prop · GS031d18 · 2005-01-01 00:00:00 — har till uppgift att verka för att ge unga och nydisputerade forskare goda förutsättningar att fortsätta sin forskarkarriär. Anställningar som forskarassistent och projektbidrag till unga forskare är de huvudsakliga insatserna inom detta område. Av de särskilda medel för unga forskare som rådet disponerar utnyttjades för bidrag till anställningar som forskarassistent och till projektbidrag. beviljade rådet medel till 77 nya forskarassistentanställningar efter att ha granskat och prioriterat över femhundra ansökningar. Det totala antalet bidrag till forskarassistenter har ökat från 2001 till 2003. tillkommer postdoktorstipendier för vistelser utomlands, då tog över ansvaret för STINTS:s postdoktorprogram inom medicin samt natur- och teknikvetenskap. Totalt 353 ansökningar om postdoktorstipendier har inkommit, varav 88 beviljades. Programmet samfinansierades av STINT och . Mång- och tvärvetenskaplig forskning Det svenska forskningssystemet är till en stor del baserat på en uppdelning mellan olika vetenskapliga områden och discipliner. stöd 2003 till särskilda program med mång- eller tvärvetenskaplig inriktning uppgick till , inklusive de särskilda medel som avser genusforskning. Andra exempel på områden där sådana projekt återfinns är biologisk mångfald, medicinsk teknik, funktionsgenomik, gränsområdet mellan matematik och naturvetenskap/teknikvetenskap, arbetsmarknadsforskning, genterapi och människa samhälle IT. Vissa program genomförs i samarbete med andra forskningsfinansiärer. Den utbildningsvetenskapliga kommittén skall främja och stödja vetenskaplig forskning av högsta kvalitet genom att fördela medel till forskning och forskarutbildning som bedrivs i nära anslutning till lärarutbildningen och som svarar mot behov inom lärarutbildningen och den pedagogiska yrkesverksamheten. Vid granskning av projekt- och programansökningar beaktas vetenskaplig kvalitet, relevans 2004/05:1 UTGIFTSOMRÅDE 16 för utbildningsvetenskapen samt forskarmiljöns potential. Antalet inkomna ansökningar ökade jämfört med föregående år. Krav ställs på att lärosätena ger medfinansiering som omfattar av de medel som anslås från . Syftet är att säkerställa att lärosätena tar en aktiv del i uppbyggnaden av detta nya forskningsområde. av universitetsdatanätet SUNET till kapaciteten 10 Gbit/s har de svenska lärosätena tillgång till ett datanät som tillhör de främsta i avseende överföringskapacitet. Detta nya nät, Gigasunet ger de svenska forskarna möjlighet att fullt ut använda det europeiska höghastighetsnätet Géant som kontinuerligt byggs ut. har till uppgift att arbeta för att integrera genusperspektiv i forskningen. Rådet har fördelat de av regeringen särskilt anvisade forskningsmedlen på sammanlagt ca till genusforskning. En tvärvetenskaplig kommitté bereder ansökningar om forskningsbidrag och svarar för informationsinsatser inom genusforskning. Rådet har beslutat, på förslag av genuskommittén, att utlysningen av medel skall avse teori- och begreppsutveckling inom genusvetenskapen. Av 13 inkomna ansökningar beviljades fem stöd. Samtliga ansökningar kom från kvinnliga forskare. skall aktivt arbeta för jämställdhet samt för att nå en jämnare könsfördelning inom den egna beredningsorganisationen och vid fördelning av forskningsstöd. antog en jämställdhetsstrategi med följande mål: att sträva efter en jämn könsfördelning i beslutande och beredande organ, att män och kvinnor i lika hög utsträckning skall beviljas anställningar, att verka för att fler kvinnor söker och får 2004/05:1 UTGIFTSOMRÅDE 16 bidrag eller anställningar samt att bidra till jämställdhet inom forskarvärlden. varierade andelen kvinnor i rådets beredningsgrupper mellan olika ämnesområden, genomsnittet låg på . Av totalt 52 beredningsgrupper hade 23 grupper kvinnor vilket är i stort samma som 2002. Av det totala antalet beviljade ansökningar utgjorde ansökningar från kvinnor inom naturvetenskap och teknikvetenskap, inom medicin, inom