prop · GS03150d2 · 2005-05-10 00:00:00 — söder om ha mins- skall utsläppen av ammoniak i ha minskat med års nivå till . släppen av ammoniak i ha minskat med minst 15 pro- cent års nivå. skall utsläppen i av kväveoxider till luft ha minskat till . Levande sjöar och vattendrag Sjöar och vattendrag skall vara ekologiskt hållbara, och deras variationsrika livsmiljöer skall bevaras. Naturlig produktionsförmåga, biologisk mångfald, kulturmiljövärden samt landskapets ekologiska och vattenhushållande funktion skall bevaras, som förutsättningar för friluftsliv värnas. Inriktningen är att miljökvalitetsmålet skall nås inom en generation. mark och vatten. Inriktningen är att miljökvalitetsmålet skall nås inom en generation. Mål enligt MMP 1998 och Regeringens förslag till del- delmål enligt MMP 2001 skall berörda myndigheter ha identifierat och tagit fram åtgärdsprogram för särskilt värdefulla natur- och myndigheter ha identifierat och kulturmiljöer som behöver ett långsiktigt skydd i eller i anslutning till sjöar och vattendrag. skall minst hälften av de särskilt värdefulla natur- och skyddsvärda miljöerna ha ett långsiktigt skydd. långsiktigt skydd i eller i anslutning till sjöar och vatten- mellan de fem vattendistrikten. skall finnas i varje vatten- skall berörda myndigheter ha identifierat och tagit fram åtgärdsprogram för restaurering av skyddsvärda vattendrag eller sådana vattendrag som efter åtgärder har förutsättningar att bli skyddsvärda. Senast skall av de värdefulla och potentiellt skyddsvärda vattendragen ha restaurerats. skall vattenförsörjningsplaner med vattenskyddsområden och skyddsbestämmelser ha upprättats för alla allmänna och större enskilda ytvattentäkter. Med större ytvattentäkter avses ytvatten som nyttjas för vattenförsörjning till fler än 50 personer eller distribuerar mer än i genomsnitt. skall utsättning av djur och växter som lever i vatten ske på sådant sätt att biologisk mångfald inte påverkas negativt. (Ändras ej). berörda hotade arter ha minskat inletts för de hotade arter och med och inga fler fiskstammar som har behov av arter ha försvunnit jämfört med finnas ett åtgärdsprogram enligt som anger hur God ytvatten- status skall uppnås. Grundvatten av god kvalitet Grundvattnet skall ge en säker och hållbar dricksvattenförsörjning samt bidra till en god livsmiljö för växter och djur i sjöar och vattendrag. Inriktningen är att miljökvalitetsmålet skall nås inom en generation. Mål enligt MMP 1998 och Regeringens förslag till del- delmål enligt MMP 2001 1.Grundvattenförande geologiska formationer av vikt för nuvarande och framtida vattenförsörjning skall ha ett långsiktigt skydd mot exploatering som begränsar användningen av vattnet. 2.Senast år 2010 skall användningen av mark och vatten inte medföra sådana ändringar av grundvattennivåer som ger negativa konsekvenser för vattenförsörjningen, markstabiliteten eller djur- och växtliv i angränsande ekosystem. 3.Senast år 2010 skall alla vattenförekomster som används för uttag av vatten som är avsett att användas som dricksvatten och som ger mer än i genomsnitt eller betjänar mer än 50 personer uppfylla gällande svenska normer för dricksvatten av god kvalitet med avseende på föroreningar orsakade av mänsklig verksamhet. som anger hur God grund- vattenstatus skall uppnås. Hav i balans samt levande kust och skärgård och skall ha en långsiktigt hållbar produktionsförmåga och den biologiska mångfalden skall bevaras. Kust och skärgård skall ha en hög grad av biologisk mångfald, upplevelsevärden samt natur- och kulturvärden. Näringar, rekreation och annat nyttjande av hav, kust och skärgård bedrivs så att en hållbar utveckling främjas. Särskilt värdefulla områden skall skyddas mot ingrepp och andra störningar. Inriktningen är att miljökvalitetsmålet skall nås inom en generation. Mål enligt MMP 1998 och Regeringens förslag till del- delmål enligt MMP 2001 skall av skyddsvärda miljöer och av kust- och skärgårdsområden med höga natur- och kulturvärden ha ett långsiktigt