prop · GS031d25 · 2005-01-01 00:00:00 — Utgifter för inköp av och plantering av träd och buskar för frukt- eller bärodling får dras av . Skatteavvikelsen utgörs av ränteeffekten av den omedelbara avskrivningen. Begreppet skatteavvikelser förklaras närmare under avsnitt 2.3. Skatteavvikelserna som hänförs till Skogspolitiken redovisas i nedanstående tabell. Tabell 4.2 Skatteavvikelser inom politikområdet Skogspolitik Anläggning av ny skog m.m. Enligt god redovisningssed uppkommer intäkten när bindande avtal träffats. Enligt gällande lagstiftning tillämpas dock i detta fall kontantprincipen, vilket innebär att beskattningen skjuts upp, varför en räntefri kredit uppstår i näringsverksamhet. Vid avyttring av skog får fysisk person avdrag med högst av anskaffningsvärdet, medan avdraget för juridiska personer är begränsat till . Vid taxeringen för ett visst beskattningsår får avdrag göras med högst halva den avdragsgrundande skogsintäkten. Syftet med avdragsrätten är att undanta rena kapitaluttag från beskattning. Å andra sidan saknas anledning att ge avdrag när värdeökningen på skogstillväxten överstiger gjorda uttag. Skatteavvikelsen uppkommer genom den schablon som är vald för beräkning av avdragets storlek och avser inkomstskatt och särskild löneskatt. Skogen är en nationell tillgång som skall skötas så att den uthålligt ger en god avkastning som biologisk mångfald bibehålls. Vid skötseln skall hänsyn tas även till andra allmänna intressen. Målet för politikområdet är långsiktigt. Skogspolitiken kännetecknas av att den har två jämställda mål, ett produktionsmål och ett miljömål. Produktionsmålet innebär att skogen och skogsmarken skall utnyttjas effektivt och ansvarsfullt så att den ger en uthålligt god avkastning. Skogsproduktionens inriktning skall ge handlingsfrihet i fråga om användningen av vad skogen producerar. Miljömålet innebär att skogsmarkens naturgivna produktionsförmåga skall bevaras. Biologisk mångfald och genetisk variation i skogen skall säkras. Skogen skall brukas så att växt- och djurarter som naturligt hör hemma i skogen ges förutsättningar att fortleva under naturliga betingelser och i livskraftiga bestånd. Hotade arter och naturtyper skall skyddas. Skogens kulturmiljövärden samt dess estetiska och sociala värden skall värnas. Skogspolitiken utvärderas regelbundet och en första utvärdering redovisades för 1997/98:158, 1998/99:MJU3, 1998/99:32). ingen gjorde då bedömningen att skogspolitikens mål skulle ligga fast. hade ingen erinran mot detta. Den andra utvärderingen av skogspolitikens effekter redovisades till regeringen av och regeringen har i skrivelsen Uppföljning av skogspolitiken (rskr. 2003/04:39) redovisat utvärderingen för . Regeringen anser med stöd av utvärderingen att skogspolitikens mål bör ligga fast. När det gäller möjligheten att nå målen pekar redovisningen på att det krävs förbättringar på flera delområden. I skrivelsen anger re- geringen områden som bör prioriteras för att fortsatt förbättra genomförandet av den nationella skogspolitiken. I linje med utvärderingens förslag anser regeringen att skogens sociala värden behöver lyftas fram tydligare. Skogen har stora värden för rekreation och friluftsliv och därmed för folkhälsan. Staten har som skogsägare ett särskilt ansvar för detta. Det är viktigt att stimulera barn och ungdomar med olika bakgrund att uppleva skog och natur, vilket inte alltid sker naturligt längre i vårt alltmer urbaniserade samhälle. Den tätortsnära skogen har i detta sammanhang särskild betydelse. skogspolitiska beslut slogs det fast att skogspolitiken måste ges en långsiktig och ekologisk inriktning. Det framhölls också att det inte är möjligt och rimligt att med alltför korta intervaller ändra grunderna för skogspolitiken mot bakgrund av det grundläggande kravet på god hushållning och med hänsyn tagen till de långa växttider som gäller för den svenska skogen. Beslut som fattas och åtgärder som vidtas i vår generation ger resultat först för kommande generationer. Å andra sidan måste nya kunskaper och värderingar få komma till uttryck i den konkreta utformningen och tillämpningen av skogspolitiken. skogspolitik ger också skogsägaren frihet och eget ansvar att själv besluta hur de skogspolitiska målen skall nås. Skogsvårdslagstiftningen uttrycker statens