utbildningsvetenskap och inom humaniora och samhällsvetenskap. Den andel av inkomna ansökningar som beviljades var ungefär densamma för kvinnor och män, med undantag för medicinområdet där beviljandegraden var högre för män. Andelen kvinnor som beviljades stöd är större vad gäller anställningar som forskarassistent än vad gäller projektbidrag till etablerade forskare. Detta var tydligast inom ämnesrådet för medicin och ämnesrådet för naturvetenskap och teknikvetenskap. för humaniora och samhällsvetenskap följer principen om att prioritera kvinnlig sökande när samma vetenskapliga kvalitetsnivå föreligger. Eftersom andelen kvinnor främst inom teknikvetenskap är låg har ämnesrådet för naturvetenskap och teknikvetenskap reserverat sex anställningar inom teknikvetenskap för kvinnor. avser fortsätta denna satsning. Inom forskningsprogrammet om kommunistiska regimer har hållits två halvdagsseminarier och en årlig konferens. Fem forskningsprojekt finansieras inom programmet som avslutas . Inom forskningsprogrammet om förhållande till nazismen finansieras sju forskningsprojekt. Två publikationer med resultat från programmets forskning har utkommit . Programmet som är femårigt planeras att avslutas . anordnades en gemensam konferens av de båda forskningsprogrammen. uppgifter är att främja kontakter och dialog mellan forskare, forskningsfinansiärer, allmänhet och övriga intressenter. I den utvärdering som lät göra konstateras bl.a. att en del av uppgifter överlappar med andra viktiga aktörers. I utvärderingen framkommer dock att en mötesplats för strategiska diskussioner mellan politiker, forskningsfinansiärer och forskningsutförare behövs och utvecklandet av en sådan mötesplats föreslås. I en skrivelse till regeringen från avseende den utförda utvärderingen delar de i allt väsentligt utvärderarnas bedömningar. Regeringen avser att återkomma i denna fråga. har ett nationellt ansvar för att tillhandahålla och utveckla övergripande information om forskning och forskningsetiska frågor. Detta uppdrag utförs på en rad olika sätt, bl.a. genom webbplatsen , olika tidskrifter och elektroniska nyhetsbrev. Femton populärvetenskapliga rapporter producerades i rapportserie samt en temabok som speciellt vänder sig till allmänheten. strategi är att i hög grad samverka med andra aktörer. Expertsvar, medietjänsten för journalister, och webbportalen är exempel på initiativ där samverkan är en förutsättning för tjänsterna. ExpertSvar är ett samarbete mellan och samtliga universitet, sex högskolor och fem forskningsinstitut. Webbportalen är gemensamt finansierad och utvecklad av för arbetsliv och socialvetenskap (FAS), för miljö, areella näringar och samhällsbyggande (Formas), och Verket för innovationssystem (). deltar i och stödjer även en rad olika projekt för att på ett populärvetenskapligt sätt sprida information till allmänheten om forskning och utveckling. Genom medlemskap i internationella forskningsorganisationer får svenska forskare tillgång till ett stort internationellt kontaktnät och möjligheter att utnyttja avancerad utrustning som är alltför kostsam att bygga och driva på nationell bas. De får också möjligheter att delta i det europeiska forsknings- och rymdsamarbetet. och Rymdstyrelsen finansierar staten bl.a. det svenska deltagandet i följande internationella forskningssamarbeten: -, den europeiska kärnforskningsorganisationen i som driver en partikelaccelerator för grundforskning inom högenergifysik, -JET/EFDA, den europeiska fusionsforskningsanläggningen i utanför som efter att upphört, drivs av European Fusion Development Agreement, -EISCAT, European Incoherent Scatter Facility med huvudkontor i , är ett radarsystem på och för studier av jonosfären och magnetosfären, -EMBL, det europeiska molekylärbiologiska laboratoriet i som bedriver forskning -EMBC, den europeiska molekylärbiologiska konferensen i som ger kurser samt fördelar stipendier och gästforskarbidrag inom molekylärbiologi, -, det europeiska rymdorganet i som bedriver