prop · GS03175d2 · 2005-07-07 00:00:00 — Tabell 9 Antal unika besökare på statliga myndigheters webbplatser, de mest besökta webbplatserna, . Källa: Statskontoret (2004) Statskontoret har även undersökt vem som besöker myndigheters webbplatser. Det visar sig att bland besökarna finns en relativt större andel högskoleutbildade samt personer som generellt använder Internet mer än andra. SCB:s undersökning visar att privatpersoner i åldern framför allt använder myndigheternas webbplatser för att hämta information. I andra hand används de för att ladda ner blanketter för olika ansökningar. I tredje hand användes webbplatserna för att fylla i blanketter för ansökan som kan hanteras on-line direkt via webbplatsen. Tabellen nedan visar vilka syften privata Internetanvändare hade med sina besök på webbplatserna, enligt en undersökning . Tabell 10 Syftet med privata Internetanvändares besök på myndigheters webbplatser, 2003, andel i procent Framfört synpunkter eller klagomål Vet ej/besöker ej Källa: Webbarometern och Statskontoret (2003) Företag har generellt samma syften med sina besök som privatpersoner. Det är en större andel bland företagen än bland privatpersonerna som utnyttjar dessa tjänster. Bland företagen var det som inhämtade information via Internet 2003. Bland privatpersonerna som använder Internet var denna andel . av företagen ansökte via blanketter på webbsidorna. Bland privatpersonerna var denna andel . En relativt mindre andel bland de små företagen, med 1019 anställda, utnyttjar servicen via myndigheternas webbsidor. För företag av storleken 49 anställda eller fler finns dock inga sådana skillnader mellan företag av olika storlek. på 80 statliga myndigheters, resultat sammanfattas i tabell 11 nedan. Den vanligaste tjänsten, förutom information, var möjligheten att skriva ut blanketter för olika typer av ansökningar. Endast fyra av tio statliga myndigheter erbjöd möjligheten till on-line ansökan. Andelen var högre bland landstingen, varav flera erbjuder möjligheten att boka och avboka tid hos vårdinrättningar samt förnya recept via Internet. dock stora skillnader mellan landstingen. av alla recept elektroniskt i , men bara i , enligt siffror . Kommunerna har liksom landstingen lanserat flera on-linetjänster Ett exempel är möjligheten att söka plats vid för- skola och skola. Statskontorets undersökning av 800 ärendeslag vid ett 70-tal myndig- heter, visar att två tredjedelar av ärendena var av det slag att de kunde lämnas in on-line via Internet men att endast en tredjedel faktiskt hanterades på det sättet. Det vanligaste hindret var att ärendet krävde personlig namnunderskrift, enligt praxis eller som juridiskt krav. vanligaste skälet var att ytterligare handlingar måste bifogas ansökan eller att det krävdes uppgifter från annan myndighet. Avancerade interaktiva söktjänster innebär möjligheten att få speciellt anpassad information som baseras på besökarens inmatade uppgifter. kan handla om beräkningar av taxor, kommunernas bibliotekstjänst och olika typer av informationssökningar kring exempelvis sjukdomar och Drygt hälften av de statliga myndigheterna erbjöd sådana inter- Bland kommuner och landsting var andelen högre, bland annat beroende på de relativt omfattande möjligheterna att beräkna Servicen via Internet kan göras ännu mer individualiserad med hjälp av t.ex. ett lösenord för användaren. Statskontoret undersökte därför i vilken omfattning myndigheterna erbjuder personliga tjänster via Internet. Några exempel på sådana personliga tjänster är möjligheten att boka tid, förnya recept och göra en ansökan till förskola eller skola. tredjedel av såväl statliga myndigheter, kommuner och landsting erbjöd personliga tjänster av detta slag. Det var dock betydligt färre som erbjöd möjligheten att följa sitt eget ärende eller att utföra ekonomiska transak- tioner via webbplatsen. och registreringsverket är dock exempel på myndigheter som börjat använda lösningar för elektronisk identifikation i större skala