prop · GS031d9 · 2005-01-01 00:00:00 — De stora kontrasterna finns mellan dessa och landets småregioner. uppvisar framför allt utvecklingen i tecken på avmattning när det gäller näringslivets dynamik, sysselsättning och befolkningsutveckling. De två andra storstadsregionerna, och , uppvisar däremot en något gynnsammare utveckling (ITPS rapport om tillväxtens förutsättningar i svenska regioner A2004:012). har i uppdrag att på årsbasis följa och analysera utvecklingen i de stadsdelar som omfattas av lokala utvecklingsavtal. I den rapport som lämnades redovisar att utvecklingen under perioden 2002 i stort sett går åt rätt håll i fråga om sysselsättning, långvarigt försörjningsstöd och utbildningsnivå. (stencilserie 2004:4). De utvärderingar av storstadsarbetet som har utförts på uppdrag av regeringen konstaterar att gått för att kunna dra några säkra slutsatser av dess effekter för utvecklingen i stadsdelarna. Sysselsättningen fortsatte att öka men i långsammare takt jämfört med året innan. Drygt hälften av befolkningen i åldern 20 var i sysselsättning . De stora skillnaderna mellan andelen sysselsatta inrikes och utrikes födda och mellan kvinnor och män kvarstår även om skillnaderna minskar successivt; förändringen 2000 2001 var tydligast bland utrikes födda kvinnor. Trenden med snabbt fallande arbetslöshet 2000 bröts ; 2002 har andelen öppet arbetslösa i genomsnitt varit i stort sett . Flyttströmmarna till och från de 24 stadsdelar som omfattas av lokala utvecklingsavtal har påverkat flertalet områden negativt, bl.a. ur sysselsättningssynpunkt. De som flyttar från dessa områden är i högre grad i sysselsättning än de som flyttar in. Behovet av långvarigt försörjningsstöd har minskat med en i det närmaste oförändrad takt . Skillnaderna mellan de 24 stadsdelarna är dock stora i detta avseende. Behovet av långvarigt försörjningsstöd ligger i några områden i (Hallunda- , , och Västra ) i nivå med genomsnittet för landet och bara något över nivån för regionen i sin helhet. I några områden i och ligger fortfarande nivåerna långt över genomsnittet för respektive region. (Utvecklingen på stadsdelsnivå skiljer sig från den nationella utvecklingen ; se Integrationspolitik.) Utbildningsnivån ökade något snabbare i de 24 stadsdelarna jämfört med storstadsregionerna i sin helhet . Denna positiva utveckling syns tydligast bland utrikes födda kvinnor. 2004/05:1 UTGIFTSOMRÅDE 8 En sämre utveckling av skatteunderlaget samt reala kostnadsökningar har bidragit till att resultatet i kommuner och landsting försämrats . Detta medför en risk för att redan nu socio-ekonomiskt utsatta stadsdelar blir ännu mer drabbade när kommuner tvingas till prioriteringar. Den ökande arbetslösheten drabbar också dessa stadsdelar hårdare. I likhet med internationella tendenser kan konstateras att migrationsströmmar går till storstäderna även i ; trots försök med spridningspolitik finns det faktorer som gör att människor vill bosätta sig just i storstäder. Detta är en av flera faktorer som medför att storstädernas socio-ekonomiskt utsatta stadsdelar även fortsättningsvis kommer att brottas med segregationsproblematik och brist på tillväxt. Utvecklingen i de stadsdelar som omfattas av de lokala utvecklingsavtalen uppvisar i vissa avseenden ett positivt trendbrott. Det är angeläget att denna utveckling inte avstannar eller vänder. Det utvecklingsarbete som startat måste fortgå trots att de särskilda resurserna snart är förbrukade och svårigheter i den offentliga ekonomin. Det finns signaler som tyder på att utflyttningar från utsatta stadsdelarna i sig är en positiv utveckling för den enskilde individen som lyckas skapa bättre förutsättningar för boende och sysselsättning utanför stadsdelen. Utvecklingen kommer dock inte stadsdelen till godo. av storstadspolitik har resulterat i omfattande erfarenheter. Storstadsarbetet skall nu utvärderas och erfarenheterna omvandlas till kunskap. Kunskapen skall spridas mellan kommuner med avtal samt komma de kommuner med liknande situationer till del. kommer formerna för hur erfarenhets- och kunskapsspridningen skall struktureras att beredas. Regeringen vill understryka behovet av att i detta sammanhang belysa problematiken med verkligt segregerade bostadsområden. För att komma till rätta med det utanförskap som följer av segregation måste åtgärder som riktas för att överkomma segregation riktas även gentemot majoritetssamhället. 