prop · GS03152 · 2005-04-27 00:00:00 — Under projektets löptid får försökskommu- nerna kompetensutveckling, möjlighet till erfarenhetsutbyte, utbildning samt stöd från resurspersoner och experter. svarar för utvärderingen. kommuns STAD-projekt (förebygger alkohol- och drogproblem) är ett långsiktigt utvecklingsarbete inom drogpreven- tion. Metodutveckling bedrivs inom tre områden: alkoholprevention inom sjukvården, ungdomsinriktad prevention riktad till familjer och alkohol- och narkotikaprevention på restauranger. Projektet har varit en förebild för andra kommuner i utformningen av förebyggande arbete. 2Inom ramen för trestadssatsningen har exempelvis de nedan redovisade initiativen och Krogar mot knark tillskapats. 3Försökskommunerna är , , , , och . Intresseanmälningar för deltagande hade inkommit från 68 kommuner. Ett nätverk mellan tio kommuner4 har initierats av Mobilisering mot Skr. 2004/05:152 narkotika och . Nätverket består av politiker, chefs- tjänstemän och samordnare. Syftet är att stötta utvecklingen av det lokala drogförebyggande arbetet, såväl på nivå som i det civila sam- hället i stort. Inom ramen för nätverket har gemensamma mål formulerats för kommunernas förebyggande verksamheter. Skola, föräldrar och ungdomar Myndigheten för skolutveckling och har i sam- råd med analyserat vilka åtgärder som kan vidtas för att stärka den drogskadeförebyggande verksamheten i skolan.5 Regeringen gav i uppdrag att tillsätta en arbetsgrupp för att uppdatera och genomföra rapportens plan för genomförande. Detta arbete som löper sker i sam- verkan med och . Inom ramen för samarbetet med , och initierade ett utvecklingsarbete i tio grundskolor och två gymnasieskolor. Utvecklingsarbetet, som drivs av skolans egen personal och representanter från de tre storstäderna, bygger på erfarenheter från aktuell forskning. Utvecklingsarbetet utvärderas och resultatet från kommer att presenteras . Totalt kommer närmare 3 000 elever och deras föräldrar att beröras av insatserna som utvecklingsarbetet pågår. Utbildningar för att stödja föräldrar och stärka det förebyggande arbe- tet i skolan har därutöver erbjudits inom ramen för utvecklingsverksam- heten i de sex försökskommunerna. För att förbättra förutsättningarna för unga att engagera sig på lokal nivå tog regeringens narkotikasamordnare initiativ till ett nätverk för unga drogförebyggare, det s.k. ung-nätverket. Detta nätverk består framför allt av ungdomsorganisationer med verksamhet för förebyggande av drogmissbruk. Avsikten är bland annat att mobilisera unga att delta i projekt och stimulera till spridning av nya kreativa metoder för preven- tivt arbete. Förhoppningen är även att nätverket skall fungera som in- formationskälla avseende nya missbruksmönster. En studie av en grupp restauranganställdas uppfattning om narkotika- situationen på en del av innekrogar visade att av de intervjuade hade sett narkotikapåverkade gäster. Mot bakgrund härav har en särskild satsning inom ramen för samarbetet med , och med bl.a. kartläggningar, utbildning av personal och stöd till policyutveckling. För att bekämpa den vålds- och narkotikasituation som finns i krogmiljöer har polisen inrättat den s.k. krogkommissionen. 4Kommunerna i nätverket är: , , , , , , , , och . 5Insatser i skolan som stärker hälsofrämjande skolutveckling och förebygger alkoholskador och narkotikamissbruk, . Vidare pågår i ett samarbete mellan restaurangbranschen och Skr. 2004/05:152 berörda myndigheter inom ramen för . stöd från har projektet producerat en utbild- ningsfilm om narkotika på krogen Den välklädde narkaren och en sammanslutning av krögare i har bildat föreningen mot knark. I initierades samarbetsprojektet (Re- stauranger Utveckling Samarbete) mellan restaurangbranschen och polisen, och projektets fokus var till att börjar med ansvarsfull alkohol- hantering men inom Trestadssatsningen har samarbetsprojektet utvidgats till att även omfatta narkotika på krogen. kommun bedriver narkotikaförebyggande arbete inom ramen