prop · GS03150 · 2005-05-10 00:00:00 — Även det förbud mot depo- nering av organiskt avfall som behandlades i propositionen Hantering av uttjänta varor i ett ekologiskt hållbart samhälle ett ansvar för alla (prop. 1996/97:172, bet. 1997/98: JoU7, rskr. 1997/98:55) och trädde i kraft kan förväntas öka materialåtervinningen. Regeringen bedömer att målet kommer att uppnås med vidtagna åt- gärder. Biologisk behandling av matavfall m.m. De nuvarande två delmålen om biologisk behandling av matavfall m.m. beslutades av (bet. 2003/04:MJU4, rskr. 2003/ 04:13) och har ännu inte utvärderats. Skälen till att fosforföreningar i avlopp bör återföras är främst för att minska de miljöproblem i form av övergödning som uppstår på grund av att näring från avlopp kommer ut i omgivningen samt de miljö- och resursproblem som är förknippade med gruvbrytning av fosfatmineral och med gödseltillverkning. Därtill kommer den på lång sikt begränsade mängd brytbar fosfatmineral som finns i världen. Regeringen föreslår därför att delmålet skall kompletteras med skrivningen att minst 60 pro- cent av fosforföreningarna i avlopp skall återföras till produktiv mark, varav minst hälften bör återföras till . I för återföring av fosfor ur avlopp (nr 5214) (dnr M2002/4113/Mk) pekas på olika möjligheter att återföra fosforföreningar till och annan produktiv mark. Kommunerna har här en viktig roll i att välja metod som passar de lokala förutsättningarna. En metod att återföra fosforföreningar är att använda slam från av- loppsreningsverk på eller annan produktiv mark. För att möj- liggöra detta utan risk för hälsa och miljö är det av stor vikt att minska mängden föroreningar i avloppet. Åtgärder för att minska tillförseln av föroreningar behandlas i En strategi för giftfria och resurssnåla kretslopp (avsnitt 21.3) samt under avsnittet om miljökvalitetsmålet Giftfri miljö (kapitel 8). bedömning är att användning av slam på är acceptabelt på såväl kort som lång sikt vad avser tillförda metaller och organiska föreningar samt smittskydd, under förutsättning att tillförseln av föroreningar minskas i linje med de förslag som behand- las i avsnitt 21.3.6. För att öka användningen av slam på krävs systematiskt arbete med kvalitetsförbättringar av slammet. Det krävs också ett utvecklat samarbete mellan olika intressenter för att öka acceptansen och förtroendet för slamanvändningen och för arbetet med kvalitetsförbättringar av slammet. Ny teknik bör utvecklas och införas för att ta fram rena och effektiva kretslopp av fosforföreningar från slam som inte bedöms uppnå till- räcklig kvalitet för att kunna spridas på produktiv mark. Det finns teknik för att utvinna och tillvarata fosforföreningar från avloppsvattnet, direkt från slammet eller ur aska från slam som förbränts. Dessa tekniker är alla i olika stadier av utveckling. gör bedömningen att tillämpbara storskaliga metoder kommer att utvecklas . Även metoder för att källseparera olika avloppsfraktioner bör utveck- las för att öka återföringen av fosforföreningar. Särskilt enskilda avlopp bör i högre grad anpassas för att återföring av fosforföreningar och andra näringsämnen skall kunna ske och därtill minska miljöpåverkan från dessa avlopp (se avsnitt 21.3). Regeringens uppfattning är att det är av stor vikt att fosforföreningar Prop. 2004/05:150 från avlopp återförs till och annan produktiv mark, utan risk för hälsa och miljö. bör aktivt verka för att det föreslagna delmålet skall uppnås och för att samråd mellan olika intressenter kom- mer till stånd i syfte att öka återföringen av fosforföreningar. Regeringen anser att ekonomiska styrmedel bör övervägas för att få till stånd en ökad återföring av fosforföreningar till produktiv mark och som främjar en utveckling av avloppssystemen och teknik för utvinning av fosforföreningar. Mot bakgrund av detta avser regeringen att ge i upp- drag till den utredning om ekonomiska styrmedel som behandlas i avsnitt 21.1.5 att utreda behovet av ett styrmedel och hur ett