prop · GS03152 · 2005-04-27 00:00:00 — har medverkat vid ett flertal arrangemang som genomförts av samarbetsorganet för etniska organisa- tioner i , SIOS, och olika etniska organisationer. Vi har också inlett ett samarbete med på fem olika orter: , , , samt . Genom olika lokala verksamheter vill man öka kunskapen om narkotika bland föräldrar och ungdomar. I har startat ett projekt med stöd från . Även där är målgruppen föräldrar och ungdomar och syftet är att öka kunskaperna och informationen om narkotikans inverkan på samhälle och individen. En studie om narkotika- situationen inom den romska gruppen i kommer att genom- föras. I har sjutton krögare bildat föreningen mot Knark. De har antagit och undertecknat en skriftlig handlingsplan där de förbin- der sig att driva igenom olika åtgärder i syfte att minska användningen av narkotika bland gäster och personal. Föreningen har fått finansiellt stöd från Mobilisering mot narkoitka för att genomföra en antiknark-kampanj på och runt sina krogar. Kampanjen, som inleddes och på- gick , kommer att utvärderas. jen är en del i stads arbete med Trestadssatsningen. Verksamheterna i de 39 folkbildningsprojekten som efter ansökan till- delats särskilda medel kom igång . anordnades avstämningskonferenser för erfarenhetsutbyte och nätverks- Avsikten var även att förbereda projekten för den utvärdering som Utvärderingen, som presenterade en första delrapport , innehåller dels en dokumentation och för- slag på hur den samlade utvärderingen ska ske, dels djupstudier av sju projekt för att mer i detalj dokumentera vad som händer i fråga om kun- skapsutveckling och delaktighet. För att försöka mobilisera folkbildningens ordinarie verksamheter genomfördes tre konferenser på temat Folkbildning mot Konferenserna som samlade omkring 150 deltagare genom- fördes i , och . Deltagarna kom från studie- förbunden och folkhögskolor. Bland övriga aktiviteter i syfte att mobilisera det civila samhället kan nämnas en föreläsningsserie runt om i landet som arrangeras av projektet Föreningsliv mot droger i samarbete med och Verksamheten riktar sig dels till skolor och dels till aktiva inom idrottsrörelsen. Ett samarbete har inletts med för att belysa polisens arbete med narkoti- kabekämpning ur ett medborgarperspektiv. Arbetet kommer att presen- teras i form av en skrift samt vid ett seminarium . Målgrupp är det politiska systemet samt opinionsbildare i arbetet mot har tillsammans med Pensionärernas Riks- organisation, PRO, genomfört utbildningar för PRO: s förtroendevalda. Syftet har varit att öka kunskapen hos mormor/farmor och morfar/farfar Vård & behandling av narkotikamissbrukare Regeringen har i den nationella handlingsplanen uttalat att alla som behöver vård mot sitt missbruk ska erbjudas insatser av god kvalitet. Råd och stöd ska nå människor i ett tidigt stadium av missbruket och social- tjänsten bör i samarbete med hälso- och sjukvården - utveckla särskild kompetens om ungdom och missbruk. märksammat bristerna i vården och behovet av utökad bredd och kvalitet i utbudet av insatser. Diskussioner har förts med ansvariga för vårdens utbyggnad och innehåll. Länsstyrelserna och konstaterar i en ny gemensam rap- port över tillsynen av att personer med missbruksproblem har svårt att få vård och att vårdkedjan kring dess per- soner inte fungerar. Speciellt svårt att få stöd och behandling har perso- ner som har både missbruksproblem och psykiska problem. med långvarigt missbruk och unga vuxna med missbruksproblem har svårt att få sina vårdbehov tillgodosedda. En positiv tendens är att inom vården av vuxna med missbruksproblem utvecklar handläggningen genom att i större utsträckning än tidigare använda systematiska utrednings- och ut- Omfattande nedskärningar har skett i vården av missbrukare parallellt med att det tunga missbruket ökat i såväl omfattning som tyngd. narkomaner använder heroin och blandmissbruket ökar, vilket ökar ris- ken för akuta dödsfall. Enligt har kostnaderna för miss- brukarvården skurits