prop · GT0357 · 2005-12-21 00:00:00 — Likafullt medför den nu pågående utvecklingen en rad risker bl.a. i form av inhemsk och internationell monetär och finansiell instabilitet och ökat globalt protektionistiskt tryck. Reservuppbyggnaden i har sedan krisen bidragit till drastiskt förbättrade möjligheter för länderna att hantera eventuell valutainstabilitet, och minskar på så sätt både sannolikheten för och effekterna av en eventuell finansiell kris. är det viktigt att notera att den fortsatta uppbyggnaden och förekomsten av mycket stora valutareserver innebär kostnader för det enskilda landet och också risker för både inhemsk och internationell monetär och finansiell stabilitet. Inhemskt bidrar det till inflationstryck och kan snedvrida investeringar, och internationellt kan det exempelvis leda till alltför stora omsväng- ningar i växelkursrörelser. Dessa kostnader och risker växer sannolikt ju Skr. 2005/06:57 längre uppbyggnaden pågår. När det gäller de globala obalanserna bör det dock understrykas att flera regioner har en roll att spela i denna problematik. råder i stort konsensus om att medlet för att minska dessa obalanser bör vara gemensamma ansträngningar från alla delaktiga parter i form av budgetkonsolidering i , fortsatta strukturreformer för att öka tillväxten i och samt ökad valutaflexibilitet och reformer av den finansiella sektorn i . 2.2Asiens växande andel av världens energikonsumtion De stigande råoljepriserna får återverkningar på tillväxten hos de flesta länderna i världen. är utsatta genom en konsumtion av olja som ökar snabbt. Industristrukturen i flera har en relativt stor slagsida åt energikrävande sektorer. Det gäller bl.a. där många företag använder tämligen gammal och energikrävande teknologi. En central fråga är hur långvarigt det höga prisläget kommer att bli. har anledning att ta energifrågorna på allvar, särskilt ifråga om säker tillgång till olja. Det internationella energiorganet, IEA, beräknar att kommer att ha en större efterfrågan på olja än och tillsammans och svara för av hela världens efterfrågan på olja. beräknas fram till dess svara för av ökningen av världens efterfrågan på energi. Medan och i viss mån importerar olja från ett vitt utbrett nät av olje- exporterande länder har import kommit i form av 12 miljoner fat från och en miljon fat från , genomgående från länder med låg politisk stabilitet. Detta mönster har börjat förändras. har inte bara drabbats särskilt hårt av oljeprishöjningen, de har också reagerat på ett avvikande sätt. köper genom sina statsägda bolag upp rättigheter utomlands i , och . har detta också förekommit i Central- och , och i följdes exemplet snabbt av indiska statsägda bolag. Eftersom har betraktat de exporterbara oljetillgångarna i Nord- och som en del av sin egen strategiska reserv väckte de kinesiska och indiska affärsuppgörelserna oro i . När sedan det statsägda kinesiska oljebolaget gjorde ett försök att köpa det amerikanska oljebolaget , väckte detta ett så häftigt motstånd i den amerikanska kongressen att anbudet drogs tillbaka. Det visade hur känslig konkurrensen om tillgången till en säker oljetillförsel håller på att bli, inte minst mellan och . Konkurrensen om oljan har också skapat problem mellan länderna i . hävdar rätt till olja och gas på botten av , där andra länder i redan bedriver oljeutvinning. Den frågan kan numera vara på väg mot en lösning i visst samförstånd, men i gengäld har en tvist om rättigheterna till naturgas på bottnen av havet mellan och tagit sig uttryck i demonstrationer och nationalistiska markeringar. Den väntade bristen på olja har skapat nya former av Skr. 2005/06:57 samarbete. Staterna i har haft flera konferenser för att diskutera gemensam tillgång till energiråvaror. och utgör den kontinent där världens stora tillgångar på olja och naturgas återfinns. Detta har föranlett premiärminister att inbjuda till samtal. Vissa EU-länder visar tveksamhet och har invänt att samtal utan deltagande av är meningslösa. har sökt få till stånd en aktivitet för att få igång diskussioner på olika sätt. Bl.a. har konsultationer ägt rum med OPEC och . 