för strategin En drogfri framtid, som gäller till och med . För att motverka narkotika på krogen utförs exempelvis insatser som utbildning av restaurangpersonal och tillsynsarbete. I startades en kroggrupp med representanter från polisen, socialnämnden, krogägare m.fl. Syftet var att komma till rätta med missbruket av ecstasy. bjöd regeringen in arbetsmarknadens parter till över- läggningar om gemensamma åtgärder för att minska alkohol- och drog- skadeverkningar på arbetsplatserna. Överläggningarna hölls med LO, TCO, , , och . Vid överläggningarna konstaterades en stor sam- syn kring att arbetsgivare och fackliga organisationer bör möta hotet av ökande drogrelaterade problem inom arbetslivet med preventiva åtgärder. Under de gångna verksamhetsåren har och även startat ett flertal projekt i samarbete med fack- liga organisationer som företrädare för arbetslivet. I syfte att ta fram underlag för en gemensam policy genomfördes överläggningar om drogproblematiken i arbetslivet med förbunds- ledningar för t.ex. LO och . Tillsammans med studieförbundens lokala enheter har en omfattande verksamhet Folkbildning mot narkotika genomförts . Ett fyrtiotal lokala folkbildningsprojekt har genomförts i syfte att stärka ungdomars delaktighet och självkänsla. Även idrottsrörelsen och olika etniska organisationer har engagerats i arbetet mot narkotika. Regeringens bedömning: Missbrukarvården har utvecklats både när det gäller metoder och tillgänglighet. Fortsatta stödinsatser är dock nödvändiga. Skälen för regeringens bedömning I narkotikahandlingsplanen lyfte regeringen fram att insatser för vård och behandling är en nödvändig del av de narkotikapolitiska insatserna eftersom vårdinsatser utgör grunden för att hjälpa narkomaner att bli fria från missbruk. Antalet personer som behandlas för missbruk har i stort sett legat på samma nivå . Öppenvård- insatser och bistånd till boende har ökat medan heldygnsvården varit . Vårdtiderna i tillfällig institutionsvård har kontinuerligt blivt längre. Antalet vårddygn har ökat . Antalet intagningar i tvångsvården har varit relativt oförändrat . Ett gemensamt synsätt på missbrukarvården håller på att utvecklas genom att mål och insatser formuleras i bred samverkan mellan statliga, regionala och kommunala myndigheter. Härutöver pågår ett utvecklings- arbete mellan kriminalvården och med syftet att utarbeta gemensamma rutiner och samarbetsformer. Vidare har ett nära samarbete etablerats mellan narkotika- och psykiatrisamordnarna för de miss- brukare som är i behov av både psykiatrisk vård och missbrukarvård. Ett kontrakt för livet I budgetpropositionen för (prop. 2004/05:1, utgiftsområde 9) konstaterade regeringen att långsiktighet, uthållighet och planering är viktiga förutsättningar för framgång när det gäller behandlings- och rehabiliteringsinsatser. I syfte att stimulera kommunerna och andra aktörer att utveckla och stärka missbrukarvården föreslog regeringen ett riktat statsbidrag som skall underlätta för personer med missbruksproblem att få sina ökande eftersatta vårdbehov tillgodosedda. Satsningen som går under benämningen Ett kontrakt för livet om- fattar sammanlagt . Av dessa är avsatta för en förstärkning av vård för missbrukare i vissa fall (LVM-vård). De kommuner som åtar sig att ak- tivt medverka i vårdplaneringen och att följa upp LVM-vården med fort- satta vårdinsatser samt bostad, sysselsättning och psykosocialt stöd skall få sin avgift väsentligt reducerad som vård i annan form enligt 27 § lagen (1988:870) om vård av missbrukare i vissa fall (LVM) pågår. (SiS) har regeringens uppdrag att genomföra satsningen. På regeringens uppdrag påbörjades därutöver en treårig försöksverksamhet inom SiS med ett liknande innehåll. Försöksverksamheten omfattar ett begränsat antal kommu- ner/kommundelar och LVM-hem. Regeringen har avsatt till projektet och lika mycket avsätts från SiS anslag. Inom ramen för satsningen har vidare avsatts för , för och för som ett riktat statsbidrag till kommunerna för att