prop · GS03101d2 · 2005-04-15 00:00:00 — I årsredovisningen för staten avses med statliga bolag de bolag där statens ägande uppgår till i respektive bolag. De statliga aktiebolagen regleras liksom privata aktiebolag av aktiebolagslagen. Ett statligt borgensåtagande som oftast gäller som för egen skuld. En kreditgaranti är kopplad till en viss kredit. I årsredovisningen för staten all den verksamhet som staten har väsentligt inflytande över (vilket är mer än det som ingår i den konsoliderade balansräkningen, resultaträkningen och finansieringsanalysen). Väsentligt inflytande har här definierats som att staten skall ha en ägarandel på i de aktuella organisationerna. Med denna definition bortfaller stiftelser, som är självägande. I statlig sektor ingår statliga myndigheter inklusive affärsverk, allmänna försäkringskassor, statliga bolag, , och . När det gäller tillgångar och skulder som bara indirekt ägs av staten via annan juridisk person har statens andel beräknats med hänsyn tagen till ägarandelen. Detta innebär att ett helägt bolags tillgångar tas med i sin helhet. Allmänna arvsfonden redovisas inom statlig sektor med hänsyn till det väsentliga inflytande staten har i verksamheten utan att ha någon ekonomisk ägarandel. En plan för huvuddelen av statens inkomster och utgifter avseende ett budgetår. Statsbudgeten består av anslag, inkomsttitlar, samt nettoutlåning och en kassamässig korrigeringspost vilket sammantaget ger statens lånebehov. fastställer budgeten och anvisar medel till regeringens förfogande för olika ändamål under anslag. Ofta används statsbudgeten och dess saldo för att beskriva statens verksamhet. Anslagsmedel kan även anvisas och minskas på tilläggsbudget under löpande budgetår i samband med beslut avseende den ekonomiska vårpropositionen eller budgetpropositionen. Skillnaden mellan statsbudgetens inkomster och utgifter, vilket överensstämmer med statens lånebehov (med omvänt tecken). En kassamässig korrigeringspost på statsbudgetens utgiftssida gör att denna överensstämmelse uppnås. Om saldot är negativt föreligger ett budgetunderskott och därmed ett statligt lånebehov vilket ökar statsskulden. Ett positivt saldo, vilket är detsamma som ett budgetöverskott, innebär en amortering av statsskulden. Förutom av statsbudgetens saldo påverkas statsskulden av orealiserade valutakursförändringar, tillfälliga placeringar samt direkta nedskrivningar vid inleverans av statsobligationer. Utfallet på de beståndsdelar som ingår i statsbudgeten. Ett av utfärdat obligationslån på vanligen löptid. Räntan på statsobligationer är fast, vilket innebär att den inte ändras oavsett vad som händer på räntemarknaden. Den femåriga statsobligationsräntan styr i stor utsträckning bostadslånens fasta ränta. används begreppet nominella statsobligationer för att särskilja dessa från realränteobligationer. Skr.2004/05:101 BILAGA 1 Den centrala redovisningen för staten (tidigare benämnd riksredovisningen). Informationen används för att kunna planera, följa upp och styra den statliga verksamheten. Statsredovisningen ligger till grund för årsredovisningen för staten inklusive statsbudgetens utfall, men även för statistik om statens finanser och budgetprognoser. Summan av samtliga lån som tagits av () för statens räkning. RGK förvaltar statsskulden. Upplåningen på den svenska marknaden sker främst i form av statsobligationer, statsskuldväxlar, premieobligationer och realränteobligationer. Den utländska upplåningen sker främst via skuldbytesavtal (kron/valutaswappar). Även upplåning via statsskuldväxlar i utländsk valuta (commercial papers) och direkt på den utländska kapitalmarknaden förekommer. På statsbudgeten avräknas anslaget Räntor på statsskulden utgiftsmässigt. I princip är denna avräkning kassamässig, men skillnader kan uppstå till följd av att inkomster från den egna utlåningsverksamheten avräknas inkomstmässigt medan betalningen äger rum . Förutom anslagsavräkningen redovisas räntekostnader dels som periodiserade ränteutgifter