prop · GS03101 · 2005-04-15 00:00:00 — Statens lång- fristiga fordringar minskade med vilket främst förklaras av att affärsverket Statens järnvägars fordringar minskat. Kortfristiga placeringar minskade med . () placerar eventuell kortfristig överskottslikviditet på dagslånemarknaden för att hantera kort- fristiga förändringar i lånebehovet. har RGK i stället lånat medel på dagslånemarknaden. Denna kortfristiga skuld ingår i statsskulden. På balansräkningens skuldsida ökade Avsätt- ningar för pensioner med . Förändringen avser främst Statens pensionsverks avsättning för den samlade pensionsskulden. Riktlinjerna för avsättning är desamma som föregående år och skuldökningen förklaras främst av nyintjänad pension, ränta och indexering. Övriga avsättningar för garantiverksamhet minskade med . Balans- posten Övriga avsättningar består huvudsakligen av avsättning för risker i garantiengagemang och RGK:s avsättning för framtida garantiförluster. RGK:s avsättning för förluster avseende kreditgarantier har minskat med som följd av ändrade riskbedömningar. Statsskulden ökade med och uppgick till . Lån i svenska kronor ökade med som lån i utländsk valuta minskade med . Den andel av statsskulden som upptas i utländsk valuta minskade därmed från till . För en närmare beskriv- ning av statsskuldens utveckling, se avsnitt 3.2.6 Statsskulden. Periodavgränsningsposterna minskade med . Minskningen avser främst upplupna kostnader och övriga förutbetalda intäkter vid RGK. Finansieringsanalysen visar statens betalningar fördelade på avsnitten statens verksamhet, investeringar, utlåning och finansiella aktiviteter. Finansieringsanalysen visar även förändringen av och respektive avsnitts påverkan på statens nettoupplåning . Statens nettoupplåning definieras som för- ändringen av statsskulden justerad för orea- liserade valutakursförändringar. Uppgifterna avseende finansieringsanalysen har hämtats från de konsoliderade resultat- och balansräkningarna, från den information som myndigheterna inrapporterat i statsredovisnings- systemet samt från myndigheternas årsredovis- ningar. Kassaflödet avseende statens verksamhet uppgick till , vilket är en ökning från föregående år med . Nettoförändringen beror till stor del på ökade skatteinbetalningar. Kassaflödet avseende skatter ökade med medan transfereringarna ökade med . Utdelningarna från dotter- och intresse- företag som redovisas under posten intäkter av kronor, vilket var kronor mer än föregående år (se även not 55). Förändringar av skulder och fordringar har , till viss del beroende på att bostadsobligationer till ett bokfört värde av har sålts . Statens investeringar uppgick till . Investeringar i finansiella anläggningstillgångar var , vilket är en minskning från föregående år med . Minskningen beror på kapitaltillskott 2003 till och . De materiella investeringarna uppgick till , vilket är en minskning med jämfört med föregående år. Investeringar i beredskaps- tillgångar har minskat med medan investeringar i väganläggningar ökade med . Tabell 4.3 Materiella investeringar Investeringar i immateriella tillgångar uppgick till , vilket är mer än föregående år. avser främst IT-system hos olika myndigheter, bl.a. och . I not 59 ges mer information om investeringar i anläggningstillgångar. Nettoutlåningen, dvs. saldot mellan nyutlåning och amorteringar, var vilket är en ökning med . Nyutlåningen ökade med jämfört med föregående år och amorteringarna minskade med . I not 60 ges mer information om nyutlåning och amorteringar. Nettobetalningar från finansiella aktiviteter uppgick till -58,, vilket innebär att nettobetalningarna ökade med . Den viktigaste förklaringen är att ränteutbetalningarna för statsskulden har ökat sedan föregående år. Statens nettoupplåning visar förändringen av statens upplåning justerad för valutakurs- förändringar i utländsk valuta. Statens nettoupplåning var , en ökning från föregående år med . ökade statsskulden med . De orealiserade valutakursvinsterna, som har ökat statens