prop · GT0318 · 2005-10-18 00:00:00 — En departements- promemoria Tidsbegränsat uppehållstillstånd för offer för människo- handel m.fl. (Ds 2005:24) remissbehandlas . antog konvention om åtgärder mot människohandel. Syftet med konventionen är bl.a. att förhindra och bekämpa människohandel, att konstruera ett fullständigt regelverk när det gäller skydd och hjälp till brottsoffer, att garantera effektiva brottsutredningar och åtal samt att främja internationellt samarbete. Konventionen innehåller även bestämmelser om tidsbegränsade uppehållstillstånd och betänketid för offer för människohandel som samarbetar med myndigheterna vid utredning av brott. Dessa bestämmelser motsvarar till viss del de bestämmelser som återfinns i direktivet 2004/81/EG ovan. Konventionen, som under- tecknades av , har ännu inte trätt i kraft. Personkontroll vid yttre gräns och inre utlänningskontroll Europeiska unionens råd antog rådets direktiv /82/EG om skyldighet för transportörer att lämna uppgifter om passagerare (EUT L 261, , s. 24, Celex 32004L0082). Direktivet syftar till att förbättra gränskontroller och bekämpa olaglig invandring genom att transportörer, som luftvägen transporterar passagerare från ett land som inte tillhör EU eller Schengen, åläggs att på begäran översända förhandsuppgifter om passagerare till behöriga nationella myndigheter. Bestämmelserna skall vara genomförda i svensk rätt . Frågan om direktivets genomförande i svensk rätt bereds inom . överlämnade sitt betänkande Gränskontrollag (SOU 2004:110). Utredningen föreslår en ny lag om gränskontroll som stadgar under vilka förutsättningar kontroll av personer får ske och vilka kontrollåtgärder som får användas vid in- och utresa över yttre och inre gräns samt vid en inre utlänningskontroll. Förslagen bereds inom . har med anledning av motionen 2003/04:Sf32 av Per m.fl. (m) i samband med antagandet av propositionen Åtgärder för att klargöra asylsökandes identitet m.m. (prop. 2003/04:50, bet. 2003/04:SfU11, rskr. 2003/04:214) hemställt att regeringen skall inkomma med en redovisning och analys av transportörsansvaret i utlänningslagen, varvid även möjligheterna att inom EU på nytt behandla frågan om transportörsansvaret bör belysas. det en transportör att kontrollera att de utlänningar som reser till med ett fartyg eller luftfartyg direkt från en annan stat än en stat som omfattas av innehar pass och andra tillstånd som krävs för att resa in i landet. En transportör som inte uppfyller sin kontrollskyldighet skall betala en särskild avgift. Regeringen beslutade att ge och i uppdrag att följa upp hur utlänningslagens bestämmelserna trädde i kraft (dnr UD2005/28401/MAP). Av styrelsens och verkets redovisningar för perioden framgår att av totalt 413 initierade ärenden har beslut att ålägga transportörer en särskild avgift fattats i fem fall (dnr UD2005/50767/MAP respektive dnr UD2005/50768/MAP). samtliga dessa fall har giltig visering saknats och det har därför bedömts uppenbart att transportörerna har brustit i sina kontrollskyldigheter. Härutöver har det i 17 fall fattats beslut om att befria transportörer från Anledningen till befrielsen har varit att handlingar och tillstånd som den resande visat upp har varit sådana att transportören haft skälig anledning att anta att utlänningen haft rätt att resa in i . En förutsättning för att en transportör skall kunna åläggas att betala en särskild avgift är att beslut om avvisning meddelats och att beslutet har vunnit laga kraft eller verkställts trots att det inte vunnit laga kraft. redovisning framgår att övriga initierade ärenden rör fall då personer avvikit innan beslut i ärendet har fattats eller fall då asylansökan ännu inte har prövats, vilket medför att beslut om att ålägga en transportör en särskild avgift eller ej ännu inte har avgjorts. Mot bakgrund av de fåtal ärenden där beslut har fattats att ålägga en transportör den särskilda avgift som medlemsstaterna har åtagit sig att införa i nationell lagstiftning