Tjänsterna omfattar exempelvis självdeklaration, företagens momsredovisning, ansökningar och transaktioner inom föräldraförsäk- ringen samt registrering av bolag. Tabell 11 Andelen av statliga myndigheter, kommuner och landsting som erbjuder en viss service via Internet, procent, 2003 * bibliotekstjänst är ej medräknad Källa: Statskontoret (2004) Insyn och tillgänglighet via webbplatserna I stort sett alla statliga myndigheter, kommuner och landsting har kontaktinformation på sina webbplatser. Det finns vanligen också information tjänsteman som hanterar ett visst ärende, beskrivning av myndighetens uppgifter, vilka tjänster som finns och hur verksamheten bedrivs. När det gäller möjligheterna till djupare insyn i verksamheten har man dock inte kommit lika långt. Visserligen har flertalet statliga myndigheter, kommuner och landsting ett arkiv som kan nås via webbplatsen. Det är dock av de statliga myndigheterna som har lagt ut sitt diarium på Internet och som lägger ut sina remissvar. Bland kommunerna är dessa andelar respektive . Flertalet statliga myndigheter och även en stor andel av landstingen har information på engelska och andra vanliga EU-språk. Endast en begränsad andel av myndigheterna har information på något av invandrarspråk eller minoritetsspråk. Bland landstingen har en relativt stor andel en webbplats där det går att anpassa texten till vissa särskilda behov, åtminstone i något avseende. Detta är inte är särskilt vanligt bland kommuner och statliga myndigheter. Tabellen nedan redovisar en rad indikatorer för hur långt myndigheter har kommit när det gäller insyn och tillgänglighet via webbplatserna. Tabell 12 Några aspekter på insyn och tillgänglighet via webbplatser. Andelen av statliga myndigheter, kommuner och landsting som har arkiv, diarium, remissvar, andra språk än svenska samt möjligheten att anpassa texten till personliga behov, procent, 2003 EU-språk (1) Invandrarspråk (2) Minoritetsspråk (3) (1)engelska, franska och tyska (2)bosniska/kroatiska/serbiska, arabiska, persiska och kurdiska (3)Samiska, finska, meänkieli, chib och jiddisch Källa: Statskontoret (2004) Hinder för utvecklingen av e-tjänster Det som myndigheterna ser som de största hindren för att e-tjänster utvecklas är, enligt Statskontorets undersökningar, brist på tekniska lösningar, hinder i lagstiftningen för åtkomst till registerinformation samt finansiella restriktioner. En stor andel av de ärenden som inte hanteras över Internet rör ansökningar som kräver namnunderskrift eller ytterligare handlingar som skall biläggas av sökanden eller hämtas in från andra myndigheter. En undersökning som Statskontoret lät genomföra 2003, av kom- munernas inställning till utvecklingen av e-tjänster, visar att intresset för e-tjänster har ökat något den senaste treårsperioden och att alltfler kom- muner har planer på att utveckla e-tjänster. Det råder dock stora skill- nader mellan olika kommuner och även landsting i detta avseende. munerna angav att de främst vill prioritera e-tjänster till privatpersoner och frågor om e-demokrati. Syftet är att öka servicen och tillgängligheten samt effektivisera den egna verksamheten. De största hindren för utveck- lingen av e-tjänster angavs vara motstånd inom den egna organisationen, resursbrist och höga kostnader, enligt undersökningen. genomförde 2004 en granskning av de statliga myndig- heternas utveckling av den elektroniska förvaltningen. flertalet myndigheter endast har satsat på enklare tjänster i stället för mer En väsentlig orsak till detta är, enligt , att myndigheterna har prioriterat utvecklingen av tjänster som leder till ökad kostnadseffektivitet inom myndigheten. Svenska e-förvaltningen i internationell jämförelse Kommissionen har låtit undersöka medlemsländernas status när det gäller 20 olika tjänster som riktar sig till medborgare respektive företag. Dels undersöktes om tjänsterna fanns via Internet, dels om myndig- heterna erbjöd fullständig ärenderegistrering via webbplatserna. har haft en