minimikrav på skogsbruket. Den kompletteras av som innehåller vissa bestämmelser som skall medverka till att skogspolitikens miljömål tillgodoses. Statligt ekonomiskt stöd till skogsbruket är av begränsad omfattning. I princip lämnas endast sådant stöd till natur- och kulturmiljövårdsåtgärder som har en omfattning som går utöver de krav som ställs i skogsvårdslagstiftningen. Det är viktigt att poängtera att den svenska modellen med en avreglerad skogspolitik utan produktionsstöd är närmast unik såväl i ett europeiskt som globalt perspektiv. Denna princip kännetecknar även de skogsbruksstöd som finns i de svenska strukturfondsprogrammen och miljö- och landsbygdsprogrammet. Kraven på vad gäller rådgivning och tillsyn, liksom arbetet med 2004/05:1 UTGIFTSOMRÅDE 23 biotopskydd och naturvårdsavtal, motiverar en lokalt förankrad organisation med nära och direkta kontakter med skogsägarna. Under de senaste årens rationaliseringar och organisationsförändringar har detta betonats. Ett viktigt komplement till den statsfinansierade verksamheten inom politikområdet är den uppdragsverksamhet som bedriver och som omfattar viktiga skogspolitiska och arbetsmarknadspolitiska åtgärder. Enligt regeringens uppfattning bör de skogspolitiska besluten och deras effekter fortlöpande följas upp. Härigenom blir det möjligt att göra de nödvändiga redovisningar som behöver och därmed de anpassningar som är angelägna. Detta synsätt har ställt sig bakom 1998. Vid den första utvärderingen av skogspolitik gjordes bedömningen att inget av de två målen hade nåtts men att målen borde ligga fast. De brister som konstaterades vad gällde lagstiftning, ekonomiska resurser för områdesskydd och kunskaper hos skogsägarna föranledde förändringar i skogsvårdslagen, skogsvårdsförordningen samt föreskrifter och allmänna råd till dessa. Vidare förstärktes resurser för rådgivning till skogsägare . Möjligheter skapades för medfinansiering från EU av den omfattande . Kampanjen fick positiva omdömen i halvtidsutvärderingen av miljö- och landsbygdsprogrammet och kommer därför att fortsätta . Resurserna för skydd av värdefulla skogsmiljöer i form av biotopskyddsområden och genom naturvårdsavtal förstärktes. Därutöver har också en kraftig förstärkning gjorts inom ramen för miljöpolitiken av resurserna för bildande av naturreservat på skogsmark. Regeringen beslutade att tillkalla en särskild utredare med uppdrag att utvärdera och se över skogspolitiken (dir. 2004:70). Bakgrunden är att hittillsvarande utvärderingar av skogspolitik har genomförts av . Regeringen anser därför att det är dags att genomföra en oberoende utvärdering som omfattar även arbete. Utvärderingen skall ta som utgångspunkt att grunderna för gällande skogspolitik ligger fast. Det innebär att skogspolitikens två jämställda mål, ett produktionsmål och ett miljömål, ligger fast. Regeringen bedömer att det är vä- 2004/05:1 UTGIFTSOMRÅDE 23 sentligt att utvärdera hur väl målen för skogspolitiken har uppfyllts under de dryga tio åren som den har tillämpats. Det är först nu som det är möjligt att mera genomgripande utvärdera effekterna av skogspolitik. Uppdraget skall redovisas . beslutade om en ny regional utvecklingspolitik i enlighet med regeringens proposition En politik för tillväxt och livskraft i hela landet (prop. 2001/02:4, bet. 2001/02:NU4, rskr. 2001/02:118). Målet för politiken är väl fungerande och hållbara lokala arbetsmarknadsregioner med en god servicenivå i alla delar av landet. Skogspolitiken har av regeringen pekats ut som ett viktigt politikområde för uppfyllandet av den regionala utvecklingspolitikens mål. Inom politiken utgör de regionala tillväxtprogrammen centrala instrument för det långsiktiga arbetet för en hållbar regional utveckling. Företrädare för skogspolitikområdet skall därför inom ramen för arbetet med de regionala tillväxtprogrammen bidra till att målet för den regionala utvecklingspolitiken uppnås. Regeringen har beslutat om ett program för hållbar tillväxt inom det nationella träklustret 2001/02:NU2, 2001/02:116). derna är avsedda att inriktas på samverkan mellan träindustriföretag och ska stimulera till en mer varierad förädling. Internationellt kommer regeringen att fortsätta verka för ett ekonomiskt, ekologiskt, socialt och kulturellt hållbart skogsbruk i alla delar