för att genomföra rådets direktiv 2001/51/EG om komplettering av bestämmelserna i artikel 26 i konventionen om tillämpning av av (EGT L 187, 10.7.2001, s. 45, Celex 32001L0051) samt att bestämmelsen om transportörsansvar inte kan anses hindra att personer ges möjlighet att ansöka om asyl vid ankomsten till , gör regeringen bedömningen att det inte finns anledning att på nytt inom EU behandla frågan om transportörsansvaret. Ett säkert webbaserat informations- och samordningsnätverk ICONet Europeiska unionens råd antog rådets beslut 2005/267/EG om inrättande av ett säkrat webbaserat informations- och samordningsnätverk för de myndigheter och liknande som hanterar migrationsfrågor i medlemsstaterna (EUT L 83, , s. 48, Celex Nätverket (Information and , ICONet) skall användas för utbyte av information om olaglig migration i Den information som läggs ut på ICONet får endast läsas av behöriga nätverksanvändare som skall anmälas till Europeiska kommissionen via den nationella kontaktpunkt som varje medlemsstat sambandskontoret (NSK) vid att utgöra kontakt- Skr. 2005/06:18 punkt. antogs rådets förordning (EG) nr 377/2004 om inrättandet av ett nätverk av sambandsmän för invandring (EUT L 64, , s. 1, Celex 32004R0377) i syfte att underlätta och påskynda insamling och utbyte av information för att förebygga och bekämpa olaglig invandring. De polissambandsmän som av utstationerats att tjänstgöra i vissa tredje länder samt de särskilda migrationsattachéer som tjänstgör vid ett drygt tiotal svenska utlandsmyndigheter kommer att ingå i detta nätverk. För att underlätta informationsutbytet mellan sambandsmännen för invandring kommer dessa att anmälas som behöriga nätverksanvändare av ICONet. I betänkande Utlänningsdatalag (SOU 2003:40) föreslås att behandlingen av personuppgifter i verksamhet enligt utlännings- och medborgarskapslagstiftningen författningsregleras i en ny lag, utlänningsdatalagen, som är anpassad till personuppgiftslagen och rådets direktiv /46/EG av om skydd för enskilda personer med avseende på behandling av personuppgifter och om det fria flödet av sådana uppgifter (EGT L 281, 23.11.1995, s. 31, Celex 31995L0046). Lagen skall ersätta den nu gällande förordningen (2001:720) om behandling av personuppgifter i verksamhet enligt utlännings- och medborgarskapslagstiftningen. I betänkandet finns även bl.a. förslag till ändring i sekretesslagen som innebär att en sekretessbrytande uppgiftsskyldighet införs mellan vissa myndigheter, förslag till ändring i utlänningslagen och lagen om svenskt medborgarskap samt förslag till en utlänningsdataförordning. Syftet med lagstiftningen är att skydda den enskilde mot otillbörliga intrång i den personliga integriteten som det finns en rimlig avvägning mellan enskildas anspråk på integritetsskydd och samhälls- intresset av att myndigheterna inom verksamhetsområdet skall kunna använda modern informationsteknik vid fullgörandet av sina uppgifter. Lagen skall vara teknikoberoende och därmed inte hämma en framtida övergång till fullständig elektronisk ärendehantering inom myndig- heterna. Betänkandet har remissbehandlats och bereds i . Regeringen avser att lämna en proposition . är ansvarig förvaltningsmyndighet för frågor som rör migrationsprocesserna asyl, besök och bosättning samt svenskt Processansvaret innebär bl.a. att skall samråda med berörda myndigheter, dvs. myndigheterna, och utlandsmyndigheterna, för att tillse att verksamheten håller god kvalitet och sker effektivt. En särskild samrådsgrupp finns för frågor som rör migrations- verksamheten vid utlandsmyndigheterna. Samrådet formaliserades genom ett regeringsbeslut (dnr UD/2002/336/MAP). Samrådet sker i olika arbetsgrupper där representanter från , , Rikspolis- styrelsen samt ingår. Som ett resultat av detta nära samråd finns särskilda migrations- attachéer placerade vid vissa utlandsmyndigheter som handlägger ett stort antal migrationsärenden (, , , , , , , , , , och ). har migrationsattachéernas uppdrag