prop · GS0360 · 2005-03-17 00:00:00 — deltog aktivt i diskussionerna och fick in samtliga viktiga svenska synpunkter i gemenskapens förhandlingsposition. hade lyft fram behovet av förenklade handelsprocedurer, ökad sydsyd handeln, vikten av god samhällsstyrning och stöd till råvaruberoende länder samt genderperspektivet. Konferensens diskussionstema var hur utvecklingsländerna kunde förbättra samstämmigheten mellan nationella och globala processer. U- länderna är fortfarande i hög grad beroende av de rika ländernas ekonomier. Åtgärder måste därför vidtas för att öka samarbetet och den regionala integrationen samt förbättra sydsyd handeln. Ett konkret resultat av denna ansats var att i samband med Unctad- konferensen beslöt lansera nya förhandlingar om fördjupade u- landspreferenser under GSTP (on Trade Preferences, ett system inom vilket förhandlar om tullsänkningar med varandra). Hur kan systemet för mer förmånlig behandling i WTO av utvecklingsländerna göras mer effektivt? I nu gällande finns ca 150 bestämmelser som ger utvecklingsländerna mer förmånlig behandling kallat särskild och differentierad behandling (SDT). Det finns inget ramverk för SDT, eller generella principer, och bestämmelserna skiljer sig åt mellan olika avtal. Dohaagendan stipulerar att en översyn av SDT ska göras, med målet att göra de mer effektiva, precisa och operationella. För att bidra till diskussionen i EU, och i förlängningen i WTO, i denna för Skr. 2004/05:60 utvecklingsländerna centrala frågan, har regeringen gett två fristående forskare/konsulter i uppdrag att presentera en studie om SDT. seminarium med internationellt deltagande hölls i , med uppföljning i . Slutrapport kommer att avläggas . 9.6.1EU:s arbete med företags sociala ansvar EU:s arbete med företags sociala ansvar baseras på den grönbok som presenterades . Syftet är att öka medvetenheten och stimulera till debatt om nya sätt att främja socialt och miljömässigt ansvar bland företag. har följts upp genom ett meddelande och ett flerpartsforum bestående av kommissionen, arbetsmarknadens parter samt det civila samhället. lade forumet fram en slutrapport med konkreta förslag. Slutrapporten ska nu diskuteras inom en högnivågrupp bestående av medlemsstaterna och kommissionen. EU, med starkt engagemang från , var pådrivande bakom WTO- beslutet om TRIPS (handelsrelaterade aspekter av immaterialrätter) och hälsa. Beslutet innebär att länder som saknar inhemsk produktion av läkemedel ges möjlighet att vid nationella hälsorisker importera billiga kopior av mediciner mot sjukdomar som aids, malaria och tuberkulos. EU:s tidiga ställningstagande till förmån för de fattiga länderna i världen hade stor betydelse för att denna uppgörelse kunde träffas. lämnade kommissionen förslag till en förordning om tvångslicenser som genomför WTO-beslutet inom EU, KOM (2004) 737 slutlig. Förslaget innehåller bestämmelser om tvångslicenser för export från EU av billiga kopior enligt WTO-beslutet. EU:s utvecklingssamarbete är en viktig del av utvecklings- Sammantaget står EU för mer än hälften av världens utvecklingssamarbete vilket motsvarar ca till över 160 länder. Av dessa medel hanterar kommissionen ca 6 miljarder EU:s mål och instrument för förbindelser med tredjeländer omfattar en mängd politikområden. I propositionen 2002/03:122 Gemen- samt ansvar politik för global utveckling slås fast att bör arbeta aktivt för att öka samstämmigheten i EU:s politik i relation till utvecklingsländer och för att utvecklingsaspekter beaktas inom alla EU:s bör även verka för att kvaliteten och effekti- viteten i unionens utvecklingssamarbete stärks, att samordning och Skr. 2004/05:60 samverkan i fält förbättras, samt att EU-budgeten effektiviseras. Nedan följer en presentation av de frågor som varit särskilt prioriterade på utvecklingsområdet. Kommissionen presenterade ett meddelande om hur EU:s medlemsstater uppfyllt de åtaganden som antogs av i inför världskonferensen om utvecklingsfinansiering som hölls i . Rådet antog