prop · GS031d7 · 2005-01-01 00:00:00 — Myndigheten skall därför intensifiera sitt arbete tillsammans med Försvarsmakten för att motverka ogynnsamma attityder och säkerställa att alla ungdomar, oaktat kön, etnisk tillhörighet och sexuell läggning m.m. känner sig välkomna och respekterade. Både Försvarshögskolan och Försvarsmaktens skolor har en speciell roll i det att de utbildar och formar officerare och chefer inom totalförsvaret. Regeringen bedömer att ledarskapet är avgörande för att skapa en arbetsmiljö som främjar jämställdhet och ökad mångfald och där alla ges samma utvecklingsmöjligheter. Det är viktigt att chefer inom det militära försvaret får tillräckliga kunskaper om jämställdhets- och diskrimineringsfrågor för att kunna bli goda ledare i arbetslivet. Det är därför nödvändigt att Försvarsmakten och Försvarshögskolan verkar för att bidra till detta. Regeringen har gett Försvarsmakten, Försvarshögskolan och ett uppdrag att arbeta med dessa frågor och även följt delar av arbetet . 3.8.1.2Materiel, anläggningar samt forskning och teknikutveckling Regeringens bedömning: bör materielförsörjningen inriktas mot en förbättrad handlingsfrihet, en utvecklad styrning, en påbörjad framtagning av ett fördjupat underlag avseende nischer, en fördjupning av inriktningen för internationella samarbeten, en fortsatt utveckling av vissa materielprojekt, en vidareutveckling av samarbetsformer som ger ytterligare möjligheter till synergieffekter med 2004/05:1 UTGIFTSOMRÅDE 6 civil teknik samt en utveckling av formerna för exportstöd. Vidare bör frågan om ett eventuellt utnyttjande av industrin som s.k. systemhus, liksom industrins framtida roll avseende drift, underhåll och avveckling beredas . För att stärka styrningen av materielförsörjningen och kunna tillhandahålla kompetens inom områdena internationella samarbeten, export och försvarsindustriella analyser bör en analys- och ledningsstödsresurs organiseras vid . Denna resurs bör anslagsfinansieras (se avsnitt 3.10.2). Inriktningen för avvecklingen av överskottsmateriel är att denna bör ske på det mest ekonomiskt fördelaktiga sättet. Anläggningar som inte behövs i insatsorganisationen bör avvecklas. Skälen för regeringens bedömning: Materielförsörjning samt forskning och teknikutveckling rapport för miljarder (Rir. 2004:6) att kompetensen och kapaciteten för att hantera materiel och försvarsindustrifrågor behöver förstärkas. Med anledning av detta har chefen för givit överdirektören vid i uppdrag att biträda (Försvarsdepartementets) framtagande av underlag rörande myndighetsroll och behov av kompetens. Uppdraget redovisades (Fö2004/1410/MIL). Utifrån den redovisningen menar regeringen att en resurs bör organiseras och utvecklas vid med uppgift att kunna tillhandahålla kompetens för analys- och ledningsstöd inom materielförsörjningen bl.a. till . Denna resurs bör anslagsfinansieras (se avsnitt 3.10.2). Materiel som inte behövs för att uppfylla de långsiktiga kraven på operativ förmåga och kompetenser skall avvecklas. Avvecklingen bör ske på det sätt som är mest ekonomiskt fördelaktigt. Regeringen menar att materielförsörjningen, inkluderande Försvarsmaktens anslag för forskning och teknikutveckling bör inriktas i enlighet med den samlade materielförsörjningsstrategi som redovisas i prop. 2004/05:5. Regeringens avsikt är att implementera och vidareutveckla denna successivt. innebär detta beslut bland annat att ett eventuellt ökat utnyttjande av den inhemska industrin i materielförsörjningen bör studeras närmare. Det gäller såväl möjligheterna att låta industrin ta en större roll avseende systemintegration, bilda s.k. systemhus, som att låta industrin ta ett mer omfattande ansvar för underhåll, drift och avveckling. Vilken omfattning sådana utökade åtaganden skulle kunna ha måste enligt regeringen prövas utifrån varje områdes olika förutsättningar. Enligt regeringens uppfattning bör vidare styrningen genom nationella nischer utvecklas , inte minst med avseende på eventuella