prop · GS03162 · 2005-06-14 00:00:00 — Om urval med hänsyn till kön inte kan göras, får lottning användas. Urval till en utbildning som vänder sig till nybörjare I fråga om utbildningar som vänder sig till nybörjare finns bestämmelser i 7 kap. 1116 c §§ högskoleförordningen. Enligt 7 kap. 12 § i samma förordning skall urvalsgrunderna till en utbildning som vänder sig till nybörjare vara betyg och resultatet från högskoleprovet i kombination med arbetslivserfarenhet. Om det inte finns synnerliga skäl, skall platserna fördelas enligt följande: 1.minst en tredjedel på grundval av betyg, och 2.minst en tredjedel på grundval av resultatet från högskoleprovet i kombination med arbetslivserfarenhet. Av de platser som fördelas på grundval av högskoleprovet skall hälften fördelas på grundval av poäng på såväl högskoleprovet som arbetslivs- erfarenhet och hälften på grundval av enbart poäng på högskoleprovet. När det gäller utbildningar med en konstnärlig inriktning finns det inget som hindrar att samtliga platser fördelas på grundval av andra särskilda prov än högskoleprovet, eventuellt i kombination med andra urvalsgrunder. Enligt 7 kap. 10 och 16 c §§ högskoleförordningen får en högskola i fråga om utbildningar som vänder sig till nybörjare bestämma urvals- grunder som innefattar vissa förkunskaper eller andra sakliga om- ständligheter till högst av platserna. även att högskolan, inom ramen för de , själv får bestämma att använda sig av urvalsgrunderna betyg, högskoleprov, andra särskilda prov, tidigare utbildning, arbetslivserfarenhet och särskilda skäl. Urvalsgrunden andra särskilda prov Enligt 7 kap. 15 § högskoleförordningen får urvalsgrunden andra särskilda prov användas endast i fråga om utbildningar som förbereder för yrkesområden som ställer krav på vissa personliga egenskaper eller särskild kompetens samt för utbildningar med konstnärlig inriktning. beslutar om en högskola skall få använda sådana prov som urvalsgrund och villkoren för användningen i fråga om de utbild- ningar som inte är konstnärliga. Verket får därvid besluta om annan platsfördelning än vad som angivits i 7 kap. 12 § högskoleförordningen. Enligt 16 § högskoleförordningen är det som meddelar föreskrifter om användningen av urvalsgrunden särskilda skäl. Av föreskrifter framgår att särskilda skäl kan avse t.ex. funktionshinder eller annan synnerlig omständighet eller att den sökande har kunskaper eller erfarenheter som är särskilt värdefulla för den sökta utbildningen eller är särskilt värdefulla för det yrkesområde som utbildningen förbereder för. Annan urvalsgrund eller annan platsfördelning Om det finns särskilda skäl, får medge att en högskola vid urval till en viss utbildning får tillämpa annan urvalsgrund eller göra annan platsfördelning än vad som anges i 7 kap. 12 § högskole- förordningen. Ett sådant medgivande skall avse ett eller flera bestämda antagningstillfällen. Vidare får en högskola i enstaka fall för vissa sökande göra avsteg från urvalsgrund eller platsfördelning. Sådant avsteg får dock bara göras om en sökande genom tidigare utbildning, arbetslivserfarenhet eller någon annan omständighet har särskilda kunskaper eller annars särskilda förutsättningar för den sökta utbildningen. Regeringens förslag: Universitet och högskolor skall få bestämma vilka urvalsgrunder som skall gälla för högst av platserna på en utbildning som vänder sig till nybörjare. Nuvarande begränsning som gäller för urvalsgrunden andra särskilda prov skall tas bort. Urvalsgruppen för sökande med resultat på högskoleprovet i kombination med arbetslivserfarenhet (s.k. HA-gruppen) skall slopas. förslag: Urvalsgrunderna till en utbildning som vänder sig till nybörjare skall vara betyg, högskoleprov och av högskolan beslutade urvalsgrunder. Av platserna skall fördelas på grundval av betyg, fördelas på grundval av resultat på högskoleprov och fördelas utifrån av högskolan beslutade urvalsgrunder. De av högskolan beslutade urvalsgrunderna skall bestå av 1.andra