stimulera dem att stärka vårdkedjans alla delar. Hela satsningen inom ramen för Ett kontrakt för livet syftar till att förstärka missbrukarvården och ge flera missbrukare möjlighet att få sina ökade men eftersatta vårdbehov tillgodo- sedda. En särskild utredare har i uppdrag att lämna förslag till en vård- överenskommelse mellan staten och kommunerna, där kommunernas åtaganden för att komma i åtnjutande av det riktade statsbidraget till missbrukarvården konkretiseras (dir. 2004:164, S 2004:11). Förslaget skall syfta till att utveckla missbrukarvården och skapa bättre förutsätt- ningar för fler kvalificerade och långsiktiga vårdinsatser. har fortsatt sitt långsiktiga projekt att ta fram riktlinjer för missbrukarvården. Riktlinjerna baseras på kunskapssammanställningar som har gjorts av ett antal expertgrupper. Sammanställningarna kommer att ligga till grund för det fortsatta utvecklingsarbetet. och har gemensamt initierat en kartläggning a narkomanvården (). Kartläggningen pekar på en rad brister, bl.a. när det gäller uppsökande verksamhet, avgiftningsplatser och eftervård. Parallellt fortgår utvecklingen av en modell för att följa, stödja och ut- veckla kvaliteten i missbrukarvården utifrån ett antal kvalitetsindikatorer. stöder också utvecklingsprojekt inom missbrukarvården samt tar fram rapporter och kunskapssammanställningar. För att bidra till bättre kvalitet på bedömningarna av de enskildas hjälpbehov har medverkat till att kvalitetssäkra instrumenten Motivational Interviewing (MI) och Addiction Severity Index (ASI). Cannabis är den mest använda drogen och för att stötta metodutveck- lingen av behandling mot cannabismissbruk har Mobilisering mot narko- tika stött och medverkat till fyra nätverkskonferenser och en nationell konferens. Inom ramen för samarbetet med , och har ett nationellt nätverk bildats för att utbyta erfarenheter kring arbetet mot missbruk av kat. Flera initiativ har tagits av tillsammans med olika samarbetspartners för att utveckla de strategiska delarna i en vårdkedja. I ett samarbete med fyra s.k. modellkommuner (, . och ) får de deltagande kommunerna stöd för att utveckla vårdkedjan tillsammans med , kriminalvården, frivilligorganisationer och andra lokala aktörer. I projektet fokuserar man på kartläggning av missbrukssituationen och användandet av systema- tiska bedömnings- och uppföljningsinstrument samt evidensbaserade be- handlingsmetoder. Projektet utvärderas av i med fokus på utveckling av samverkan i vården. Många människor med missbruksproblem har en sammansatt problematik och behöver flera insatser . Inom ramen för Trestadssatsningen genomför ett omfattande program som innefattar ut- veckling av vård och behandlingsinsatser för missbrukare. I benämns samverkansprojektet i fokus, och innefattar t.ex. socialtjänst, frivård och beroendevård. I starta- des i samma syfte ett projekt mellan kriminalvård, social- tjänst och frivilligorganisationer. I är en lokal strategi för vård och behandling under utveckling. Syftet är att använda befintliga resurser optimalt för motivation, vård och behandling samt eftervård. Med stöd av och i samverkan mellan kommun och landsting startar ett vårdcentrum för prostituerade miss- brukande kvinnor i . För att stimulera till en utveckling av det uppsökande arbetet bland narkotikamissbrukare, arrangerade en konferens i samarbete med socialtjänstförvaltningen i . Konferensen syftade till att lägga grunden för ett nationellt och professionellt nätverk för uppsökare i syfte att bidra till fortsatt kompetensutveckling och erfarenhetsutbyte. Ett exempel på uppsökande verksamhet som ett led i en genomtänkt vårdkedja är den nystartade verksamheten Lots för livet, som initierats av som ett resultat av en förstudie om öppna drogmarknader i . Polisens insatser för att störa marknaden och minska efterfrågan följs av ett vårderbjudande enligt en modell för en samordnad vårdkedja som har utvecklats i nära samarbete mellan kommun, landsting och polis. överlämnade regeringen