ned , dvs. Trots kraftigt ökade behov fortsätter nedskärningarna. Både antalet institutionsvårdade och beslutade öppenvårdsinsatser mins- Brist på avgiftningsplatser, psykiatrisk vård, eftervård och samord- ning är enligt bedömning allvarliga hinder för rehabili- Denna bild bekräftas av , den snabbkartläggning som Social- styrelsen gjorde i samarbete med våren 2003.19 har sedermera, med ekonomiskt stöd av Mobili- sering mot narkotika, gjort en s.k. vinjettstudie, där personal inom både och landstingens missbrukarvård fått ta ställning till sex Resultaten pekar på att variationerna är stora när det gäller valet av insatser. Detta kan ses som en brist på riktlinjer och strategier i arbetet med missbrukare. Vidare tycks lokala traditioner och arbetssätt, men även vilka resurser man faktiskt förfogar över, ha betydelse för valet Mycket talar också för att personal inom missbrukarvården har en annan inställning till de kvinnliga missbrukarnas behov än till de manliga missbrukarnas, även i de fall problembilden är likartad.20 Hjälp i ett tidigt stadium Länsstyrelserna har i sin tillsyn konstaterat att unga vuxna med miss- bruksproblem har svårt att få sina vårdbehov tillgodosedda. har initierat ett samverkansprojekt mellan och Länsnarkotikapolisens ungdomssektion i i syfte att ut- 17Social tillsyn 2003. Resultat av länsstyrelsernas tillsyn, 2004 18Individ- och familjeomsorg Lägesrapport , 2004 19Se även Byråkrati och narkomani går inte ihop Livsvillkor och vårderfarenheter hos kvinnor och män som använder narkotika, Rapport 1, 2004, 20Narkomanvård på lika villkor? En studie av förhållanden som kan ha betydelse vid val av insatser inom narkomanvård, 2004 veckla metoder för snabbare agerande när det gäller unga som misstänks Unga som misstänks för ringa narkotikabrott genom eget bruk, och deras familjer, erbjuds ett samtal med specialiserad behandlingspersonal i direkt anslutning till det ingri- pande som polisen genomför. Projektet kommer att pågå mellan juni 2004 och och utvärderas med avseende på såväl metod som tagit fram kursplan till en 10-poängs utbildning om missbruksarbete med inriktning på unga och tidiga insatser. Tjugofyra platser erbjuds ung- domsmottagningar, elevhälsovård och studenthälsan. mer att påbörjas och delvis bedrivas via Internet för att sprida deltagandet över landet. Även inom ramen för samarbetet med de tre storstäderna sker ett ut- vecklingsarbete när det gäller stöd- och behandlingsinsatser för unga Huvudinriktningen är att utveckla former för att erbjuda hjälp på ett tidigt stadium av missbruket. Missbrukarvården, särskilt i de små kommunerna, har stora svårigheter att erbjuda ett fullgott omhändertagande och bistå narkotikamissbrukare med adekvata resurser av god kvalitet, särskilt i fråga om högt speciali- serade insatser eller mer omfattande och krävande psykosociala och medicinska åtgärder. För att stimulera uppbyggnad av en hållbar modell för kunskapsbase- rad och individanpassad narkomanvård av god kvalitet har Mobilisering mot narkotika inlett ett samarbete med fyra s.k. modellkommuner: , , och . I samtliga fall rör det sig om ett gemensamt åtagande mellan kommun och landsting att ge hög prioritet åt utvecklingen av narkomanvården. Kommunerna, som har valts ut bland ett tjugofemtal sökande, representerar olika typer av kommuner med skiftande förutsättningar att erbjuda resurser och insatser på olika vård- Referensgruppen inom området Vård och behandling består av perso- ner med professionell erfarenhet och förankring i de funktioner och verk- samhetsområden som har betydelse för vård- och behandlingsprocessen. Gruppen följer utvecklingen i pågående försöksverksamheter och projekt och har en nyckelroll i förhållande till modellkommunerna, där gruppens medlemmar fungerar som kompetensstöd. En av förutsättningarna för att kunna erbjuda adekvat hjälp är att det gjorts en bedömning av klienternas hjälpbehov. länsstyrelsernas tillsyn sker det nu en utveckling inom i riktning mot en ökad användning