enligt nationalräkenskaperna, dels som räntekostnader enligt god redovisningssed i Årsredovisningen för staten. En av staten, genom , utgiven skuldförbindelse med en löptid på vanligen tre, sex eller . Det finns dock även kortare löptider. Summan av alla utgifter inom det fastställda utgiftstaket. De takbegränsade utgifterna omfattar dels utgifterna på statsbudgeten (utgiftsområde 1-25 samt 27) exklusive statsskuldräntor (utgiftsområde 26), dels utgifterna för ålderspensionssystemet vid sidan av statsbudgeten. De takbegränsade utgifterna avser faktiskt förbrukade anslagsmedel vilket innebär att myndigheternas utnyttjande av anslagsbehållningar och anslagskrediter ingår. Summan av ingående anslagsbehållningar, statsbudget, tilläggsbudget, indragningar och omfördelningar. Se vidare anslagsbehållningar. En resurs som kontrolleras av en redovisningsenhet till följd av inträffade händelser och som förväntas innebära ekonomiska fördelar eller servicepotential . Summan av tilldelade medel och anslagskredit. Se vidare tilldelade medel och anslagskredit. Kompletterande budget som beslutar om som tillägg till statsbudgeten. Anslagsmedel kan anvisas eller minskas genom tilläggsbudget under löpande budgetår i samband med beslut om den ekonomiska vårpropositionen eller budgetpropositionen. Även inkomsttitlarnas beräknade belopp kan förändras på tilläggsbudget. Se vidare statsbudget. Omfördelningstransaktioner som oftast kännetecknas av att ingen direkt motprestation erhålls. Transfereringar i staten utgörs främst av 2004/05:101 BILAGA 1 utbetalningar av bidrag m.m., oftast via statsbudgeten. Statsbudgetens saldo justerat för tillfälliga och extraordinära händelser. Det finns dock ingen entydig metod att definiera vilka transaktioner som skall klassificeras som tillfälliga eller extraordinära. Därför är det väsentligt att samtliga sådana poster specificeras i utfallsredovisningen. Exempel på en sådan händelse är en försäljning av statligt aktieinnehav. I allmän mening statens uppbärande av skatt. I statlig redovisning används beteckningen uppbörd på de intäkter som en myndighet tar upp i sin resultaträkning men inte får disponera. De skall överföras (inlevereras) till en inkomsttitel på statsbudgeten. Intäkt som avser tjänster som utförts eller varor som levererats , men ännu inte fakturerats före ett visst datum i samband med årets slut (brytdag). Sådan intäkt tas upp i resultaträkningen med motposten upplupen intäkt i balansräkningen. Kostnad för t.ex. varor och tjänster som mottagits , men där faktura inte erhållits senast ett visst datum i samband med årets slut. Ett annat exempel är skuld till personalen för inarbetad semester. Sådana kostnader tas upp i resultaträkningen med motposten upplupna kostnader i balansräkningen. Ekonomisk händelse som avser själva betalningstransaktionen, dvs. Den kan avvika från tidpunkten för kostnad och utgift. Den del av ett företags vinst som utdelas till ägarna. Det ekonomiska värdet av de resurser som anskaffas (till skillnad från begreppet kostnad som avser förbrukningen). Utgiften uppstår vid anskaffningstillfället, vilket i normalfallet likställs med den tidpunkt då faktura mottas för en levererad vara eller tjänst. En indelningsgrund för anslagen i statsbudgeten. I statsbudgeten finns 27 utgiftsområden för vilka utgiftsramar fastställts av . Varje anslag på statsbudgeten ingår i ett utgiftsområde. tillämpas den s.k. rambeslutsmodellen vilket är en uppifrån- och nedmetod för budgetering. Den innebär att i ett första steg tar ställning till utgiftstaket, därefter utgiftsramar för de 27 utgiftsområdena och slutligen de enskilda anslagen. En högsta nivå för statens utgifter för ett visst år. Utgiftstaket fastställs i förväg av och får avse än ett budgetår. Det har oftast varit treårigt. Skillnaden mellan utgiftstaket och de takbegränsade utgifterna utgör en budgeteringsmarginal. Utgiftstaket för staten beslutas i nominella termer och tar hänsyn till en viss beräknad prisutveckling . När utgiftstaket