särskilda urvalsprov än högskoleprovet, 2.kunskap, arbetslivserfarenhet eller annan erfarenhet som är särskilt värdefull för den sökta utbildningen eller särskilt värdefull för det yrkesområde som utbildningen förbereder för, eller 3.annan för utbildningen saklig omständighet. Med andra särskilda prov avses i huvudsak nationellt framtagna ämnesspecifika prov, s.k. domänprov. Nationellt framtagna prov är att föredra framför prov framtagna av enskilda lärosäten. Dels bör det finnas nationellt fastställda riktlinjer för hur denna typ av prov bör utformas, dels har nationellt framtagna prov bättre förutsättningar att hålla en hög kvalitet. skall ges ansvar att utveckla domänprov inom ett antal utbildningsområden. Med punkten 2 avses att universitet och högskolor både bör och skall beakta tidigare utbildning och arbetslivserfarenhet som är i linje med uppdraget att bedöma reell kompetens. Det som skall premieras under denna punkt är kvalitet och relevans. Vidare skall universitet och högskolor vid urvalet ta hänsyn till kunskaper och erfarenheter som är särskilt värdefulla för utbildningen i fråga eller för det yrkesområde utbildningen förbereder för. I denna punkt kan och bör högskolorna beakta mångfaldsuppdraget. Även vissa regionala behov bör kunna beaktas inom ramen för de av högskolorna beslutade urvalsgrunderna. Med punkten 3 avses att också andra sakliga omständigheter skall kunna ligga till grund för antagning till en högskoleutbildning. Denna punkt bygger på uppfattningen att alla sakliga omständigheter inte i detalj går att förutse. Urvalsgruppen för sökande med resultat på högskoleprovet och poäng för arbetslivserfarenhet (HA-gruppen) skall slopas. Remissinstanserna: Remissinstanserna är överlag positiva till för- slaget om urvalsgrunder och platsfördelning. Flera instanser är dock negativa till förslaget att högskolorna måste tillämpa urvalsgrunden av högskolan beslutade urvalsgrunder till alla utbildningar som vänder sig till nybörjare. Några remissinstanser menar att förslaget kommer att innebära ökade kostnader för lärosätena som ett obligatoriskt system med lokalt beslutade regler kan komma att bli svårt att uppnå vid varje antagning. i och tillstyrker förslaget då det kan bidra till breddad rekrytering. Ett stort antal instanser, bl.a. instämmer i utredningens åsikt att det är angeläget att regeringen klargör de rättsliga förutsättningarna för positiv särbehandling vid urval till högre utbildning. Många ser dessutom positivt på att nationella områdesprov utvecklas. Verket för högskoleservice, , , , , Högskolan på , , , och Stiftelsen tillstyrker utredningens förslag att arbetslivserfarenhet inte längre generellt bör vägas samman med resultatet på högskoleprovet i urvalsgruppen för högskoleprovet. Flera av dessa anser att arbetslivserfarenhet i detta sammanhang endast kan ses som ett rent ålderstillägg utan att vara någon som helst indikator på bättre studieförutsättningar. Några instanser avstyrker eller är tveksamma till utredningens förslag om att slopa den s.k. HA-gruppen. Lärarutbildningskonventet anser exempelvis att arbetslivserfarenhet eller livserfarenhet generellt är viktigt för en blivande lärare. Lärarutbildningskonventet framhåller emellertid att den tredje vägen kan tillgodose behovet av att studenterna har livserfarenhet med sig vid utbildningens start. Bland andra Högskole- verket, kommun och tror att HA-gruppen sannolikt bidrar till en breddad rekrytering. () och avstyrker utred- ningens förslag då de tycker att HA-gruppen skapar tydlighet och rättssäkerhet. SFS anser inte att de av högskolan beslutade urvals- grunderna kan garantera att arbetslivserfarenhet värderas på alla läro- säten. SFS menar att om förslaget genomförs så försvinner en viktig signal till de sökande som arbetat att deras erfarenheter är värdefulla för högskolan. Skälen för regeringens förslag Betyg fyller en viktig funktion vid urval då de ger signaler till presumtiva studenter i gymnasieskolan att de kunskaper