av systematiska utrednings- och utvär- deringsinstrument för att skapa underlag i utredningsarbetet och för att följa upp klientens utveckling. Det mest använda av dessa instrument är ASI Addiction Severity Index som också används inom sjukvården Ett liknande system, DOK används inom LVM- vården och även av ett sextiotal institutioner inom frivilligvården. har gett bidrag till utveckling inom ungdoms- och missbrukarvården (IKM) vid Institutio- nen för pedagogik, , för en utbildning riktad till använ- dare av DOK-systemet. Utbildningen ska ge färdigheter i att samman- ställa, bearbeta och redovisa befintlig dokumentation inom DOK-syste- har även gett bidrag till för att utbilda nya deltagare i det nationella informationssystemet Klien- ter i missbruksvård (). Systemet, som bygger på information från institutioner som använder ASI och DOK, ligger till grund för Cannabis är den mest missbrukade illegala drogen i liksom i Medvetenheten om de negativa konsekvenserna av can- nabismissbruk har ökat , tack vare framstegen inom can- Flera europeiska länder har även rapporterat en ökad efterfrågan på behandling för cannabismissbruk. i har beviljats medel av Mobilisering mot narkotika för att genomföra en nationell konferens om behandling av cannabismissbruk och för att utveckla det s.k. samt för att sprida kunskap och erfarenheter kring cannabis, dess risker och Även inom ramen för ett samarbetsavtal mellan Mobilisering mot nar- kotika och vid kommer en utbild- ning om behandling av cannabismissbruk att erbjudas samtliga socialför- valtningar i landet liksom personal inom beroendevården i övrigt. planen har arbetats fram i samverkan med cannabisnätverket. Minskade hälsoskador och dödsfall Den narkotikarelaterade dödligheten har ökat dramatiskt. av hepatit C är mycket stor bland injektionsmissbrukare. diagnostiserade hiv-infekterade fortsätter också att vara fler än under andra halvan av . Någon tendens till att HIV-infektionen sprids nedåt i åldrarna syns inte i statistiken. Den stigande medelåldern kan betyda att det numera går mellan smittotillfälle och diagnos. Det faktum att många med tungt missbruk lever under svåra förhållanden ökar risken för smittspridning. En väl fungerande narkomanvård förebygger såväl sjukdomar som Som konstaterats av länsstyrelser och hör per- soner som har både missbruksproblem och psykiska problem liksom 21 Europeiska centrumet för kontroll av narkotika och narkotikamissbruk äldre med långvarigt missbruk till de grupper som har svårt att få sina kvarstår problem med hemlöshet. Socialtjänstlagen ger inget stöd för att enskilda grupper ska prioriteras I praktiken sker det likafullt prioriteringar. sens vinjettundersökning pekar på att tunga missbrukare, personer som missbrukat länge och invandrare med missbruksproblem inte får den vård de behöver, inte prioriteras - eller borde prioriteras - enligt personalen.22 Uppsökande verksamhet bland narkotikamissbrukare förekommer i mycket liten utsträckning i . initierad och finansierad kvalitativ studie av missbrukarvården ur ett klientperspektiv sägs det att det skett ett para- sivt för att söka upp och motivera narkotikamissbrukare till att söka vård. är det i stället så att missbrukarna får lägga mycket kraft på att över- tyga om sitt behov av vård.23 Sammantaget pekar dessa förhållanden på allvarliga brister i omhändertagandet av de mest utsatta grupperna av narkotikamissbrukare och därmed även en ökad risk för ytterligare försämringar i denna grupps hälsa. I syfte att bidra till bättre kvalitet i det uppsökande arbetet bland nar- kotikamissbrukare och att stimulera till att fler kommuner tillhandahåller uppsökande verksamhet arrangerar en konfe- rens, i samarbete med uppsökarenheten vid socialförvalt- ning, om uppsökarens roll i vård och behandling av narkotikamissbru- Tanken är också att konferensen ska lägga grunden till ett nationellt professionellt nätverk för uppsökare som ska kunna bidra till fortsatt Regeringen har i den nationella handlingsplanen