2004/05:1 UTGIFTSOMRÅDE 8 Migrationspolitiken omfattar frågor som rör migration till och från vårt land, flyktingpolitiken inklusive mottagande av asylsökande samt utlänningars rätt att vistas i . Det internationella samarbetet utgör en ökande del i migrationspolitiken. Inom politikområdet finns myndigheterna och . har som central förvaltningsmyndighet inom migrationsområdet ett samordningsansvar, för ärendeprocesserna asyl, besök och bosättning samt medborgarskap, gentemot utlandsmyndigheterna och övriga berörda myndigheter dvs. , polismyndigheterna och . uppgift är att på ett rättssäkert sätt överpröva ärenden Tabell 5.1 Utgiftsutveckling inom politikområdet enligt utlänningslagen (1989:529) och lagen (2001:82) om svenskt medborgarskap. Utlandsmyndigheterna fattar beslut i vissa ärenden om visering och uppehållstillstånd. Vidare kan utlandsmyndigheterna i ett tidigt skede uppmärksamma eventuella förändringar i omvärlden som kan påverka migrationen. Under politikområdet finns sex anslag för verksamheten. Därutöver finns ett EU- finansierat anslag som ska användas för att utveckla och harmonisera medlemsstaternas insatser för mottagande av asylsökande, asylprövning och integration. Politikområdet är indelat i fyra verksamhetsområden: asyl, besök och bosättning, svenskt medborgarskap samt prövning och överprövning av utlänningsärenden. Mottagandet av asylsökande i asylprocessen ingår i verksamhetsområdet asyl. Migrationspolitiken berör flera andra politikområden. 12:2 Mottagande av asylsökande 12:5 Offentligt biträde i utlänningsärenden 12:6 Utresor för avvisade och utvisade 12:7 Från EU-budgeten finansierade insatser för Totalt för politikområde Migrationspolitik 1 Inklusive av beslutade anslag på tilläggsbudget och förslag på tilläggsbudget i samband med BP . 2004/05:1 UTGIFTSOMRÅDE 8 Regeringens förslag: Målen för migrationspolitiken är att -värna asylrätten i och internationellt, -upprätthålla en reglerad invandring, samt -öka harmoniseringen av asyl- och migrationspolitiken i EU. I arbetet med målens uppfyllande skall verksamheten präglas av rättssäkerhet, humanitet och respekt för individens rättigheter. Den svenska migrationspolitiken utgår från ett helhetsperspektiv som omfattar migrations-, asyl- och integrationspolitik, liksom återvändande och stöd för återvandring. Här ingår insatser för att stärka respekten för de mänskliga rättigheterna, internationell samverkan samt insatser för att förebygga att människor tvingas fly men också för att underlätta rörlighet över gränserna i ordnade former. Rättssäkerhet, humanitet, värdighet och effektivitet skall eftersträvas i alla led från mottagande av asylsökande till integration i eller återvändande till hemlandet. Särskild hänsyn skall tas till barnen i asylprocessen. I arbetet med att förbättra rättsäkerheten ingår också fortlöpande utbildningar för berörd personal om mänskliga rättigheter. Ett omfattande arbete pågår för att reformera och effektivisera asylprocessen. Regeringens arbete med att värna och förstärka asylrätten genom en tidig, rättssäker och förutsägbar prövning av den sökandes skyddsbehov pågår kontinuerligt för att bl.a. förhindra att människor far illa av en lång och utdragen asylprocess. Klarläggandet av asylsökandes identitet är ett viktigt led i arbetet för att minska handläggningstiderna samt underlätta verkställandet av avvisnings- och utvisningsbeslut. Det är också viktigt att förändringsarbete för att minska handläggningstiderna och därmed nå regeringens mål fortsätter. Arbetet med att införa en ny instans- och processordning