de tillägnar sig i gymnasiet är centrala för studier på högskolenivå. Högskoleprovet fungerar dels som en andra chans för sökande som inte kan konkurrera om en högskoleplats på grundval av sina betyg, dels som ett urvalsinstrument för sökande som saknar formella meriter. Regeringen anser att betyg och resultat på högskoleprov även fortsättningsvis bör utgöra de huvudsakliga urvalsgrunderna när det gäller utbildningar som vänder sig till nybörjare. Regeringen finner därför inga skäl till att ändra nuvarande platsfördelning beträffande betyg och resultat på högskoleprov. Av högskolan beslutade urvalsgrunder Regeringen anser att universitets och högskolors möjlighet att tillämpa andra urvalsgrunder än betyg och högskoleprov skall utvidgas. Nuvarande bestämmelser gör det möjligt för högskolorna att anta sökande på grundval av andra särskilda prov, alternativt urval, särskilda skäl m.m. Dessa bestämmelser upplevs som svåröverskådliga och svårhanterliga av såväl högskolor som sökande. förslag innebär att alla dessa inslag i regelverket förs samman till en enda urvalsgrund, vilket skulle innebära en förenkling av regelverket. Många remissinstanser instämmer i att nuvarande regelverk bör förtydligas. Däremot är instanserna överlag negativa till utredningens förslag om att de av högskolan beslutade urvalsgrunderna måste användas som en urvalsgrund till alla utbildningar som vänder sig till nybörjare då det kommer att bli svårt och kostsamt att i varje urvalssituation skapa en tredje väg in i högskolan. Regeringen delar den uppfattningen. Det är emellertid viktigt att sökande som har andra meriter och erfarenheter som är betydelsefulla för utbildningen även har möjlighet att få dessa beaktade vid urval till högskolan. Genom att tillämpa olika urvalsmetoder kan individers olika begåvningsprofiler, talanger och kompetenser komma till uttryck. Regeringen föreslår därför att universitet och högskolor skall få bestämma vilka urvalsgrunder som skall gälla för högst av platserna på en utbildning som vänder sig till nybörjare. På så sätt kan möjligheterna att antas öka för sökande som inte kan konkurrera på betyg eller resultat från högskoleprovet. Andra urvalsgrunder än sådana som har relevans för utbildningen skall dock inte kunna tillämpas. En högskola bör inom ramen för de av högskolan beslutade urvals- grunderna kunna använda sig av andra särskilda prov än högskoleprovet. Vidare bör kunskap, arbetslivserfarenhet eller annan erfarenhet som är särskilt värdefull för den sökta utbildningen kunna komma i fråga. Dessutom bör annan för utbildningen saklig omständighet kunna till- lämpas som urvalsgrupp. Nedan redogörs för dessa urvalsgrupper. Enligt regeringens mening är det viktigt att bestämmelsen om de av högskolan beslutade urvalsgrunderna följs upp noggrant. Varje högskola skall därför redovisa i vilken omfattning och till vilka utbild- ningar bestämmelsen har använts. Andra särskilda prov än högskoleprovet En högskola bör, som nämnts ovan, inom ramen för de av högskolan beslutade urvalsgrunderna kunna använda sig av andra särskilda prov än högskoleprovet utan tillstånd från . Olika utvärderingar av urvalsgrunden, såväl nationella som internationella, pekar på flera fördelar som t.ex. att de studenter som antagits uppvisar färre studie- avbrott. Genom andra särskilda prov kan en bedömning av den sökandes lämplighet och motivation för den sökta utbildningen ligga till grund vid antagningen. Det är också värdefullt för den sökande att få information om vad ett framtida yrke kommer att kräva av studenten när det gäller personliga egenskaper som exempelvis daglig kontakt med andra människor. Andra särskilda prov används vid antagning till bl.a. arkitekt-, läkar- och tandläkarutbildningarna. Urvalet görs då genom t.ex. arbetsprover och intervjuer. Sådana prov bör med fördel även kunna användas för lärarutbildningarna. I den mån urvalet baseras på andra särskilda prov eller intervjuer är det viktigt att det tydligt framgår