en proposition om stärkt rätts- säkerhet och innehåll i LVM-vården. Förslaget innebär bl.a. att reglerna för den rättsliga processen vid ett omhändertagande skärps, syftet med våren förtydligas och möjligheten till drogkontroller vidgas. ansvar betonas genom att polisens befogenhet att be- sluta om omhändertagande upphör. Frivilligorganisationerna står för en betydande del av insatserna till de mest marginaliserade grupperna. För att kartlägga dessa individers problem och hjälpbehov har tilldelat SoRAD och organisationen medel för att tillsammans genomföra studien : Gästerna, deras nätverk, problem, behov och resurser. Därutöver har Rainbow har fått bidrag för att kvalitetssäkra och utveckla dokumentationen av klientdriven rehabili- tering. Vårdinsatser riktade till ungdomar Att tidigt erbjuda kvalificerade hjälpinsatser för att motverka att unga utvecklar ett narkotikamissbruk har ett antal projekt initierats av Mobilisering av narkotika i samarbete med kommuner och landsting. De s.k. lättillgänglig öppenvårdsmottagningarna som utvecklats inom Trestadssatsningen är exempel på sådana insatser. I finns också där unga får ett vårderbjudande på i samband med polisära ingripande vid misstanke om ringa narkotikabrott. Ett liknande projekt mellan och polisen har startats i . Försöksverksamhet med s.k. multisystemisk terapi (MST) bedrivs i , , och . Metoden - som innebär en kvalificerad form av öppenvård för unga och deras familjer i den egna miljön är tidigare inte prövad i större skala i och utvärderingen av verksamheten beräknas vara färdig . För att förebygga att ungdomar i riskzonen utvecklar ett drogberoende har och polisen i gemensamt initierat utbildningsprogrammet (Droger Ungdom Nätverk Kunskap). Genom effektiv samverkan med hjälp av resurser från olika myndigheter skall ungdomar påverkas att sluta experimentera med droger innan de har hunnit utveckla ett allvarligt beroende. Programmet, som inledningsvis var avsett för att förebygga narkotikaanvändning, planeras nu att utvid- gas för att omfatta även alkoholproblematik. Regeringens bedömning: Den särskilda narkotikasatsningen inom kriminalvården har medfört en ökad utveckling av metoder och förhållningssätt som gjort kriminalvården bättre anpassad att behandla narkotikamissbrukande klienter. Skälen för regeringens bedömning Inom kriminalvården utgör narkotikasituationen ett svårbemästrat problem. passerar ungefär 10 000 av landets cirka 27 000 tunga missbrukare kriminalvården och narkotika förekommer i många anstalter. Narkotikamissbruket har en kraftigt negativ inverkan på det sociala klimatet i anstalterna och är en starkt bidragande orsak till att det förekommer våld och hot mot personalen och mellan intagna. Drygt hälften av de intagna bedöms vara narkotikamissbrukare. De intagnas narkotikamissbruk motverkar det återfallsförebyggande arbetet. Kriminalvården utgör på grund därav en av de viktigaste arenorna för insatser mot narkotika. Inom ramen för handlingsplanen avsatte regeringen för en treårig särskild satsning inom kriminalvården. Regeringen har i budgetpropositionen aviserat att satsningen skall fortsätta till 2007. har 120 miljoner avsatts för detta ändamål. Genom narkotikasatsningen har kriminalvårdens organisation att i högre grad behandla narkotikamissbrukande klienter. Målsättningen med den särskilda narkotikasatsningen inom kriminal- vården är, i korthet, att narkotikamissbrukarna skall identifieras, utredas avseende behov av insatser samt motiveras och behandlas för sitt miss- bruk. Införseln av narkotika på häkten och anstalter skall minska kraftigt och personalen skall ha de kunskaper som behövs för att arbeta med missbrukare. Beroende på graden av motivation hos klienterna har de placerats på tre former av avdelningar: behandlingsavdelningar, motivationsavdel- ningar och särskilda motivationsavdelningar. En central del av uppdraget var att utveckla metoderna för att förhindra införsel av narkotika på häkten och anstalter. kan konstateras att författningsstöd