betonat att kriminalvår- den har en viktig funktion att fylla i samhällets insatser mot narkotika- missbruket. Som en del i mobiliseringen mot narkotika har kriminalvår- den fått ett särskilt regeringsuppdrag och finansiering om . Större delen av pengarna ska användas till motivations- och behandlingsinsatser för intagna på häkten och anstalter. ska alla narkotikamissbrukare identifieras och så långt möjligt nås av olika insatser. har även haft i uppdrag att kartlägga omfattningen och typen av problem som hindrar placering utanför anstalt (s.k. § 34-placering) och att inom frivården utveckla särskilda program för kontraktsvården. följer fortlöpande utvecklingen och arbetet inom kriminalvården. Antalet intagna med narkotikaproblem har ökat och redovisar att över hälften av de av de intagna på svenska anstalter är narkotikamissbrukare24, vilket är 22Narkomanvård på lika villkor? 23Byråkrati och narkomani går inte ihop Livsvillkor och vårderfarenheter hos kvinnor och män som använder narkotika. Rapport 1, 2004 24Har använt narkotika i frihet. redovisning om drogsituationen (KROD) 2002 en kraftig ökning jämfört med situationen . dens anstalter och i frivården befinner sig sammantaget mellan 6 500 och 7 000 klienter, som har mer eller mindre uttalade problem med Detta gör kriminalvården till en av de viktigaste arenorna för att motivera, behandla och förbereda missbrukaren till ett liv utan droger En femtedel av anstalterna rapporterar dagligt eller så gott som dagligt missbruk bland de intagna. Cannabis och centralstimulerande medel är de vanligaste drogerna i anstalt.25 En tredjedel av dem som tas in i anstalt är dömda för ett eller flera brott mot narkotikastrafflagen. ökat , från år år 2002.26 särskilda satsning på att bekämpa narkotika- missbruket bland klienterna pågår och har bl.a. inneburit att uppsökande narkomanvårdsteam tillskapats i samtliga fem kriminalvårdsregioner. Ambitionen är att träffa så många missbrukare som möjligt under häk- testiden och inleda motivations- och behandlingsarbete. lingsplatser, motivationsplatser och platser för svårmotiverade i anstalt har byggts ut från 633 platser till närmare 1 300 vid års- skiftet 2002/2003. Motsvarande ca 70 tjänster har inrättats för att för- stärka insatserna på dessa avdelningar. Satsningar har även gjorts för att utveckla personalens kompetens, bl.a. genom utbildning i motiverande samtalsteknik och ASI-intervjuer27. För att ytterligare förstärka möjlig- heterna att spåra narkotika på anstalterna har sex narkotikahundar köpts () har regeringens uppdrag att utvärdera den särskilda narkotikasatsningen. Utvärderingen genomförs med eko- nomiskt stöd från . Det är för tidigt att i dagsläget bedöma om satsningen bidragit till att minska återfall i krimi- nalitet och missbruk, men BRÅ gör bedömningen i en första delrapport i att kriminalvården på ett mycket ambitiöst sätt arbetat för att förverkliga dess intentioner. pelvis har nya arbetssätt med ökad avdelningsdifferentiering tagit form ute på anstalterna. En ansenlig mängd intagna missbrukare har utretts med hjälp av ASI och påbörjat program. ningen totalt sett ett hinder mot att satsningen genomförs fullt ut. har konstaterat att kvaliteten på narkotikasats- ningen brister på vissa anstalter, varför arbete med att kvalitetssäkra av- delningarna kommer att prioriteras under kommande period. vården har beslutat att den särskilda narkotikasatsningen skall fortsätta även , då den skall arbetas in i myndighetens upp- drag och finansieras inom den kommande tilldelade budgetramen. framtida arbetet planeras bl.a. en koncentration av resurser för motivation och behandling till färre enheter. Addiction Severity Index, ett strukturerat och enhetligt intervju- och uppföljningssystem. Kontraktsvård och placering utanför anstalt Frivården är en av kriminalvårdens tre verksamhetsgrenar, bredvid häkte och anstalt. En stor del av frivårdens arbete handlar om att övervaka. Målet är att se till att den övervakade inte återfaller i kriminalitet