2.3Asiens ökade regionala och globala miljöpåverkan växande ekonomiska aktivitet leder till ökad förbrukning av världens råvarutillgångar och växande miljöproblem. och , vars ekonomier växer och i egenskap av sin storlek har en avsevärt större miljöpåverkan än andra länder i . står för av världens samlade utsläpp av växthusgaser, främst i form av koldioxid som till största del kommer från förbränning av kol. Om beräknas ha gått om som världens största utsläppare av växthusgaser. Vattentillgångarna i förorenas och bristen på rent vatten skapar mellanstatliga motsättningar. Luftföroreningarna i storstäderna skördar många liv och förbränningen av kolväten bidrar till växthuseffekten. roll i dessa relaterade processer får sociala, miljömässiga och politiska konsekvenser både regionalt och globalt. 2.4Asiens växande säkerhetspolitiska roll Den ojämnt fördelade ekonomiska tillväxten i och den snabbhet med vilken den sker får återverkningar på de säkerhetspolitiska relationerna i regionen. Några stater får större politisk och militär styrka genom sin snabbare ekonomiska tillväxt. Den allmänna avspänning som det slut har medfört för resten av världen har inte lett till en motsvarande militär nedrustning i . Regionens andel av världens militära resurser fortsätter att växa. hade enligt årsböckerna från IISS om den militära balansen 10,2 miljoner man under vapen medan hela världen totalt hade 27,1 miljoner man. 1997 hade världens sammanlagda styrkor minskat till 20,4 miljoner man, medan fortfarande hade 9,2 miljoner man under vapen, en ökning av andelen från en knapp tredjedel till nära hälften. Också ifråga om försvarsutgifterna har ökat sin andel, från en tiondel 1985 till en femtedel . När det gäller forskning och utveckling ger det låga löneläget i de använda beloppen mer forskartid för pengarna, och det är också billigare att framställa vapen i . Den snabbare ekonomiska tillväxten i förstärker bilden av relativt ökande militär kapacitet. Den snabba ekonomiska utvecklingen skapar en grund för att kunna bygga upp ny militär kapacitet. I flera länder finns också en vilja att utnyttja denna möjlighet. och nya moderna kärnvapen- bärande missilvapen är exempel på detta, liksom motreaktionen i deras Skr. grannländer, som bygger upp en egen kapacitet (nya kärnvapenbärande missiler i och i ett system för antiballistiskt missilförsvar som reaktion på upplevda missilhot från och ). potentiella kärnvapenambitioner utgör ett växande bekymmer, liksom faran för att kärnvapenteknik kan hamna i händerna på internationella terrorister. militära modernisering har också globala dimensioner. inte accepterat ambition att leda världens länder och vill i stället se en multipolär värld. har sedan det en uttalad ambition att militärt kontrollera västra . allt svårare att acceptera för , särskilt när den tar sig uttryck i amerikanska styrkor ända in på den egna kusten. I de senaste rapporterna om militära styrkor till den amerikanska kongressen varnas för det kinesiska missnöjet och förordas nya anslag för att behålla Terrorism är inget nytt fenomen i , men metoderna har förändrats i takt med samhällets och teknikens utveckling. Ett av de snabbast växande hoten utgörs av individer och grupper som hämtat sin inspiration från nätverket men som kan genomföra terrorist- handlingar på egen hand. Ofta riktar sig sådana handlingar mot väster- Problemen synes tillta och har framförallt Upprepade terroristdåd har inträffat i , samt i södra . förekommit i och med som utlösande faktor, men den är sedan någon tid ett växande problem växande ekonomiska aktivitet leder till ökad förbrukning av världens råvarutillgångar och nya miljöproblem. förorenas och bristen på rent vatten skapar mellanstatliga Luftföroreningarna i storstäderna skördar liv och förbränningen av kolväten bidrar till växthuseffekten. relaterade processer skapar politiska