nettoupplåning, uppgick till . I kapitel 6 ges förklaring till skillnader mellan resultaträkning, finansieringsanalys och statsbudgetens utfall. Avgifter och andra ersättningar Årsredovisningen för staten grundas på de statliga myndigheternas årsredovisningar, vilka upprättas enligt förordningen (2000:605) om årsredovisning och budgetunderlag. De konsoliderade resultat- och balans- räkningarna och finansieringsanalysen är upp- ställda enligt regeringens beslut (dnr Fi2004/6478) om normering av avgränsning och uppställningsformer som grund för underlag till Årsredovisningen för staten 2004. De uppställ- ningsformer som föreskrivs där, bygger på de uppställningsformer som föreskrivits för myndigheterna med vissa anpassningar för års- redovisningen för staten. Räkenskapsåret utgörs av kalenderår. Redovisning av kostnader och intäkter sker enligt bokföringsmässiga grunder. För redovisningen av transfereringar och skatter innebär bokföringsmässiga grunder att skatter skall redovisas det år till vilket intäkten hänför sig och att transfereringar redovisas det år till vilket kostnaden hänför sig. Innebörden av bokföringsmässig grund för transfereringar och skatter är dock inte klarlagd i alla detaljer och deltar i ett internationellt utvecklings- arbete i syfte att klargöra principerna. Metoderna för att bedöma transfereringar och skatter hänförliga till är därmed inte fullt utvecklade . Det innebär att transfereringar periodiseras endast när kost- naden tydligt är hänförlig till ett visst år. Exempel på detta är avgift till Europeiska unionen. I övriga fall bedöms kostnaden sammanfalla med betalningen. När det gäller skatter är metoderna sådana att debiterade skatter tas upp som intäkt/fordran, medan inbetalade, ej debiterade, skatter tas upp som skulder. För restförda skatter sker nedskrivning för befarad uppbördsförlust. De tillämpade principerna innebär dock inte att alla skatter redovisas det inkomstår till vilket intäkten hänför sig. har diskuterats förslag till övergång till s.k. fullt periodiserade skatter, vilket innebär att för ett visst år skall intäkten tas upp till det belopp den vid räkenskapsårets slut kan beräknas till, med tillägg för justering för det slutliga taxeringsutfallets avvikelse från mot- svarande beräkning . De närmare metoderna för att beräkna sådana periodiserade skatter är ännu under utveckling och ett eventuellt införande kräver ytterligare överväganden. Balans- och resultaträkningarna samt finan- sieringsanalysen omfattar staten, avgränsad i enlighet med ovan nämnda regeringsbeslut. Detta innebär att dessa dokument omfattar myndigheter under och regeringen, med undantag för , som p.g.a. dess speciella ställning, inte ingår. AP-fonderna och ingår inte heller på grund av att fondernas tillgångar har en annan karaktär än statens tillgångar i övrigt och att ålderspensionssystemet bör hanteras och redo- visas för på ett enhetligt sätt (se avsnitt 9.5 Pensionssystemets årsredovisning). ingår dock, då detta kapital ursprungligen tillskjutits av staten och därför kan ses som statens ägarandel i . De allmänna försäkringskassorna, som fram till 31december 2004 var fristående offentligrättsliga organ, omfattas eftersom deras verksamhet finansierades med anslag. En förteckning över vilka organisationer som omfattas av staten med denna avgränsning, och som ingår i de konsoliderade resultat- och balansräkningarna och finansieringsanalysen, återfinns i bilaga 2 Statliga myndigheter m.m. Fram till och med Årsredovisning för staten 2002 omfattades Allmänna arvsfonden av avgränsningen. lämnade regeringen proposition (2003/03:136) om fondens organi- sation m.m. till , där man bl.a. konstaterar att Allmänna arvsfonden är en egen juridisk person med egen och självägande förmögenhetsmassa och därför inte bör redovisas bland statens tillgångar i årsredo- visningen. Någon annan uppfattning framfördes inte av (bet. 2003/04:SoU3, rskr. 2003/04:68). Regeringen har därför fr.o.m. beslutet om Årsredovisningen för staten