finns för att störa mobiltelefontrafik och installation av störningsutrustning pågår vid flera anstalter. Vidare har antalet narkotikahundar utvidgats från två till tio och ytterligare två kommer att tas i tjänst. Användandet av narkotikahundar har ökat beslagen av narkotika markant. Narkotikasatsningen har bidragit till förbättrade vårdkedjor för miss- brukare genom nätverk mellan uppsökare och behandlingsavdelningar inom kriminalvården. Samverkan mellan kriminalvården och social- tjänsten, behandlingshemmen och psykiatrin har utvecklats. Nya kon- traktsvårdsformer har vuxit fram i samarbete med landsting, socialtjänst och kriminalvård i och . organisationer utgör viktiga komplement i detta arbete. stödjer metodutveckling när det gäller utslussning från kriminalvården. Det sker bl.a. genom ett antal pilotverksamheter inom ramen för samarbetet med landets tre storstäder, där syftet är att sam- ordna insatserna för personer med gravt narkotikamissbruk. Även inom ramen för det s.k. modellkommunprojektet, som bl.a. syftar till att på nivå bygga stöd-, behandlings- och rehabiliteringsprogram med individen i fokus, sker en utveckling för att främja övergången från kriminalvård till det öppna samhället." Domstolarna kan som alternativ till fängelsestraff döma till skyddstill- syn med särskild behandlingsplan, s.k. kontraktsvård. För att förbättra de tidsmässiga förutsättningarna för utredning av kontraktsvård fick Krimi- nalvårdsstyrelsen i uppdrag att utarbeta modeller som skulle underlätta frivårdens och gemensamma planering. I arbetet med att utveckla samverkan och effektivisera kontraktsvårdsutredningarna har flera lovvärda initiativ tagits. I vissa delar har samverkan nått långt. En- ligt varierar dock kommunernas samarbetsvilja kring kontraktsvård utan att detta är kopplat till den enskilde missbruka- rens behov. Enligt 34 § lagen (1974:203) om kriminalvård i anstalt kan en intagen ges möjlighet att vistas utanför anstalten för att t.ex. erhålla vård eller annan behandling. Det är ett viktigt instrument i kriminal- vårdens arbete med att förbereda intagna för ett liv utanför anstalten och förebygga återfall i brott. Om vården skall fortsätta efter den villkorliga frigivningen förutsätter detta att den intagnes hemkommun förbinder sig att betala denna del av vården genom en så kallad ansvarsförbindelse. fick genom handlingsplanen i uppdrag att utreda vilka problem som hindrar s.k. § 34-placeringar från att komma till stånd och göra en samlad analys kring gjorda erfarenheter när det gäller art, omfattning, utveckling och kostnader förknippade med dessa problem. upplever att det största problemet med § 34- placeringar är att vissa kommuner eller kommundelar inte vill medverka till ansvarsförbindelser. har dock antalet personer som påbörjat en § 34-placering ökat från 539 till 788. En förutsättning för att narkotikasatsningen skall få avsedd effekt är att kriminalvårdens personal har tillräckliga kunskaper för motivations- och behandlingsarbete. Inom ramen för satsningen har därför omfattande kompetensutveckling genomförts, bland annat utbildning för program- ledare och säkerhetsutbildning om narkotikabekämpning. har cirka 2 400 av kriminalvårdens anställda utbildats i en särskild samtalsmetod (Motivational Interviewing) för att hjälpa fram förändringsviljan hos missbrukare. För att upprätthålla denna kompetens hos lokala myndigheter har 120 handledare utbildats. Inom kriminal- vården har även introducerats brotts- och missbruksrelaterade program som enligt vad forskningsresultat visar kan förväntas minska återfall i brott och missbruk. Ett omfattande arbete med att utveckla och utvärdera denna programverksamhet bedrivs inom kriminalvården. Genom satsningen har kriminalvården inrättat uppsökande narkoman- vårdsteam inom samtliga fem kriminalvårdsregioner. har cirka 5 000 personer sökts upp för motivationssamtal. har cirka 4 300 av kriminalvårdens klienter kartlagts. utgångspunkt för narkotikasatsningen var att verksamheten