problem av globala dimensioner. Trycket på råvarutillgångarna skapar högre priser och ökat engage- mang av världens stater i jakten på säker tillförsel. I stället för en fri handel och konkurrens mellan företag på ekonomiska villkor uppstår en tendens till geostrategisk konkurrens, där vissa stater i bl. använder vapenleveranser för att locka länder med till exempel oljetillgångar att ingå mellanstatliga avtal om bilaterala leveranser. sätt minskas utrymmet för den fria handeln med olja och andra råvaror i konstrast till EU och har tillämpat en politik som främjar en ökning av den fria marknaden för olja och andra råvaror, i kontrast till den uppköpspolitik som praktiseras av bl.a. och . på detta är konflikten mellan och om en oljepipeline från Utvecklingen av förhållandet mellan och är av avgörande betydelse för den fortsatta säkerhetspolitiska utvecklingen. skäl talar för fortsatt ömsesidigt beroende som en följd av den allmänna globaliseringen av världsekonomin. militärstrategiska skäl för en kärvare attityd gentemot och detsamma gäller om förhållande till . förhållande har så stor betydelse för säkerheten i världen. har inte Skr. 2005/06:57 med sammanfallande problem i sitt förhållande till eller övriga men står nära och påverkas av hur de säkerhetspolitiska relationerna fortsätter att utvecklas i . 2.5Asiens växande roll som biståndsgivare rymmer omkring två tredjedelar av dem som lever i extrem fattigdom i världen. Nästan en fjärdedel av världens (officiella bistånd) går till regionen. Men regionen är heterogen - det finns flera länder som själva bedriver utvecklingssamarbete. är världens näst största biståndsgivare, även om ansträngda statsfinanser inneburit nedskärningar i rad. Bistånds- anslaget motsvarar nu av BNI. , och var de främsta mottagarna . och är också bilaterala biståndsgivare . har en tradition som givare av tekniskt bistånd. Biståndet går främst till länder i regionen. Biståndet från har utvecklats , bl.a. har god samhälls- styrning fått en allt större vikt. Av bistånd går nästan hälften till länder i regionen. Det finns även traditionella mottagarländer som bedriver utvecklingssamarbete. har givit bistånd , framförallt till , och . Även bedriver biståndssamarbete. Antalet länder som är mottagare av kinesiskt bistånd har ökat markant . har ramverksöverenskommelser slutits för u-krediter mellan och 52 länder. Länder som ingår i u-kreditsamarbetet är i huvudsak , men även länder i , och södra . Efter flodvågskatastrofen framträdde som en ny typ av biståndsgivare. var involverat i en multinationell hjälpaktion och det kinesiska biståndet till de drabbade länderna () var den största satsningen i landets historia. var den fjärde största givaren i samband med flodvågskatastrofen. 2.6Asiens roll i det regionala och multilaterala samarbetet Karaktäristiskt för dagens är avsaknaden av starka regionala/ multilaterala institutioner motsvarande EU, Nato, () och i . De organisationer som finns, främst ASEAN, (), APEC (Cooperation) och SAARC () är relativt svaga och ytliga i sin omfattning och verksamhet. Orsakerna ligger i huvudsakligen i européernas gemensamma historiska erfarenheter, vilket gjort dem beredda att ge upp element av den nationella suveräniteten till institutioner som EU. kännetecknas av större misstro mellan de stora aktörerna, vilken inte minst är driven av de kontinuerliga förskjutningarna i maktbalansen. Säkerheten i regionen är inte garanterad Skr. i multilaterala avtal, utan centreras kring bilaterala förbindelser fokuserade på ; speciellt förhållandet till och , men betydelsefull även i relationen . Intresset för de globala säkerhetsstrukturerna i form av FN är generellt högt i regionen. och anspråk på en ständig plats i säkerhetsrådet kan särskilt lyftas fram. , som stått utanför allianser och säkerhetspakter, har visat allt större intresse för FN och andra multilaterala organisationer. Medlemskapet i WTO 2001 är ett tecken på detta. En fråga som diskuteras är underrepresentation i