skydd. ytterligare fem områden vara skyddade som reservat och berörda myndigheter skall ha tagit ställning till vilka övriga områden i marin miljö som behöver ett långsiktigt skydd. ytterligare fem, och skall ett område med permanent för utvärdering till 2010 samt nära och utsjöområden) inrättas till 2010 i vardera skall en strategi finnas för hur kustens och skärgårdens kulturarv och odlings- landskap kan bevaras och brukas. (Ändras ej). berörda hotade arter ha minskat inletts för de hotade med och inga fler arter och fiskstammar som har arter ha försvunnit jämfört med behov av riktade åtgärder. däggdjur uppgå till maximalt 1 djur understiga av respek- % av respektive bestånd. na av sjöfåglar och icke- ungfisk skall inte ha mer än målarter skall inte ha mer än minimerats till nivåer som inte försumbara negativa effekter på försumbara negativa effekter på populationerna eller på eko- Uttaget av fisk, inklusive Andelen fisk som fångas i Uttaget av fisk, inklusive vara större än att fiskens naturliga roll i ekosystemet bi- än att det möjliggör en storlek fiskbestånden kan fortleva och, Detta kräver också att om så är nödvändigt, återhämta fiskbestånden som ger förut- nivåer betydligt över biologiskt sättningar för att ekosystemets Bestånden skall ha återupp- byggts till nivåer betydligt över biologiskt säkra gränser. Buller och andra störningar från båttrafik skall vara försumbara inom särskilt känsliga och ut- pekade skärgårds- och kustområden . Genom skärpt lagstiftning och ökad övervakning skall utsläppen av olja och kemikalier från fartyg minimeras och vara försumbara . EG:s ramdirektiv för vatten så att God ytvattenstatus kan upp- Våtmarkernas ekologiska och vattenhushållande funktion i landskapet skall bibehållas och värdefulla våtmarker bevaras för framtiden. Mål enligt MMP 1998 och Regeringens förslag till del- delmål enligt MMP 2001 1.En nationell strategi för skydd och skötsel av våtmarker och sumpskogar skall tas fram senast . 2.Samtliga våtmarksområden i Myrskyddsplan för skall ha ett långsiktigt skydd . skall inte skogsbilvägar byggas över våtmarker med höga natur- eller kulturvärden eller så att dessa våtmarker bilvägar inte byggas över våt- påverkas negativt på annat sätt. marker med höga natur- och kulturvärden eller på annat sätt byggas så att dessa våtmarker I odlingslandskapet skall våtmarker och småvatten anläggas eller återställas fram . (Ändras ej). finnas och ha inletts berörda hotade arter ha minskat för de hotade arter som har med och inga fler behov av riktade åtgärder. arter ha försvunnit jämfört med Skogens och skogsmarkens värde för biologisk produktion skall skyddas som den biologiska mångfalden bevaras samt kulturmiljövärden och sociala värden värnas. Inriktningen är att miljökvalitetsmålet skall nås inom en generation. Mål enligt MMP 1998 och Regeringens förslag till del- delmål enligt MMP 2001 1.Ytterligare 900 000 ha skyddsvärd skogsmark skall undantas från skogsproduktion . 2.Mängden död ved, arealen äldre lövrik skog och gammal skog skall bevaras och förstärkas på följande sätt: mängden hård död ved skall öka med i hela landet och med avsevärt mer i områden där den biologiska mångfalden är särskilt hotad, arealen äldre lövrik skog skall öka med , arealen gammal skog skall öka med , arealen mark föryngrad med lövskog skall öka. 3.Skogsmarken skall brukas på sådant sätt att fornlämningar inte skadas och så att skador på övriga kända värdefulla kulturlämningar är försumbara . skall åtgärdsprogram finnas och ha inletts för hotade arter som har behov av riktade åtgärder. skall andelen 4. (Ändras ej). berörda hotade arter ha minskat med och inga fler arter ha försvunnit jämfört med rödlistan . Odlingslandskapets och jordbruksmarkens värde för biologisk produk- tion och livsmedelsproduktion skall skyddas logiska mångfalden och kulturmiljövärdena bevaras och stärks. Inriktningen är att miljökvalitetsmålet skall nås inom en generation. Mål enligt MMP 1998 och Regeringens förslag till del- delmål enligt MMP 2001 1.Senast år 2010 skall samtliga ängs- och betesmarker bevaras och skötas på ett sätt som bevarar deras värden. Arealen hävdad ängsmark skall utökas med minst 5 000 ha och arealen hävdad betesmark av de mest hotade typerna skall utökas med minst 13 000 ha . 