tätposition under 20012003 när det gäller till- gången till tjänsterna, men har tappat tätpositionen när det gäller andelen tjänster som kan registreras av sökanden helt via Internet. Dels har andelen ärenden inte ökat , dels har andra länder kommit i fatt och till och med gått om . Tabellerna nedan visar resultatet av kommissionens undersökning. Tabell 13 Andelen av totalt 20 tjänster som fanns tillgängliga via myndigheternas webbplatser i olika länder, , procent Källa: Cap Gemini samt Statskontoret (2004) Tabell 14 Andelen av totalt 20 tjänster med fullständig ärendehantering via myndigheternas webbplatser i olika länder, , procent Källa: Cap Gemini samt Statskontoret (2004) En undersökning som låtit göra av användandet av myndigheternas e-tjänster i olika länder, visar att har den största andelen bland privatpersoner och företag som utnyttjar myndigheternas webbsidor. Nästan hälften av islänningarna hämtar information och laddar ner blanketter för ansökningar. och de övriga nordiska länderna ligger på en andraplats med något mindre andelar användare bland medborgare och företag. Samtliga nordiska länder ligger dock högt över EU-genomsnittet. I EU-länderna använder i genomsnitt av medborgarna webbplatsernas informationsservice och laddar ner blanketter. Bland företagen i EU-länderna ligger de nordiska i topp med som hämtar information och som laddar ner blanketter från myndigheternas webbplatser. EU-snittet för företagen är respektive . Exempel på IT-användning inom offentliga sektorn I detta avsnitt beskrivs några tillämpningar av IT av särskilt intresse, särskilt inom den statliga sektorn. Det är inte en heltäckande beskrivning utan en exemplifiering. har genom lagen om ändring i lagen (1955:227) om in- skrivning av rätt till luftfartyg (SFS 2004:82) beslutat att införa ett Vidare gör förordningen det möjligt för myn- digheter och enskilda att få direktuppkoppling till registret. stämmelser underlättar hanteringen av kreditgivningen för både banker och flygbolag i samband med köp, försäljning och leasing av luftfartyg. protokoll till fördrag om internationell järnvägstrafik gör det möjligt att använda elektroniska transportdokument (biljetter och fraktsedlar) såväl vid transport av gods som vid transport av passagerare. Frågan om ett svenskt tillträde till protokollet bereds i . Bestämmelser om elektroniska transportdokument finns också i kommissionens förslag till och rådets förordning om internationella tågresenärers rättigheter och skyldigheter (KOM (2004) 143 slutlig). Förslaget är föremål för förhandlingar i rådet. är positivt till att det skapas möjligheter för ett s.k. biljettlöst resande, dvs. att elektroniska transportdokument skall kunna utställas. Det är dock viktigt att detta är en möjlighet och att det finns möjlighet för en resenär att använda ordinära former av transportdokument och att resor kan köpas på annat sätt än enbart via Internet eller annan elektronisk kommunikation. Det är också positivt att det ges möjlighet att använda elektroniska dokument vid godstransport. Ett nytt verksamhetsstöd () för domstolarna Det är av stor betydelse för verksamhetsutvecklingen att domstolarna har tillgång till ett effektivt teknik- och verksamhetsstöd. De första delarna av det nya verksamhetsstödet för domstolsväsendet (förkortat ) har successivt satts i drift med början . Införandet av den färdiga basversionen av i samtliga domstolar avslutades . ger stöd för bl.a. registrering av mål och ärenden, fördelning av arbetet, informationssökning, dokumenthantering samt visst stöd för hantering av avgöranden, främst brottmålsavgöranden. avses ge stöd för ett ökat elektroniskt informationsutbyte mellan domstolarna och andra myndigheter och mellan domstolarna och parter m.fl. Det kan här röra sig om ett strukturerat informationsutbyte mellan domstolarna och andra myndigheter eller helt nya sätt att expediera handlingar från domstolarna till parter och vittnen. bör också ha en roll i arbetet med att utveckla domstolarna