förändrade krav på operativ förmåga. har i betänkande Försvar och beredskap mot sårbarhet (bet. 2002/03:FöU1) uttalat att olika aktörers roller och uppgifter i materielförsörjningen borde preciseras. Försvarsmaktens anläggningsförsörjning bör anpassas efter beredskapsbehoven. Anläggningar som inte behövs i insatsorganisationen bör avyttras. Enligt regeringens uppfattning är det viktigt att avvecklingen sker kostnadseffektivt. Regeringens bedömning: Det nationella flygtekniska forskningsprogrammet bör fortsätta 2008. Skälen för regeringens bedömning: har tidigare beslutat om det nationella flygtekniska forskningsprogrammet (NFFP). 2003/04:1, 2003/04:FöU1, 2003/04:98). perioden /1994 2004. Det statliga bidraget till finansiering av programmet har uppgått till högst . Flygindustrin har bidragit med motsvarande summa. Målet för programmet är att genom stimulans till forskningsarbete bidra till att svensk flygindustris kompetens och konkurrenskraft Programmet omfattar sådan flygteknisk forskning som är av gemensamt civilt och militärt intresse. Vidare bidrar programmet till att stärka landets förmåga att aktivt delta i och dra nytta av internationellt forsknings- och teknologisamarbete. Projekten inom programmet genomförs i samverkan mellan flygindustri, universitet och högskolor samt forskningsinstitut. Programmet leds i samverkan mellan industrin och staten. Programmet har bl.a. inför den kommande forskningspolitiska propositionen utvärderats . I utvärderingsrapporten (, rapport 2004:9) har förslag lämnats om programmets framtida omfattning, avgränsning, inriktning och styrning. Regeringen bedömer att programmet har bedrivits på ett effektivt sätt och att resultaten av programmet är positiva. Flygindustrin stödjer även förslaget i utvärderingsrapporten om en fortsättning av programmet. Programmets betydelse från förvars- och näringspolitiska utgångspunkter motiverar enligt regeringen att programmet fortsätter. Regeringen bedömer i enlighet med utvärderingens rekommendationer att programmets ekonomiska nivå bör höjas och att programperioden bör utökas till att omfatta . Regeringen har 2004 uppdragit åt en särskild förhandlare att för statens räkning förhandla med flygindustrin om programmets omfattning, avgränsning, inriktning och styrning . Regeringen avser att vidare behandla det nationella flygtekniska forskningsprogrammet i kommande forskningspolitiska proposition och där lämna nödvändiga förslag. 2004/05:1 UTGIFTSOMRÅDE 6 Försvarsmakten bör ingripa mot kränkningar av svenskt territorium. bör kunna delta i fredsfrämjande insatser, i första hand med resurser och förband som har anmälts eller kan komma att anmälas till internationella styrkeregister. Förmågan att delta i fredsfrämjande insatser över hela skalan bör öka både kvalitativt och kvantitativt. Skälen för regeringens bedömning: I enlighet med regeringens förslag i prop. 2004/05:5 skall Försvarsmakten ha förmåga att upptäcka och avvisa alla former av kränkningar av svenskt territorium. Förmågan att snabbt kunna öka denna förmåga bör finnas i anslutning till akuta kriser. Därutöver bör förmågan att upptäcka och avvisa säkerhetshot samt att tidigt kunna upptäcka NBC-insatser i närområdet vidmakthållas. För att få ett starkare genomslag för de förändrade krav som ställs kommer regeringen inte längre att ställa krav i termer av anpassningsförmåga, utan istället styra i termer av beredskap och krav på flexibilitet och utveckling. Mot bakgrund av de delvis förändrade kraven på operativ förmåga i prop. 2004/05:5 har regeringen uppdragit åt Försvarsmakten att se över beredskapssystemet. Översynen berör framförallt i vilken omfattning Försvarsmakten bör ha förband med låg beredskap, dvs. längre beredskapstid än . Principen om att insatsorganisationen skall ha en varierande uppfyllnad av personal, materiel etc. är emellertid fortfarande viktig för att inom en given ekonomisk ram fullt ut skall kunna utveckla de 2004/05:1 UTGIFTSOMRÅDE 6 förband som skall kunna genomföra