beslutat att Allmänna arvsfonden inte skall omfattas. En gemensam s.k. brytdag gäller för samtliga myndigheters räkenskaper. Denna dag är fastställd till . Med begreppet brytdag avses den dag då den löpande bok- föringen av händelser som berör den avslutade räkenskapsperioden avslutas. Fram till och med brytdagen bokförs leverantörsskulder och kundfordringar, efter brytdagen redovisas händelser som härrör från den avslutade perioden som upplupna kostnader respektive intäkter (dvs. som periodavgränsningsposter). Den gemensamma brytdagen är en förutsättning för att fordringar och skulder mellan myndigheterna skall kunna stämma överens. Konsolidering sker genom en sammanläggning av myndigheternas balansräkningar och resultat- räkningar efter det att interna mellanhavanden i form av t.ex. fordringar, skulder, intäkter och kostnader mellan myndigheterna eliminerats. Informationen från myndigheterna har hämtats både från statsredovisningen och ur myn- digheternas årsredovisningar. Utöver elimine- ringar av transaktioner mellan myndigheter har även transaktioner som varken är intäkter eller kostnader respektive fordringar eller skulder för staten som helhet eliminerats. Exempel är statens arbetsgivaravgifter för egen personal som före eliminering redovisas som personalkostnad hos myndigheterna och som intäkt av uppbörd hos . Vissa typer av transaktioner omklassificeras i årsredovisningen för staten i förhållande till myndigheternas redovisning. Anledningen till detta är att de ur statens perspektiv utgör t.ex. kostnader för verksamheten och inte transfere- ringar. Ett exempel är statens tjänstepensioner som redovisas som personalkostnad i statens årsredovisning men skilt från verksamhetens kostnader i den berörda myndigheten pensionsverks årsredovisning. I några fall följer inte myndigheterna de resultat- och balansräkningsscheman som är generellt föreskrivna. För affärsverken gäller dessutom särskilda uppställningsformer. Detta medför att vissa resultat- och/eller balansposter måste omklassificeras innan konsolideringen görs. För att det skall vara möjligt att eliminera s.k. inomstatliga poster, dvs. kostnader, intäkter, fordringar och skulder mellan myndigheter, används rutiner för s.k. motpartsavstämning mellan myndigheter. Kvaliteten i motpartsav- stämningen, som infördes , har successivt förbättrats. I samband med upprättandet av årsredovisningen för staten 2004 kan nu konstateras att denna utveckling fortsatt. Motpartsdifferenserna är färre än och har kunnat utredas i större utsträckning. Säkerheten i de belopp som presenteras i de konsoliderade balans- och resultaträkningarna har därmed ökat. har endast små förändringar av redovisningsprinciperna i årsredovisningen för staten gjorts. Förändringarna redovisas nedan. Två förändringar av resultaträkningens uppställ- ningsform har gjorts i Årsredovisningen för staten 2004. Den tidigare posten Lämnade bidrag m.m. under rubriken har under- indelats i sektorer enligt nationalräkenskaperna (realekonomiska kategorier), så att transfe- reringar till hushåll, företag, kommuner och utlandet samt nettoöverföring till ålderspen- sionssystemet särredovisas i resultaträkningen och specificeras i not 4 till resultaträkningen. Jämförelsetal redovisas för varje rad enligt den nya uppställningsformen. Innehållsmässigt innebär denna förändring endast att posten Lämnade bidrag m.m. redo- visas underindelad. I not 4 Transfereringar m.m. redovisas förutom specifikationer av dessa mottagarkategorier även en sammanfattande tabell med indelning i delområden som ger en översiktlig bild av de huvudsakliga ändamålen med transfereringarna, socialförsäkring, bidrag till kommuner, arbetsmarknad m.fl. områden. Under rubriken och kostnader har Nettokostnad för statsskulden brutits ut ur de tidigare raderna för finansiella intäkter och kostnader och bildar nu en egen rad. De båda andra raderna under denna rubrik, benämns därför Övriga finansiella intäkter respektive Övriga finansiella kostnader. Netto- kostnaden