2.Mängden småbiotoper i odlingslandskapet skall bevaras i minst dagens omfattning i hela landet. Senast skall en strategi finnas för hur mängden småbiotoper i slättbygden skall kunna öka. 3.Mängden kulturbärande landskapselement som vårdas skall öka med . 4.Senast år 2010 skall det nationella programmet för växtgenetiska resurser vara utbyggt och det skall finnas ett tillräckligt antal individer för att långsiktigt säkerställa bevarandet av inhemska husdjursraser i . (Ändras ej). program finnas och ha inletts da hotade arter ha minskat med för de hotade arter som har och inga fler arter behov av riktade åtgärder. ha försvunnit jämfört med skall ett program finnas för hur lantbrukets kulturhistoriskt värdefulla ekonomibyggnader kan tas till vara. Fjällen skall ha en hög grad av ursprunglighet vad gäller biologisk mångfald, upplevelsevärden samt natur- och kulturvärden. Verksamheter i fjällen skall bedrivas med hänsyn till dessa värden och så att en hållbar utveckling främjas. Särskilt värdefulla områden skall skyddas mot ingrepp och andra störningar. Inriktningen är att miljökvalitetsmålet skall nås inom en generation. Mål enligt MMP 1998 och Regeringens förslag till del- delmål enligt MMP 2001 1.Skador på mark och vegetation orsakade av mänsklig verksamhet skall vara försumbara . 2.Buller i fjällen från motordrivna fordon i terräng och luftfartyg skall minska och uppfylla följande specifikation, nämligen att av terrängskotrar i trafik skall uppfylla högt ställda bullerkrav (lägre än buller från luftfartyg skall vara försumbart både inom regleringsområde klass A enligt terrängkörningsförordningen (1978:594) och inom av nationalparksarealen. 3.Senast år 2010 skall merparten av områden med representativa höga natur- och kulturvärden i fjällområdet ha ett långsiktigt skydd som vid behov omfattar skötsel och restaurering. skall åtgärdsprogram finnas och ha inletts för de hotade arter som har behov av riktade åtgärder. skall andelen berör- 4. (Ändras ej). da hotade arter ha minskat med och inga fler arter ha försvunnit jämfört med rödlistan . Städer, tätorter och annan bebyggd miljö skall utgöra en god och hälsosam livsmiljö samt medverka till en lokalt och globalt god miljö. Natur- och kulturvärden skall tas tillvara och utvecklas. Byggnader och anläggningar skall lokaliseras och utformas på ett miljöanpassat sätt och så att en långsiktigt god hushållning med mark, vatten och andra resurser främjas. Inriktningen är att miljökvalitetsmålet skall nås inom en generation. Mål enligt MMP 1998 och Regeringens förslag till del- delmål enligt MMP 2001 skall fysisk planering och samhällsbyggande grundas på program och strategier för: hur ett varierat utbud av bostäder, arbetsplatser, service och hur ett varierat utbud av kultur kan åstadkommas så att bilanvändningen kan minska och bostäder, arbetsplatser, förutsättningarna för miljöanpassade och resurssnåla transporter och kultur kan åstadkommas så hur kulturhistoriska och estetiska värden skall tas till vara och utvecklas, hur grön- och vattenområden i tätorter och tätortsnära områden hur grön- och vattenområden skall bevaras och utvecklas och andelen hårdgjord yta inte ökas, och utvecklas för såväl natur- hårdgjord yta i dessa miljöer hur energianvändningen skall effektiviseras, hur förnybara energiresurser skall tas till vara och hur utbyggnad av produktionsanläggningar för fjärrvärme, solenergi, biobränsle och minskas, hur förnybara energi- vindkraft skall främjas. resurser skall tas till vara och hur utbyggnad av produktions- solenergi, biobränsle och vind- kraft skall främjas. Den kulturhistoriskt värdefulla bebyggelsen skall vara identifierad och ett program finnas för skydd av dess värden. skall av den värdefulla