av världen. Flera viktiga förhandlingar pågår på det globala planet. Det globala avtalet om tropiskt timmer (), där deltar på konsumentsidan, håller på att omförhandlas. kommer FN på nytt att ta ställning till frågan om en global skogskonvention skall börja förhandlas. Den svenska skogspolitiken påverkas i allt högre utsträckning av medlemskapet i EU, trots att ingen gemensam skogspolitik finns. Frågan om ökade inslag av gemensam politik aktualiserades under förhandlingarna om det nya fördraget, men inga ändringar gjordes. Trots detta berör flera aktuella EU-förslag skogspolitiken. förslag till ny förordning för landsbygdsutveckling för perioden 2013 innehåller en mängd åtgärder med skoglig inriktning. gäller detta särskilt de s.k. FLEGT-förhandlingarna om skogsvårdslagstiftningens efterlevnad framför allt när det gäller Syftet är att förhindra import till EU av virke som avverkats i strid med exporterande lands lagstiftning, såväl skogslagstiftning som ekonomisk lagstiftning. Det är viktigt att väl hävda svenska intressen inom det skogspolitiska området, eftersom skogen har stor betydelse för landet. Utvecklingen måste följas noga när flera stora skogsländer blivit medlemmar i unionen . 4.6.1Statliga insatser inom politikområdet Statens insatser inom politikområdet utgörs av de medel som har beslutats för att nå skogspolitikens mål. Merparten av dessa administreras av . Dess grundläggande uppgift är att göra avvägningen mellan de två jämställda skogspolitiska målen, produktionsmålet och miljömålet. Viktiga insatser är rådgivning, tillsyn, information och utbildning. Dessa insatser har fått ökad betydelse genom skogspolitiska beslut som starkt betonar skogsägarnas frihet och eget ansvar för att de skogspolitiska målen nås. uppgift är mot denna bakgrund främst att ge skogsägarna råd och informera om hur olika skogsbruksåtgärder bör utföras för att de båda skogspolitiska målen skall tillgodoses. är tillsynsmyndighet för skogsvårdslagstiftningen utom vad gäller bestämmelser om reservat och markavvattning. Anslagen för ersättning till skogsbruket för beslut om biotopskyddsområden och naturvårdsavtal har ökat för att de miljöpolitiska målsättningarna som lagts fast i miljökvalitetsmålet Levande skogar skall nås. Regeringen beslutade om att tillsätta en förhandlare för att arbeta med ett nationellt program för att öka användningen av trä. Förhandlaren redovisade en strategi för att främja användningen av trä i byggandet (Ds 2004:01). Strategin har tagits fram i samråd med företrädare för skogsnäringen och byggsektorn. Strategin innehåller förslag till åtgärder, inklusive åtaganden från näringslivet respektive staten. Regionala och nationella konse- kvenser har särskilt beaktas. Uppdraget är i linje med önskemål (bet. 2001/02:NU12). Med en ökad användning av trä i byggandet nationellt och internationellt får skogen som resurs en ökad betydelse. En utvecklad och lönsam vidareförädlingsindustri medför att betalningsförmågan för den svenska skogsråvaran bibehålls eller stärks. Trä utgör som förnybar råvara en lämplig produkt för en hållbar utveckling och ett byggande baserat på trä är positivt ur klimat- och miljösynpunkt. Enligt strategin föreslås att regeringen utser ordförande till en samordnarfunktion som får i uppdrag att samordna föreslagna åtgärder, bl.a. att koordinera en fortbildningskampanj. Dessutom föreslås att underlag utarbetas för bedömning av miljöpåverkan från olika byggmaterial i ett livscykelperspektiv. Behov av referensobjekt med trä som stommaterial uppmärksammas också. Rapporten har remissbehandlats och kompletterades med en hearing. Utbildning och forskning för skogsbrukets behov finansieras till stor del inom utgiftsområde 23 genom och för miljö, areella näringar och samhällsbyggande, men även inom utgiftsområde 16 Utbildning och universitetsforskning. Insatser för skogsindustriell forskning görs också inom utgiftsområde 24 Näringsliv och av löntagarfondstiftelserna. Natur- och kulturmiljöåtgärder, s.k. Gröna jobb, inom arbetsmarknadspolitiken har bl.a. stor betydelse för skogspolitikens miljömål. Förvärv och intrångsersättningar för bildande av naturreservat och skötsel av naturreservat på skogsmark finansieras över anslag inom utgiftsområde 20 Allmän miljö- och naturvård som disponeras av . Inom