fortsätter. Regeringen fortsätter att vidta nödvändiga förberedande åtgärder för berörda myndigheter i syfte att de snabbt skall kunna anpassa verksamheten till en ny ordning. En särskild utredare tillkallas för att förbereda och vidta åtgärder för att inrätta en ny instans- och processordning i utlänningsärenden i enlighet med beslut . Den nya instans- och processordningen skall gälla från . läggs ner och den ärendebalans som finns hos nämnden skall då i den utsträckning det är möjligt vara nedarbetad. Regeringen kommer att besluta om en lagrådsremiss . Utredarens uppgift är att vidta de förberedande åtgärder som krävs för att överprövning av beslut skall ske i de allmänna förvaltningsdomstolarna, samt att lämna förslag till ekonomiska ramar. I uppdraget skall dessutom ingå att besluta om bemanning så att den nya instansordningen kan börja gälla från . Slutligen skall utredaren vid behov lämna förslag på åtgärder för att underlätta rekrytering av domare och tolkar. Inom EU pågår ett harmoniseringsarbete inom migrations- och asylpolitiken. Regeringen ser det som viktigt att en gemensam EU-politik på asyl- och migrationsområdet utformas utifrån ett helhetsperspektiv som beaktar även andra politikområden. Regeringen verkar för utvecklandet av en EU-politik som beaktar svenska intressen och i den utsträckning det är möjligt gemensamma bestämmelser om asyl och migration samt en effektiv tillämpning av det gemensamma regelverket. Regeringens mål skall även fortsättningsvis vara förenliga med samt andra internationella konventioner. Inom migrationspolitiken har ett stort antal åtgärder genomförts och fler är på gång i syfte att effektivisera och tydliggöra asylprocessen. En viktig del i detta arbete är att införa en ny instans- och processordning i utlänningsärenden. Vidare skall handläggningstiderna kortas och handläggningstider i asylärenden och den tid det därutöver tar för att verkställa ett lagakraftvunnet beslut om avvisning eller utvisning innebär i ovisshet för den enskilde. Detta medför att många människor kommer att leva under mycket pressade förhållanden . Det är inte minst för barnen en mycket olycklig situation. Arbetet med att införa en ny instans- och processordning i utlänningsärenden har pågått . Regeringen beslutade att inhämta Lagrådets yttrande över förslag till en ny instans- och processordning i utlänningsärenden. Lagrådet avstyrkte förslaget . I sitt yttrande fokuserade Lagrådet bl.a. på de ändringar i utlänningslagen som måste göras för att tillämpningen i domstol skall bli enhetlig och förutsebar. Med anledning av Lagrådets synpunkter beslutade regeringen att tillsätta en parlamentarisk kommitté med uppgift att göra en översyn av vissa av utlänningslagens materiella bestämmelser och anpassa dessa till en övergång från handläggning hos förvaltningsmyndigheter och regering till ett system där överprövningen sker i domstol (dir. 2003:28 samt 2003:147). Utlänningslagstiftningen i ett domstolsperspektiv (SOU 2004:74). Regeringens avsikt är att besluta om en ny lagrådsremiss med förslag till en ny instans- och processordning i utlänningsärenden där kommitténs betänkande skall ligga till grund för ändringar av ett flertal bestämmelser i en ny utlänningslag. Regeringen avser lämna en proposition till . 2004/05:1 UTGIFTSOMRÅDE 8 beslutade regeringen propositionen Prövning av verkställighetshinder i utlänningsärenden (prop. 2003/04:59). I propositionen föreslås bl.a. att möjligheten att ge in nya ansökningar efter lagakraftvunnet beslut om avvisning eller utvisning tas bort. Istället skall enligt propositionens förslag pröva om verkställighetshinder föreligger. har ännu inte fattat beslut om propositionen. I regeringens strävan att få till stånd en så effektiv och rättssäker handläggning som möjligt hos , framför allt av asylärenden, har verket också fått i uppdrag att utveckla arbetet inom ett antal områden. Det gäller t.ex. arbetssättet vid asylutredningar, utredningar av barns asylskäl och