vetenskapliga och tekniska program inom rymdområdet, -, det europeiska sydobservatoriet i som driver astronomiska observatorier för såväl optiska som radioastronomiska undersökningar av stjärnhimlen, -ESRF, den europeiska synkrotronljuskällan i som tillhandahåller synkrotronljus för materialforskning och för strukturanalys av biologiska molekyler, -EUI, det europeiska universitetsinstitutet i som bedriver forskarutbildning inom humaniora och samhällsvetenskap. Svenskt medlemskap i institutet möjliggör för svenska doktorander att förlägga delar av sin forskarutbildning till EUI, -IARC, den internationella cancerforskningsorganisationen i som för statistik på cancerområdet och är ett internationellt centrum för epidemiologisk och toxikologisk forskning, 2004/05:1 UTGIFTSOMRÅDE 16 -NOT, det nordiska optiska teleskopet på på för astronomiska observationer av den norra stjärnhimlen, -ODP, med europeiskt kontor i är ett internationellt djuphavsborrningsprogram som organiserar djuphavsborrningar för geovetenskapliga studier. uppgick Rymdstyrelsens kostnader för deltagande i ESA:s vetenskapsprogram till ca och avsatte sammanlagt ca till övriga ovanstående organisationer. Svenska forskares utnyttjande av de internationella anläggningarna motsvarar i de flesta fall minst andel av kostnaderna. Deltagandet i vissa anläggningar är avsevärt större än andelen av finansieringen. 11.6.3 Stöd till områdesinriktad forskning Rymdforskningen är internationell till sin karaktär på grund av att den kräver långsiktiga och omfattande investeringar som ofta inte kan genomföras av ett enskilt land. Svenska forskare deltar aktivt i internationella samarbeten inom () och även i samarbeten med forskare från bl.a. , , , och . Den svenska rymdforskningen är omfattande resultatmässigt i internationell jämförelse. Grundforskning inom rymdområdet finansieras genom Rymdstyrelsens anslag för rymdforskning, via anslaget till samt genom bidrag från . Huvuddelen, av Rymdstyrelsens forskningsanslag avser avtalsbundna avgifter för deltagande i europeiska och internationella forskningssamarbeten. De medel som Rymdstyrelsen fördelar i bidrag till svenska forskningsgrupper avser huvudsakligen projektmedverkan i dessa internationella forskningssamarbeten. ger bidrag till främst markbaserad forskning inom astronomi, astrofysik och rymdfysik samt stöder området genom drift och deltagande i större markbaserade forskningsanläggningar. Ett avtal undertecknades 1971 mellan , , , och rörande sondraket- och ballongverksamhet på och Andöya. 2004/05:1 UTGIFTSOMRÅDE 16 därefter förlängts i olika omgångar. Efter förhandlingar mellan företrädare för sagda länder och den europeiska rymdorganisationen, , har enighet nåtts om ett avtal om fortsatt sondraket- och ballongverksamhet vid . Rymdstyrelsen har finansierat fem svenska forskningssatelliter. Verksamheten har givit svenska forskare och svensk industri goda möjligheter att delta i det internationella samarbetet och satellitverksamheten har därmed också bidragit till att uppfylla viktiga delar av Rymdstyrelsens övergripande mål om forskning, teknisk utveckling och innovation. Projekten har genomförts i samverkan med en eller flera utländska partners och med det vetenskapliga och tekniska innehållet kopplat till olika ESA-program. Rymdstyrelsen arbetar aktivt med information om forskning En stor del av informationen riktas till elever och studenter genom studiebesök, ett europeiskt studentsatellitprojekt, stöd till samt bidrag till svenska studenters deltagande i Alpbachs sommarskola. Rymdstyrelsen har även deltagit i utvecklingen av rymdrelaterad utrustning vid i . för arbetsliv och socialvetenskap för arbetsliv och socialvetenskap (FAS) finansierar och främjar forskning om arbetsliv, välfärd och folkhälsa. Verksamheten består av tre delar: forskningsstöd, forskningsinformation samt strategi och analys. gick till samhällsvetenskap och till medicin. Resterande delar finansierade forskning inom humaniora, teologi, juridik samt