bebyggelsen vara 2010 vara identifierade och ha en långsiktigt hållbar förvalt- Antalet människor som utsätts för trafikbullerstörningar överstigande de riktvärden som ställt sig bakom för buller i bostäder skall ha minskat jämfört med . skall uttaget av naturgrus i landet vara högst 12 miljoner ton och andelen återanvänt material utgöra minst naturgrus i landet vara högst 12 genererat avfall skall inte öka och den resurs som avfall utgör 2005 räknat års nivå 2005 räknat års nivå skall tas till vara i så hög grad mängden genererat avfall inte påverkan på och risker för hälsa och miljö minimeras. procent av matavfallet från hushåll, restauranger, stor- kök och butiker återvinnas genom biologisk behandling. Målet avser källsorterat mat- avfall till såväl hemkompo- stering som central behand- återvinning, inklusive biologisk fall och därmed jämförligt strier m.m. återvinnas genom avser sådant avfall som före- kommer utan att vara blan- dat med annat avfall och är av en sådan kvalitet att det är lämpligt att efter behand- ling återföra till växtodling. avfall som förekommer utan att vara blandat med annat avfall och är av en sådan kvalitet att det är lämpligt att efter behandling återföra till växt- procent av fosforföreningarna i mark, varav minst hälften bör Samtliga avfallsdeponier har uppnått enhetlig standard och uppfyller högt uppställda miljökrav enligt EU:s beslutade direktiv om deponering av avfall. Miljöbelastningen från energianvändningen i bostäder och lokaler minskar och är lägre än . ske genom att den totala energianvändningen effektiviseras för att och lokaler minskar och är skall bl.a. ske genom att den minska samt att andelen energi skall byggnader och deras egenskaper inte påverka hälsan negativt. Därför skall det säkerställas att samtliga byggnader där människor vistas ofta eller har en dokumenterat fungerande ventilation, radonhalten i alla skolor och förskolor är lägre än /m3 luft och att radonhalten i alla bostäder är lägre än /m3 luft. Ingår i delmål 5. Ingår i delmål 5. matavfall och därmed jäm- förligt avfall från livsmedels- Målet avser sådant avfall som blandat med annat avfall och är av en sådan kvalitet att det är återföra till växtodling. Ett rikt växt- och djurliv Den biologiska mångfalden skall bevaras och dess nyttjande ske hållbart för nuvarande och framtida generationer. Människor skall ha tillgång till en god natur- och kulturmiljö med rik biologisk mångfald så att deras livskvalitet och välfärd säkras. Arternas livsmiljöer och ekosystemen samt dess funktioner och processer skall värnas. Arter skall kunna fortleva i långsiktigt livskraftiga bestånd med tillräcklig genetisk variation. Regeringens förslag till delmål 1.Senast år 2010 skall förlusten av biologisk mångfald inom vara hejdad. 2.År 2015 skall bevarandestatusen för hotade arter i landet ha förbättrats så att andelen bedömda arter som klassificeras som hotade har minskat med jämfört med , och utan att andelen försvunna arter har ökat. 3.Senast år 2007 skall det finnas metoder för att följa upp att biologisk mångfald och biologiska resurser såväl på land som i vatten nyttjas på ett hållbart sätt. skall biologisk mångfald och biologiska resurser såväl på land som i vatten nyttjas på ett hållbart sätt så att biologisk mångfald upprätthålls på landskapsnivå. Omnämnda EG-direktiv och andra rättsakter I förekommande fall anges akternas populärbeteckningar inledningsvis. Rådets direktiv /769/EEG av om tillnärmning av medlemsstaternas lagar och andra författningar om begränsning av användning och utsläppande på marknaden av vissa farliga ämnen och preparat (beredningar) (EGT L 262 , 27.09.1976 s. 201, Celex 31976L0262). Fågeldirektivet: Rådets direktiv /409/EEG av om bevarande av vilda fåglar (EGT L 103, 25.4.1979, s.1, Celex 31979L0409), senast ändrat genom direktiv /49/EG (EGT L 223, , s. 9, Celex 31997L0049). Växtskyddsmedelsdirektivet Rådets direktiv /414/EEG av om utsläppande av växtskyddsmedel på marknaden (EGT nr L 230 , 19.08.1991 