och att underlätta anpassningen till ett normalt liv i samhället. fanns närmare 4 400 klienter med känt narkotikamissbruk inom frivår- den. Det innebär en ökning av andelen narkotikamissbrukare från 14 pro- cent 2002. kan domstolen välja att döma till skyddstill- syn med föreskrift om särskild behandlingsplan, s.k. kontraktsvård. Mål- grupp är personer som normalt skulle dömas till fängelse men vars brottslighet i väsentlig grad kan relateras till missbruk av beroendefram- kallande medel och som är villiga att underkasta sig vård och behandling enligt särskild plan. Även personer med andra problem kan komma ifråga. Det väsentliga är att brottet är relaterat till ett missbruk eller ett problem. Enligt lagens förarbeten28 bör regeln inte tillämpas i fall där påföljden skulle ha blivit fängelse . dömdes ca 1 200 personer till kontraktsvård. har , på uppdrag av reger- ingen, lämnat en rapport bl.a. innehållande problemanalys och förslag till utveckling av kontraktsvården29. Där redovisas synpunkter från domsto- lar, åklagare och socialtjänster på hur kontraktsvården fungerar. Bland annat föreslås att frivården och en representant för vårdgivaren skall delta i eller finnas tillgängliga under huvudförhandlingen; att kontroll- aspekten hos vårdgivaren skall lyftas fram mer än ; och att, om fri- vården föreslår placering på motivations- och utredningshem, även in- riktningen på den fortsatta vården bör anges (behandlingshem, familje- vård osv. Med stöd av 34 § lagen (1974:203) om kriminalvård i anstalt (KvaL) kan en intagen placeras utanför anstalten under verkställigheten. Det vanligaste skälet för ett sådant beslut är behandling för missbrukspro- blem. påbörjade 510 intagna sådan placering. har antalet placeringar ökat något, men fortfarande placeras av- sevärt färre än . Kriminalvårdens klienter har blivit en mer marginali- serad grupp som i större utsträckning lever utanför samhällsgemenska- pen. Frågan om att få till stånd en rättssäker och framgångsrik övergång från kriminalvård till det öppna samhället har varit aktuell utan att någon verkningsfull metod för detta har kunnat presenteras. Olika huvudmän har ansvar för skilda delar av de insatser som krävs för en framgångsrik återanpassning och det krävs samverkan för att på- verka faktorer som missbruk, utbildning, arbete, bostad och hindra åter- 29Kriminalvårdens rapport avseende regeringens uppdrag rörande skyddstillsyn med särskild behandlingsplan, kontraktsvård, . fall i brott. En svårighet är att många kommuner saknar specialiserade öppenvårdsresurser för narkotikaberoende. stödjer metodutveckling på området. sker bl.a. genom ett antal pilotverksamheter inom ramen för samarbetet med städerna , och , där syftet är att sam- ordna insatserna för personer med gravt narkotikamissbruk. vården är en given samverkanspart i dessa försöksverksamheter. inom ramen för det s.k. modellkommunprojektet, som bl.a. syftar till att på nivå bygga stöd-, behandlings- och rehabiliteringssystem med individen i fokus, sker en utveckling som kommer att främja över- gången från kriminalvård till det öppna samhället. Frivilligorganisationerna har en given roll när det gäller att förbereda kriminalvårdens klienter inför deras frigivning och att ge stöd efter fri- Föreningen i Samhället () har fått finansiellt stöd av för att utveckla organisa- tionen och förbättra uppföljningen, bl.a. genom att skapa en gemensam strategi för samtliga föreningar och styrelser i landet. stärka samverkan med invandrarorganisationer och kvinnoorganisationer. Stödet avser även etablering av verksamhet i med målet att för- hindra att kriminella litauer begår narkotikarelaterade brott i . Regeringen har i den nationella handlingsplanen betonat vikten av att berörda myndigheter motverkar både den organiserade och den småska- liga narkotikabrottsligheten. Ett viktigt mål är att förhindra uppkomsten av öppna marknader. Dessutom måste läckaget av narkotiska läkemedel till den illegala marknaden förhindras. har initierat