slutsatser som understryker vikten av att fullgöra dessa åtaganden för att EU ska bidra till att uppnå FN:s millennieutvecklingsmål. En expertgrupp tillsattes i syfte att presentera rekommendationer för att uppnå ökad harmonisering och samordning av EU:s bistånd. Rådet godkände expertgruppens rapport som bl.a. understryker vikten av EU:s deltagande i det andra högnivåforumet i . har varit drivande i den principiella frågan att EU:s utvecklingssamarbete måste anpassas bättre till samarbetsländernas egna strategier, prioriteringar och system. driver på för att EU:s totala bistånd ska höjas (från dagens i genomsnitt av BNP) så att FN:s mål om uppnås av fler länder inom EU. behandlade rådet frågan om samstämmighet i utvecklings- samarbetet och mellan olika politikområden vid ett flertal tillfällen. Rådet antog slutsatser om en handlingsplan för jordbruks- råvaror och bomull som behandlade såväl utvecklings-, jordbruks- och handelspolitiska aspekter. Samstämmighet mellan handels- och utveck- lingspolitik utgjorde även en diskussionspunkt vid det informella biståndsministermötet i . Samspelet mellan fred, säkerhet och utveckling diskuterades vid de informella bistånds- ministermötena i och . är pådrivande för att samstämmigheten inom EU ska öka och ha en bred ansats för att säkerställa att utvecklingsaspekter beaktas inom alla unionens politikområden. 10.1.3Förberedelser inför om millennieutvecklingsmålen och Millenniedeklarationen Rådet antog slutsatser som understryker vikten av ett kraftfullt och väl samordnat EU-bidrag i form av en gemensam rapport till om översynen av millennie-utveck- lingsmålen och Millenniedeklarationen. Rapporten syftar till att visa i vilken utsträckning EU bidragit till att uppnå eventuella vidare åtgärder. november att EU måste visa politiskt ledarskap inför toppmötet och att EU:s gemensamma rapport bör innehålla konkreta och ambitiösa förslag till insatser för att uppnå millennieutvecklingsmålen till 2015. Rådet antog slutsatser om en koherent politik för bekämpande av fattigdomsrelaterade sjukdomar (hiv/aids, malaria och tbc) samt om uppföljning av åtagandena från den internationella konferensen om befolkning och utveckling i , med fokus på sexuell och reproduktiv hälsa och rättigheter (SRHR). Rådet betonade vikten av ytterligare medel till dessa områden, deras centrala roll för att uppnå millennieutvecklingsmålen, samt kopplingen mellan SRHR och hiv/aids. prioriterar arbetet med förberedelserna inför och vikten av att EU bidrar med konkreta förslag samt att länkarna mellan millennieutvecklingsmålen, Millenniedeklarationen och Monterreyåtagandena stärks. 10.2Ökad effektivitet och reformer fördes fortsatta diskussioner om effektivitet i EG-biståndet samt läget i det pågående reformarbetet. Framsteg kunde konstateras på flera områden: en allt större del av ansvaret för förvaltningen av biståndet delegeras ut i fält, medlemsstaterna involveras i allt högre grad i kommissionens programläggning och införandet av nya program- meringsinstrument såsom landstrategier och årsrapporter har bidragit till ökad samordning och samstämmighet. Den administrativa delen av reformagendan är på väg att slutföras. återstår ett betydande arbete, vilket bl.a. betonades i samband med rådets behandling av årsrapporten för EG-biståndet. I rådsslutsatserna som antogs och som arbetat aktivt för, understryks vikten av fortsatta ansträngningar för att förbättra effektiviteten i kommis- sionens genomförande av EG-biståndet. Årsrapporten är fortsatt viktig ur informationssynpunkt. En viktig rekommendation var därför att kommis- sionen bör se över formatet på årsrapporten. En annan viktig del av reformansträngningarna avser EU:s budget- process. I kommissionens förslag till det nya finansiella perspektivet 20072013 betonas bl.a. behovet av ökad samstämmighet mellan geo- grafiska, tematiska och horisontella områden i EG-biståndet. Vid diskus- sioner i rådet betonade vikten av fortsatt harmonisering och rationalisering av instrument och budgetposter. är ett partnerskapsavtal mellan gemenskapen och dess medlemsstater å ena sidan och 77 länder i , och å den andra sidan (de s.k. AVS-länderna). Avtalet har varit föremål för en översyn . Nya element i avtalet är bl.a referenser till och kampen mot Utestående frågor är bl.a. införlivandet av en ny klausul om massförstörelsevapen i avtalet, AVS-ländernas önskan om större Skr. 2004/05:60 medbeslutande vid beslut om sanktioner samt AVS-ländernas önskan att få klarhet i biståndsvolymen för kommande samarbetsperiod fr.o.m. . Översynen väntas vara avklarad tidigt 2005. 