teknik och naturvetenskap. Inom samhällsvetenskap går de största bidragen till forskning inom sociologi, socialt arbete och psykologi. De medicinska discipliner som erhåller mest medel är yrkes- och miljömedicin samt folkhälsovetenskap och socialmedicin. Kvalitetsbedömning av ansökningarna görs av ledamöterna i rådets styrelse, prioriteringskommittéer och av externa sakkunniga. av stödet fördelas till forskarinitierade projekt, medan fördelas på strategiska satsningar i form av programstöd och centrumbildningar. levererades utvärderingar av såväl svensk folkhälsoforskning som forskning om ungdoms- och missbrukarvård, finansierad av (SiS). Folkhälsoforskningen bedöms överlag hålla hög kvalitet och inom vissa områden är den t.o.m. av världsklass. Utredningen om ungdoms- och missbrukarvård behandlas under Politikområde Socialtjänstpolitik. fick FAS in 609 projektskisser med ansökan om projektbidrag, vilket var en viss minskning jämfört med . av skisserna gick vidare till fullständig ansökan, varav 95 ansökningar till slut beviljades stöd. Beviljandegraden uppgick därmed till . Omkring en tredjedel av alla ansökningar kommer från kvinnliga forskare och även en tredjedel av stödet tillfaller kvinnor. Andelen kvinnliga ledamöter i beredningsorganisationen i sin helhet uppgick till . I rådets anvisningar till sökande betonas särskilt behovet av att lägga ett genusperspektiv på de frågor som studeras. stödde rådet 68 projekt med en uttalad genusprofil, vilket motsvarade av det totala stödet. Rådets beredningsorganisation är strukturerad utifrån samhällsområden, inte utifrån discipliner eller fakulteter. Denna organisation gäller både enskilda projekt och olika programområden och syftar till att stimulera mång- och tvärvetenskapliga forskningsansatser. Särskilt programstöd och centrumbildningar är ett ex. på verktyg för att stimulera denna typ av forskning. användes ca för sådant stöd. Andelen yngre forskare (under ) som fick stöd ökade från . Därutöver är det en ännu större andel yngre forskare som finansieras genom att de får tillgång till bl.a. programstöd som tilldelats seniora forskare. kommer FAS också att dela ut särskilda stipendier till disputerade forskare. En majoritet av projekten har regelbundet samarbete med forskare utanför . har anknytning till EU-forskning. För att öka denna andel har rådet beslutat att medfinansiering för EU-projekt kan sökas utanför ordinarie ansökningsomgång. Bidrag för internationellt forskarutbyte ökar successivt och var högre 2003 jämfört med . Särskilt efterfrågan på utlandsstipendier har ökat markant. FAS har samordningsansvar för några särskilda forskningsområden såsom handikapp, äldre, alkohol och internationell migration och etniska relationer (). har man framförallt prioriterat aktiviteter riktade mot forskningen om handikapp och funktionshinder. Man har bl.a. genomfört en inventering av forskningsidéer inom området samt genomfört en konferens. I en särskild rapport diskuteras strategier för att stärka hela forskningsområdet. Inom ramen för sitt uppdrag att bevaka forskning om elöverkänslighet presenterade rådet en kunskapssammanställning angående hälsoeffekter av elektromagnetiska fält. (Se vidare under politikområde Folkhälsa). FAS sprider forskningsinformation på många olika sätt. Särskilda initiativ som kan nämnas är produktionen av populärvetenskapliga kunskapsöversikter, konferenserna Arbetslivsforum och Handikappforskning 2003, samt deltagandet i Internetportalen . I ett försök att sprida årsredovisningen till en vidare läskrets har FAS för tagit fram en mer lättillgänglig version. Forskning om miljö, areella näringar och samhällsbyggande för miljö, areella näringar och samhällsbyggande (Formas), har till uppgift att främja och stödja grundforskning och behovsstyrd forskning inom områdena miljö, areella näringar och samhällsbyggande. Rådet skall således finansiera grundläggande forskning på initiativ av forskare och forskning där samhällsrelevansen står i centrum. Andelen