i riktning mot 24-timmarsmyndig- heten. Rättsväsendets informationsförsörjning (RIF) fastställde regeringen en strategi för samordning av rättsväsendets informationsförsörjning. bildades för att arbeta i enlighet med strategin. Enligt strategin är en samordnad informationsförsörjning en förutsättning för att rättsväsendets myndigheter bättre skall kunna bedriva en verksamhet som präglas av effektivitet, kvalitet och rättssäkerhet och som tillgodoser statsmakternas krav på en samordnad verksamhetsredovisning. För att åstadkomma detta har bl.a. fått i uppdrag att senast vid utgången av 2007 införa en gemensam säkerhets- och kommunika- myndigheter har vidare 2003 ingått en principöverenskommelse om hur verksamhetsbegrepp som används vid elektroniskt informationsutbyte skall hanteras och definieras i samarbete mellan myndigheterna. Inom åklagarväsendet pågår utveckling av ett nytt IT-stöd för den operativa åklagarverksamheten, kallat Cåbra. Cåbra kommer att vara ett centralt system för hela åklagarväsendet. Åtkomsten till ärenden och andra uppgifter i systemet kommer därmed inte längre vara begränsad till det regionala område som en åklagarkammare hör under. Detta skapar förutsättningar för en bättre samordning av ärenden. Cåbra kommer att erbjuda den operativa åklagarverksamheten nytt eller förbättrat stöd för ett stort antal arbetsuppgifter. Som exempel kan nämnas en bevakningsrutin som håller reda på bl.a. tvångsmedelsfrister, stöd för beslutsfattande vid de vanligast förekommande tvångsmedelsåtgärderna och en elektronisk anhållningsliggare. Enligt den nu gällande tidsplanen skall en första etapp av utvecklingen av Cåbra vara slutförd . Överträdelser av hastighetsgränser är ett betydande trafiksäkerhetsproblem. Övervakning med hjälp av automatisk trafiksäkerhetskontroll (ATK) innebär att fasta kameror finns uppsatta på specifika vägavsnitt i syfte att kontrollera hastigheten. Överträdelser registreras, rapporteras och utreds. När överträdelsen godkänts utfärdas ett ordningsföreläggande. IT stöd för polisens verksamhetsuppföljning (IT-VUP) IT-VUP skall förbättra polisens förmåga att planera, leda och följa upp verksamheten genom en färdig fungerande rapportportal på polisens interna nät. Vidare skapas åtkomlighet i en enhetlig miljö för att tillgodose informationsbehovet från olika källdatabaser inom en polismyndighet är. Skärholmsportalen () har varit i drift . Den har utvecklats i ett nära samarbete mellan stadsdelen, arbetsförmedlingen och . Portalen har successivt förbättrat servicen till medborgarna. Genom Blå Husets IT-verksamhet och ungdomsnättidningen har ungdomar getts möjlighet att använda datorer och utveckla kunskaperna i teknik och språk. IT-satsning i har inneburit att samtliga elever har erbjudits ett bredare urval av möjligheter till dataträning inom ramen för ordinarie undervisning. Detta har uppnåtts genom en hög koncentration av datorer och genom målinriktat arbete beträffande lärargruppens kompetens och hur undervisningen skall vara organiserad. I ett Internetcafé kan eleverna använda sig av 17 datorer under rasterna tillsammans med en vuxen person som anställts för att ansvara för Internetcaféet och kursverksamheten. På öppna skolan i Bergsjö- har eleverna fått hjälp med läxläsning både på svenska och modersmål. Eleverna har tillgång till datorer. Samarbetet med fritidsverksamheten och föreningslivet har bidragit till att fler elever har en bra och utvecklande fritid. På finns representanter för Arbets- och utvecklingscentrat, för att informera om vägar till arbete, praktik och utbildningar. Här finns också publika datorer för dem som saknar tillgång till IT. genomförde regeringen ett utvecklingsarbete för den svenska folkstyrelsen, kallat Tid för demokrati. Det övergripande målet med utvecklingsarbetet var att öka medborgarnas medvetenhet om den demokratiska processen och deltagande i denna, särskilt i valen. Sammanlagt avsattes för hela satsningen. Projekten syftade bland annat till att öka