förtydligats och vidareutvecklats. Detta innebär bl.a. att de har fått en större regional betydelse genom att bistå med kompetensutveckling och fungera som stöd i migrationsfrågor till andra utlandsmyndigheter i närområdet. finns en tidsbegränsad befattning som återvändandeattaché vid den svenska ambassaden i med placering i för att underlätta återvändandet till Kosovo. En tillfällig befattning som asylattaché i /har inrättats på försök . Befattningen skall delas lika mellan de båda ambassaderna. I skall tjänstemannen främst arbeta med förfrågningar från och gällande asylärenden och i främst som förstärkning inom viserings- verksamheten. Utvecklingen av ärendehanteringssystem , som är ett gemensamt system för samtliga utlänningsmyndigheter, fortsätter. Vid utgången av 2004 arbetade 42 utlandsmyndigheter i systemet, vilket omfattade av alla migrationsärenden som initierats utomlands. Vid utgången av 2005 kommer ytterligare tolv utlandsmyndigheter att ha fått systemet. Utlandsmyndigheternas tillgång till är en förutsättning för att skall kunna börja använda gemensamma informationsdatabas för viseringar (VIS). finns en särskild samrådsgrupp med representanter från berörda departement och myndigheter för att följa utvecklingen och vidta nödvändiga åtgärder med anledning av VIS. Regeringen beslutade (dnr UD2005/28517/MAP) att ge i uppdrag till att anpassa dagens elektroniska ärende- hanteringssystem till VIS. Verket skall lämna en lägesrapport till . har en ny organisation. Ambitionen har varit att åstadkomma tydligare styrning, större enhetlighet och ett effektivare utnyttjande av verkets resurser. Verksamheten är även fortsättningsvis decentraliserad och finns runt om i landet för att underlätta kontakten med de sökande. leds av en generaldirektör, som vid sin sida i verksledningen har en överdirektör, tillika generaldirektörens ställföreträdare, samt en rättschef. I generaldirektörens rådgivande ledningsgrupp ingår verksledningen och verksamhetsområdescheferna för asyl, besök och bosättning, medborgarskap, mottagningsplanering Skr. 2005/06:18 och tillsyn samt förvaltning och internationella frågor. utses av regeringen. Regeringen har förordnat den nuvarande styrelsen för perioden . Styrelsen består av sammanlagt elva ledamöter. Förutom generaldirektör som är styrelsens ordförande, ingår representanter från samtliga riksdagspartier, general- direktör samt en representant för (Utrikes- departementet). Därutöver ingår två representanter från personal- organisationerna. Regeringen beslutade om en ändring i instruktion (SFS 2005:236). Ändringen trädde ikraft och innebär att om det i ett ärende hos verket framkommer misstankar om folkmord, brott mot mänskligheten eller krigsförbrytelser, skall verket anmäla misstankarna till (). Verket har ett uppdrag att bistå Säkerhetspolisen i dess verksamhet för att förebygga och avslöja brott mot rikets säkerhet och i frågor som rör terrorism. är en domstolsliknande förvaltningsmyndighet som har till uppgift att överpröva ärenden enligt utlänningslagen och lagen om svenskt medborgarskap. Nämnden leds av en generaldirektör. Vid finns 36 ledamöter som är utsedda av regeringen på förslag av riksdagspartierna. har valt att avstå från att nominera någon ledamot. Ledamöterna deltar i beslutsfattandet i de ärenden som beslutas i nämnd och de är inte anställda av nämnden. De har vanligtvis långvarig erfarenhet av politiskt arbete, både på nivå och från . skall enligt beslut av upphöra (se kapitel 1.1 Ny instans- och processordning i utlänningsärenden). Rådet för flykting- och invandringsfrågor Regeringen bemyndigade migrationsministern att tillkalla ett råd för flykting- och invandringsfrågor (UD1997:A). Syftet var att etablera en informell mötesplats för ett informationsutbyte mellan representanter från regeringen och det civila samhället. består rådet av ledamöter från 17 organisationer som på olika sätt arbetar med flykting- och invandringsfrågor. Rådet har samman- kallats fyra