prop · GS031d19 · 2005-01-01 00:00:00 — Vidare föreslås att SVT anvisas högst och UR högst från distributionskontot . Regeringens förslag: TV-avgiften höjs med per helår fr.o.m. . Ärendet och dess beredning: Regeringens förslag om TV-avgiften förutsätter en ändring i lagen (1989:41) om TV-avgift. Den föreslagna höjningen är av sådant slag att regeringen inte ansett det nödvändigt att, utöver kontakter med SVT, inhämta ytterligare upplysningar i ärendet. Förslag till lag om sådan ändring redovisas under avsnitt 2 Lagförslag. Lagförslaget berör i och för sig ett sådant ämne som avses i 8 kap. 18 § regeringsformen. Eftersom det endast är en fråga om en ändring av beloppets storlek anser regeringen att lagändringen inte är av sådan beskaffenhet att Lagrådets yttrande behöver inhämtas. Skälen för regeringens förslag: beslut om nya riktlinjer för de tre radio- och TV- företagen i allmänhetens tjänst innebar att det särskilda kompensationsindexet för public ser- vice-företagen SR-index togs bort. sker en årlig uppräkning av företagens medelstilldelning . Antalet registrerade TV-avgifter hos Radiotjänst i () uppgick till i genomsnitt 3 401 000. Betalningseffektiviteten definierad som det totala antalet inbetalningar i förhållande till fakturerade TV-avgifter var . Rundradiokontots resultat uppgår till vilket innebär en förbättring med jämfört med . Det ackumulerade resultatet för rundradiokontot uppgick vid utgången av 2003 till minus . Regeringen angav i propositionen Radio och TV i allmänhetens tjänst 20022005 att regeringen räknar med att TV-avgiften kommer att behöva höjas även för att rundradiokontot skall komma i balans . Regeringen föreslår därför att TV-avgiften höjs med till per helår fr.o.m. . Den av regeringen föreslagna höjningen av TV-avgiften med innebär en nödvändig förstärkning av rundradiokontot för att förbättra kontots resultat. 2004/05:1 UTGIFTSOMRÅDE 17 Regeringens förslag: Tillståndsperioden för de analoga sändningstillstånden för , och förlängs med till utgången av 2006. Nuvarande tillståndsperiod sträcker sig till slutet av 2005. Arbetet med att utarbeta riktlinjer för nästa tillståndsperiod har därför påbörjats. Regeringen beslutade att tillsätta två utredningar, dels en särskild utredare med uppdrag att analysera vissa finansiella frågor (dir. 2003:120), dels en parlamentarisk kommitté med uppdrag att ta fram ett underlag om de villkor som skall gälla för radio och TV i allmänhetens tjänst (dir. 2003:119). De två utredningarna har begärt förlängd utredningstid respektive vilket regeringen beviljade . Som en konsekvens av att utredningstiderna förlängts föreslår regeringen att de nuvarande sändningstillstånden för , SVT och UR förlängs med oförändrade tillståndsvillkor till utgången av 2006. Medelstilldelningen fastställs i samband med budgetpropositionen . Regeringens avsikt är dock att föreslå att medelstilldelningen till programföretagen bibehålls på samma nivå som med en uppräkning på . De tillfälliga reformmedel som betalats ut bör också betalas ut . I och med tillståndsperiodens slut upphör denna särskilda medelstilldelning. Det s.k. skolkbeting som funnits bör inte gälla . 2004/05:1 UTGIFTSOMRÅDE 17 6 Politikområde 29 Ungdomspolitik Ungdomspolitiken är sektorsövergripande och omfattar alla de samhälleliga beslut och åtgärder som påverkar villkoren för ungdomar. Ambitionen är att skapa ett helhetsperspektiv utifrån den enskilde unges situation samt underlätta samverkan mellan olika sektorer som har betydelse för utvecklingen av ungdomars villkor. Ungdomspolitiken berör och berörs av en lång rad politikområden. domspolitiken har särskilda beröringspunkter med barnpolitiken, framför allt vad avser frågor om inflytande och delaktighet. Utvecklingen av ungdomars villkor följs upp av . Inom det ungdomspolitiska området finns anslagen 29:1 och 29:2 Bidrag till nationell och internationell ungdomsverksamhet. Tabell 6.1 Utgiftsutveckling inom politiikområdet 29:2 Bidrag till nationell och internationell ungdoms- Totalt för politikområde Ungdomspolitik 1 Inklusive av redan beslutade anslag på tilläggsbudget och förslag på tilläggsbudget i samband med BP . 