s.1, Celex 31991L0414). Art- och habitatdirektivet: Rådets direktiv /43/EEG av om bevarande av livsmiljöer samt vilda djur och växter (EGT L 206, 22.07.1992 s. 7, Celex 31992L0043). Rådets direktiv /75/EEG av om märkning och standardiserad konsumentinformation som anger hushållsapparaters förbrukning av energi och andra resurser (EGT nr L 297,13.10.1992 s. 16, Celex 31992L0075). IPPC-direktivet om samordnad prövning Rådets direktiv /61/EG av om samordnade åtgärder för att förebygga och begränsa föroreningar (EGT nr L 257, 10.10.1996 s. 26, Celex 31996L0061). Biociddirektivet och rådets direktiv /8/EG av om utsläppande av biocidprodukter på marknaden (EGT nr L 123, 24.4.1998 s. 1, Celex 31998L0123). och Rådets direktiv /37/EG av om tillnärmning av medlemsstaternas lagstiftning om maskiner (EGT nr L207, 23.07.1998 s. 1, Celex 31998L0037). och rådets direktiv /69/EG av om ändring av direktiv /220/EEG om tillnärmning av medlemsstaternas lagstiftning om åtgärder mot luftföroreningar genom avgaser från motorfordon (EGT nr L 282, 1.11.1996, s. 64, Celex 396L0069). och rådets direktiv /70/EG av om kvaliteten på bensin och dieselbränslen och om ändring av rådets direktiv /12/EEG (EGT nr L 350, 28.12.1998 s. 58, Celex 31998L0070). Rådets direktiv /31/EG av om deponering av avfall (EGT nr L 182, 16.07.1999 s. 1, Celex 31999L0031). Direktivet om svavel i bränslen Rådets direktiv /32/EG av om att minska svavelhalten i vissa flytande bränslen och om ändring av direktiv /12/EEG (EGT nr L 121, 11.05.1999 s. 13, Celex 31999L0032). och rådets direktiv /69/EG av om åtgärder mot luftförorening genom avgaser från motorfordon och om ändring av rådets direktiv /220/EEG (EGT nr L 350, 28.12.1998, s. 1, Celex 31998L0069). Kommissionens direktiv /100/EG av om anpassning till teknisk utveckling av rådets direktiv /1268/EEG om motorfordons koldioxidutsläpp och bränsleförbrukning. (EGT nr L 334, 28.12.1999 s. 36, Celex 31999L0100). och rådets direktiv /14/EG av om tillnärmning av medlemsstaternas lagstiftning om buller i miljön från utrustning som är avsedd att användas utomhus (EGT nr L 162, 03.07.2000 s. 1, Celex 32000L0014). och rådets förordning (EG) 2037/2000 av om ämnen som bryter ned ozonskiktet (EGT L 244, 29.09.2000, s.1 Celex 32000R2037). EG:s direktiv (2000/59/EG) om mottagningsanordningar i hamn för fartygsgenererat avfall och lastrester (nr L 332 , 28/12/2000 s. 81, Celex 32000L0059). Ramdirektivet för vatten och rådets direktiv /60/EG av om upprättande av en ram för gemenskapens åtgärder på vattenpolitikens område (EGT L 327, 22.12.2000, s. 1, Celex 32000L0060). och rådets förordning (EG) nr 761/2001 av om frivilligt deltagande för organisationer i gemenskapens miljölednings- och miljörevisionsordning (EMAS) (EGT nr L 114, 24.04.2001 s. 1, Celex 32001R0761). och rådets direktiv /18/EG av om avsiktlig utsättning av genetiskt modifierade organismer i miljön och om upphävande av rådets direktiv /220/EEG (EGT nr L 106, 17.04.2001 s. 1, Celex32001L0018). och rådets direktiv /42/EG av om bedömning av vissa planers och programs miljöpåverkan (EGT nr L197, 21.07.2001 s. 30, Celex 32001L0042). och rådets direktiv /77/EG av om främjande av el producerad från förnybara energikällor på den inre marknaden för el (EGT nr L283, 27.10.2001 s. 33, Celex 32001L0077). Direktivet om stora förbränningsanläggningar och rådets direktiv /80/EG av om begränsning av utsläpp till luften av vissa föroreningar från stora förbränningsanläggningar (EGT nr L 309, 27.11.2001 s. 1, Celex 32001L0080). Takdirektivet och rådets direktiv /81/EG av om nationella utsläppstak för vissa luftföroreningar (EGT nr L 309, 27.11.2001 s. 22, Celex 32001/0081). "Det sjätte miljöhandlingsprogrammet" och rådets beslut nr 1600/2002/EG av om fastställande av gemenskapens sjätte miljöhandlingsprogram (EGT nr L 242 , 10.09.2002 s. 1) Kommissionens meddelande Mot en strategi för att skydda och bevara den miljön (KOM (2002) 539 slutlig). och rådets direktiv /49/EG av om bedömning och hantering