forskarinitierad forskning utgör omkring två tredjedelar av forskningsverksamheten medan programsatsningarna utgör ungefär en tredjedel. Rådets disponibla medel har till största delen fördelats efter utlysning där forskarna beretts tillfälle att inkomma med ansökningar. Prioritering och kvalitetssäkring av ansökningar har skett externa beredningsgrupper inom rådets olika verksamhetsområden. Beredningsgrupperna består till huvuddelen av aktiva forskare men också av ledamöter som 2004/05:1 UTGIFTSOMRÅDE 16 För att höja kvaliteten och för att undvika jäv är av ledamöterna från andra länder än . Ansökningarna bedöms efter vetenskaplig kvalitet samt relevans för samhället och berörd sektor. I beredningsgrupperna tas också hänsyn till frågor om jämställdhet, genusaspekter i forskningen och andelen yngre forskare i projekten. För gruppernas arbete gäller också Formas etiska regler. fattar beslut om fördelningen av medel. Rådet har behandlat 1 066 ansökningar inom ramen för den fria utlysningen varav 269 har beviljats. Bland de projekt som beviljats medel 2003 hade vart fjärde en yngre forskare som huvudsökande, d.v.s. en forskare som disputerat . I drygt hälften av alla projekt som beviljats ingår finansiering av doktorander. Av ansökningarna 2003 kom från kvinnor, vilket är en svag ökning . Av antalet beviljade projekt hade kvinnliga huvudsökande. Andelen kvinnliga ledamöter i de ordinarie beredningsgrupperna var vilket är en ökning . I utlysningstexterna har Formas särskilt välkomnat ansökningar som anlägger ett genusperspektiv på sin forskning. En särskild beredning har skett av dessa ansökningar. har särskilda medel avsatts för ämnesövergripande projektansökningar för att stimulera forskningssamverkan över disciplingränserna. 14 projekt har beviljats medel på totalt . Inom Formas forskningsområden pågår utvärderingar av byggforskning, av verksamheten som bedrivs inom Skogforsk och av Jordbruks- och miljötekniska institutet (JTI) samt av forskning om växtförädling. Dessa utvärderingar redovisas . Formas och Byggsektorns Innovationscentrum (BIC) har ett avtal om samfinansiering av forskning om byggande och bebyggelse. Inom ramen för detta samarbete har Formas och BIC utarbetat en forskningsstrategi för hållbar samhällsbyggande som redovisades till regeringen . Formas och BIC har också genomfört en gemensam utlysning . Formas har haft i uppdrag att särskilt ta initiativ till samordning av forskning med berörda forskningsfinansiärer för forskning 2004/05:1 UTGIFTSOMRÅDE 16 inom områdena livsmedel, skog, klimat, miljötoxikologi och samhällsvetenskaplig miljöforskning. Inom ramen för detta samarbete har Formas utarbetat en fördjupningsrapport avseende ett nationellt program för klimatforskning och presenterade rådet ett nationellt program för forskning om livsmedel. Genom regeringens beslut tilldelades dåvarande Skogs- och jordbrukets forskningsråd särskilda medel för att planera och genomföra ett forskningsprogram för ekologisk produktion för perioden 20012003. Uppdraget övertogs av Formas 2001. Formas anvisas även medel för ändamålet och räknar med att göra en slutrapportering för den första programperioden. Formas finansierar tillsammans med berörda näringar viss del av basfinansieringen för verksamheten vid SkogForsk och . Institutens nära samarbete med näringarna bidrar till att vägen mellan forskningsresultat och tillämpning förkortas och resultaten nyttiggörs inom rimlig tid. Tillsammans med Stiftelsen lantbruksforskning delfinansierar Formas också växtförädlingsforskning avseende köksväxter och växtförädling för norrlandsgrödor. Formas har träffat ett nytt avtal med Gröna näringens riksorganisation om finansiering av ett flerårigt forskningsprogram inom trädgårdsforskning. I det internationella samarbetet svarar Formas för det svenska samarbetet inom (). Detta samarbete mellan och IIASA har utvärderats och beslut tagits att inrätta en särskild svensk kommitté för detta samarbete. Formas är en aktiv medlem i () en