2004/05:1 UTGIFTSOMRÅDE 17 beslutade om följande mål för den nationella ungdomspolitiken (prop. 1998/99:115, bet. 1999/2000Kr:U4, rskr. 1999/2000:53). Ungdomar skall ha goda förutsättningar att leva ett självständigt liv, ungdomar skall ha verklig möjlighet till inflytande och delaktighet och ungdomars engagemang, inflytande och kritiska tänkande skall tas till vara som en resurs. I syfte att systematisera och konkretisera uppföljning och analys av utvecklingen av ungdomars villkor och ungdomspolitiken beslutar regeringen om delmål kopplade till en rad olika politikområden. lämnar en redovisning av hur de ungdomspolitiska delmålen uppnås. har också till uppgift att återkommande, , till regeringen redovisa en fördjupad analys av hur ungdomspolitiken utvecklas. Regeringen föreslår i propositionen Makt att bestämmarätt till välfärd (prop. 2004/2005:2) nya övergripande mål för den nationella ungdomspolitiken. De mål som föreslås är att ungdomar skall ha verklig tillgång till välfärd och att ungdomar skall ha verklig tillgång till makt. De kommande årens stora utmaning är att stärka ungdomars ställning i samhället och att öka ungdomars verkliga tillgång till välfärd och makt. Regeringens ambition är att alla ungdomar skall ges likvärdiga möjligheter och rättvisa villkor. Ungdomstiden omfattar främst åren , som gränserna är flytande. Utmärkande för att vara ungdom är en kontinuerlig utveckling mot ökad frihet och ett större ansvar. Den nationella ungdomspolitiken syftar till att förbättra ungdomars levnadsvillkor genom att arbeta tvärsektoriellt utifrån ett helhetsperspektiv. Med syftet att förbättra det ungdomspolitiska styrsystemet och få ett bättre underlag för prioriteringar inom ungdomspolitiken har regeringen lämnat propositionen Makt att bestämma rätt till välfärd (prop. 2004/05:2) till . Utgångspunkten i propositionen är att ungdomspolitikens ambitioner skall integreras i alla de olika politikområden som är relevanta för ungdomars levnadsförhållanden. Det är ungdomspolitikens åtagande att driva på för att ungdomspolitikens mål och perspektiv skall genomsyra de olika politikområdenas verksamheter. För att uppnå detta skall det ungdomspolitiska arbetet samordna insatser inom olika politikområden. I den ungdomspolitiska propositionen redovisas ett handlingsprogram som innehåller en rad konkreta åtgärder som skall bidra till att förstärka ungdomars möjligheter att få tillgång till välfärd och makt. I handlingsprogrammet prioriteras åtgärder som rör ungdomars utbildning, möjligheter till förvärvsarbete, boende, hälsa och trygghet, inflytande och delaktighet i samhället samt fritids- och kulturverksamheter. Att sådana särskilda satsningar på ungdomars levnadsförhållanden genomförs är särskilt angeläget mot bakgrund av att antalet ungdomar kontinuerligt kommer att öka . Den demografiska utvecklingen kommer att ställa stora krav på den offentliga sektorn, dels genom att antalet pensionärer ökar, dels genom att antalet ungdomar ökar och fler ungdomar än tidigare förväntas gå vidare till studier på högskolan. /2003 fanns 1 290 130 ungdomar i åldrarna och /2004 hade antalet ungdomar i dessa åldrar ökat till 1 325 109. Bland dessa var gruppen unga män något större än gruppen unga kvinnor. Ungdomsgruppen kommer successivt att öka under detta decennium för att vara som störst /10, varefter antalet ungdomar kommer att minska. Ökningen i denna åldersgrupp beräknas, enligt aktuella prognoser från , att uppgå till 110 457 ungdomar eller . Ökningen påverkar i hög grad statens och kommunernas planering, bl.a. dimensioneringen av utbildning, fritidsaktiviteter och bostäder lämpliga för ungdomar. Ungdomspolitikens inriktning beskrivs nedan med utgångspunkt i de nya mål för ungdomspolitiken som föreslås i den ungdomspolitiska propositionen. Ungdomar skall ha verklig tillgång till välfärd Med ungdomars