för ett tredje tillkommande år skall fastställas är utgångspunkten att utgiftstaken för de två första åren ligger fast. S.k. tekniska justeringar av tidigare fastställda utgiftstak förekommer dock. Utgiftstak för offentlig sektor Utöver det statliga utgiftstaket finns ett tak som omfattar hela den offentliga sektorns utgifter. Det beräknas som summan av det statliga utgiftstaket och de beräknade kommunala utgifterna med avdrag för interna transaktioner mellan staten, kommunsektorn och ålderspensionssystemet. Eftersom kommunerna har rätt att själva besluta om skatteuttag och utgiftsnivåer är detta tak endast beräknat och inte fastställt av som taket för de statliga utgifterna. De tillgångar i utländsk valuta som kan disponeras för betalningar till utlandet. valutareserv förvaltas av Riksbank. Risken för förändringar i kursen på den aktuella valutan. Skr.2004/05:101 BILAGA 1 myndigheterna till regeringen och revisionsberättelse avseende årsredovisningen för staten till . Den utgift som skulle uppstå för en tillgångs förvärv eller tillverkning om anskaffning skulle ske vid räkenskapsårets utgång. Årets över- eller underskott Den sista raden i statens resultaträkning, som visar skillnaden mellan redovisade intäkter och kostnader. Motsvarande uppgift finns i balansräkningen i noten till rubriken . granskning av årsredovisningar och underliggande redovisning i syfte att bedöma om redovisningen är tillförlitlig och räkenskaperna rättvisande. Granskningen görs även av om ledningens förvaltning står i överrensstämmelse med tillämpliga föreskrifter och särskilda regeringsbeslut. I de konsoliderade resultat- och balansräkningarna och finansieringsanalysen ingår: -samtliga myndigheter, inklusive affärsverken, under och regeringen med undantag för , och , -fonder som redovisas av myndigheter enligt ovan (tas ej upp separat i denna bilaga utan redovisas i not 41, Fonder) och , samt -de allmänna försäkringskassorna. De ingående myndigheterna förtecknas nedan. Eftersom förteckningen anger de myndigheter som omfattas av de finansiella dokumenten, ingår inte nämndmyndigheter och liknande vars ekonomiska utfall redovisas av en annan myndighet. Inte heller ingår nedlagda myndigheter som saknar ekonomiskt utfall . för (upphörde och ersätts med ) för (upphörde ) 2004/05:101 BILAGA 2 (anslöts och ersätter ) för arbetsliv och socialvetenskap för miljö, areella näringar och samhällsbyggande Forum för Levande historia Försvarshögskolan Försvarsmakten 2004/05:101 BILAGA 2 Järnvägsstyrelsen (anslöts ) Myndigheten för kvalificerad yrkesutbildning Myndigheten för skolutveckling Myndigheten för Myndigheten för utländska investeringar i Nationellt centrum för flexibelt lärande Ombudsmannen mot diskriminering på grund av sexuell läggning Ombudsmannen mot etnisk diskriminering i i (anslöts ) i (anslöts ) i (anslöts ) i (anslöts ) 2004/05:101 BILAGA 2 i (anslöts ) i (anslöts ) med de allmänna försäkringskassorna (hela polisorganisationen ingår) Rådet för Europeiska socialfonden i Rådet för forsknings- och utvecklingssamarbete inom EU (namnändring från ) (hela ingår) 2004/05:101 BILAGA 2 Statens ljud- och bildarkiv Valideringsdelegationen (anslöts ) Statens museer för världskultur Styrelsen för ackreditering och teknisk kontroll Styrelsen för psykologiskt försvar Säkerhetspolisen (redovisas i begränsad 2004/05:101 BILAGA 2 1.2Statliga myndigheter m. fl. sektorindelade i enlighet med statistik över statens personal Arbetsliv, omsorg och utbildning Internationella Programkontoret för utbildningsområdet Myndigheten för kvalificerad yrkesutbildning Myndigheten för skolutveckling Nationellt centrum för flexibelt lärande / Rådet för Europeiska socialfonden i Sameskolstyrelsen Valideringsdelegationen Verket för högskoleservice Myndigheten för utländska investeringar i , Försvarsmakten (tillhör sektorn Rättsmyndigheter men särredovisas här) Forum för levande historia och TV 2004/05:101 BILAGA 2 Miljö, teknik och jordbruk Statens ljud- och bildarkiv Statens museer för