av omgivningsbuller (EGT nr L 189, 18.07.2002 s. 12, Celex 32002L0049). och rådets direktiv /91/EG av om byggnaders energiprestanda (EGT nr L 1, 04.01.2003 s. 65, Celex 2003L0091). WEEE-direktivet och rådets direktiv /96/EG om avfall som utgörs av eller innehåller elektriska eller elektroniska produkter WEEE (of Electrical and ) (EGT nr L 37, 13.02.2003 s. 24, Celex 32003L0096). "Det sjätte miljöhandlingsprogrammet" och rådets beslut nr 1600/2002/EG av om fastställande av gemenskapens sjätte miljöhandlingsprogram (EGT nr L 242, 10.09.2002 s1, Celex 32002D1600). och rådets direktiv /17/EG av om ändring av direktiv /70/EG om kvaliteten på bensin och dieselbränslen (EGT nr L 76, 22.03.2003 s. 10, Celex 32003L0017). och rådets direktiv /30/EG av om främjande av användningen av biodrivmedel eller andra förnybara drivmedel (EGT nr L 123, 17.05.2003 s. 42, Celex 32003L0123). HASS-direktivet Rådet direktiv /122/EURATOM om kontroll av slutna radioaktiva strålkällor med hög aktivitet och herrelösa strålkällor, (High Activity Sealed Sources) (EGT nr L 346, 31.12.2003 s. 57, Celex 32003L0346). Förslag till och rådets direktiv om upprättandet av en ram för att fastställa krav på ekodesign för energiförbrukande produkter och om ändring av rådets direktiv /42/EEG (KOM/2003/0453 slutlig). Förslag till och rådets direktiv om effektiv slutanvändning av energi och om energitjänster (KOM/2003/0739 slutlig COD 2003/0300). Rådets förordning (EG) nr 1590/2004 av om inrättande av ett program för bevarande, karakterisering, insamling och nyttjande av genetiska resurser inom jordbruket och upphävande av förordning (EG) nr 1467/94 (EGT nr L 304, 30.09.2004 s. 1). och rådets direktiv /8/EG av om främjande av kraftvärme på grundval av efterfrågan på nyttiggjord värme på den inre marknaden för energi och om ändring av direktiv /42/EEG (EGT nr L 52, 21.02.2004 s. 50. och rådets direktiv /17/EG av om samordning av förfarandena vid upphandling på områdena vatten, energi, transporter och posttjänster (EGT nr L 134, 30.04.2004 s. 1, Celex 32004L0017). och rådets direktiv /18/EG av om samordning av förfarandena vid offentlig upphandling av byggentreprenader, varor och tjänster (EGT nr L 134, 30.04.2004 s. 114, Celex 32004L0018). och rådets direktiv /26/EG av om ändring av direktiv /68/EG om tillnärmning av medlemsstaternas lagstiftning om åtgärder mot utsläpp av gas- och partikelformiga föroreningar från förbränningsmotorer som skall monteras i mobila maskiner som inte är avsedda att användas för transporter på väg (EGT nr L 146, 30.04.2004 s. 1, Celex 32004L0026). och rådets direktiv /35/EG av om miljöansvar för att förebygga och avhjälpa miljöskador (EGT nr L 143, 30.04.2004 s. 56, Celex 32004L0035). Fjärde dotterdirektivet och rådets direktiv /107/EG av om arsenik, kadmium, kvicksilver, nickel och polycykliska aromatiska kolväten i luften (EGT nr L23, 26.01.2005 s. 3, Celex 32004L0107). Meddelande från Kommissionen till rådet, , Europeiska Ekonomiska och Sociala Kommittén och om Formulering av en temainriktad strategi för stadsmiljö (KOM (2004) 60 slutlig). Förklaringar till förekommande förkortningar och begrepp Handlingsprogram för hållbar utveckling som antogs vid om miljö och utveckling i Handlingsplanen innebär att människor och organisa- tioner på alla nivåer i samhället ändrar de vanor och beteenden som skadar miljön. Målet är att få bukt med miljöproblemen och utrota fattigdomen. står för "dagordning för det 21:a århundradet". för , Baltic 21, är ett långsiktigt mellanstatligt samarbete i med syfte att nå en hållbar utveckling. mark, , , , , , , , , nordvästra del, Best Available Techniques Bästa tillgängliga teknik. Becquerel, enhet som anger en strålkällas styrka. I konventionen om biologisk mångfald definieras biologisk mångfald som variationsrikedomen bland levande organis- mer av alla ursprung, inklusive landbaserade, och andra akvatiska ekosystem och de ekologiska komplex i vilka dessa organismer ingår. inom och mellan arter och av ekosystem.