gånger för att bl.a. diskutera frågor kring mottagandevillkor för asylsökande, barn i asylprocessen och åtgärder för att fastställa asylsökandes identitet. EU-referensgrupp för asyl- och migrationsfrågor Ett samarbete liknande det med Rådet för flykting- och invandringsfrågor sker mellan och asylpolitik (UD-MAP) och företrädare för utlänningsmyndigheterna samt ett tiotal frivilligorganisationer som arbetar med asyl- och migrationsfrågor. Två till fyra gånger per halvår sammanträder för rättsliga och inrikes frågor () då bl.a. migration och asylpolitik behandlas. Inför dessa rådsmöten inbjuds referensgruppen till ett informellt informationsmöte om dagordningen, förhandlingsläget och de svenska positionerna. Rådet för migrations- och asylpolitiska barnfrågor Regeringen bemyndigade migrationsministern att tillkalla ett råd för migrations- och asylpolitiska barnfrågor (UD2003:B). Rådet skall vara ett organ för samråd och informationsutbyte om barnfrågor inom det migrations- och asylpolitiska området. Till ledamöter har utsetts företrädare med särskild kompetens i dessa frågor såsom barnläkare, läkare med särskilda flyktingmedicinska erfarenheter, samt representanter från Rädda barnen, korset, , , och . Rådets ordförande är migrationsminister . Rådet har haft tre möten, där man bl.a. behandlat frågor om barn med uppgivenhetssymtom, gömda barns rätt till skolgång, mottagandet av ensamkommande barn, barnets egna asylskäl samt vad barnets bästa i asylprocessen innebär. 2 Harmoniseringsarbetet inom EU Regeringen verkar för utvecklandet av en EU-politik med gemensamma bestämmelser om asyl och migration som utgår från humanitet och solidaritet samt bygger på folkrättsliga förpliktelser, framför allt Genèvekonvention angående flyktingars rättsliga ställning. Ur svensk synvinkel är det också av stor vikt att en EU-politik på asyl- och migrationsområdet utformas utifrån ett helhetsperspektiv som beaktar andra politikområden som t.ex. utvecklingssamarbete. När Amsterdamfördraget trädde i kraft blev asyl- och migrationsfrågorna en del av gemenskapsrätten. fattas beslut på detta område med kvalificerad majoritet i ministerrådet och med medbestämmande av . Frågor som rör reglerad arbetskraftsinvandring är dock undantagna. Vid Europeiska rådets möte i enades EU:s stats- och regeringschefer om att ge ytterligare prioritet åt arbetet med att harmonisera asyl- och migrationspolitiken och upprättade en färdplan för det kommande arbetet. Enligt slutsatserna i skulle arbetet fokusera på partnerskap med ursprungsländerna, ett gemensamt europeiskt asylsystem, rättvis behandling av medborgare i tredje land och hantering av migrationsströmmar. I enlighet med EG-fördraget färdigställdes större delen av det nödvändiga arbetet från Skr. 2005/06:18 Amsterdamfördragets ikraftträdande, dvs. För att gå vidare i en andra fas av arbetet enades medlemsstaterna vid om ett nytt flerårigt arbetsprogram för att skapa ett område med frihet, säkerhet och rättvisa det s.k. Haagprogrammet. uppdrogs åt Europeiska kommissionen att ta fram en detaljerad handlingsplan för det praktiska genomförandet av programmet. Denna handlingsplan presenterades och kunde godkännas av . Handlingsplanen innehåller cirka 300 konkreta åtgärder, varav ett hundratal rör området för asyl och migration, samt en tidtabell för antagande av dessa. Kommissionen har också presenterat förslag till finansiering av åtgärderna inom detta område under EU:s nästa finansiella perspektiv, något som kommer att bli föremål för förhandlingar i rådet och parlamentet . Vad gäller asylområdet är målsättningen för den andra etappen av det gemensamma Europeiska asylsystemet att inrätta ett gemensamt asylförfarande och en enhetlig ställning för dem som beviljas asyl eller alternativa skyddsformer. En utvärdering av den första etappens rättsliga instrument skall genomföras , för att nya åtgärder under den andra fasen skall kunna antas . Rådet och kommissionen uppmanas att inrätta lämpliga strukturer