sådant lämpligen skulle kunna utformas. I samband med en sådan utredning bör även risken för spridning av smittoämnen och farliga ämnen beaktas. är återföringen av fosforföreningar mycket begränsad. Enligt skulle en betydande del, i storleksord- ningen av fosforföreningarna i handelsgödsel, kunna ersättas med avloppsnäring till 2015. De ekonomiska konsekvenserna för kommunerna att uppnå det föreslagna målet till 2015 beror till stor del på vilka system för fosforåterföring som kommunerna väljer att införa. För att kunna använda slam på kan utveckling av avloppssystemen krävas, exempelvis genom frånkoppling av förorenande industrier. Kost- naderna är då helt beroende på vilka insatser som behövs. Andra kost- nader för kommunerna för att nå målet har i uppskattats till för kvalitetssäkring och miljö- redovisning och för informationsinsatser. För utveckling av fosforutvinnande system beror också kostnaderna på vilket system som utvecklas. I förs också ett resonemang om andra näringsämnen som kan vara viktiga att återföra, exempelvis kväveföreningar. anför att dessa ämnen bör uppmärksammas , men att det är viktigast att fokusera på återföring av fosforföreningar. Regeringen anser att behovet av att återföra andra närsalter bör ses över i samband med nästa fördjupade utvärdering. 19.7Delmål 6 om avfallsdeponier utgår Regeringens förslag: Delmål 6 med följande lydelse skall utgå: Samtliga avfallsdeponier har uppnått enhetlig standard och uppfyller högt uppställda miljökrav enligt EU:s beslutade direktiv om deponering av avfall. förslag: Överensstämmer med regeringens förslag. Remissinstanserna: Länsstyrelserna i och instämmer i förslag. Skälen för regeringens förslag: Deponeringsdirektivet har genom- förts i svensk lagstiftning genom förordningen (2001:512) om depo- nering av avfall. Förordningen innebär att avfallsdeponier skall uppfylla hårt ställda miljökrav för att verksamheten skall få fortsätta efter 2008. Delmål 6 är formulerat så att det uppnås om förordningen följs. ingen anser att delmål som endast rör uppfyllandet av tvingande lag- Prop. 2004/05:150 stiftning inte bör finnas med i systemet, eftersom regeringen förutsätter att lagstiftningen följs, och föreslår således att delmålet utgår. 19.8Ändrat delmål 7 om energianvändning m.m. i byggnader Regeringens förslag: Delmål 7 skall ha följande lydelse: Miljöbelastningen från energianvändningen i bostäder och lokaler mins- kar och är lägre än . Detta skall bl.a. ske genom att den totala energianvändningen effektiviseras för att minska samt att andelen energi från förnybara energikällor ökar. Regeringens bedömning: Delmålet kan nås. förslag: Rådet föreslog att delmålet skulle vara oförändrat. Remissinstanserna: Remissinstanserna har inte närmare kommenterat delmålet. Ett flertal instanser har dock valt att kommentera Miljö- målsrådets förslag att fastighetsbeskattningen skall anpassas så att energieffektiviseringsåtgärder inte leder till ökad beskattning genom att taxeringsvärdet ökar. uppmuntrar förslaget om en anpassning av fastighetsbeskattningen så att åtgärder för energi- effektivisering inte leder till ökad fastighetsskatt. Även i , i och i föreslår att energieffektivisering stimuleras genom styr- ning med hjälp av ekonomiska incitament, t.ex. i form av anpassad fas- tighetsbeskattning. Villaägarna framhåller också att fastighetsbeskattningen skall anpassas så att åtgärder för energieffektivisering inte leder till ökad fastighetsskatt och anser att detta är en mycket angelägen åtgärd. Skälen för regeringens förslag och bedömning: Delmålets nuvarande lydelse är: Miljöbelastningen från energianvändningen i bostäder och lokaler minskar och är lägre än . Detta skall bl.a. ske genom att den totala energianvändningen effektiviseras för att minska. Miljöbelastningen från energianvändningen i bostäder och lokaler bedöms minska i enlighet med delmålet när det gäller utsläppen av koldioxid och svaveldioxid. Det gäller framförallt från individuell ved- och oljeeldning samt den del av fjärrvärmen som baseras på fossila bränslen. Den totala energianvändningen har varit nära , men prognoser visar på en viss ökning efter 2010. Därtill kommer att all energiproduktion innebär mer eller mindre negativa effekter för miljön. Ytterligare kostnadseffektiva åtgärder för att minska energianvändningen bör därför vidtas och utvecklas närmare under En strategi för effektivare energianvändning och transporter (avsnitt 21.2.4). Den gröna skatteväxlingen har bidragit till minskad miljöbelastning. 