globala institutioner som IMF och . inte regionens vikt i världsekonomin. främst de snabbväxande ekonomierna i regionen. Så gott som alla länder i är nu medlemmar eller förhandlar om Flera utgör centrala aktörer i är tillsammans med , och en huvudaktör i förhandlingarna. och är stora handelsnationer och därmed viktiga förhandlingspartners, men innehar av olika skäl inte Flera ASEAN-länder är även viktiga aktörer. Förhållandet till regionala organisationer är däremot mer ambivalent, även om ASEAN i sina försök att engagera övriga regionen i dialog, t.ex. ASEAN+3, stött på ett ökat intresse och engagemang från och APEC grundades i syfte att främja ekonomisk tillväxt och har från början varit motor i har dagordningen utvecklats från att enbart handla om handel och investeringar till att även omfatta frågor kring människors säkerhet, god samhällsstyrning och ett kunskapsbaserat samhälle. måste man konstatera att det finns frågetecken kring organisationens framtid, inte minst roll, och att de i realiteten endast fyller en konsultativ funktion. EU:s svar på APEC kom till 1996 i form av etablerandet av ASEM (Asia-Europe Meeting). bygger på tre grundpelare: politisk dialog, ekonomiskt och kulturellt samarbete med en mötesverksamhet på både politisk och ASEM:s strukturer har förblivit relativt svaga utan fast sekretariat och mål för ekonomisk fördjupning. Efter hand har dialogen emellertid breddats och omfattar fler politikområden. På handelsområdet har märkts en trend mot regional bilateralisering i riktning mot bilaterala frihandelsavtal inom regionen. Inte minst har aktivt sökt balansera allt högre regionala Det finns ett klart behov av ett regionalt forum för dialog. finns det möjligtvis några embryon som skulle kunna utgöra en plattform för vidare utveckling. Avspänningen i relationerna mellan och har lett till förhoppningar om ett bättre fungerande SAARC vars verksamhet varit mycket blygsam. ASEAN fortsätter att utvecklas med höga målsättningar, framförallt rörande ekonomiska frågor med frihandel som mål. samarbete mellan länderna håller på att utvecklas inom en rad områden. Inom det säkerhetspolitiska området utgör dialogen inom ramen för , , som etablerades 1994 just för att ge en regional plattform för säkerhetspolitisk dialog, ett viktigt forum. 2005/06:57 ASEAN:s strävan att vidareutveckla samarbetet går relativt långsamt, men har potential såväl internt som i kontakterna med länder som , , , och . East , ett ASEAN- initiativ, är ett oprövat kort med syfte att vara en plattform för att diskutera de framtida strukturerna för samarbetet i . En annan intressant form av multilateral samordning utgör sexpartssamtalen om . De skulle i sin förlängning möjligtvis kunna skapa en regional plattform för dialog och diskussion kring säkerhetsfrågor av gemensamt intresse i . 2.7Asien i ett framåtblickande perspektiv Beskrivningen ovan visar på trender som alla pekar åt en ökad betydelse för i världssamfundet. Hur kommer detta att påverka bilden av , ? Med det perspektivet är det möjligt att anta att: blir ännu viktigare som marknad och som konkurrent, även inom kunskapsintensiva sektorer. Alltfler asiatiska företag blir ledande inom flera branscher. Särskilt växer fram som en ekonomisk stormakt. Den ekonomiska integrationen ökar i regionen, och de bilaterala och regionala handelsavtalen blir fler, både inom och mellan länder i och på andra kontinenter. träder fram som ett nytt nav. andel av världens humankapital ökar. Dels ökar forskning och utveckling i , dels finns en allt större del av världens studenter i regionen. konsumtion och import av energi och råvaror ökar. växer intresset för förnyelsebar energi. Fattigdomen minskar, och blir mer koncentrerad till vissa länder och delar av länder, som klyftorna i samhällena ökar. Miljöförstöringen förvärras och blir ett ännu mer globalt problem. växer intresset för hållbar utveckling. Sjukdomar, t.ex. fågelinfluensa, kan spridas från regionen. Kraftiga konjunktursvängningar, miljö-, hälso- och