insatser och även skapa uthållighet för pågående insatser. Inriktning avseende flexibilitet och utveckling framgår av avsnitten om inriktning av utbildning, planering m.m. och materiel, anläggningar samt forskning och teknikutveckling. Resurser ur grundorganisationen jämte delar ur insatsorganisationen bör ha beredskap för att möta de hot som kortsiktigt kan uppstå i rådande omvärldsläge. Beredskap för ingripande mot kränkningar av svenskt territorium bör finnas med kraftsamling till tider och områden där risken för kränkningar är som störst. Försvarsmakten skall upprätthålla den beredskap som framgår av hemligt regeringsbeslut. Beredskap för internationella insatser Försvarsmaktens förmåga till internationella insatser är i flera avseenden styrande för insatsorganisationen och myndighetens framtida utformning i övrigt. Den ställer krav på interoperabilitet, personell tillgänglighet, förmåga till väpnad strid, uthållighet och tillgång till strategisk transportförmåga. Försvarsmakten skall bidra till att förebygga och hantera kriser i och globalt. Förmågan skall även medge svensk ledning av multinationella förband. Försvarsmakten skall kunna verka i hela skalan av fredsfrämjande uppgifter från förtroendeskapande, konfliktförebyggande, fredsbevarande uppgifter till fredsframtvingande operationer, och i vissa fall även stöd till humanitära insatser. Värt att notera i sammanhanget är det internationella samfundets ökade ansträngningar att motverka spridning av massförstörelsevapen, inte minst till icke-statliga aktörer. Utvecklingen av framför allt bidrag till EU:s snabbinsatsstyrka bör innebära en förstärkning av den internationella förmågan och bidrar till en högre ambitionsnivå avseende anmälningar till internationella styrkeregister. Utgångspunkten för utvecklingen av den internationella förmågan bör vara de kapacitetsmål som är fastställda i EU Headline 2010. Regeringen anser att det är viktigt att det finns flexibilitet avseende förbandsanmälningar och beredskapstider. regeringen att kontinuerligt utvärdera och eventuellt ompröva anmälda bidrag. Förändrade behov skall kunna påverka anmälningarna. utveckling och ett svenskt bidrag till EU:s snabbinsatsstyrka kommer också att påverka anmälningarna till internationella styrkeregisterbidrag. Förändrade behov skall kunna påverka anmälningarna. Antalet internationella krishanteringsinsatser, där FN, EU eller andra regionala aktörer tar ett större ansvar, förväntas öka. Regeringens ambition att kvantitativt och kvalitativt höja förmåga att delta i fredsfrämjande insatser över hela skalan bör ses i detta ljus. Svenskt deltagande i nya insatser kan därför komma att bli aktuella under budgetåret. Kostnaderna för de internationella insatserna har varit fortsatt höga i relation till t.ex. mängden personal i bidragen. Med anledning av detta vill regeringen understryka vikten av att de ytterligare resurser som 2005 tillförs för internationella insatser kan omsättas i ökade bidrag till operationernas genomförande. uppstod oroligheter i Kosovo och situationen för det svenska förbandet var ansträngd. Regeringen beslutade därför om en förstärkning med högst 150 personer. En reducering av det svenska truppbidraget i Kosovo genomfördes . Det svenska bidraget omfattar ett skyttekompani, underrättelsefunktioner och stabsofficerare, motsvarande ca 330 personer. Nato har beslutat om att återuppta utredningen av ett så kallat stridsgruppskoncept för styrkan Kfor i Kosovo. Det svenska bidraget är i sin nuvarande utformning väl anpassat för denna organisationsförändring. Sammantaget innebär det ett för svensk del oförändrat bidrag . EU beslutat att genomföra en EU-ledd insats efter den Nato-ledda insatsen SFOR i Bosnien- . Insatsen har fått namnet . Det svenska inriktningen är att från och med , då insatsen beräknas starta, bör insatsen inledningsvis omfatta en logistikenhet och stabsofficerare. har för avsikt att delta i det norra området med som framework nation. Insatsen beräknas pågå