länderinformation. I uppdraget anges också att den utbildning i barnfrågor som pågick skall fortsätta så att särskild barnkompetens sedan skall finnas på samtliga enheter som utreder asylärenden som omfattar barn. ska också vidta åtgärder för att säkerställa att barn kommer till tals och att deras situation redovisas i ärendena. Regeringen beslutade om en ny förordning med instruktion för (SFS 2004:294) i syfte att förbättra förutsättningarna för en effektivare styrning av och en ökad rättssäkerhet. Förordningen trädde i kraft . Den nya instruktionen innebär bl.a. att det i ledning skall finnas en överdirektör och en chefsjurist samt att myndighetens internationella arbete, organisation och beslutsformer tydliggörs. utsåg regeringen en ny generaldirektör samt en överdirektör för . Verket har bl.a. omorganiserat huvudkontoret samt påbörjat ett reformarbete i syfte att skapa en tydligare organisation och förbättra styrningen av myndigheten. Likaså har en arbetsordning tagits fram i detta syfte. lämnade Statskontoret rapporten styrning av till regeringen. Rapporten är en redovisning av ett uppdrag som regeringen lämnade till Statskontoret . Syftet med uppdraget har varit att kartlägga interna styrinstrument och styrprocesser samt bedöma hur dessa bidrar till en effektiv resursanvändning, flexibla 2004/05:1 UTGIFTSOMRÅDE 8 arbetsformer och en enhetlig tillämpning av de regler och mål som styr verksamheten. överlämnades delredovisningen Granskning av IT- verksamhet. Rapporterna bereds inom . Regeringen avser att fortsätta arbetet med att se över styrningen av , bl.a. avseende mål- och resultatstyrning, återrapporteringskrav samt finansiell styrning. bemyndigade regeringen migrationsministern att tillkalla ett råd för migrations- och asylpolitiska barnfrågor (UD 2003:B). Rådet skall vara ett organ för samråd och informationsutbyte om barnfrågor. Regeringen fortsätter också arbetet med att förbättra mottagandet av barn som kommer till utan medföljande legal vårdnadshavare, s.k. ensamkommande barn. bor barnen främst i släktingars hem och i gruppboenden för barn. Kvaliteten på gruppboendena har förbättrats betydligt. Framför allt har personaltätheten ökat och boendet är separat beläget från prövningsverksamheten. Beredningsarbetet fortgår inom . Bland annat avser regeringen att lämna en proposition till om god man för ensamkommande barn. lämnade Statskontoret på regeringens uppdrag en rapport om asylsökande barns skolgång. Rapporten visar bl.a. att många kommuner erbjuder asylsökande barn för få utbildningstimmar och att innehållet i utbildningen har brister. Rapporten bereds inom . Regeringen bemyndigade migrationsministern att tillkalla en samordnare. Denna skall tillsammans med berörda aktörer verka för att åtgärder vidtas när det gäller barn i asylprocessen som har eller riskerar att utveckla svåra stressreaktioner i form av stark uppgivenhet. beslutade regeringen propositionen Åtgärder för att klargöra asylsökandes identitet m.m. (prop. 2003/04:50, bet. 2003/04:SfU11, rskr. 2003/04:214). Bland annat föreslogs att dag- och bostadsersättningen enligt lagen (1994:137) om mottagande av asylsökande m.fl. skall kunna sättas ned helt eller delvis för en utlänning som fyllt i de fall han eller hon försvårar utredningen i ärendet om uppehållstillstånd genom att inte medverka till att klarlägga sin identitet. I propositionen föreslogs vidare större krav på transportörer att kontrollera att utlänningar innehar pass och andra tillståndshandlingar för att resa in i det land utlänningen avser resa till. Dessa lagändringar trädde i kraft . Regeringen har tillsatt en särskild utredare (dir. 2004:20) med uppgift att se över möjligheten att meddela tidsbegränsat uppehållstillstånd för dokumentlösa asylsökande samt föreslå de lagändringar som krävs för detta. Utredaren skall även kartlägga och analysera förekomsten av dokumentslöshet hos asylsökande samt överväga andra åtgärder som skulle kunna vidtas för att på ett tidigt stadium i