för statsskulden definieras här i enlighet med () definition och redovisning av Kostnad för förvaltning av statsskulden i RGK:s årsredovis- ning. Det innebär bl.a. att utöver de direkta kostnaderna för statsskulden ingår räntor i RGK:s in- och utlåningsverksamhet, som har koppling till statsskulden men som inte direkt är en kostnad för själva statsskulden. Det kan även förekomma andra mindre poster som inte direkt är en kostnad för statsskulden. Däremot ligger RGK:s garantiverksamhet utanför denna definition, liksom de interna räntor till och från statliga myndigheter som hanteras i statens internbank, eftersom inomstatliga räntor elimineras. I årsredovisningen för staten elimineras även räntor på statliga myndigheters innehav av statspapper (se avsnitt 3.2.6 Statsskulden), vilket innebär att nettokostnaden för statsskulden blir lägre än i RGK:s årsredovisning. Den nya raden Nettokostnad för statsskulden är en utbrytning ur de tidigare raderna, varför saldot under rubriken och kostnader inte påverkas. Jämförelsetalen har justerats enligt den nya uppställningsformen. Fordran/skuld på Rundradiorörelsen hos De TV-licensmedel som beslutar om (bet. 1988/89:KrU9, rskr. 1988/89:97) sätts in på ett konto i () varifrån de betalas till de tre public service-företagen , och . Medlen förvaltas för statens räkning av Radiotjänst i (). Övergångsvis tillförs extrapengar till RIKAB genom ett särskilt lån i RGK, det s.k. distributionskontot. Härigenom finansieras de tillfälligt ökade kostnaderna för samtidig distribution av TV-utsändningar i analog och digital form som krävs för att det skall vara möjligt att gradvis övergå till digitala TV- utsändningar. Avsikten är att distributions- medlen skall återbetalas genom att distributions- kostnaderna efter omläggningen kommer att vara lägre än kostnaderna skulle vara för analoga utsändningar. RGK redovisar i sin årsredovisning en fordran på och en skuld på , dvs. netto , avseende Rundradiorörelsen. RIKAB har inte tagit upp tillgången och skulden i sina räkenskaper, eftersom det är fråga om förvaltade medel, inte tillgång och skuld för egen räkning. Medlen kommer att tas i anspråk respektive återbetalas i den ordning som beslutar om. RGK:s fordran och skuld har tagits bort i årsredovisningen för staten eftersom de är interna i staten som Rundradio- rörelsens redovisning inte ingår i någon statlig redovisningsenhet som redovisas som motpart till RGK. Huvuddelen av infrastruktur- intäkter, innefattande bl.a. startavgifter, s.k. undervägsavgifter och passageraravgifter, klassi- ficerades föregående år som uppdragsinkomster. Beloppet () ingår i resultaträkningens rad Avgifter och andra ersätt- ningar. I not 2 till resultaträkningen skiljs däremot offentligrättsliga avgifter, avgifter i uppdragsverksamhet och s.k. andra ersättningar åt. har intäkterna i enlighet med rekommendation från hänförts till offentligrättsliga avgifter. Även affärsverket Svenska kraftnäts avgifter för elcertifikat har flyttats från uppdragsverksamhet till offentlig- rättsliga avgifter (), i enlighet med rekommendation från . Jämförelsetalen har ändrats i noten. I samband med upprättandet av Årsredo- visningen för staten 2003, uppmärksammades att en mindre del av den statliga tjänstepensions- rörelsen avser statliga bolag, stiftelser m.m. samt och , som inte ingår i avgränsningen av staten i årsredovisningen för staten. Andelen hade ökat kraftigt jämfört med tidigare. Premierna från dessa enheter är inte inomstatliga med den avgränsning som tillämpas i årsredovisningen för staten och redovisas därför som bidragsintäkter i årsredovisningen. Dessutom bör inte kost- naderna i denna del hänföras till personal- kostnader utan till transfereringar. justerades kostnaderna endast med cirka hälften med hänsyn till osäkerhet i underlagen. , när erfarenhet av fördelningen föreligger, har det bedömts att en mer fullständig fördelning kan göras. En justering har därför gjorts så att samma andel av kostnaderna för pensionsrörelsen