verkliga tillgång till välfärd avser regeringen ungdomars möjlighet till en god materiell, kulturell och social levnadsstandard samt förutsättningar för fysisk och psykisk hälsa. För att detta mål skall uppnås är det viktigt att unga människor kan studera eller arbeta, ordna ett eget boende samt ha en meningsfull fritid. Att ha avslutat gymnasiet med fullständigt betyg är ett av de viktigaste kriterierna för att lyckas få ett arbete. Det är därför viktigt att skolan intensifierar sitt arbete med att få fler elever att nå målen för utbildningen, i såväl grundskola som gymnasium. Många ungdomar i dagens har svårt att få en anställning. Detta gäller för alla unga som saknar erfarenheter av arbetslivet, och särskilt de ungdomar som inte har fullständig gymnasieutbildning. Regeringen prioriterar därför åtgärder för att ge alla ungdomar förutsättningar att få en anställning. Det är i sammanhanget viktigt att säkerställa att de stödinsatser som kan erbjudas är flexibla och anpassade till respektive ungdom. I folkhälsopolitiken utgör barn och ungdomar en prioriterad grupp. Ett av målområdena för folkhälsopolitiken är delaktighet och inflytande i samhället, där vikten av att barn och ungdomar har möjlighet till inflytande och delaktighet betonas. Många ungdomar har svårt att finna ett rimligt boende. I storstäderna där det råder generell bostadsbrist har ungdomar särskilt svårt att finna ett boende till en rimlig kostnad. Regeringen vill därför fortsätta att stimulera framtagandet av bra och billiga bostäder som ungdomar kan efterfråga. Ungdomars aktiva deltagande i föreningslivet stimuleras genom bidrag till ungdomsorganisationerna. har ett antal nya ungdomsorganisationer tillkommit. Regeringen anser att denna utveckling är positiv och har för avsikt att även fortsättningsvis verka för att ungdomsorganisationerna utvecklas och inriktas på såväl traditionella som nyskapande samhällsområden. Regeringen har vidare för avsikt att verka för att det skall finnas bättre möjligheter till en meningsfull och utvecklande fritid för de ungdomar som väljer att inte delta i föreningslivet. Det är bl.a. viktigt att möjliggöra utveckling av nya mötesplatser som skall vara utvecklande, intresseväckande och drogfria. Ungdomar skall ha verklig tillgång till makt Med ungdomars verkliga tillgång till makt avser regeringen ungdomars möjlighet att påverka 2004/05:1 UTGIFTSOMRÅDE 17 samhällsutvecklingen i stort samt sina egna liv och sin närmiljö. I vilken utsträckning detta mål uppnås beror i delvis på hur skolan lyckas med ökat elevinflytande och vilket genomslag kommunernas arbete för att öka ungdomars inflytande i den kommunala verksamheten får. Re- geringen har därför för avsikt att verka för att skolan ges möjligheter att öka ungdomars inflytande, och att kommunerna lyckas med arbetet för att öka ungdomars inflytande i den kommunala verksamheten. Regeringen har vidare för avsikt att aktivt söka öka ungdomars representation i statliga myndighetsstyrelser och kommittéer. har aktivt medverkat till att utveckla det internationella samarbetet, såväl inom EU, , , Östersjöstaternas råd som och . Det finns många kopplingar och ett ömsesidigt beroende mellan det nationella och det internationella ungdomspolitiska arbetet. Detta innebär att de övergripande mål som gäller för den nationella ungdomspolitiken också är vägledande för regeringens internationella samarbete i ungdomsfrågor. Genom det internationella samarbetet utbyter den erfarenheter och goda exempel med andra länder vilket möjliggör ett bredare perspektiv och en helhetssyn i det ungdomspolitiska arbetet. Styrning och uppföljning av ungdomspolitiken presenterade en fördjupad analys av den nationella ungdomspolitiken (Ung 2003 Fördjupad analys av den nationella ungdomspolitiken, 2003:6), vilken omfattar . I den fördjupade analysen föreslog en ny modell för styrning, uppföljning och analys av ungdomspolitiken med syftet att förbättra målstyrningssystemets ändamålsenlighet. Den fördjupade analysen har remissbehandlats och kompletterats med synpunkter från ungdomar och andra berörda via webbplats. 