10.3.1Införlivande av Europeiska utvecklingsfonden () i den allmänna budgeten Europeiska utvecklingsfonden () kännetecknas av att den ligger utanför den reguljära budgeten och utgör det huvudsakliga finansierings- instrumentet för EU:s utvecklingssamarbete med AVS-länderna. Med- lemsstaterna bidrar direkt till fonden enligt en särskild fördelningsnyckel som skiljer sig från den som gäller den allmänna budgeten och styrs av en särskild budgetförordning. Parlamentet har inte medbeslutanderätt i fråga om . Rådet har diskuterat ett förslag från kommis- sionen om att införliva i den allmänna budgeten. har biståndsministrarna diskuterat frågan . Frågan avhandlades bl.a. i marginalen till den pågående diskussionen om det nya finansiella perspektivet. verkar för att ska införlivas i den allmänna budgeten och att detta sker i samklang med principerna i . Frågan väntas bli föremål för förhandling i rådet . genomfördes en översyn av det samarbetsavtal mellan och gemenskapen och dess medlemsstater som trädde ikraft provisoriskt och fullt ut . Handels- och samarbetsrådet mellan och noterade att flera samarbetsområden fördjupats i positiv riktning bl.a. när det gäller politisk dialog och handelsliberalisering. Kommissionens humanitära kontor ECHO förfogade 2004 över en budget på , med möjlighet att efter behov utnyttja ytterligare , vilket gör gemenskapen till en av världens största givare av humanitärt bistånd. De vägledande principerna för ECHO:s verksamhet byggde vidare på riktlinjer som fastslagits under närmast föregående år och innebär särskild fokus på följande områden: en mer noggrann och genomgående inriktning mot de områden där humanitära behov är störst, en fortsättning av den betoning på bortglömda kriser som ECHO inledde 2001, samt en förstärkning av kontorets arbete med de tre övergripande frågorna säkerställande av smidig övergång från humanitär hjälp till utvecklingssamarbete, barn- frågor och tillgång till dricksvatten. har förespråkat ett närmare samarbete mellan ECHO och humanitära FN-organ. 2004 var första året då kommissionens ramavtal med humanitära FN-organ respektive enskilda organisationer och internationella organisationer tillämpats. 2004/05:60 uppmuntrat ECHO till en fortsatt aktiv medverkan i den s.k. har haft en löpande kontakt med ECHO om humanitära frågor i arbetet med , i syfte att tillförsäkra att grundlagen återspeglar den humani- tära verksamhetens förutsättningar och grunddrag väl. 10.5EU:s makrofinansiella stöd samt långivning från Europeiska investeringsbanken EU:s makrofinansiella stöd kompletterar de anpassningsprogram som stöds av . Stödet har tidigare framförallt gått till reformländer i . Behoven i dessa länder har dock minskat i takt med att den makroekonomiska situationen förbättrats. har stödet främst gått till . verkar för att stöd ska lämnas i exceptionella fall och att det ska ses som ett komple- ment till stödinsatser från andra internationella finansiella institutioner. beslutades om makrofinansiellt stöd till , och samt till och . Europeiska investeringsbanken (EIB) bedriver långivning till tredje land under särskilda externa lånemandat med tillhörande garanti- ordningar. EIB:s utlåningsmandat för utanför EU, , och (ALA) samt sträcker sig . En halvtidsöversyn genomfördes bl.a. med anledning av de nya medlemsstaternas anslutning till unionen och ett resultat blev att på ett tydligare sätt inkluderas i bankens utlåning. Banken har arbetat med att förbereda denna utlåning. Vid sidan av dessa mandat finns även den s.k. investeringsfaciliteten. Detta är en utlåningsfacilitet inom ramen för mellan unionen och de s.k. AVS-länderna som administreras av EIB men finansieras med gåvomedel ur Europeiska utvecklingsfonden. Under har EIB dock även möjlighet att ge lån från egna resurser. 