inom häkten Skr. 2004/05:152 och anstalter så långt möjligt skulle ge utrymme för varje individs behov Kriminalvården har därför ökat antalet specialiserade narkotikaplatser från 630 till 1 400 sedan satsningen inleddes. Sammantaget kan konstateras att den särskilda narkotika satsningen har varit lyckosam, men mot bakgrund av problemets omfattning krävs ytterligare ansträngningar. Regeringen har avsatt för en fortsatt särskild narkotikasatsning i kriminalvården. Regeringen avser att i särskilda uppdrag till Kriminal- vårdsstyrelsen dra upp riktlinjerna för det fortsatta arbetet. () har fått i uppdrag att utvärdera krimi- nalvårdens särskilda narkotikasatsning med avseende på de intentioner som formuleras i narkotikahandlingsplanen. Av utvärderingen6 framgår att kriminalvården på ett ambitiöst sätt har arbetat för att förverkliga sats- ningens intentioner. Verksamheten på behandlingsavdelningarna bedöms fungera bra, och de intagna är överlag nöjda med verksamheten och positiva till programverksamheten. Förutsättningarna för narkotikasats- ningen har dock inte varit optimala. Den höga beläggningen i kriminal- vården har varit en försvårande faktor. BRÅ:s utvärdering visar vidare att det finns delar av verksamheten som inte fungerar väl och som behöver förbättras, exempelvis utformningen av motivationsavdelningar. 4.6Insatser mot utbudet av narkotika Regeringens bedömning: En ökad intensitet och resursanvändning hos de brottsbekämpande myndigheterna i narkotikabekämpningen har kommit till stånd. Ökade resurser har tillförts myndigheterna och åtgärder har vidtagits för att skapa en modern, ändamålsenlig och rättssäker lagstiftning. De brottsbekämpande myndigheterna har fort- satt utvecklingsarbetet för att förebygga och bekämpa narkotikabrott. Skälen för regeringens bedömning Det har förutsättningarna för insatser mot utbudet av narkotika förändrats. Utvecklingen fram har inneburit en tydligt ökad intensitet och resursförbrukning av de brottsbekämpande myndigheterna i narkotikabekämpningen. Såväl antalet narkotikabrott och ärenden som de generellt ökade beslagen och den ökade resurs- förbrukningen visar detta. Vad gäller antalet narkotikabrott och ärenden är detta särskilt tydligt, eftersom det är fråga om en brottstyp som vanligen är egeninitierad, dvs. det är den brottsbekämpande myndigheten själv som anhängiggör ett ärende. Mängden tillgänglig narkotika samt priset på narkotika pekar dock på en utveckling som inneburit att tillgängligheten ökat och att priserna på flera olika preparat sjunkit. 6 Kriminalvårdens särskilda narkotikasatsning, BRÅ rapport 2005:3. har de brottsförebyggande myndigheternas resurs- användning ökat för förebyggande insatser och bekämpning av narkotika. Antalet anmälda brott mot narkotikastrafflagen (1968:64) ökade från ca 28 1990 till drygt 37 1999. Ökningen har fortsatt 2004 uppgå till ca 52 600 anmälda brott. Även antalet ärenden som polisen redovisade till åklagare ökade med samma andel (till drygt 21 000 ärenden). har en ökning skett av polisens och tullens beslag, som priserna på narkotika har sjunkit. Beslagsökningarna är relativt kraftiga, och gäller såväl antalet beslag som beslagtagna kvantiteter. Att narkotikapriserna sjunkit som beslagen ökat tyder på att en ökning av utbudet har skett i synnerhet eftersom detta inträffat som den ökade konsumtionen. har initierat och slutfört en rad aktiviteter i syfte att stödja de brottsbekämpande myndigheternas arbete för att minska tillgången på narkotika, t.ex. har initierat kartläggning och metodutveckling för att förbättra bekämp- ningen av narkotikahandel som sker via internet. som resultatredovisningen avser har beredning av lag- stiftningen som rör viktiga delar i bl.a. det straffprocessuella regelverket och i den lagstiftning som styr de brottsbekämpande myndigheternas arbete pågått inom och inom utredningsväsendet. Narkotikabrott och narkotikarelaterad brottslighet är givetvis centrala brottstyper som omfattas av detta lagstiftningsarbete.