världskultur Länsstyrelser, regeringskansli och Sida, Styrelsen för internationellt Ombudsmannen mot diskriminering på grund Ombudsmannen mot etnisk diskriminering Styrelsen för psykologiskt försvar Universitet, högskolor och forskning Expertgruppen för EU-frågor - för europapolitiska studier (Sieps) för för miljö, areella näringar och samhällsbyggande i /i i /Högskolan på i 2004/05:101 BILAGA 2 Rådet för forsknings- och utvecklingssamarbete inom EU 2004/05:101 BILAGA 3 Statliga bolag, banker och finansinstitut5 2004/05:101 BILAGA 3 Nyckeltal för statliga bolag 2004.................................................................................. Beräkning av statliga sektorns andel enligt kapitel 9 (9.1) ......................................... 2004/05:101 BILAGA 3 Statliga bolag, banker och finansinstitut Tabellen baseras på respektive bolags årsbokslut som inrapporterats till för framställande av årsrapport för företag med statligt ägande. Summa eget kapital inkluderar eventuella obeskattade reserver efter avdrag för latent skatt. Räntabilitet på eget kapital beräknas på ett årsmedelvärde av eget kapital. Nettoskuldsättning avser netto av räntebärande avsättningar och skulder med avdrag för räntebärande tillgångar inklusive likvida medel. Tabellen avser bruttobelopp och summerar inte till värdena i statlig sektor. Beloppen i kolumnerna avseende utdelning är dock statens andel, liksom kolumnen med börsvärden. Räntabiliteten på eget kapital har utelämnats för AB eftersom nyckeltalet inte är rättvisande. I tabellen ingår även som är en egen associationsform med offentligrättslig prägel. inkluderas inte i sammanställningen av den statliga sektorn. Statens innehav i Nordea och OMX är och dessa ingår därmed endast med sitt bokförda värde som tillgång hos myndigheter och inte som statliga bolag. Den del av Svenska Spels överskott som skall utbetalas till folk- och idrottsrörelser () har omklassificerats som skuld vid sammanställningen av den statliga sektorn. är under avveckling. har namnändring skett för som ändrats till Statens bostadsomvandling AB och som heter . 2004/05:101 BILAGA 3 Dom Shvetsii, A/O NIB*** **** 2004/05:101 BILAGA 3 AB (fd ) 2004/05:101 BILAGA 3 1uppgifterna i denna kolumn överstämmer, med något enstaka undantag, med uppgifterna i not 10 Resultat från andelar i dotterföretag och intresseföretag. I de fall det kan misstämma beror avvikelsen på att uppgifterna i denna tabell är de senast redovisade siffrorna från företaget (avser 4:e kvartalet) medan uppgifterna som ligger till grund i not 10 i något fall kan avse företagets 3:e kvartalsredovisning p.g.a. 4:e kvartalets uppgifter inte fanns tillgängliga vid det tillfälle då kap 4 utarbetades. 0 = utfall avrundat till noll i.u. - = inget utfall neg = negativt utfall Ansvarigt departement/myndighet M= Miljö- och samhällbyggnadsdepartementet *= Avser endast statens andel av utdelningen **= Börsvärdet avser endast statens aktieinnehav ***= Omräkningskurs euro 9,1276/9,0153 ****= Omräkningskurs NOK 1,09048/1,08800 *****= *****= och del av 2004/05:101 BILAGA 3 Beräkning av statliga sektorns andel enligt kapitel 9 (tabell 9.1) Eliminering av innehav mindre -2 495 105 delägares andel i dotter- och Eliminering av övrigt *** Summa statliga sektorns andel * = Avser endast statens andel av utdelningen ** = Börsvärdet avser endast statens aktieinnehav ***= och del av Bilaga 4 Specifikation statsbudgetens inkomster för 1 677 312 880 -9 745 541 -8 329 831 Fysiska personers inkomstskatt, netto -19 339 402 -26 861 032 -7 521 629 Juridiska personers inkomstskatt, netto -1 228 896 -1 690 993 Allmän pensionsavgift, netto Skatt på varor och tjänster -4 409 081 -2 534 211 Särskild skatt på elektrisk kraft från kärnkraftverk Särskild skatt mot försurning Skatt på bekämpnings- och gödselmedel. Skatt på annonser och reklam Övriga skatter m.m. på import Särskilda jordbrukstullar och sockeravgifter Övriga skatter på varor och tjänster Utjämningsavgift och kompensation för mervärdesskatt -6 261 406 -5 775 742 -5 775 742 Utjämningsavgift för kommuner och landsting Kompensation för mervärdesskatt till kommuner och landsting -34 154 446 -32 511 967 -32 511 967 -7 243 373 -5 458 103 -5 458 103 Betalningsdifferenser, anstånd, netto Uppbördsförluster, netto, fysiska personers inkomstskatt -2 534 778 -1 969 865 -1 969 865 Uppbördsförluster, netto, juridiska personers inkomstskatt Uppbördsförluster, netto, arbetsgivaravgifter Uppbördsförluster, netto, mervärdesskatt -1 163 712 -1 467 361 -1 467 361 Uppbördsförluster, netto, räntor m.m. -1 060 961 Betalningsdifferenser, skattemyndigheterna, netto Indrivna medel, kronofogdemyndigheterna, netto -10 262 712 -9 513 410 -9 513 410 -1 967 175 -2 131 295 -2 131 295 Nedsättning, stöd till sjöfart -1 511 037 -1 676 569 -1 676 569 Nedsättning, sysselsättningsstöd till kommuner och landsting -4 157 000 -4 425 173 -4 425 173 Nedsättning, skattelättnad för vissa byggtjänster -1 182 500 Nedsättning, stöd till anställning av långtidssjukskrivna Nedsättning, stöd till skyddat arbete hos offentlig arbetsgivare Inkomster av statens verksamhet Svenska kraftnäts inlevererade utdelning och inleverans av motsvarighet till statlig skatt Inlevererat överskott av garantiverksamhet Inlevererat överskott av statsstödd exportkredit Inlevererat överskott från AB Överskott av statens fastighetsförvaltning Överskott av Statens fastighetsverks verksamhet Ränteinkomster på lån till fiskerinäringen Räntor på övriga näringslån, Kammarkollegiet Räntor på övriga näringslån, Ränteinkomster på statens lån för universitetsstudier och garantilån för Ränteinkomster på allmänna studielån Ränteinkomster på studielån upptagna efter 1988 Ränteinkomster på markförvärv för jordbrukets rationalisering Räntor på skattekonton m.m., netto Inkomster av statens aktier Koncessionsavgift på televisionens område Avgifter för granskning av filmer och videogram Avgifter för statskontroll av krigsmaterieltillverkning Avgifter vid patent- och registreringsväsendet Avgifter för registrering i föreningsm.fl. Avgifter för körkort och motorfordon Avgifter för statliga garantier Avgifter för Statens folkhälsoinstituts verksamhet Avgifter vid statens internbank i Avgifter för årlig revision Avgifter för etikprövning av forskning Inkomster av uppbörd av felparkeringsavgifter Offentlig lagring, försäljningsintäkter Övriga inkomster av statens verksamhet Övriga inkomster av statens verksamhet Inkomster av försåld egendom -14 863 778 Inkomster av försålda byggnader och maskiner Övriga inkomster av markförsäljning Övriga inkomster av markförsäljning Övriga inkomster av försåld egendom -14 863 778 Inkomster av statens gruvegendom Övriga inkomster av försåld egendom -14 863 778 Återbetalning av lån till fiskerinäringen Återbetalning av lån avseende såddfinansiering Återbetalning av övriga näringslån, Kammarkollegiet Återbetalning av övriga näringslån, Återbetalning av tidigare infriade statliga garantier Återbetalning av statens lån för universitetsstudier Återbetalning av allmänna studielån Återbetalning av övriga lån Återbetalning av utgivna startlån och bidrag Återbetalning av lån för svenska FN-styrkor Återbetalning av övriga lån Bidrag m.m. från EU Miljö-, struktur- och regionala åtgärder EG-finansierade struktur- och regionalstöd till jordbrukssektorn m.m 1995- EG-finansierad struktur- och regionalstöd till jordbrukssektorn m.m. 2000- Bidrag till transeuropeiska nätverk Bidrag till transeuropeiska nätverk Övriga bidrag från EG Övriga bidrag från EG 1 734 729 303 -18 021 472 Bilaga 4 Specifikation statsbudgetens inkomster för 1 677 312 880 -9 745 541 -8 329 831 Fysiska personers inkomstskatt, netto -19 339 402 -26 861 032 -7 521 629 Juridiska personers inkomstskatt, netto -1 228 896 -1 690 993 Allmän pensionsavgift, netto Skatt på varor och tjänster -4 409 081 -2 534 211 Särskild skatt på elektrisk kraft från kärnkraftverk Särskild skatt mot försurning Skatt på bekämpnings- och gödselmedel. Skatt på annonser och reklam Övriga