samarbetsorganisation för konferenser, projekt och nätverk mellan forskare. genomfördes en framtidsstudie om forskning om globala förändringar. Formas har också ordförandeskapet och sekretariatet för of for (). När det gäller forskningen inom EU:s ramprogram för forskning har Formas aktivt deltagit i två kommittéer inom det sjätte ramprogrammet. Rådet deltar också i det europeiska samarbetet inom Area (ERA) genom deltagande i ERAnet-samarbete med andra forskningsorganisationer i . Resultaten från forskningen sprids genom olika kanaler såsom tidskrifterna for Sustainability, böcker och skrifter, Formas webbplats , press samt seminarier och konferenser. Formas satsningar på forsknings- och kunskapskommunikation uppgick till . Verket för innovationssystem () har till uppgift att främja hållbar tillväxt genom utveckling av effektiva innovationssystem och finansiering av behovsmotiverad forskning. För perioden 20032007 har identifierat ett antal tillväxtområden och kunskapsplattformar inom vilka verksamhet kommer att bedrivas. Den mest omfattande stödformen är program för forskning, utveckling och demonstration. genomfördes 24 programutlysningar, jämfört med 20 . Till dessa utlysningar inkom 1 497 ansökningar varav 358 () beviljades. beviljades av 1 219 inkomna ansökningar. Av medlen har gått till universitet och högskola, till industriforskningsinstitut, till företag och till övriga mottagare. uppgift att stärka och utveckla industriforskningsinstitutens roll i innovationssystemet genomförs dels genom fördelning av kompetensutvecklingsmedel, dels genom institutens deltagande i olika program. har ca utbetalts till instituten, varav var kompetensutvecklingsmedel. genomförde utvärderingar av följande fem program; Kompetenscentrumprogrammets etapp tre, FoU-program- met komplexa tekniska system, samverkansprogrammet kring utveckling av miljöanpassade fordon, EXSITE-programmet samt Väg- och transportforskningsinstitutets bibliotek och informationscenter (BIC). Utvärderingen av kompetenscentrumprogrammet har visat på särskilt positiva resultat. Den vetenskapliga produktiviteten har påtagligt stärkts och flera centrum ansågs ha utvecklat ett kompetensnätverk mellan forskning och näringsliv som är av kritisk betydelse för industriella utveckling. Vid utformningen av den nya sats- ningen VINN Excellence Center, som utlystes första gången , har erfarenheterna från utvärderingen bidragit. Även de övriga utvärderingarna har kunnat bidra med erfarenheter som kan nyttiggöras i det fortsatta arbetet. Genom Programrådet för fordonsteknisk forskning (PFF), vars verksamhet grundar sig på avtal mellan staten och fordonsindustrin, genomförs särskilda insatser inom programmen för fordonsforskning och för miljövänliga fordon (Gröna bilen). För projekt inom fordonsforskningsprogrammet har utbetalts , att jämföra med . Inom ramen för Gröna bilen har beslutats om 73 projekt med en total budget om ca , varav ca i statligt bidrag. Det nationella flygtekniska programmet (NFFP), som bygger på avtal om samfinansiering mellan staten och berörd industri, omfattar sådan flygteknisk forskning som är av gemensamt civilt och militärt intresse. Programmet bidrar till att stärka förmågan att aktivt delta i och dra nytta av internationellt forsknings- och teknologisamarbete, såsom EU:s sjätte ramprogram. Programperioden för 20012003 har utvärderats med goda resultat. Bland annat framhålls att programmets uppläggning bidrar till goda samarbetsformer mellan universitet och högskolor, institut och näringsliv. Inom området Arbetslivsutveckling för hållbar tillväxt har satsningarna främst koncentrerats på lärandeområdet, i första hand genom utlysningen av programmet Kunskapsbildning och organisering. Totalt satsades ca , varav på ett drygt tjugotal nya projekt inom nämnda program. samarbete med för arbetsliv och socialvetenskap (FAS) och har utökats i jämförelse . har också två särskilda regeringsuppdrag inom ramen för regeringens satsning på ökad hälsa i arbetslivet.