asylprocessen klarlägga deras identitet och resvägar. antog propositionen Människosmuggling och tidsbegränsat uppehållstillstånd för målsägande och vittnen m.m. (prop. 2003/04:35). I enlighet med propositionens förslag införs en ny bestämmelse i utlänningslagen (1989:529) som innebär att ett vittne eller en målsägande, t.ex. offer för människohandel, kan beviljas ett tidsbegränsat uppehållstillstånd för att närvara vid brottsutredning och rättegång i . de vistas i kommer de att ha tillgång till hälso- och sjukvård samt socialt bistånd. Vidare införs straffskärpningar i vissa av utlänningslagens straffbestämmelser, bl.a. vad gäller människosmuggling. Lagändringarna träder i kraft . betänkande med förslag till en ny författningsreglering för behandling av personuppgifter i verksamhet enligt utlännings- och medborgarskapslagstiftningen (SOU 2003:40) har remissbehandlats. Regeringen planerar att överlämna en proposition till . Utredningen om förföljelse på grund av kön eller sexuell läggning (dir. 2002:49) överlämnade betänkandet Flyktingskap och könsrelaterad förföljelse (SOU 2004:31) till regeringen . Ärendet har remissbehandlats och bereds i . Regeringen planerar att överlämna en proposition till . Regeringen har tillsatt en särskild utredare (dir. 2004:112) med uppgift att ta ställning till hur den nuvarande ordningen för ansökan och utredning om uppehållstillstånd på grund av anknytning kan blir mer effektiv. Uppdraget skall redovisas . Ett stort antal personer med lagakraftvunna avvisningsbeslut finns kvar i mottagandesystem alltför efter beslut. För att effektivisera arbetet med verkställighet av avvisnings- och utvisningsbeslut är det viktigt med ett nära samarbete med ursprungsländerna. Som ett led i detta har ingått återtagandeavtal med ett tiotal länder och ytterligare två avtal är nära förestående. I avtalen regleras former för och skyldigheter avseende återtagande av personer. Vanligtvis omfattar avtalen egna medborgare, tredjelandsmedborgare samt statslösa. Avtalen fastställer den procedur som berörda myndigheter är hänvisade till i återtagandefrågor. Även inom EU pågår ett arbete med återtagandeavtal. har fått mandat att förhandla fram återtagandeavtal med ett antal tredje länder. Arbetet med förhandlingarna har dragit ut . har endast förhandlingarna med , och slutförts. Förhandlingar pågår dock med flera andra länder. har tagit fram en handlingsplan för hur återvändandearbetet skall utvecklas och effektiviseras och ett antal åtgärder har påbörjats. Åtgärderna syftar bl.a. till att ta fram enhetliga rutiner och säkerställa uppföljning av återvändandeärenden. Utbildningar av personal som samtalar med den sökande om återvändande har genomförts. Vidare har barnperspektivet i återvändandearbetet uppmärksammats och det finns inom en samordningsgrupp för barnfrågor i återvändandet vars uppgift är att ge stöd åt handläggarna i deras arbete med återvändande när barn är berörda. I arbete med återvändande är utlandsmyndigheterna en viktig part. Exempelvis arbetar en tjänsteman vid den svenska ambassaden i med placering i med uppgift att underlätta återvändandet till den regionen. Regeringen har uppdragit åt och att se över samordningen dem emellan när det gäller arbetet med att verkställa avvisnings- och utvisningsbeslut. Två skriftliga rapporter lämnades till regeringen . 2004/05:1 UTGIFTSOMRÅDE 8 Av rapporterna framkommer hur myndigheternas samarbete fortsatt skall utvecklas. Arbetet inom EU m.m. EU:s stats- och regeringschefer enades 1999 om målsättningen att upprätta en gemensam asyl- och migrationspolitik för EU. Arbetet med att genomföra denna politik fortsätter. träffade ministerrådet en politisk överenskommelse om att förlänga den s.k. Europeiska flyktingfonden för en ny period åren 20052010. Fonden upprättades och skall användas för att utveckla och harmonisera medlemsstaternas insatser för mottagande, asylprövning och integration. Fondens mål är att ge en gemensam grund för arbetet med asylsökande