har hänförts till transfereringar som andelen av premieintäkterna. Enligt rekommendation RR16 Avsättningar, ansvarsförbindelser och eventualtillgångar, punkt 19, skall ett företag inte redovisa en ansvarsförbindelse som avsättning i balansräkningen. Med hänvisning till denna rekommendation och i enlighet med det förslag som () lämnat i en rapport till regeringen , Gemensam kostnads- och riskredovisning för statens garantimyndigheter, tas från och med Årsredovisningen för staten 2004 garanti- förbindelser för vilka avsättning görs inte heller upp som garantiförbindelser inom linjen. Detta överensstämmer med den metod som RGK, vid sidan av (som är den största garantigivande myndigheten), tillämpar i sin årsredovisning. Det är dock en förändring i årsredovisningen för staten jämfört med föregående år då samtliga garantiåtaganden redovisades inom linjen. gör inga avsättningar och därför tas hela deras åtagande upp inom linjen. I not 52 till balansräkningen framgår både garantier för vilka avsättning görs och garantier för vilka avsättning inte görs. En utförlig beskrivning av statens garantiverksamhet ges i kapitel 7 Statliga garantier och krediter. Ändrade redovisningsprinciper hos vissa myndigheter har övergått till att bruttoredovisa valutaterminer, vilket påverkar fördelningen mellan svensk och utländsk del av statsskulden. Jämförelsetalet i årsredovisningen för staten påverkas så att den utländska delen ökar och den svenska minskar med . () har vidareutvecklat principerna för reservering för förluster i utlåningsverksamheten. tillämpas tre kriterier för reservering för framtida förluster (tidigare två). Dessa är 1) personer som missköter sina betalningsåtaganden, 2) de trygghetsregler som finns vid återbetalning (tidigare benämnt betalningsförmåga) och 3) framtida förluster p.g.a. dödsfall. Dessutom har CSN gjort reservationer för förluster avseende lån beviljade fr.o.m. . Sammantaget har förändringarna lett till ökade kostnader för nedskrivning av lånefordringar . Jämförelsetalen har inte justerats varför resultaträkningens utfall påverkas (se vidare avsnitt 4.2 samt not 28 och avsnitt 4.5.10 under . Härutöver förekommer att ändrade principer hos vissa myndigheter påverkar årsredovisningen för staten i mindre omfattning. I de fall berörd myndighet ändrat jämförelsetal, ändras jäm- förelsetalen även i årsredovisningen för staten såvida inte beloppet är oväsentligt. Har myndigheten inte ansett detta möjligt har inte heller jämförelsetalen i årsredovisningen för staten ändrats. 4.5.9Ändrade jämförelsetal som ej beror på ändrad princip De statliga bolagen togs upp i Årsredovisningen för staten 2003 med fyra kvartal avseende aktuellt kalenderår. Vissa uppgifter var dock ofullständiga. Förändringar av värdet på resultatandelar i dotter- och intressebolag som gjorts med anledning av bolagens slutliga årsredovisningar har påverkat resultaträkningens saldo med . I övrigt förekommer inga ändrade jämförelsetal som påverkar saldot . Tabell 4.5 Resultaträkningens saldo enligt Årsredovisning för staten 2003 Årsredovisning för staten 2003 Justering för resultat från andelar i dotter- och intressebolag Resultaträkningens saldo 2003 i Årsredovisningen för staten 2004 I balansräkningen avseende 2003 har tillkommande uppgifter från bolagen efter det att Årsredovisningen för staten 2003 upprättades påverkat andelsvärdet positivt och därmed även statens nettoförmögenhet per med . 