av lärosätets antagningsordning vad som är syftet med provet och vilka färdigheter och egenskaper som skall mätas. Några skäl att begränsa användandet av urvalsgrunden på det sätt som anfördes i propositionen Tillträde till högre utbildning m.m. (prop. 1995/96:184) finner inte regeringen. Därför föreslås att dessa begränsningar som innebär att andra särskilda prov endast får användas som urvalsgrund till utbildningar som förbereder för yrkesområden som ställer krav på vissa personliga egenskaper eller särskild kompetens tas bort. har tagit initiativ till två provprojekt. Syftet är att utarbeta kunskaps- och kompetensprov för teknikområdet respektive vårdområdet. En viktig utgångspunkt för arbetet är att provresultaten skall kunna användas för flera syften, t.ex. som underlag för bedömning av sökandes reella kompetens eller som ett alternativt urvalsinstrument. presenterade Ett kunskaps- och kompetensprov inom teknikområdet (HSV 2004:8 R). En prototyp av provet inom teknikområdet har testats i liten skala och pågår en analys av provresultatet. Regeringen ser positivt på att tagit initiativ till att utveckla områdesprov för olika utbildningsområden och avser att hålla sig informerad om det fortsatta arbetet och om resultaten av pågående analysarbete. Sökande kan enligt nuvarande bestämmelser tillgodoräkna sig arbetslivserfarenhet i kombination med resultat på högskoleprovet. Av de platser som avser sökande med högskoleprovsresultat skall hälften fördelas på grundval av poäng för såväl högskoleprovet som arbetslivs- erfarenhet och hälften på grundval av poäng för enbart högskoleprovet. Poäng för arbetslivserfarenhet ges med 0,5 poäng till sökande som har arbetat på minst halvtid. Något krav på att arbetslivs- erfarenheten skall ha relevans för den sökta utbildningen ställs inte. En sökande med resultat från högskoleprov och poäng för arbetslivs- erfarenhet kan nå upp till maximalt 2,5 poäng. Enligt utredningen bidrar inte generella poäng för arbetslivserfarenhet till att studenter som genomför sina studier i snabbare takt antas. Däremot bidrar urvalsgruppen till att öka åldern hos de sökande. Genom att ta bort urvalsgruppen förbättras möjligheten att uppnå regeringens långsiktiga mål om att av en årskull skall ha påbörjat en högskoleutbildning . En simulering som Verket för högskoleservice har gjort visar att om poäng för arbetslivserfarenhet inte hade tillgodoräknats vid antagningen så skulle den totala medelåldern på samtliga antagna ha sjunkit något som den sociala fördelningen bland de antagna i princip skulle ha förblivit oförändrad. Mot denna bakgrund föreslår regeringen att det generella poäng- tillägget för arbetslivserfarenhet i kombination med resultat på högskole- provet skall tas bort. Det innebär att samtliga sökande med resultat från högskoleprovet kommer att konkurrera i en urvalsgrupp. Det är emellertid viktigt att arbetslivserfarenhet även fortsättningsvis premieras vid urval till högre utbildning, men arbetslivserfarenhet bör bedömas på ett annat sätt än vad som görs . Arbetslivserfarenhet som är särskilt värdefull för den sökta utbildningen bör kunna beaktas inom ramen för de av högskolan beslutade urvalsgrunderna. Därigenom kan exempelvis sökande som blivit behöriga genom bedömning av reell kompetens och som har en specifik arbetslivserfarenhet från ett visst yrke (t.ex. vårdområdet) konkurrera om en plats vid urval till en viss utbildning. Regeringen vill i detta sammanhang betona betydelsen av att sökande med olika kunskaper och erfarenheter ges möjlighet att konkurrera vid urval till högre utbildning. Regeringen är medveten om att arbetslivserfarenhet inte kommer att beaktas som urvalsgrund vid alla lärosäten och utbildningar. Det innebär inte att möjligheten stängs för sökande som inte kan konkurrera på betyg. Dessa sökande har fortfarande möjlighet att konkurrera på grundval av sitt högskoleprovsresultat. Specifika kunskaper inom exempelvis språk, teknik, IT eller vård som förvärvats