vilket medför att 2005 blir det första helår som den hittills största EU-gemensamma insatsen med både civila och militära verksamheter sätts på prov. gav ett förnyat mandat till svenskt deltagande i den internationella säkerhetsstyrkan i (Isaf). Det svenska bidraget byggs upp till ca 115 personer bestående bland annat av en säkerhetspluton, två militära observatörsteam (MOT), ca 10 brandmän vid samt stabs- och samverkanspersonal i . Inriktningen är att det svenska bidraget skall vara av långsiktig karaktär och det planeras därför att finnas på plats . Behov av samverkansofficerare vid US finns så länge deltar med trupp i , inriktningen för dessa två tjänster är således att de förlängs . medgav att skall delta i FN:s fredsbevarande mission (Unmil) i tillsammans med . Bidraget består av ett förstärkt mekaniserat skyttekompani på ca 240 personer. Inriktningen är att det svenska bidraget på ett förstärkt mekaniserat skyttekompani skall fortsätta även . Regeringen avser återkomma till med en proposition om svenskt deltagande i . Regeringens bedömning: Ominriktningen av underrättelseverksamheten mot strategiska underrättelser av relevans för utrikes-, säkerhets- och försvarspolitiken bör fortsätta. Försvarsunderrättelseverksamheten bör också vidareutvecklas för att stärka förmågan att bidra till det internationella samarbetet, särskilt avseende det stöd som kan lämnas till EU. Ytterligare ansträngningar att stödja svensk trupp och personal i fredsfrämjande och andra 2004/05:1 UTGIFTSOMRÅDE 6 internationella insatser bör göras. Mot bakgrund av de säkerhetspolitiska förändringarna bör formerna för underrättelsetjänsten ytterligare genomlysas. Skälen för regeringens bedömning: Den tyngdpunktsförskjutning som skett från traditionell militär förvarning och heltäckande operativ och taktisk förvarning mot strategiska och icke-militära underrättelser och den vidgade hotbilden bör fortsätta. Det innebär en fortsatt utveckling av försvarsunderrättelsemyndigheternas förmåga att stödja regeringen med underrättelser som är relevanta för utrikes-, säkerhets- och försvarspolitiken. Regeringen gör sammantaget bedömningen att det är av vikt att det förändringsarbete som inletts för att förbättra inriktningen, inhämtningsmetoderna och analyserna i syfte att öka underrättelseproduktionens relevans fortsätter. Regeringen gör också bedömningen att de djupgående förändringar som skett avseende både den säkerhetspolitiska miljön och den tekniska utvecklingen motiverar en anpassning av den lagstiftning som reglerar förutsättningarna för försvarsunderrättelsemyndigheterna. Ny lagstiftning avseende underrättelseinhämtning och andra aspekter av underrättelseverksamheten är under beredning. Mot bakgrund av de ovan angivna förändringarna och de krav som de ställer på en väl fungerande underrättelsetjänst bör också formerna för den svenska underrättelsetjänsten genomlysas. Därutöver ställer det intensifierade internationella underrättelsesamarbetet nya krav på försvarsunderrättelseverksamheten. Inte minst innebär stödet till EU:s framväxande förmåga inom ramen för GUSP och ESFP att försvarsunderrättelseverksamheten måste utvecklas för att bättre svara mot dessa nya och föränderliga behov. I takt med att deltagande i internationella insatser kan förväntas öka är det också angeläget att ansträngningar görs för att stödja svensk trupp och annan personal i insatsområdet. Ett fullgott underrättelsestöd är av stort värde såväl inför beslut om insatser som under pågående operation. 2004/05:1 UTGIFTSOMRÅDE 6 3.8.2Inriktning Verksamhetsområdet Det del av strukturen för krishantering. 2004/05:5 bedömer regeringen vilket mål som bör gälla för verksamheten inom det civila försvaret (se även avsnitt 3.3.2). Nedan följer regeringens bedömning av vilken inriktning som i övrigt bör gälla för det civila försvaret . 