Övergången från förberedande utbildning till arbetsmarknadsutbildning är låg och volymerna kommer att minskas kraftigt för att möjliggöra en prioritering av arbetsmarknadsutbildning. Ytterligare kommer att omprioriteras för folkhögskolestudier för långtidsarbetslösa ungdomar. Inom utgiftsområde 16 Utbildning och universitetsforskning föreslås tillfälligt ökade resurser för kvalificerad yrkesutbildning mot- svarande 1 000 platser med start . Dessutom föreslås utökade resurser för att bedriva särskilda lärarutbildningar för såväl nyrekryterade som anställda obehöriga yrkeslärare motsvarande 1 000 platser med start och . Vidare sker en fortsatt satsning på kompletterande utbildningar för invandrade akademiker med inriktning mot bristyrken (100 platser). Regeringen följer noga utvecklingen på arbetsmarknaden och återkommer vid behov i budgetpropositionen med ytterligare förslag till förstärkta insatser för att bekämpa arbetslösheten. Inom utgiftsområde 19 Regional utveckling, tillförs Hela skall leva! genom regeringsbeslut ytterligare 2005. För att nuvarande program inom energi- forskningen skall kunna fullföljas kan ytterligare åtaganden på området behöva ingås redan under innevarande år. Regeringen föreslår därför att bemyndiganderamarna ökar så att ytterligare åtaganden kan göras motsvarande utgifter på 2006 och . Inom utgiftsområde 21 Energi ökar därmed utgifterna i motsvarande omfattning. Inom utgiftsområde 22 Kommunikationer föreslår regeringen att beräknade anslagsmedel för Rikstrafiken ökas med . Tillskottet görs för att utöka möjligheten till upphandling av interregional kollektivtrafik. Inom utgiftsområde 23 Jord- och skogsbruk, fiske med anslutande näringar föreslår regeringen att beräknade anslagsmedel för ökas med för bland annat flyginventering av stormfälld skog och kartläggning av insektsangrepp. Vidare föreslås ett stöd som får uppgå till högst för att lagra stormfällt virke och ett stöd till underhåll och reparationer av skador på skogsbilvägar och körskador på skogsmark som uppkommit på grund av stormen på högst . Inom ramen för de åtgärder som följer av stormen i föreslås också vissa skatteutgifter på statsbudgetens inkomstsida. Stöden är tillfälliga och skall gälla 2005 och 2006 (se vidare kapitel 5 och bilaga 2). Stöden beräknas uppgå till sammantaget . har även ansökt om medel från för kostnader med anledning av stormen. Vidare föreslås tillfälligt utökade resurser till om och till länsstyrelserna om för ökade administrationskostnader som följer av EU:s reformerade jordbrukspolitik. föreslår regeringen finansiering av de nu föreslagna eller aviserade utgiftsökningarna (se tabell 6.8). Den generella utgiftsbegränsningen på på anslag för förvaltnings- och investeringsändamål 2005 kommer att permanentas genom en motsvarande anslagsminskning (se vidare nedan). Minskningen uppgår till .