ramen för kulturmiljöarbetet har tagit fram ett idé och handlingsprogram för arbetet med skogens biologiska kulturarv i syfte att detta kulturarv skall bevaras, brukas och berikas. Som nämnts i det föregående är skogsägarens egna insatser avgörande för att skogspolitikens mål skall kunna nås. Detta gäller inte minst miljökvalitetsmålet Levande skogar. Frivilliga hänsynstaganden i form av särskilt anpassad skogsskötsel och frivilligt avsatta områden komplette- 2004/05:1 UTGIFTSOMRÅDE 23 ras av landskapsekologisk planering av skogslandskapet. När det gäller resultatbedömningen för ett enskilt år är det svårt att göra en sådan för skogspolitiken. Med anledning av de långa ledtiderna från insatta åtgärder tills resultaten kan bedömas bör skogssektorn studeras över längre tidsperioder. Därutöver är det svårt att särskilja effekterna av myndigheternas verksamhet från effekterna av andra faktorer. Den senaste utvärderingen visade särskilt på svårigheterna att särskilja effekterna från olika påverkansfaktorer. Skogssektorns samhällsekonomiska betydelse är relativt sett viktigare i den svenska ekonomin än vad fallet är i övriga EU-länder, med undantag för . Skogssektorn svarar för av BNP, av totala export och mer än hälften av totala nettoexport (export minus import) vilket torn är viktig för regionalpolitik, sysselsättning (ca 90 000 anställda i skogsbruk och skogsindustri), energitillförsel (biobränsle) och infrastruktur. Produktionen av svenska skogsindustriprodukter var rekordhög. Den samlade produktionen av massa uppgick till jämfört med 2002. Produktionen av papper steg till . gick till export vilket motsvarar ca . Mer än två tredjedelar av exporten gick till EU-länderna. Produktionen av sågade trävaror uppgick preliminärt varav gick till export. Exportvärdet uppgick till . Sysselsättningen i skogsnäringen beräknas till ca 90 000 personer (16 000 kvinnor och 74 000 män). Av dessa sysselsattes 16 000 (1 000 kvinnor och 15 000 män) inom skogsbruket, 38 000 (6 000 kvinnor och 32 000 män) inom trävaruindustrin och 36 000 (8 000 kvinnor och 28 000 män) inom massa-, pappers- och pappindustrin. Ytterligare närmare 100 000 personer beräknas vara sysselsatta i företag med direkt anknytning till skogsindustrin. Det rör sig främst om företag i 2004/05:1 UTGIFTSOMRÅDE 23 transport-, verkstads-, kemi- och IT-industrierna samt inom forskning och utbildning. Avverkningen ökade och beräknas till . Avverkningens bruttovärde beräknas till , varav avverkningskostnader ca och rotnettovärde . Skogsnäringens produktionsvärde var 181 miljarder kro- Det totala skogsbruksvärdet vid den årliga omräkningen 2003 var . Importen av rundvirke och flis var barkat virke. Det är en minskning jämfört med . Det totala importvärdet av rundvirke och flis uppgick till . Även om importnivån inte nådde upp till då importerades, spelar importen en viktig roll för skogsindustrins virkesförsörjning. Skogsindustrins rundvirkesförbrukning var barkat virke. Massa- och pappersindustrin förbrukade . Sågverksindustrin förbrukade och producerade biprodukter (sågspån och flis) som förbrukades inom massa- och pappersindustrin. Träskiveindustrin förbrukade 1 miljon kubikmeter. Enligt konsekvensanalyser som utförts i regi bör det vara möjligt att med nuvarande skogsvårds- och naturvårdsambitioner successivt öka den uthålliga årliga avverkningen från nuvarande till . Även med dessa avverkningsnivåer kommer virkesförrådet att fortsätta öka liksom andelarna lövträd, äldre lövrik skog, gammal skog och antalet gamla grova träd. Grundläggande förutsättningar för denna utveckling är en fortsatt strävan att nå de skogspolitiska målen. I såväl den senaste utvärderingen av skogspolitiken 2001 som i utvärderingen konstaterades brister både när det gäller produktionsmålet och miljömålet. Den senaste uppföljningen av föryngringsresultaten visar att av de undersökta områdena inte uppfyller de krav som ställs i skogsvårdslagen. När det gäller generell naturvårdshänsyn uppfylls inte kraven i av områdena. Båda utvärderingarna visar på ytterligare behov av insatser i form av rådgivning i produktions- och miljöfrågor samt tillsyn särskilt vad gäller återväxtåtgärder. Vidare behövs ökade insatser för områdesskydd. Som exempel på utvecklingen inom politikområdet kan följande nämnas. startade