och flyktingar och skall användas för att utveckla mottagandesystemet för asylsökande, integrationsinsatser och arbetet med återvändande och återvandring. antog rådet slutsatser om inrättande av ett gemensamt europeiskt system för utbyte av viseringsinformation. Systemet kommer att möjliggöra utbyte av uppgifter om viseringar mellan medlemsstaterna. Det kommer bl.a. att bidra till förbättrad förvaltning av den gemensamma viseringspolitiken samt till den inre säkerheten och kampen mot terrorism. Vidare innebär systemet att tillämpningen av den s.k. Dublinförordningen, kriterier och mekanismer för att avgöra vilken medlemsstat som har ansvaret för att pröva en asylansökan som en medborgare i tredjeland har gett in i någon medlemsstat, underlättas samt att det blir enklare att identifiera inresande utan resehandlingar. träffades en politisk överenskommelse mellan EU:s medlemsstater om rådets direktiv om miniminormer för medlemsstaternas förfaranden för att bevilja eller återkalla flyktingstatus, det s.k. asylprocedurdirektivet. Överenskommelsen anger miniminormer för hur medlemsstaterna skall behandla ansökningar om asyl, och innehåller regler för själva handläggningsförfarandet samt rätten till överklagande. Genom detta har medlemsstaterna bl.a. enats om att alla asylsökande har rätt till rättshjälp, likaså rätt till personlig intervju och till tolk samt att de 2004/05:1 UTGIFTSOMRÅDE 8 asylsökande som får avslag skall informeras om hur man överklagar. antog rådet direktiv om miniminormer för när medborgare i tredjeland eller statslösa personer skall betraktas som flyktingar eller som personer som av andra skäl behöver internationellt skydd samt om dessa personers rättsliga ställning och innehållet i det beviljade skyddet, det s.k. skyddsgrundsdirektivet. Direktivets huvudsakliga syfte är dels att garantera att medlemsstaterna tillämpar gemensamma kriterier för att fastställa vilka personer som behöver internationellt skydd, dels att garantera att en miniminivå av förmåner är tillgänglig för dessa personer i EU:s medlemsstater. Regeringen kommer att tillsätta en utredning om hur direktivet skall genomföras i svensk rätt. antog rådet direktiv /81/EG om uppehållstillstånd till tredjelandsmedborgare som fallit offer för människohandel eller som har fått hjälp till olaglig invandring och vilka samarbetar med behöriga myndigheterna (EUT nr L 261, 06.08.2004 s. 19). Direktivet innebär att offer för människohandel som samarbetar med myndigheterna kan beviljas tidsbegränsade uppehållstillstånd med en giltighetstid . antog rådet direktiv /82/EG om skyldighet för transportörer att lämna uppgifter om passagerare (EUT nr L 261, 06.08.2004 s. 24). Direktivet syftar till att förbättra gränskontroller och bekämpa olaglig invandring genom att transportörer åläggs att översända förhandsuppgifter om passagerare till behöriga nationella myndigheter. antog rådet direktiv /38/EG om unionsmedborgares och deras familjemedlemmars rätt att fritt röra sig och uppehålla sig inom medlemsstaternas territorier. Syftet med det nya direktivet (EUT nr L 158, 30.4.2004) är att förenkla regelverket. Direktivet syftar vidare till att det skall bli enklare för unionsmedborgare att utnyttja rätten till fri rörlighet, att möjligheterna att begränsa rätten till vistelse skall regleras tydligare samt att rörlighet och bosättning för unionsmedborgares familjemedlemmar skall underlättas avsevärt, oavsett medborgarskap. Rådet godkände ett förslag till slutsatser om vissa förberedande insatser för ett finansiellt instrument för hanteringen av återvändande på migrationsområdet. Insatserna syftar till att underlätta det praktiska samarbetet mellan medlemsstaterna och till att främja integrerade återvändandeplaner som skall leda till effektiva och varaktiga återvändanden. Befintliga gemenskapsmedel anslås i ett finansiellt instrument för detta ändamål. Efter en tvåårsperiod skall instrumentet utvärderas, för att eventuellt leda till ett förslag till rättsakt.