valdeltagandet bland bl.a. kvinnor, ungdomar, personer med utländsk bakgrund, personer med funktionshinder och arbetslösa. En mängd projekt utöver dessa använde IT som en viktig del i genomförandeprocessen. Två exempel på projekt som fick bidrag är stadsdelsförvaltnings projekt , vars syfte var att fördjupa den lokala demokratin genom att möjliggöra kontinuerliga dialoger mellan medborgarna och politikerna med hjälp av IT. Birgittaskolan i är ett andra exempel som fick bidrag till en on-linekurs i e-demokrati för ungdomar av ungdomar. Syftet med kursens var att öka ungdomars vetskap om IT:s möjligheter att vidga demokratin. Regeringens utvecklingsarbete har utvärderats av och redovisas i rapporten tar tid. Utvärderingen visar bl.a. att sats- ningen på stöd till olika demokratiutvecklingsprojekt varit framgångsrik. Nästan samtliga projekt har uppfyllt såväl uppställda mål i det enskilda projektet som målen i Tid för demokrati. I utvärderingen anges också att projektdeltagarna har blivit mer aktiva i den demokratiska processen efter att ha deltagit i projekten förvaltning. är en utveckling den tidigare gemensamma webbplatsen för det offentliga SverigeDirekt. Här finns länkar och kontaktuppgifter till alla delar av den offentliga sektorn exempelvis regeringen, , statliga myndigheter, landsting och kommuner. Statskontoret ansvarar för att uppdatera registret med kontaktuppgifter till den offentliga sektorn. Myndigheten ansvarar däremot inte för innehållet på de webbplatser som länkar till. har ett stort antal tjänster som kan hänföras till begreppet 24-timmarsmyndigheten. Fortlöpande utvecklas nya Internetbaserade e-tjänster. finns det sju e-tjänster; skattekontot, skattejämkning, skattedeklaration, inkomstdeklaration, företagsregistrering, anmäla behörig person och personbevis på egen skrivare. Många väljer numera att hämta information och få service via webbplats. Trafiken till webbplatsen har ökat kraftigt . hade webbplatsen 11,6 miljoner besökstillfällen. Antalet unika besökare uppgick till 3,9 miljoner och webbplatsen levererade över 121 miljoner dokument (webbsidor med information). Den mest använda tjänsten är den elektroniska inkomstdeklarationen som utnyttjades av drygt 2,1 miljoner deklaranter, fler än dubbelt så många som 2004. Av dessa valde 1 332 000 att deklarera via Internet och 806 000 via telefon eller sms. I samband med deklarationsinlämningen finns möjlighet för deklaranterna att ställa frågor till en så kallad webbrobot, . fullföljdes 55 000 dialoger och besvarades 203 000 frågor på detta sätt. Företagarna lämnade in 164 000 elektroniska skattedeklarationer, vilket motsvarar av det totala antalet skattedeklarationer. Användandet har ökat kontinuerligt under innevarande år, om än i måttlig takt. lämnades av skattedeklarationerna elektroniskt. Av avgörande betydelse för den fortsatta ökningstakten är om ombud kommer att ges möjlighet att lämna skattedeklaration för klientens räkning. För att utnyttja e-tjänster krävs vanligen att användaren har e-legitimation. Tillsammans med banker, försäkringsbolag och andra myndigheter samarbetar för att marknadsföra e-legitima- introducerades en gemensam webbplats för information om e-legitimationen, . Möjligheten att se saldo och transaktioner på skattekontot via webb- platsen användes 350 000 gånger . Antalet e-brev till servicejour i ökade med till 123 000. Utöver denna e-brevstrafik kommer betydande mängder direkt till operativa kontor. servicetelefon är öppen dygnet runt, året om. rande finns över 200 olika tjänster att välja från. har genom , både nationellt och internationellt, arbetat för att vara långt framme inom IT-området. för med investeringen i tulldatasystem TDS. ingsbeslut var lyckat och systemet har överlevt med endast små modifie- har en totalt genomgripande 24-timmarsmyndighets- Webbplatsen är grupperad utifrån målgrupper och har som mål- sättning att erbjuda alla kundgrupper alla tjänster de kan få på ett traditio- nellt tullkontor, dygnet