genom arbetslivserfarenhet från ett visst yrke eller genom utbildning bör kunna beaktas inom ramen för de av högskolan beslutade urvalsgrunderna. Annan för utbildningen saklig omständighet Ett lärosäte bör, inom ramen för de av högskolan beslutade urvalsgrunderna, även kunna beakta annan för utbildningen saklig omständighet. Sökande med reell kompetens har sällan möjlighet att konkurrera om platser på resultat av betyg eller högskoleprov. Med för utbildningen sakliga omständigheter avses sådana omständigheter som kan hänföras till icke-formella meriter, t.ex. sökande som har bedömts vara behöriga genom reell kompetens eller genom den s.k. 25:4-regeln i 7 kap. 6 § högskoleförordningen. Det kan också vara frågan om utländska meriter som inte är dokumenterade i ett utbildningsbevis eller liknande. Att omständigheterna skall vara sakliga är ett uttryck för att högskolorna skall iaktta saklighet i sin verksamhet enligt vad som följer av 1 kap. 9 § regeringsformen. Urvalsgruppen ger inte något utrymme för högskolorna att beakta andra meriter än sådana som har en direkt betydelse för utbildningen. Bestämmelsen medger inte kvotering av någon sökande dvs. platser på en högskoleutbildning får inte reserveras för sökande från viss grupp eller med viss bakgrund. Att exempelvis använda etnisk tillhörighet eller andra liknande omständigheter som urvalsgrund är alltså inte möjligt. Undantag från urvalsgrunder och platsfördelning Enligt regeringens mening skall det i normalfallet vara möjligt att antas till en högskoleutbildning på grundval av betyg eller resultat på högskoleprov. Det bör dock även fortsättningsvis finnas möjlighet för lärosätena att få göra undantag från platsfördelning i urvalshänseende, om det finns särskilda skäl. Vidare bör en högskola, då det föreligger särskilda skäl, ha möjlighet att göra undantag från urvalsgrunderna för enskild sökande som av olika skäl inte kan bedömas på ett lämpligt sätt. 2004/05:162 anförde i propositionen Tillträde till högre utbildning m.m. (prop. 1995/96:184) måste det finnas utrymme för en friare bedömning avseende sökande med funktionshinder eller med unik kompetens. Det är viktigt att en individuell bedömning görs av sådana sökande och att plats kan beredas dem trots att formellt angivna meriter kanske inte räcker till. Däremot delar inte regeringen utredningens uppfattning att högskolans styrelse skall kunna bestämma att urvalsgrunden av högskolan beslutade urvalsgrunder skall tillämpas på samtliga platser till en viss utbildning. bör även fortsättningsvis vara den instans som skall medge att en annan urvalsgrund eller platsfördelning får tillämpas, om det finns särskilda skäl. Nuvarande bestämmelser om alternativt urval förtydligas Bestämmelserna om det alternativa urvalet som infördes med anledning av förslag i propositionen Den öppna högskolan (prop. 2001/02:15) syftade till att öka lärosätenas frihet och flexibilitet vid urval till högskoleutbildning. Det alternativa urvalet tillämpades första gången vid antagningen . Av kompetens och alternativt urval vid lärosätena (HSV 2005:21 R) framgår att relativt få sökande har antagits med stöd av bestämmelsen. Orsaken till detta anses vara bl.a. att bestämmelserna är relativt nya och att det råder oklarhet om vad som är tillåtet inom ramen för regelverket. Vidare har lärosätena kommit att tillämpa bestämmelserna om det alternativa urvalet på olika sätt. I syfte att förtydliga bestämmelserna om det alternativa urvalet avser regeringen att i avvaktan på de nya reglerna om de av högskolan beslutade urvalsgrunderna ändra 7 kap. 10 § fjärde stycket högskole- förordningen. Ändringen innebär att uttrycket andra sakliga omständlig- heter ersätts med för utbildningen sakliga omständigheter. I avsnittet ovan redogör regeringen för vilka omständigheter som kan komma i fråga för denna urvalsgrund. Den nya lydelsen bör tillämpas första gången vid antagningen till grundläggande högskoleutbildning . Bestämmelserna om det alternativa urvalet