för att underlätta praktiskt och aktivt samarbete mellan medlemsstaternas asyl- myndigheter. Dessa strukturer kommer t.ex. att kunna bistå medlems- staterna med information om samt ge stöd vid särskilda påfrestningar på asylsystemen och mottagningskapaciteten som beror på en medlemsstats geografiska läge. Inom invandringsområdet uppmanas kommissionen att lägga fram en strategisk plan som inbegriper resultatet av den grönbok om arbetskraftsinvandring som presenterats. De utrikespolitiska aspekterna av asyl och migration får genom Haag- programmet en framskjuten position. Av programmet framgår att EU:s politik bör inriktas på att i en anda av delat ansvar bistå tredje länder så att de skall kunna förbättra sin kapacitet att hantera migrationsflöden och erbjuda flyktingar skydd och varaktiga lösningar. I enlighet härmed presenterade kommissionen ett förslag till regionala EU-skyddsprogram i tredje länder med inriktning på kapacitets- uppbyggande och inbegripande ett EU-gemensamt program för vidare- bosättning. kommer också diskussionerna om sambandet mellan migration och utveckling att fördjupas. Slutligen framhålls i Haagprogrammet beträffande viseringspolitiken att de gemensamma riktlinjerna ytterligare bör utvecklas. Viserings- informationssystemet VIS bör genomföras och de gemensamma konsulära anvisningarna ses över. Forskare från tredje land presenterade Europeiska kommissionen ett förslag till direktiv för att underlätta tredjelandsmedborgares inresa och vistelse i medlemsstaterna i forskningssyfte (KOM(2004) 178 slutlig). Initiativet grundar sig bl.a. på bedömningen att Europeiska unionen kommer att behöva 700 000 nya forskare för att kunna uppfylla det mål som fastställdes av i , nämligen att av medlemsstaternas BNP skall läggas på forskning och utveckling före nästa decennieskifte. Direktivet anger villkoren för inresa och vistelse i medlemsstaterna för forskare från tredje länder som avser att genomföra ett forskningsprojekt inom ramen för ett mottagningsavtal med ett forskningsorgan. Direktivet omfattar även bestämmelser om förfarandet för godkännande av forskningsorgan samt bestämmelser om det mottagningsavtal som skall ingås mellan forskningsorganet och forskaren. Vidare innehåller direktivet bestämmelser gällande inresa och uppehållstillstånd samt regler beträffande forskarens rättigheter i den medlemsstat där han eller hon bedriver forskning. En politisk överenskommelse om direktivet träffades av rådet . Direktivet kommer sannolikt att antas . presenterade Europeiska kommissionen ett reviderat förslag till rådets direktiv om miniminormer för medlemsstaternas förfaranden för att bevilja eller återkalla flyktingstatus. Syftet med förslaget är att fastställa miniminormer för medlems- staterna vad gäller förfarandet för att bevilja eller återkalla flyktingstatus, från det att en asylansökan lämnats in till det att beslut fattats. Förslaget innehåller också miniminormer för överklagandeprocessen. En politisk överenskommelse nåddes i rådet om innehållet i direktivet . överlämnade rådet förslaget till för yttrande (14203/04 ASILE 64). lämnade parlamentet sitt yttrande, som dock inte är bindande för rådet. Direktivet kan troligen antas av rådet . Fri rörlighet för flyktingar Rådets direktiv /109/EG om varaktigt bosatta tredjelands- medborgares ställning (angående detta direktivs genomförande i svensk rätt, se kapitel 1.2 Migrationspolitiska frågor, Varaktigt bosatta tredjelandsmedborgares ställning) omfattar inte kategorin flyktingar. Frågan om fri rörlighet m.m. för denna grupp tredjelandsmedborgare regleras således inte i nämnda direktiv. I stället uppdrogs åt Europeiska kommissionen att utarbeta ett förslag till särskild lösning beträffande denna kategori, och då också ta ställning till frågan om hur överföringen av flyktingarnas skydd skall regleras. Under förberedelserna har frågan väckts huruvida personer som beviljats alternativt skydd också skall omfattas av en reglering. Kommissionen