2004/05:150 och konstaterar i rapporten Kontrollstation 2004 (SNV 5393) (dnr M2004/2088/Mk) att energi- och koldioxidbeskattningen har haft stor effekt vad gäller övergången till förnybar energi. Även program som de lokala investeringsprogrammen (LIP) och klimatinvesteringsprogrammet (Klimp) har haft stor betydelse för att energieffektiviserings- och omställningsåtgärder har kommit till stånd. En avslutad utvärdering av LIP-finansierade när- och fjärrvärmeprojekt visar på stora minskningar av utsläppen av koldioxid och andra luftföroreningar. Regeringen anser det vara angeläget att andelen energi från förnybara energikällor fortsätter att öka. Mot denna bakgrund föreslås en komplettering av delmålet. Flera studier pekar på att potentialen för energieffektivisering i bo- städer och lokaler, trots befintliga styrmedel, är mycket stor (se avsnitt 21.2.4). Regeringen bedömer därför att ytterligare styrmedel behövs för att denna potential skall kunna utnyttjas. har som ett led i detta fått i uppdrag att i samverkan med och analysera och konkretisera Miljövårdsbered- ningens förslag i promemorian Strategi för en energieffektiv bebyggelse (PM 2004:2) avseende en ändrad lagstiftning vid ny- och ombyggnation samt införande av ekonomiska incitament. Miljöförbättrande åtgärder i privata fastigheter kan ge upphov till ökat uttag av fastighetsskatt, något som kan minska incitamenten till miljöinvesteringar. har föreslagit att fastighetsbeskattningen skall anpassas så att energieffektiviseringsåtgärder inte leder till ökad beskattning. Reger- ingen avser att analysera förslaget, som principen att mark- nadsvärdet är grunden för fastighetstaxeringen beaktas (se avsnitt 21.2.4). I det fortsatta arbetet med åtgärder som syftar till energieffektivisering är det viktigt att effekterna av energi- och koldioxidbeskattningen och erfarenheter från LIP och Klimp tas till vara. Likaså måste de målkon- flikter som kan uppstå vad gäller de kulturhistoriska värdena och inom- husmiljön uppmärksammas. För att eventuellt kunna precisera delmålet ytterligare behövs mer underlag. De två utredningarna (SOU 2004:78) och Energideklarering av byggnader för effektivare energi- användning (SOU 2004:109) har lämnat förslag avseende obligatoriska deklarationer om energianvändningen i byggnader. Uppgifter från dessa deklarationer kan komma att ge tillgång till önskat statistiskt underlag om energianvändning och uppvärmningskällor i bostäder och lokaler. 19.9Delmål 8 om inomhusmiljö Regeringens bedömning: Delmål 8 bör fortfarande ha följande lydelse: skall byggnader och deras egenskaper inte påverka hälsan nega- tivt. Därför skall det säkerställas att -samtliga byggnader där människor vistas ofta eller har en dokumenterat fungerande ventilation, -radonhalten i alla skolor och förskolor är lägre än /m3 luft, och att -radonhalten i alla bostäder är lägre än /m3 luft. Regeringen har f.n. inte underlag för att bedöma möjligheterna att uppnå delmål 8. förslag: Överensstämmer med regeringens bedöm- ning. Remissinstanserna: anser att resurser måste avsättas för att ta fram underlag och delmål om fukt- och mögel- skadade byggnader. Vidare framförs att en plan för att åtgärda bristerna bör redovisas och krav på luftkvalitet bör ingå i delmålet. Skälen för regeringens bedömning: beslutade om det aktuella delmålet avseende inomhusmiljö . Regeringen anser därför att det ännu är för tidigt att bedöma om syftet med den nuvarande formuleringen av