naturkatastrofer, och kanske även politiska faktorer kan leda till instabilitet i regionen. och kommer att växa i sina roller som nya blivande stormakter vid sidan om och öka sitt globala inflytande. Sannolikt kommer terrorism och religiös fundamentalism att kvarstå som hot även framöver. Syftet med detta kapitel är att visa utvecklingen sedan den förra uppdateringen på de fem områden som täckts av Asienstrategin: ekonomisk utveckling, handel och direktinvesteringar; millennieutvecklingsmålen och fattigdom; miljö; demokrati, mänskliga rättigheter, jämställdhet och arbetsvillkor; samt säkerhetspolitisk Skr. 2005/06:57 utveckling. 3.1Ekonomisk utveckling, handel och direktinvesteringar I den förra uppdateringen av Asienstrategin konstaterades att det syntes tydliga tecken på återhämtning i regionen. Återhämtningen visade sig bli mycket stark. har uppvisat den högsta ekonomiska tillväxten bland alla regioner. Flertalet ekonomier i hade en tillväxt som översteg . Högst tillväxt uppvisar regionens näst största ekonomi, , på . och uppvisar också mycket höga tillväxtsiffror. Utvecklingen i regionens största ekonomi, , skiljer sig däremot. Efter ett mycket svagt har den japanska ekonomin återhämtat sig påtagligt. En bidragande orsak har varit effektiviseringar och struktur- åtgärder inom företagssektorn som uppvisar förbättrad lönsamhet. Återhämtningen har stärkts med privat konsumtion och företagens investeringar som främsta drivkrafter. Särskilt positivt är att den privata konsumtionen återhämtat sig. Den starkare privata konsumtionen förklaras av ett ljusare arbetsmarknadsläge, vilket märks genom både högre löner och ökad sysselsättning. Exporten från de asiatiska ekonomierna har utvecklats mycket starkt och har utgjort den viktigaste drivkraften för tillväxten i regionen. Exporttillväxten gynnades av återhämtning bland industriländer, återhämtning i tekniksektorn samt en kraftig ökning av den regionala handeln, med som motor. har även den inhemska efterfrågan (konsumtion och investeringar) spelat en växande roll för tillväxten i regionen. Investeringstakten har varit hög i och , och ökar nu i de tidigare krisdrabbade länderna , , och . Även i , och , som inte påverkades direkt av finanskrisen men som till följd av nedgången i teknologisektorn 2001 haft svag utveckling av privata investeringar, märks en återhämtning. Den inhemska konsumtionen har också stärkts något i flertalet ekonomier. har tillväxten emellertid mattats något, vilket bl.a. speglar effekterna av stigande oljepriser, justeringar inom IT-sektorn och en lägre extern efterfrågan. Parallellt med en lägre exporttillväxt dämpas också importefterfrågan. Vad driver tillväxt? Mönstret för den asiatiska tillväxten har förändrats . För det första är det utvecklingsländer som utgör motorn i kontinentens tillväxt, medan de utvecklade ekonomierna i regionen, d v s , , , och , haft en något svagare utveckling. För det andra har den ekonomiska och politiska tyngd- punkten inom gruppen utvecklingsländer skiftat från till Den främsta orsaken till detta är den positiva Skr. 2005/06:57 utvecklingen i och snarare än ett misslyckande i . Den ekonomiska utvecklingen i präglas av stora skillnader mellan länderna. Den allmänna trenden är att man lämnat Asienkrisen bakom sig och mycket av den ekonomisk-politiska debatten rör förhållandet till , inte minst möjligheterna att internalisera en del av vinsterna från den kinesiska ekonomins snabba expansion. I ljuset av erfarenheterna från Asienkrisen är det också viktigt att notera att de främsta drivkrafterna för dagens höga ekonomiska tillväxt i i stort är desamma som skapade det asiatiska miraklet. För det första, högt sparande och stora investeringar. Förutom för de allra fattigaste länderna ligger den genomsnittliga investeringskvoten klart av BNP. Största delen av dessa investeringar finansieras med inhemskt sparande, och beroendet av utländskt kapital är relativt litet, i motsats till situationen för ett årtionde