2004 var med den förstärkta faciliteten för EIB:s utlåning till . Banken har med denna förstärkning fått möjlighet att ytterligare stödja privat sektor i partnerländerna. Även en ministerkommitté har skapats för att politiska företrädare för EU:s medlemsstater och partnerländerna ska kunna diskutera möjligheter för utveckling av privat sektor samt för att öka EU:s synlighet i regionen. EU:s bilaterala och regionala förbindelser 11.1Europeiska ekonomiska samarbetsområde (EES) och Europeiska frihandelssammanslutning (Efta) Medlemmar i är , , och . , och deltar även i EES-samarbetet. inne- bär att väsentliga delar av regelverket för EU:s inre marknad även gäller i och gentemot , och . Dessutom innefattas i EES-samarbetet ett antal så kallade angränsande politikområden, t.ex. forskning, utbildning och statistik samt även en utrikespolitisk dialog. är det övergripande politiska organ som styr EES-samarbet- et Vid de två sedvanliga mötena på ministernivå noterades att samarbetet fungerar väl. En fråga som ägnades uppmärksamhet var anpassningen av avtalet med anledning av . De för svenskt vidkommande viktigaste frågorna var rela- tionerna med . Förhandlingar mellan gemenskapen och om protokoll 3 i (bearbetade livsmedelsprodukter) kunde avslutas . För innebär avtalet att tullarna till kommer att sänkas eller helt försvinna på en rad viktiga exportvaror. I uppgörelsen ingår även årliga översyner av avtalet. Protokoll 3 utgör den sista delen i genomförandet av EES-protokollen. valde 1992 att ställa sig utanför EES. I syfte att knyta närmare gemenskapens inre marknad beslutades att inleda bilaterala förhandlingar med inom sju sektorer. Dessa förhandlingar resulterade i ett bilateralt avtal mellan unionen och . Avtalet berör sektorerna fri rörlighet för personer, luftfart, gods- och persontransporter på väg och järnväg, handel med jordbruks- produkter, ömsesidigt erkännande av produktgodkännande, offentlig upphandling samt vetenskapligt och tekniskt samarbete. Avtalet trädde i kraft . Förhandlingar på nio andra områden som bearbetade jordbruks-pro- dukter, statistik, bedrägeribekämpning, anslutning till Schengen- och Dublinkonventionerna, audiovisuella frågor, deltagande i Europeiska miljöbyrån, beskattning av sparande samt protokollet om fri rörlighet för personer efter utvidgningen inleddes och slutfördes . 11.1.2EU:s politik för den Nordliga dimensionen samt EU:s deltagande i regionalt samarbete i norra . Den andra handlingsplanen för unionens politik för den nordliga dimensionen, ND (antagen av ) är giltig 20042006. Handlingsplanen som har ett brett tvärpolitiskt anslag motsvarar högt ställda svenska krav på samarbetsområden. regionala samarbetsorganisationerna i norra , Östersjöstaternas Skr. 2004/05:60 råd, , samt Nordiska ministerrådethar givits ett utökat ansvar för genomförandet. ledande roll bekräftas och EU:s medlemsstaters och partnerländernas (, och ) gemensamma ansvar för genomförandet klargörs. tog fram en strategisk plan för framtida kärnsäker- hetsinsatser inom ramen för NDEP (Northern Dimension Environmental Partnership, ND Miljöpartnerskap). Den första fasen av denna plan presenterades och ett antal projekt på identifierades för framtida NDEP-finansiering. Inom NDEP:s miljöfönster har sammanlagt åtta projekt finansierats. Genomförandet av flera av dessa fortsatte. Behovet av medelstilldelning till miljöåtgärder diskuteras . Ett intensivt arbete bedrevs under svenskt ordförandeskap för att inleda arbetet inom det ND Partnerskap för hälsa och socialt välbefinnande som tillskapades . Arbetet kröntes med ett framgångsrikt minis- termöte i . kvarstår som ordförande fram . hölls i enlighet med den andra handlingsplanen ett första möte på högre tjänstemannanivå. Mötet, som hade att utvärdera genomförandet av den andra handlingsplanen och identifiera områden aktuella för ytterligare stödjande insatser, diskuterade framsteg och kommande utmaningar för unionens ND-politik. med- delade att landet under sitt kommande ordförandeskap preliminärt avser att inbjuda till ett fjärde ND-utrikesministermöte. EU:s engagemang för regionalt samarbete i kommer också till uttryck genom kommissionens medlemskap och deltagande i Östersjöstaternas råd (). Vid och utrikesminis- termöten samt vid Östersjötoppmöten på regeringschefsnivå deltar både EU-ordförandeskapet och . Så var även fallet vid årets Östersjötoppmöte i estniska Laulasmaa. Inför informerades utrikesutskottet vid en särskild föredragning om , aktuella Östersjöfrågor samt Nordliga dimensionen. Regeringens syn på vikten och värdet av fortsatt samarbete inom också efter den senaste EU-utvidgningen redovisades. Unionens utvidgning har resulterat i att ND-processen blivit ett allt viktigare instrument i EU:s politik visavi den , om än med ett regionalt perspektiv. och Barents Regionråd har vid ett flertal tillfällen framfört önskemål om att samtliga ryska Barentslän, inklusive Nenets och Komi, bör inkluderas i EU:s olika instrument för gränsöverskridande samarbete i nordområden. EU:s myndighet för miljöfrågor, , sammanställde en rapport om miljötillståndet i , inklusive klimatförändringarna. I rapporten betonades medlemsstaternas ansvar för de ökade föroreningshalter m.m. som uppmätts i . Rapporten noterades av men något agerande hade vid året slut ännu inte initierats av . Från Arktiska rådets sida har förslag lämnats till kommissionen om ett antal samarbetsområden avseende forskning och miljöövervakning. EU:s relationer med länderna i (, , , , ) har utvecklats och EU har in- gått partnerskaps- och samarbetsavtal med alla länderna. Det senaste ingicks med . Avtalen med och har dock ännu inte ratificerats av samtliga medlemsstater. hölls, inom ramen för dessa avtal, samarbetsråd med , och . Mot bakgrund av händelserna fattade EU beslut om nyorientering av EU:s politik gentemot . Innebörden är att man försöker höja EU:s profil i regionen och de årliga insatserna ökar från till . Den politiska dialogen med de fem länderna utvecklas också och i samarbete med FN och stödjer EU kampen mot terrorism, droger och kriminalitet. De grundlägg- ande frågorna om demokrati, pressfrihet och respekten för de mänskliga rättigheterna ägnas fortsatt uppmärksamhet. låg EU:s fokus på främst på två områden: dels arbetet med den europeiska grannskapspolitiken, dels konflikten i Trans- nistrien, utbrytarrepubliken i östra . förnyade rådet de viseringssanktioner mot 17 nyckelpersoner i Transnistrien som infördes . Vid rådet för allmänna frågor och yttre förbindelser antogs slut- satser om , där EU framhåller som en viktig partner och granne och betonar vikten av att löses. blossade denna konflikt återigen upp efter uppmärksammade stängningar av skolor i Transnistrien. EU reagerade på detta genom att utöka viseringssanktionerna till att också omfatta dem som bar ansvaret för att skolorna stängts. Efter antagandet av rådsslutsatser om den europeiska grannskaps-poli- tiken utarbetades en handlingsplan, vilken antogs av rådet . Denna plan ska, på basis av det existerande partnerskaps- och samarbetsavtalet, ligga till grund för samarbetet mellan och . EU:s och strävan att utveckla ett strategiskt partnerskap framskred med fortsatt hög ambitionsnivå. Bland annat genomfördes två toppmöten, i och i , och samarbetsformerna sågs över. Båda parter har mycket att vinna, både politiskt och ekonomiskt, på fortsatt integration och samarbete. Grunden för samarbetet mellan och utgörs av parnerskaps- och ratificerade duman avtalet att även Skr. 2004/05:60 gälla EU:s nya medlemsstater. ratificerade duman även Kyoto-protokollet, vilket varit en utestående fråga