om. Satsningen påbörjades , och har uppnått alla steg i Statskontorets utvecklingstrappa. senare tid har det satsats mycket på myndighetsöverskridande tjänster med kundens processer och nytta i fokus. Det elektroniska kundmötet är ett bärande element i kanal- strategi och genom en verksamhetsintegrerad IT-satsning kommer myn- digheten att fortsätta utveckla effektivitet, säkerställa rättsäkerhet och demokrati samt uppfylla företagens önskemål om service. Länsstyrelser och andra myndigheter i samverkan Länsstyrelserna fungerar som regeringens förlängda arm på regional nivå och deras verksamhet spänner över ett 20-tal politikområden. bär att länsstyrelserna i sitt dagliga arbete har kontakt med ett stort antal andra statliga myndigheter, både på central och regional nivå. handläggningen innebär det ofta ett stort behov av att inblandade myn- digheter kan dela information mellan sig. Länsstyrelserna har därför ut- vecklat en enhetlig kommunikationslösning, Lst-Net, för de många sys- tem som används av länsstyrelserna och övriga myndigheter. rande har ett 20-tal myndigheter tillgång till Lst-Net, vilket har bidragit till en mer effektiv ärendehandläggning inom en rad områden, t.ex. för samhällsplanerings- och miljöhanteringsfrågor. Ytterligare ett område är bl.a. hanteringen av ansökningar för att bedriva yrkesmässig trafik. samverkar länsstyrelserna med , (Kronofogde- myndigheten, och ), Patent- och En ökad användning av IT i lärandet har möjliggjort ett ökat geografiskt oberoende i fråga om studiernas bedrivande. I takt med att traditionella organisatoriska gränser för lärande löses upp framstår lokala lärcentra som en samlande faktor med social kontext och pedagogisk handledning. Inom vuxenutbildningen används numera uttrycket infrastruktur för I denna infrastruktur ingår lärcentra. vecklingen av lärcentra som en ny bas för lärande i olika former är en av de viktigaste faktorerna i det flexibla lärandet. I detta sammanhang är det också viktigt att betona infrastrukturens betydelse för lärandet. Satsningen på ett svenskt nätuniversitet ingick i propositionen den Öppna högskolan (prop. 2001/02:15) och var en del av regeringens åtgärder för att göra högre utbildning mer tillgänglig och rum. också aktivt delta i den snabba internationella utvecklingen av IT-stödd ligger i linje med handlingsplanen e-Europa 2005 som bland annat innebär att medlemsländerna skall lägga särskild vikt vid att effektivt främja virtuella högskolor. Det svenska nätuniversitetet bygger på att distansutbildningen är integrerad i den reguljära verksamheten vid lärosätena. verkan inom nätuniversitet koordineras av Myndigheten för deltog 33 lärosäten varav fyra enskilda utbild- var antalet personer som studerade på kur- ser inom ca 55 000, vilket motsvarade ca 12 600 De kurser som erbjuds inom finansieras huvud- sakligen inom universitetens och högskolornas ordinarie resurser. stimulera ett ökat utbud av kurser utgick , totalt som en särskild ersättning till lärosätena. extra resurserna används såväl till nyutveckling och anpassning av kurser och program som till utveckling av nytt tekniskt stöd och pedagogisk ut- bildning av lärare. Enligt har den snabba tillväxten av nätburna kurser avsevärt ökat möjligheterna att bedriva hög- skolestudier även utanför högskoleorterna. Den statliga kulturmiljöpolitiken regleras i lagen (1988:950) om kultur- minnen m.m. samt genom förordningen (1988:1188) om kulturminnen m.m. () är central myndighet för kulturmiljö- Andra statliga utförare inom området är länsstyrelserna där det skall finnas en kulturmiljöfunktion. När det gäller IT-användningen inom kulturmiljösektorn kan man utan vidare tala om en revolution. Ett exempel är utvecklingen av Forn- Det är ett nationellt register med uppgifter om fornläm- ningar och andra kulturhistoriska lämningar i hela landet. innehåller registret information om närmare en miljon fasta fornlämningar och övriga kulturhistoriska lämningar. Dessa finns registrerade på ca 400 000 platser.