3.8.2.1Övergripande inriktning av verksamheten Åtgärder som genomförs för att stärka samhällets förmåga att hantera svåra påfrestningar i fred förbättrar också förmågan för det civila försvaret. Inriktning för den verksamhet som i huvudsak stärker samhällets förmåga att hantera svåra påfrestningar på samhället i fred redovisas i avsnittet 4.7.1 Inriktning Verksamhetsområdet påfrestningar. Verksamhet för att säkerställa grundläggande förmåga inom det civila försvaret innefattar bl.a. utbildning av totalförsvarspliktiga uttagna med civilplikt, uppdrag till frivilliga försvarsorganisationer, omvärldsbevakning för höjd beredskap, underhåll av skyddsrum och fullträffskyddade teleanläggningar samt utbildning för minröjning. Verksamhet som utförs av de frivilliga försvarsorganisationerna bör i högre grad än utformas för att möta kommunernas faktiska behov av förmågor. Områden av stor betydelse är el-, tele- och informationssäkerhet samt skydd mot CBRN- händelser (kemiska, biologiska, radiologiska och nukleära händelser). har en viktig roll att prioritera och samordna den verksamhet som genomförs inom verksamhetsområdena Det Civila försvaret respektive Svåra påfrestningar för att få ut största totala effekt på samhällets samlade förmåga. 3.8.2.2Inriktning för gemensamma frågor för civilt försvar Regeringen anser att en utvecklad samverkan mellan offentlig sektor och näringsliv är en viktig ser därför näringslivssamverkan som en viktig del i arbete med att stärka samhällets krishanteringsförmåga. kommer att arbeta för att skapa en tydligare koppling mellan forskning, utveckling och övrig utbildningsverksamhet. Regeringen har uppdragit åt i regleringsbrevet för att redovisa hur forskning inom myndighetens verksamhetsområde har initierats samt redovisa former för planering, uppföljning och utvärdering. Denna redovisning skall utgöra grund för fortsatt utveckling av myndighetens uppgifter inom forskningsområdet. Styrelsen för psykologiskt försvar Syftet med massmedieföretagens beredskap är att förebygga och minska sårbarheten i produktion och distribution samt skapa en sådan säkerhet och förmåga till krishantering att samhällets behov av information och fri opinionsbildning kan tillgodoses i alla situationer. gav regeringen för psykologiskt försvar i uppdrag att kartlägga hur medieföretagen inom privata sektorn, främst de stora och medelstora företagen, och public service-företagen ser på hot, risker och sårbarhet. Kartläggningen skall omfatta såväl producerande som distribuerande företag och redovisas . Styrelsen skall slutföra arbetet med upprättandet av en informationsbank avseende haveri. Vidare skall en ny opinionsstudie genomföras om befolkningens syn på samhället, säkerhetspolitiken, totalförsvaret, försvarsviljan samt upplevelse av hot mot bakgrund av förändringar i omvärlden. granskar myndigheternas årsredovisningar och delårsrapporter. För myndigheterna inom politikområdet har lämnat revisionsberättelser utan anmärkningar förutom för Försvarsmakten och . För huvuddelen av myndigheterna som vidtagit åtgärder med stöd av bidrag från anslaget 6:5 Civilt försvar utgör denna verksamhet endast en del av myndigheternas totala verksamhet. iakttagelser redogörs för under det politik- eller verksamhetsområde där myndigheterna hör hemma. bedömer att och Styrelsen för psykologiskt försvars årsredovisningar i allt väsentligt är rättvisande. Försvarsmakten har erhållit en revisionsberättelse med invändning. har riktat kritik mot myndighetsledningens förvaltning på grund av brister i intern styrning och kontroll. Bl.a. har anslagsposten 6:2:1 Utveckling och anskaffning, vidmakthållande och avveckling av anläggningar överskridits med , en okänd differens i balansräkningen för posten Avräkning med statsverket på identifierats och ett överskridande för villkor nr 26 i regleringsbrevet för Försvarsmakten, Säkerhetsfrämjande samarbete med , och under anslagsposten 6:1:1 Förbandsverksamhet och beredskap m.m. skett med . gör bedömningen att överskridandet på anslagsposten 6:2:1 Utveckling och anskaffning, vidmakthållande och avveckling av anläggningar beror på brister i den löpande uppföljningen