mellan EU och Det största framsteget under toppmötet i var att de bilaterala förhandlingarna mellan och inför ett ryskt WTO-med- lemskap kunde avslutas. Toppmötet i fokuserade till största del på färdplanerna för de fyra samarbetsområdena (ett gemensamt ekonomiskt område, extern säkerhet, rättsliga och inrikesfrågor samt utbildning, vetenskap och kultur). Då det återstod ett antal frågor att lösa kunde de gemensamma färdplanerna inte antas. Flera framsteg gjordes dock . har EU i dialogen med strävat efter att nå ett hållbart slut på och att motverka och lagföra brott mot de mänskliga rättigheterna. Respekten för demokratiska fri- och rättigheter är en grundförutsättning för att EU:s samarbete med ska kunna utvecklas. EU:s samarbete med de tre länderna i (, Azer- bajdzjan, ) utvecklas successivt. 1999 ingick EU partnerskaps- och samarbetsavtal med dem och samarbetsråd har ägt rum med de tre länderna inom ramen för dessa avtal. De tre länderna har inkluderats i den europeiska grannskapspolitiken, ENP. EU:s samarbetet i regionen med och har också utökats och EU:s särskilde representant för har upprepade gånger besökt regionen. ägnades särskilt stor uppmärksamhet. antogs rådsslutsatser om stöd till landet mot bakgrund av den inrikes- politiska utvecklingen. EU påbörjade en ESFP-insats till stöd för det georgiska rättsväsendet. Frågorna om demokrati, pressfrihet och respekten för de mänskliga rättigheterna ägnades fortsatt uppmärksamhet i regionen. Frågorna i förhållandet mellan och rörde främst den europeiska grannskapspolitiken och presidentvalet . Efter rådets beslut att utarbeta handlingsplaner inom ramen för den europeiska grannskapspolitiken inleddes förhandlingar med . Rådet antog handlingsplanen, som kompletterar partnerskaps- och samarbetsavtalet och konkretiserar innehållet i samarbetet hölls det årliga toppmötet mellan EU och i . Diskussionerna där rörde bl.a. den europeiska grannskapspolitiken, ansökan om att tillerkännas status som marknadsekonomi och samarbete inom vetenskap och teknik. Före presidentvalet, vars första omgång hölls , gjorde EU flera uttalanden där unionen framhöll vikten av att valet blev fritt och rättvist och att medias frihet respekterades. Efter valets andra omgång Skr. 2004/05:60 föranledde valobservatörsrapporter om omfattande fusk ett skarpt uttalande från ordförandeskapet. EU:s höge representant för utrikes- och säkerhetspolitiken deltog tillsammans med och presidenter och en representant för ordförandeskapet som med- lare i de politiska förhandlingarna i efter valet. Rådet för allmänna frågor och yttre förbindelser antog slutsatser om . Dessa betonar vikten av att den upprepade andra valomgången genom- förs på ett korrekt sätt och framhåller betydelse som strategisk partner till unionen. EU:s relationer med var fortsatt ansträngda. Inga bilaterala politiska kontakter EUVitryssland förekom. EU protesterade regel- bundet mot bristen på demokratisk utveckling och respekt för de mänskliga rättigheterna i landet. EU riktade även kritik mot det val och den folkomröstning som genomfördes i och som inte ansågs leva upp till de grundläggande internationella kraven för demokratiska val. EU fördömde kraftigt de angrepp mot demonstranter som ägde rum efter . betonade starkt vikten av ett långsiktigt perspektiv och ett ökat engagemang från EU:s sida i . I rådets slutsatser från uppmanades kommissionen att utarbeta förslag för att fortsätta och ytterligare intensifiera sina ansträngningar i fråga om bistånd till . Vidare upprepade EU sin vilja att fördjupa för- bindelserna med , inklusive inom den europeiska grannskaps- politiken, när de vitryska myndigheterna klart och tydligt visar sin vilja att respektera demokratiska värderingar och rättsstats-principen. EU kommer att vidta åtgärder för att föra fram och påvisa fördelarna med den europeiska grannskapspolitiken för hela den vitryska allmänheten. har EU två gånger (och ) enats om att införa viseringsförbud mot delar av det vitryska ledarskapet.