2004/05:1 UTGIFTSOMRÅDE 17 Den fördjupade analysen utgör tillsammans med remissvaren det viktigaste underlaget för kommun denna utmärkelse. regeringens proposition Makt att bestämma rätt till välfärd (prop.2004/05:2). bredda underlaget för propositionen fick Stats- Regeringen tillsatte , mot bak- kontoret i uppdrag att göra en studie av hur mål- grund av den ökande ungdomsarbetslösheten, en styrningssystemet fungerat i förhållande till de särskild utredare med uppgift att kartlägga och nationella målen för ungdomspolitiken. ge närmare kunskap om ungdomar i åldern 16 kontoret redovisade en rapport som inte studerar, arbetar eller söker ar- (U2003/1276/UNG) . betänkandet Unga utanför (SOU 2003:92). visades brister i det existerande målstyrnings- betänkandet redovisas analyser av hur många och vilka de unga utanför är samt föreslås olika åt- underlag för propositionen utgörs av Ungdoms- gärder, som bl.a. berör skolans och arbetsför- styrelsens attityd- och värderingsstudie bland medlingens verksamheter, med syftet att minska ungdomar, De kallar oss unga (Ungdoms- antalet unga som befinner sig utanför. styrelsens skrifter 2003:1) samt slutbetänkandet från utredningen utanför (Unga utanför, SOU 2003:92), vilket också remissbehandlats. styrelsen åtog sig därför på eget initiativ att lämna förslag på hur antalet lingen av s.k. ungdomspolitiska stödjepunkter, långtidsarbetslösa ungdomar skulle kunna halve- som skall stödja utvecklingen av ungdomspoli- tiken lokalt, regionalt eller tematiskt genom att Ungdomars personliga utveckling beror i hög synliggöra erfarenheter och kunskaper och sam- grad på att det finns möjligheter till meningsfull tidigt utgöra en lokal kontaktpunkt för Ung- kultur- och fritidsverksamheter (Ungdoms- ungdomspolitiska stödjepunkterna sitt utåt- styrelsens skrifter 2003:3) redovisar Ungdoms- Stödjepunkterna utgörs av orga- nisationer som har kunskap och erfarenhet inom projektstöd för att stimulera utvecklingen av områdena fritid, kultur, entreprenörskap, in- ungas egna kulturverksamheter samt stöd till ut- veckling av lokala lösningar för ungas fritids- utveckling i landsbygd. verksamhet under 19992002. har en bred kunskap om den nationella ung- visas dels vunna erfarenheter och identifierade domspolitiken och en internationell dimension i utvecklingsbehov, dels förslag på åtgärder. Genom samverkan med stödje- är programkontor för EU- punkterna har ökat möjlig- heterna att nå och stödja kommunerna med kon- medel för totalt 319 projekt varav takter och metodstöd. 113 projekt var inkluderingsprojekt, d.v.s. rikta- de till ungdomar som inte vanligtvis deltar i projekt för att stimulera uppföljning av ung- domspolitik i kommunerna (LUPPlokal upp- totalt 2 869 ungdomar deltagit i något projekt följning av ungdomspolitiken). inom Ungdomsprogrammet, varav 1 459 ung- slutades med att de nio kommuner som domar kom från . Vidare hade 1 464 deltagit i projektet utarbetade rapporter utifrån ungdomsledare deltagit varav 498 ungdoms- enkätundersökningar med kommunens ung- Myndigheten avser att fortsätta att stödja genomförde 2003 på upp- utvecklingen av den kommunala ungdoms- drag av regeringen en halvtidsutvärdering av politiken genom att utveckla och kvalitetssäkra metoder för att arbeta med sektorsövergripande ringen visar att ungdomar som deltagit i pro- ungdomspolitik på lokal nivå. grammet fått en ökad solidaritetskänsla och större förståelse för kulturell mångfald. domskommun med syfte att stimulera kom- visar utvärderingen att ungdomarna fått självkänsla, bättre social kompetens och bättre språkkunskaper. arbete för att stärka ungdomars delaktighet och inkludering i samhället sker i huvudsak genom bidragsgivning till ungas egen organisering. har redovisat att antal nya ungdomsorganisationer har tillkommit . fördelade i statsbidrag till ungdomsorganisationer. Av de 64 organisationer som sökte strukturbidrag för redovisade