väntas lägga fram ett förslag till ett direktiv om att bevilja personer som åtnjuter internationellt skydd ställning som varaktigt bosatta. Förstärkt samarbete mellan asylmyndigheterna Enligt Haagprogrammet skall medlemsstaterna inrätta lämpliga strukturer som inbegriper medlemsstaternas nationella asylmyndigheter för att underlätta praktiskt och aktivt samarbete. Som exempel på inslag i ett sådant förstärkt samarbete nämns bl.a. åtgärder för att gemensamt sammanställa, bedöma och använda information om ursprungsländer och insatser för att ta itu med särskilda påfrestningar på asylsystemen och mottagningskapaciteten i enskilda medlemsstater. stöder arbetet för ökat samarbete. Europeiska kommissionen skall senare presentera ett meddelande om uppbyggnad av strukturer för att främja samarbete mellan medlemsstaternas asylmyndigheter. Inför detta har kommissionen hållit förberedande möten på expertnivå . Där har man på bl.a. svenskt initiativ diskuterat frågan om en inventering av befintliga samarbetsorgan och vilka uppgifter som kan läggas på dessa. antog Europeiska kommissionen i enlighet med Haagprogrammet ett meddelande om regionala skyddsprogram (KOM(2005) 388 slutlig). I meddelandet föreslår kommissionen inom vilka ramar de regionala skyddsprogrammen skall verka. Kommissionen ger också rekommendationer vad gäller programmens geografiska tillämpning och innehåll, samt pekar ut riktningen för hur detta nya tillvägagångssätt skall införlivas i Gemenskapens relationer med berörda regioner och länder. Utarbetandet och genomförandet av programmen skall ske i nära samarbete med UNHCR. Ett EU-vidarebosättnings- program som väsentligt ökar den europeiska vidarebosättningsvolymen lyfts fram som ett väsentligt element för att åstadkomma varaktiga lösningar för personer som inte kan återvända till sina hemländer eller för vilka andra regionala lösningar inte är möjliga. Det första skyddsprogrammet, som kommer att vara ett pilotprogram, föreslås genomföras i , och . Det skall främst vara inriktat på att stärka den befintliga skyddskapaciteten, framför allt genom att bidra praktiskt till prövningen av asylansökningar samt till integration och registrering. Kommissionen kommer att inleda en dialog med andra ursprungs- och transitländer för att bestämma var nästa regionala skyddsprogram skall genomföras. Ett pilotprogram i avseende flyktingar från Stora Sjöregionen är på förslag. Andra regioner som nämns är , och . Regeringen är positiv till ökade ansträngningar på EU-nivå när det gäller att förstärka skyddskapacitet och främja varaktiga lösningar genom ökat samarbete med länder utanför EU, där ju majoriteten av världens Skr. 2005/06:18 flyktingar befinner sig. har tillsammans med många andra länder både ett omfattande utvecklingssamarbete med många av dessa länder och ett betydande humanitärt bistånd, inte minst genom UNHCR. Även förslaget om ett vidarebosättningsprogram på gemenskapsnivå i nära samarbete med UNHCR har aktivt stötts av regeringen. För att undvika att endast och det fåtal medlemsstater som har vidarebosättningsprogram skall bidra, har regeringen framhållit att vidarebosättning är ett sätt att solidariskt dela det internationella samfundets ansvar för skydd och varaktiga lösningar. presenterade Europeiska kommissionen ett förslag till beslut om upprättande av en europeisk återvändandefond för perioden 2013 som en del av ramprogrammet för solidaritet och förvaltning av migrationsströmmar (KOM(2005) 123 slutlig). Förslaget syftar till att stödja medlemsstaternas ansträngningar att förbättra arbetet med att verkställa avvisnings- och utvisningsbeslut, framför allt genom att stödja upprättande och förbättringar av organisation och genomförande av integrerade återvändandeförfaranden i medlemsstaterna, stärka samarbetet mellan medlemsstaterna i upprättandet och genomförandet av integrerade återvändandeförfaranden samt säkerställa en effektiv och enhetlig tillämpning av gemensamma standarder för återvändanden.