sedan. Med undantag av och står den privata sektorn för den största delen av investeringarna. För det andra, en god infrastruktur. Även om Asienkrisen bidrog till stora problem för många företag, och även om mycket realkapital förstördes , finns dock infrastrukturinvesteringarna kvar. Dessutom har utbyggnaden av infrastruktur fortsatt, till gagn för både de inhemska och utländska företagen som verkar i regionen. För det tredje, en relativt stabil ekonomisk-politisk situation. Farhågorna om att återhämtningen från Asienkrisen skulle leda till populistiska regimer i flera länder har i princip inte besannats. Istället har de flesta länder genomdrivit en relativt konsekvent och försiktig ekonomisk politik, där varken inflation eller underskott i statsbudgetarna skapat oro och osäkerhet. Det finns dock några undantag. Med en statsskuld som överstiger av BNP kommer betydande besparingar bli nödvändiga i , särskilt i ljuset av åldersstrukturen. För det fjärde, en stark inhemsk efterfrågan och uppkomsten av en medelklass, speciellt i . Även om exporten verkar som en tillväxtmotor för regionen i dess helhet och för många av de enskilda länderna har den inhemska efterfrågan också återhämtat sig. Den växande medelklassen är särskilt viktig, eftersom den utgör en grund för en uppgradering av många industrier. För det femte, direktinvesteringar från utlandet har bidragit med kapital och tekniskt kunnande, men också drivit på institutionella förändringar i , och . Integrationen i den internationella ekonomin har fortsatt och bidragit till ökad handel, direktinvesteringar och växande internationella kontakter på många andra områden. Inte minst gäller detta inom högre utbildning: de skickar hundratusentals studenter till universitet i , och . För det sjätte, en gynnsam demografisk utveckling. Majoriteten av befolkningen i de flesta är i arbetsför ålder som ett exempel går det 10 arbetande på varje pensionär i vilket för en snabb ekonomisk expansion. sker förändringar; bl.a. i och där andelen av befolkningen i arbetsför ålder minskar. Även utvecklas snabbt mot ett åldrande samhälle. Alla dessa faktorer ingår i läroboksmodellen för hög ekonomisk tillväxt och förekommer i olika utsträckning i nästan alla delar av : grovt förenklat kan det sägas att de länder som saknar komponenter från listan också uppvisar svagare utveckling. I stora drag har tillväxtdynamiken överlevt de många kriser som drabbat världsekonomin . Förutom Asien- krisen handlar det om IT-bubblans kollaps, kriget i , terrorattackerna i och , oron för SARS, osäkerhet på valutamarknaden, och höga oljepriser. bidrar en del av dessa problem till den osäkerhet som trots allt gäller regionens utveckling på medellång sikt. De främsta orosmolnen på kort sikt är beroendet av efterfrågan i väst, i synnerhet , samt känsligheten för oljeprishöjningar. På lång sikt återstår en del av de svagheter som lyftes upp i diskussionerna om Asienkrisens orsaker, såsom svaga rättsliga institutioner och korruption, även om viktiga förbättringar har genomförts på dessa områden. Det bör dock noteras att skillnaderna mellan länder är stora, och det finns anledning till viss försiktighet i alla prognoser eftersom , regionens främsta tillväxtmotor, kanske också har de största potentiella problemen på dessa områden. Förutom en sund makroekonomisk politik utgör fortsatta struktur- reformer både i företagssektorn och i den finansiella sektorn nödvändiga förutsättningar för en långsiktigt hållbar tillväxt i regionens tillväxt- ekonomier. Även för är fortsatta reformer nödvändiga, även om framsteg har gjorts. Premiärminister seger i höstens parlamentsval har demonstrerat att det finns politiskt stöd för fortsatt reformarbete. Regional integration med som motor Ett mönster som förstärkts är en ökad regionalism i . Både den intra-regionala exporten och importen svarade 2003 för drygt hälften av regionens totala export och import. Det är framförallt roll som motor i den regionala handeln som vuxit starkt .