och slutfört en rad aktiviteter i syfte att stödja de brottsbekämpande myndigheternas arbete för att minska tillgången på narkotika i enlighet med regeringens intentioner. Organiserad brottslighet och olaglig narkotikahandel Den gränsöverskridande organiserade brottslighet har ökat i styrka, inflytande och komplexitet. vilken är nära kopplad till människo- och vapenhandel samt till inter- nationell terrorism infiltrerar, korrumperar och destabiliserar många stater, från produktionsländer som och till transit- länder i bl.a. och östra . För att kartlägga vilka organisationsformer och arbetsmetoder som den organiserade brottsligheten använder sig av och för att identifiera goda exempel när det gäller bekämpning av sådan brottslighet har Mobilise- ring mot narkotika bedrivit projektet kriminalitet, grov nar- kotikabrottslighet. Slutrapporten från projektet visar att den organise- rade brottsligheten har etablerat sig i Sverige.30 Förutom inhemska krimi- nella grupperingar finns nu kriminella organisationer/nätverk främst från Den organiserade brottsligheten har blivit allt mer multikriminell dvs. man är verksam inom flera olika brottsom- råden och skiftar mellan dessa, beroende på vilket område som för till- fället ger högsta vinsten i förhållande till den upplevda risken. handel utgör dock oftast basen i den kriminella verksamheten. förvärvade pengar investeras i legal företagsamhet, vilket får till följd att normala konkurrensförhållanden upphävs. Projektet har även konstaterat att det numera finns kriminella gäng i alla större svenska städer. Dessa gäng är mycket avancerade i sin brotts- utövning och ägnar sig åt bl.a. narkotikabrott (även med internationell anknytning), grova våldsbrott och grova stölder. av mer kvalificerade kriminella organisationer/nätverk, bl.a. som hant- langare och kurirer. Gängen utgör dessutom den viktigaste rekryterings- basen för den grövre organiserade brottsligheten. Projektet har funnit att kunskaperna om den organiserade brottslig- heten och den grova narkotikabrottsligheten i är både otillräck- liga och splittrade. Ofta presenteras bilder av denna brottslighet som inte kan styrkas genom beprövad erfarenhet eller forskning inom området. Projektet konstaterar vidare att och är de enda brottsbekämpande myndigheterna som i regleringsbrev har ett ut- ryckligt uppdrag att prioritera den gränsöverskridande organiserade I slutrapporten, som presenterades för den nationella samordnaren i , föreslås bl.a. att det bör komma till stånd en gemensam plane- ring och uppföljning för de brottsbekämpande myndigheterna samt gemensamma mål för hela brottsbekämpningen. Ytterligare en rad för- slag har lämnats, bl.a. rörande telefonavlyssning, kameraövervakning och Inom ramen för projektet har bl.a. en rad konferenser anordnats för erfarenhetsutbyte och för att stimulera till ökade kontakter. anordnades en grannskapskonferens med representanter från , , , , , , och och en konferens för svenska verks- och myndighetschefer samt funktionsansva- riga för bekämpning av grov brottslighet. Flera av länderna runt - , , och - har blivit medlemmar i och är dessutom på väg in i Därmed kommer EU:s yttre gräns att flyttas österut till länder som , och . större delen av numera finns inom EU med allt vad det innebär i form av fri rörlighet av gods, och senare även av personer. dessa förändringar följer en ökad möjlighet för den gränsöver- skridande organiserade brottsligheten att verka i regionen och även ut- ökade möjligheter till samarbete för brottsbekämpning. inledde under föregående verksamhetsår ett samarbetsprojekt mot den grövre organiserade brottsligheten i Öster- sjöregionen tillsammans med och . 30 Organiserad kriminalitet, grov brottslighet. är att utveckla en gemensam strategi för bekämpning av den grova orga- niserade narkotikabrottsligheten samt att främja en utökad samverkan i Inom ramen för projektet har en rad seminarier anordnats för berörda yrkesgrupper i regionen. En utvidgning sker nu av projektet, bl.a.