delmålet kan uppnås. Det tar relativt från det att mätningar av t.ex. radonhalter har påvisat behov av åtgärder, till det att åtgärder har vidtagits. Mätning av radonhalten kan dessutom endast ske under eldningssäsong. saknas underlag för att omformulera delmålet. Två ut- redningar har dock redan tillsatts för att bidra med underlag delvis i detta syfte: (dir. 2004:16) och Byggnadsdeklara- tionsutredningen (dir. 2002:93). skall redovisa i vad mån syftet med den obligatoriska ventilationskontrollen enligt förord- ningen (1991:1273) om funktionskontroll av ventilationssystem uppfylls. Utredningen har också till uppgift att föreslå delmål för att komma till rätta med fukt och mögel m.m. i befintliga byggnader och att lämna förslag till lämpliga kostnadseffektiva åtgärder för att uppnå delmålen om inomhusmiljö. Utredaren har redovisat sina överväganden be- träffande denna del av uppdraget och anger att det f.n. inte finns underlag för att föreslå delmål för fukt och mögel. Utredaren föreslår i stället att en kartläggning av den tekniska statusen i byggnaderna genomförs. föreslår i betänkandet Byggnads- deklarationer, inomhusmiljö och energianvändning (SOU 2004:78) att det skall vara obligatoriskt för byggnadsägare att upprätta byggnads- deklarationer innan en byggnad tas i bruk, säljs eller hyrs ut. I deklara- tionerna föreslås uppgifter om radon, ventilation och energianvändning ingå. Vidare föreslås att ett nationellt register kopplat till fastighets- registrets byggnadsdel införs, och att detta skall omfatta uppgifter från byggnadsdeklarationerna. Betänkandet har remissbehandlats och för- slagen bereds inom . Regeringen avser att vidta ytterligare åtgärder för att ta fram underlag om byggnaders tekniska status och eventuella kopplingar mellan brister i inomhusmiljön och upplevd ohälsa. Vidare behöver kriterier för god luftkvalitet i innemiljön utvecklas. Regeringen avser därför ta fram sådant underlag för att därefter ta ställning till hur delmålet kan ändras eller kompletteras. Ansträngningarna att minska hälsorisker som kan vara kopplade till inomhusmiljön fortsätter således i enlighet med de slutsatser och rekommendationer som redovisades i granskning av Prop. 2004/05:150 miljöpolitik 2004 (rekommendation nr 32, se bilaga 2). har beträffande målen om radonhalter uttryckt att akti- viteten i skolor och förskolor tyder på att denna del av delmålet kan infrias, medan så inte är fallet avseende bostadshus. Sedan delmålet för radon beslutades , har bestämmelserna om statligt bidrag ändrats genom förordning (2002:1048) om bidrag till åtgärder mot radon i egna- hem. Vissa utbildningsinsatser har också genomförts i anslutning till detta. tillgängliga uppgifter tyder på att radonsaneringen i bostäder ökar. Som exempel kan nämnas att i tog emot närmare tio gånger så många ansökningar om radonbidrag . Regeringen följer denna fråga noggrant och gör f.n. bedöm- ningen att underlaget för att dra slutsatser om delmålet i denna del är allt- för bristfälligt. Som nämnts ovan har regeringen därför för avsikt att vid- ta åtgärder för att få bättre kunskap om byggnaders tekniska status bl.a. beträffande radonsituationen. Regeringen anser i likhet med att delmålet bör ses över så att även frågor om fukt och mögel och andra potentiella hälsorisker lyfts fram. I avvaktan på underlag för att formulera delmålet på ett sådant sätt bör dock den nuvarande formuleringen kvarstå. föreslår att får i uppdrag att i samråd med övriga berörda myndigheter utreda möjligheterna att inom befintlig lag- stiftning och vid tillämpningen av denna ställa krav på den befintliga be- byggelsen. Rådet föreslår också att en informationssatsning riktad till fastighetsägare och kommuner om fördelarna med periodiskt underhåll och skötsel av ventilationssystemen genomförs. Förslagen kan delvis anses täckas in genom de uppdrag som har lämnats till Byggnadsdeklara- tionsutredningen och . Regeringen avser f.n. inte att vidta ytterligare åtgärder av nämnda slag.