skatter m.m. på import Särskilda jordbrukstullar och sockeravgifter Övriga skatter på varor och tjänster Utjämningsavgift och kompensation för mervärdesskatt -6 261 406 -5 775 742 -5 775 742 Utjämningsavgift för kommuner och landsting Kompensation för mervärdesskatt till kommuner och landsting -34 154 446 -32 511 967 -32 511 967 -7 243 373 -5 458 103 -5 458 103 Betalningsdifferenser, anstånd, netto Uppbördsförluster, netto, fysiska personers inkomstskatt -2 534 778 -1 969 865 -1 969 865 Uppbördsförluster, netto, juridiska personers inkomstskatt Uppbördsförluster, netto, arbetsgivaravgifter Uppbördsförluster, netto, mervärdesskatt -1 163 712 -1 467 361 -1 467 361 Uppbördsförluster, netto, räntor m.m. -1 060 961 Betalningsdifferenser, skattemyndigheterna, netto Indrivna medel, kronofogdemyndigheterna, netto -10 262 712 -9 513 410 -9 513 410 -1 967 175 -2 131 295 -2 131 295 Nedsättning, stöd till sjöfart -1 511 037 -1 676 569 -1 676 569 Nedsättning, sysselsättningsstöd till kommuner och landsting -4 157 000 -4 425 173 -4 425 173 Nedsättning, skattelättnad för vissa byggtjänster -1 182 500 Nedsättning, stöd till anställning av långtidssjukskrivna Nedsättning, stöd till skyddat arbete hos offentlig arbetsgivare Inkomster av statens verksamhet Svenska kraftnäts inlevererade utdelning och inleverans av motsvarighet till statlig skatt Inlevererat överskott av garantiverksamhet Inlevererat överskott av statsstödd exportkredit Inlevererat överskott från AB Överskott av statens fastighetsförvaltning Överskott av Statens fastighetsverks verksamhet Ränteinkomster på lån till fiskerinäringen Räntor på övriga näringslån, Kammarkollegiet Räntor på övriga näringslån, Ränteinkomster på statens lån för universitetsstudier och garantilån för Ränteinkomster på allmänna studielån Ränteinkomster på studielån upptagna efter 1988 Ränteinkomster på markförvärv för jordbrukets rationalisering Räntor på skattekonton m.m., netto Inkomster av statens aktier Koncessionsavgift på televisionens område Avgifter för granskning av filmer och videogram Avgifter för statskontroll av krigsmaterieltillverkning Avgifter vid patent- och registreringsväsendet Avgifter för registrering i föreningsm.fl. Avgifter för körkort och motorfordon Avgifter för statliga garantier Avgifter för Statens folkhälsoinstituts verksamhet Avgifter vid statens internbank i Avgifter för årlig revision Avgifter för etikprövning av forskning Inkomster av uppbörd av felparkeringsavgifter Offentlig lagring, försäljningsintäkter Övriga inkomster av statens verksamhet Övriga inkomster av statens verksamhet Inkomster av försåld egendom -14 863 778 Inkomster av försålda byggnader och maskiner Övriga inkomster av markförsäljning Övriga inkomster av markförsäljning Övriga inkomster av försåld egendom -14 863 778 Inkomster av statens gruvegendom Övriga inkomster av försåld egendom -14 863 778 Återbetalning av lån till fiskerinäringen Återbetalning av lån avseende såddfinansiering Återbetalning av övriga näringslån, Kammarkollegiet Återbetalning av övriga näringslån, Återbetalning av tidigare infriade statliga garantier Återbetalning av statens lån för universitetsstudier Återbetalning av allmänna studielån Återbetalning av övriga lån Återbetalning av utgivna startlån och bidrag Återbetalning av lån för svenska FN-styrkor Återbetalning av övriga lån Bidrag m.m. från EU Miljö-, struktur- och regionala åtgärder EG-finansierade struktur- och regionalstöd till jordbrukssektorn m.m 1995- EG-finansierad struktur- och regionalstöd till jordbrukssektorn m.m. 2000- Bidrag till transeuropeiska nätverk Bidrag till transeuropeiska nätverk Övriga bidrag från EG Övriga bidrag från EG 1 734 729 303 -18 021 472 Bilaga 5 Specifikation av statsbudgetens utgifter m.m. för o = obetecknat anslag -1 294 491 Stöd till radio- och kassettidningar, a Radio- och , a och TV, a Allmänna val och demokrati, a PO 90 Anslag som inte ingår i något politikområde -1 113 292 Kungliga hov- och slottsstaten, a ledamöter och partier m.m., a