kommer därefter att upphävas och ersättas med urvalsgrunden av högskolan beslutade urvalsgrunder som börjar tillämpas vid antagningen . Det bör i detta sammanhang nämnas att diskrimineringslagstiftningen i arbetslivet och högskolan är föremål för översyn av den parlamentariska kommittén (N 2002:06). Kommittén har till uppgift att se över bl.a. utformningen av undantagen från diskriminering som finns i bl.a. lagen (2001:1286) om likabehandling av studenter i högskolan. Kommittén har lämnat delbetänkandet Ett utvidgat skydd mot könsdiskriminering (SOU 2004:55). Betänkandet är föremål för beredning inom . Urvalsgrunder för vissa andra sökande När det gäller urval till utbildningar med en konstnärlig inriktning finns det inget som hindrar att samtliga platser fördelas på grundval av andra särskilda prov än högskoleprovet, eventuellt i kombination med andra urvalsgrunder. Detta undantag för utbildningar med konstnärlig inriktning kommer att finnas kvar även fortsättningsvis. Enligt nuvarande regler bestämmer högskolorna vilka av urvals- grunderna betyg, högskoleprov, andra särskilda prov, tidigare utbildning, arbetslivserfarenhet och särskilda skäl som skall användas i fråga om utbildningar som inte vänder sig till nybörjare i högskolan. Utredningen har inte föreslagit några ändringar i detta avseende. Regeringen anser att de av högskolan beslutade urvalsgrunderna bör kunna tillämpas även i fråga om utbildningar som inte vänder sig till nybörjare. Det är som skall meddela föreskrifter om värdering av studieomdömen från folkhögskola. Enligt verkets föreskrifter fördelas platserna i betygsurvalet i två urvalsgrupper. Den ena urvalsgruppen kallas BG-gruppen och omfattar sökande med svenska och utländska betyg. Den andra gruppen kallas BF-gruppen och omfattar sökande med studieomdömen från folkhögskola. Platserna i de två urvalsgrupperna skall fördelas proportionellt i förhållande till antal sökande. föreslår att får i uppdrag att utreda om BF-gruppen kan läggas samman med BG-gruppen. Några remissinstanser framhåller att utredningens förslag medför stora problem eftersom studieomdömet mäter studieförmåga och inte ämneskunskaper. Förslaget kan även få som konsekvens att folkhögskolorna måste ändra sitt system med studieomdömen så att dessa sökande skall kunna konkurrera på lika villkor. Regeringen anser mot denna bakgrund att BF- gruppen bör finnas kvar. Det är dock viktigt att noggrant följa utvecklingen av denna grupp i urvalshänseende. Urval vid likvärdiga meriter Regeringens bedömning: Vid i övrigt likvärdiga meriter bör urval kunna göras genom prov eller intervjuer innan urval görs med hänsyn till kön. förslag: Vid likvärdiga meriter tas först hänsyn till kön, därefter till prioritetsordning, sedan till resultat på prov och sist får lottning användas. Remissinstanserna: Majoriteten av remissinstanserna anser att lottning bör användas som en sista utväg vid urval. Instanserna anser det därför angeläget att väl fungerande regler för skiljekriterier vid lika meriter utformas. Många anser att det problem som har uppstått, framför allt i samband med antagning till läkarutbildningen då flera sökande med jämförelsetalet 20,0 lottats bort, beror på dagens betygssystem och dimensioneringen av högre utbildning. Några anser att förslagen är alltför omfattande i förhållande till problemets storlek. Flera menar att prioritetsordning som skiljekriterium kommer att leda till oönskade strategier och taktikval. Andra ställer sig tveksamma till prov som skiljekriterium eftersom prov missgynnar personer med utländsk bakgrund. Skälen för regeringens bedömning: Enligt gällande bestämmelser får urval vid likvärdiga meriter göras med hänsyn till kön i syfte att förbättra rekryteringen av studenter från det underrepresenterade könet. Vid sådana meriter får vidare lottning användas, om urval med hänsyn till kön inte kan göras. Det finns ett fåtal högskoleutbildningar där det krävs högsta jämförelsetal i fråga om betyg för att antas.