nära hälften att deras medlemsantal hade ökat. Totalt hade antalet medlemmar i åldern ökat sedan föregående år. Detta innebär att de 64 ungdomsorganisationerna inför redovisade totalt 575 148 medlemmar. Särskilt de politiska ungdomsförbunden hade ökat antalet redovisade medlemmar. har fördelat av AB Svenska Spels överskott för ungdomsorganisationernas lokala verksamheter . Regeringen initierade inför valet till en demokratisatsning med syfte att stimulera ett ökat valdeltagande bland grupper med lågt valdeltagande. I denna demokratisatsning ingick en särskild ungdomssatsning med aktiviteter riktade till förstagångsväljare i åldern . och Myndigheten för skolutveckling fick i uppdrag att genomföra särskilda aktiviteter riktade till förstagångsväljare i åldern för att dels uppmuntra dem att rösta i valet till , dels öka kunskapen hos förstagångsväljare om hur man kan delta i och påverka EU-politikens utformning. har inom ramen för demokratisatsningen fördelat som bidrag för aktiviteter riktade till förstagångsväljare medan Myndigheten för skolutveckling har erhållit för att ta fram ett särskilt utbildningsmaterial. har fortsatt att bedriva ett aktivt utvecklingsarbete för att öka ungdomars inflytande i kommunernas verksamhet. Regeringen ser det som angeläget att ungdomars kompetens, synpunkter och perspektiv i olika 2004/05:1 UTGIFTSOMRÅDE 17 samhällsfrågor tas till vara mer systematiskt och kontinuerligt än vad som sker . har stött utvecklingen av inflytandeforum för unga. Broschyrserien Hej kommun är ett metodmaterial som bl.a. ägnats åt inflytandefrågor. Europeiska kommissionen antog sin vitbok för ungdom med förslag om ett utökat samarbete på ungdomsområdet. Som ett led i uppföljningen av vitboken beslutade ministerrådet 2002 att anta ett nytt ramverk för det fördjupade europeiska samarbetet på ungdomsområdet med fyra prioriterade områden som utgångspunkt. Dessa är inflytande och delaktighet, information, volontärverksamhet och bättre kunskap om unga. Ungdomsministrarna har vid rådsmötet enats om gemensamma mål för två av områdena, nämligen inflytande och delaktighet samt information. Beträffande prioriteringen information avser regeringen att ge i uppdrag att undersöka ungdomars syn på information som berör EU samt kartlägga om det i finns behov av särskild information riktad till ungdomsgruppen. förväntas ministerrådet anta gemensamma mål om volontärtjänst och om bättre kunskap om unga. Medlemsstaterna kommer också att påbörja behandlingen av förslaget om ett nytt ungdomsprogram, vilket skall pågå . Antalet ansökningar till för ungdomsutbyten inom ramen för EU-pro- grammet Ungdom minskade något jämfört med som intresset för utbyte med utvecklingsländer ökade. Intresset för det pilotprojekt inriktat på ungdomsutbyte med utvecklingsländer, som bedrivs i samverkan mellan , har vida överstigit de medel som finns tillgängliga. Regeringen lämnade propositionen Kunskap och kvalitet elva steg för utvecklingen av gymnasieskolan (prop. 2003/04:140) till . I propositionen föreslås att kvaliteten inom yrkesutbildningar och på det individuella 2004/05:1 UTGIFTSOMRÅDE 17 programmet skall stärkas, vilket bör leda till att fler kan fullfölja en gymnasieutbildning. Myndigheten för skolutveckling har fått i uppdrag från regeringen att arbeta för förbättrad förskoleverksamhet, skolbarnsomsorg och skolverksamhet i segregerade områden, med syftet att en större andel av eleverna skall nå målen för utbildningen. Regeringen har i skolans läroplaner fört in en skyldighet att anordna fysisk aktivitet. Vidare beslutade regeringen om riktlinjerna för det ökade stödet från AB till idrottens barn- och ungdomsverksamhet, som bl.a. skall användas för utveckling av samarbetet med skolorna. Verket för Näringslivsutveckling () har 2003 drivit ett nationellt program för entreprenörskap (ungdomar och skola). avser att fortsätta med ett omfattande program för entreprenörskap, med inriktning på bl.a. ungt entreprenörskap. En viktig grund i ungdomars utveckling