av utfallet på anslagsposten. För differensen avseende posten Avräkning med statsverket i balansräkningen anges att Försvarsmakten saknar rutiner för avstämningar av posten. För överskridandet av villkor nr 26 är den främsta orsaken att den del av finansieringen för det säkerhetsfrämjande samarbetet med , och som, enligt regeringsbeslut , skulle belasta anslaget 6:2 Materiel, anläggningar samt forskning och teknikutveckling felaktigt belastat anslagsposten 6:1:1 Förbandsverksamheten och beredskap. I revisionsrapporten har förutom ovan nämnda differens och överskridanden tagit upp senarelagda beställningar, administrativa tjänster, beredskapsinventarier samt resultatredovisningen. På grund av utgiftsbegränsningen på anslaget 6:2 Materiel, 2004/05:1 UTGIFTSOMRÅDE 6 anläggningar samt forskning och teknikutveckling genomförde Försvarsmakten tillsammans med omförhandlingar som resulterade i senarelagda beställningar på . De senarelagda beställningarna samt beloppet för dessa redovisades inte tillräckligt tydligt i årsredovisningen utan nämndes endast i myndighetschefens inledning. Enligt skulle Försvarsmakten ha redovisat genomförda omförhandlingar samt totalt belopp som dessa uppgick till under rubriken händelser i årsredovisningen. Därutöver borde omförhandlingarnas påverkan på olika poster ha redovisats i not till dessa. Utfallet på kontot för de administrativa tjänsterna visar att beloppet endast till viss del avser administrativa tjänster, vilket innebär att kontering på annat konto skulle ha skett. anger att Försvarsmakten bör ändra rutinerna så att korrekta S-koder används och redovisningen därmed kan ske på rätt konton. För beredskapsinventarierna bör Försvarsmakten justera avskrivningstiden för de flygplan som skall övergå till annan användare. Avskrivningstiden motsvarar inte verklig ekonomisk livslängd. Slutligen kan nämnas att konstaterat att flera av de brister som tidigare påpekats i resultatredovisningen fortfarande kvarstår. Försvarsmakten har i sitt svar till angett att åtgärder kommer att vidtas så att överskridande av anslagspost respektive villkor till anslagspost inte uppstår . Försvarsmakten har accepterat revisionens kommentarer på alla punkter utom den avseende posten Avräkning med statsverket i balansräkningen, där myndigheten anser att detta inte beror på bristande rutiner i avstämningen av posten. Myndigheten anser sig ha agerat korrekt utifrån regeringsbeslut daterat . Regeringen avser följa upp att problemen med den interna styrningen och kontrollen åtgärdas, rutinerna förbättras och en regelbunden uppföljning inom myndigheten införs. har erhållit en revisionsberättelse med invändning. Den första gällde att resultatredovisningen inte lämnade någon redovisning av 2004/05:1 UTGIFTSOMRÅDE 6 verksamhetens kostnader och intäkter i enlighet med kraven i 3 kap. 2 § förordningen (2000:605) om årsredovisning och budgetunderlag. I den andra invändningen ansåg anser att FRA hade bristande rutiner för att säkerställa värdet på balansräkningsposten Materiella anläggningstillgångar. Bristerna hade lett till att FRA inte hade kunnat visa att värdet på anläggningstillgångarna och statskapital gav en rättvisande bild. Vad avser den första punkten har myndigheten senare inkommit med den saknade redovisningen. Den andra punkten har lett till att myndigheten påbörjat ett arbete för att förbättra anläggningsregistret och därtill hörande rutiner. Regeringen anser det som grundläggande att Försvarets radioanstalts anläggningsregister skall vara fört på ett rättvisande sätt. Särskilt viktigt är det mot bakgrund av myndighetens genomförda övergång till lånefinansiering och de därmed ökade kraven på korrekt ekonomiskt beslutsunderlag. Uppföljningen av övergången till lånefinansiering är en viktig fråga för regeringen. Regeringen har därför bl.a. beslutat om en ökad redovisningsskyldighet för radioanstalten. överlämnade sin granskningsrapport omstrukturering Granskning av planering och genomförande (RRV 2003:20).