4.5.10Undantag från generella principer Dröjsmålsavgifter till Europeiska kommissionen m.m. För att på ett mer fullständigt sätt belysa tillämpade principer i årsredovisningen för staten, beskrivs här undantag som förekommer från de generella ekonomiadministrativa reglerna och principerna eller från den praxis som vanligen gäller i staten. Det kan vara fråga om undantag både för en enskild myndighet och för statens redovisning eller statsbudgeten som helhet. Tidigareläggning och senareläggning av betalningar av vissa transfereringar Regeringen har vid två tillfällen tidigarelagt och en gång senarelagt utbetalningar av avgift till Europeiska unionen (EU). Dessutom har regeringen valt att senarelägga vissa betalningar i enlighet med vad regelverket medger. Syftet har varit att undvika över- skridande av utgiftstaket, och eftersom anslag för transfereringar enligt budgetlagen avräknas det budgetår då betalning sker, påverkas utfallet på anslag och därmed de poster som ingår under utgiftstaket. En del av EU-avgiften som enligt normala rutiner skulle ha betalats /2004 har betalats med , vilket påverkat anslags- utfallet. Däremot har beloppet periodiserats till 2003 och påverkar således inte utfallet i resultaträkningen . Avgifterna har betalats . Arealersättning inom jordbruket har både avseende 2003 och 2004 betalats efter det följande . Kostnaden och motsvarande intäkt som erhålls från EU har periodiserats av och i statens resultaträkning. Djurbidrag och bidrag till miljö- och landsbygdsutveckling har betalats ut i slutet av bidragsåret. Regeringen valde att betala ut delar av bidrag i enlighet med vad medger. Detta ger en engångseffekt på statsbudgetens utfall som uppgår till ca . Regeringen har även på andra områden beslutat om senare- eller tidigareläggningar av vissa utbetalningar av bidrag där regelverket så medger. har med anledning av två gransk- ningsärenden i efterfrågat information om senareläggningar av betalningar till Europeiska kommissionen (bet. 2003/04:KU16 samt bet. 2003/04:KU20). Senareläggningen av betalningen av EU- avgiften i samband med /2004 ledde till att Europeiska kommissionen begärde en dröjsmålsränta på . Räntan betalades av Kammarkollegiet och . Även senareläggningen av bidraget till Europeiska utvecklingsfonden i samband med /2004 medförde en dröjsmålsränta på totalt . Räntan betalades av . Det förekommer även att verksamhet som statliga myndigheter bedriver senareläggs eller ställs in som följd av att regeringen beslutat om utgiftsbegränsningar på visst anslag eller senareläggning av verksamhet. Det har förekommit bl.a. inom försvarsområdet. Inte heller sådana begränsningar eller senare- läggningar är att betrakta som undantag från regler eller principer, utan som anpassningar av verksamheten till det finansiella och ekonomiska utrymmet. Engångseffekterna på statsbudgeten påverkar oftast inte resultaträkningen i årsredovisningen för staten, eftersom redovisningen där görs på bokföringsmässiga grunder med periodisering av intäkter och kostnader. Balansräkningen påverkas för belopp som redovisas som period- avgränsningsposter och när likviditeten/- statsskulden påverkas. Resultaträkningen har påverkats av en retroaktiv justering som minskat nettoöverföringen till ålderspensionssystemet med (se avsnitt 4.5.12 Överföringar till och från pensionssystemet). En förändring som delvis kan betecknas som engångseffekt avser den vidareutvecklade beräkningsmodellen för värdering av fordringar avseende studielån. Den förändrade modellen medför en kostnad för av- och nedskrivningar av osäkra fordringar motsvarande ca . Jämförelse- talen har inte ändrats eftersom kostnaden inte kan fördelas på de närmast föregående åren på ett rättvisande sätt. Om den nuvarande modellen hade tillämpats kan dock konstateras att kostnaderna för av- och nedskrivningar skulle ha minskat jämfört med . Den faktiska förändringen avser huvudsakligen studielån tagna efter 1988 och beror på att låntagarna har bättre inkomster än föregående år, räntesänkning och färre låntagare inom lånetypen (se vidare avsnitt 4.2 och 4.5.8 samt not 28). Undantag hos vissa myndigheter Försvarsmakten har i sitt regleringsbrev undantag från värderingsprinciper för lager- redovisning av beredskapsvaror. Beredskaps- varulagret värderas till senaste inköpspris. Undantaget har gällt under förutsättning att myndigheten färdigställer ett ersättningssystem för nuvarande lagersystem. har dispens från kravet på att redovisa fordringar och skulder avseende uppbörd som redovisas på annat sätt än via skattekontot.