mot självständighet är att ha ett eget boende. Regeringen införde 2001 ett tillfälligt investeringsbidrag för att stimulera byggandet av hyresbostäder i områden med bostadsbrist. infördes också en särskild investeringsstimulans (prop. 2002/03:98, bet. 2002/03:BoU9, rskr. 2002/03:215) för att stimulera byggandet av hyres- och studentbostäder som är mindre än . Regeringen beslutade att starta ett projekt om flickors självbild. Projektet, som pågår under hela, 2004, syftar till att dels bland unga flickor och pojkar starta en diskussion om hur media och marknadskrafter påverkar och styr deras bild av sig själva och varandra, dels få till stånd en dialog med media, reklambranschen m.fl. om deras ansvar när det gäller unga flickors självbild. fick i uppdrag att närmare belysa de frågeställningar som finns kring unga flickor som skadar sig själva, kartlägga problemets omfattning och karaktär samt lämna förslag till åtgärder. Uppdraget skall redovisas . fick uppdraget att undersöka och analysera hälsosituationen för homosexuella, bisexuella samt transpersoner med fokus på ungdomsgruppens hälsa. Myndigheten för skolutveckling redovisade ett regeringsuppdrag om mobbning (Olikas lika värde, Myndigheten för skolutveckling, 2004) och (2003:10) presenterade betänkandet Skolans ansvar för att motverka kränkning av elever (2004:50). tillsattes en arbetsgrupp inom med uppgift att utreda möjligheterna till utökat och reellt barn-, elev- och föräldrainflytande i skola, fritidshem m.m. Arbetsgruppen redovisade sitt uppdrag i rapporten i förskola, skola och vuxenutbildning (Ds 2003:46). I rapporten föreslås att rektor aktivt skall främja elevinflytande och informera om rätten till inflytande. Vidare föreslås att kursplanerna för samhällsorienterande ämnen i högre grad skall inriktas på kunskap om lokal demokrati. Projekt som får stöd genom Allmänna arvsfonden Regeringen har ställt särskilda medel ur Allmänna arvsfonden till förfogande för stöd till utvecklingsprojekt. ger bl.a. stöd för projekt för utveckling av ungdomars möjlighet till organisering, för att bryta ungdomars utanförskap på arbetsmarknaden samt för ungdomssamarbete i österled. Dessutom har regeringen ställt medel ur Allmänna arvsfonden till Arvsfondsdelegationens förfogande för en satsning med syftet att motverka och förebygga ungdomars psykiska ohälsa. Förstärkning av det statliga bidraget till ungdomsorganisationerna Det statliga stödet till ungdomsorganisationerna har legat på en nivå efter en kraftig minskning . De medel som tillförs från AB Svenska Spels överskott utgör därför en viktig förstärkning av stödet till ungdomsorganisationerna. fick av överskottet från AB Svenska Spels värdeautomatspel att fördela till ungdomsorganisationernas lokala verksamheter. Ett vinstdelningssystem infördes , vilket innebär att ungdomsorganisationerna tillförs en andel av AB Svenska Spels totala vinst. har fått av AB Svenska Spels överskott att fördela till ungdomsorganisationernas lokala verksamheter. Att det bedrivs en allsidig forskning om ungdomars levnadsförhållanden och de ungas samhällssyn är viktigt av många skäl. Det är också angeläget att forskningens resultat kommer användare på olika samhällsområden tillhanda. för arbetsliv och socialvetenskap (FAS) har ansvaret för ungdomsforskningen. I syfte att sprida information om aktuell forskning utanför den akademiska världen har FAS bl.a. producerat en populärvetenskaplig skrift om pågående projekt, Ungdomsforskning skilda världar och värderingar (FAS 2002) samt arrangerat möten med ungdomsforskare och praktiker, det senaste med titeln ansikten Enligt senaste attitydundersökning, som publicerades , tycker fler elever än tidigare att det är meningsfullt att gå i skolan. Eleverna känner sig mer trygga och stämningen i skolan har förbättrats som stressen i skolan har ökat. Det är regeringens ambition att fler elever skall fullfölja en gymnasieutbildning. Av alla elever som började i gymnasieskolan fick slutbetyg att jämföra av nybörjarna 1994.