en landsomfattande informationskampanj, Grönare skog. Kampanjen behandlar skogspolitikens båda mål. Kampanjen engagerade 2003 nära 14 000 skogsägare via rådgivning i fält. Genom utbildningsaktiviteter omfattande minst nåddes ytterligare ca 12 000 skogsägare. Utöver detta deltog 27 000 skogsägare i olika informationsaktiviteter omfattande . har även varit i kontakt med nära 6 400 entreprenörer och olika tjänstemän i skogsbruket, av vilka ca 1 400 fått rådgivning i fält och ca 1 600 fått utbildning. Kampanjen har via det svenska landsbygdsprogrammet medfinansierats av EU. Möjligheter har skapats för direktkommunikation via Internet mellan skogsvårdsstyrelsernas konsulenter och skogsägarna. Antalet besök på webbplats har fortsatt att öka. har distribuerats till skogsägare m.fl. i en upplaga på 280 000 exemplar. Resultatet av dessa insatser i skogen kommer inte att synas förrän . Utvärderingen visade dock på ett tydligt samband mellan föryngringsresultat och miljöhänsyn vid föryngringsavverkningar och direkta kontakter mellan skogsägare och personal. I projektet och historia samverkar med och regionala och lokala organisationer. Regionala projekt kring inventering, utbildning, seminarier och information har bedrivits i mer än halva landet och uppskattningsvis har över 100 000 platser med fornlämningar eller kulturhistoriska lämningar påträffats. samarbetar med , Skogsindustrierna, LRF Skogsägarna, , m.fl. i projektet i skolan. Skogen i skolans verksamhet nådde ca 13 000 lärare och ca 118 000 elever. skolan får lärare faktakunskaper, arbetsmetoder och material för att jobba med skogen och skogsbruket i undervisningen. Verksamheten syftar till att öka kunskaperna om den svenska skogen och skogsnäringen. Naturvårdsavtal och biotopskyddsområden är två verktyg för naturvård som administreras av . Totalt uppgick arealerna av dessa vid utgången av 2003 till ca 13 400 respektive ca produktiv skogsmark, varav ca 4 400 respektive produktiv skogsmark tillkom . Dessa siffror kan jämföras med att ca 5 000 respektive ca produktiv skogsmark tillkom . Den största delen av biotoparealen var äldre naturskogsartade skogar. Den sammanlagda utbetalda ersättningen 2003 för naturvårdsavtal och biotopskyddsområden uppgår till ca , varav 382 miljoner för biotopskydd. Skogsbruket har på eget initiativ miljöcertifierat sitt skogsbruk i stor utsträckning. Vid utgången av 2003 var ca av skogsmark certifierad enligt den s.k. FSC-standarden. var ca skogsmark certifierad enligt den s.k. PEFC-standarden. uppdragsverksamhet har alltsedan skogsvårdsstyrelsernas tillkomst utgjort en betydande del av organisationens verksamhet. Verksamheten är självfinansierad. Uppdragsverksamheten är inriktad på områden som är särskilt angelägna för att uppfylla skogspolitikens mål. Uppdragsverksamheten utgör en grundförutsättning för en lokalt spridd distriktsorganisation. Organisationen får ökade kontaktytor mot skogsägare, entreprenörer och skogliga tjänstemän. Den kompetens och erfarenhet som organisationen skapar genom uppdragen ökar trovärdigheten gentemot dessa grupper. är uppdragen ett viktigt verktyg för att genomföra skogspolitiken. Ex- empelvis åskådliggör s.k. Gröna skogsbruksplaner de jämställda målen på fastighetsnivå. I uppdragen åt arbetsmarknadsmyndigheten bidrar projekt till skogens sociala värden som de bidrar till de arbetsmarknadspolitiska målen. Uppdragsverksamheten utgör av verksamheten, beräknat som tjänstgöringsdagar, och av omsättningen. Omsättningen ökade något i förhållande till 2002 då uppdragsverksamheten utgjorde av verk- 2004/05:1 UTGIFTSOMRÅDE 23 samheten och av omsättningen. Om- sättningsökningen beror på att en större andel av de arbetssökande i arbetsmarknadsprojekten har någon form av anställningsstöd. Uppdragsverksamheten förväntas öka ytterligare genom ett avtal som slöts med och svenska om en kraftig ökning av arbetsmarknadssatsningen Gröna jobb. har till regeringen redovisat sitt miljöledningsarbete. är miljöcertifierad enligt ISO 14001. har i årsredovisningen redovisat hur kompetensförsörjningssituationen ser ut. har en skev åldersfördelning med väntade stora pensionsavgångar. Medelåldern hos personalen är . Tjugoen procent av personalen är kvinnor. Kompetensförsörjningen är viktig och kommer, för att få ökat genomslag, mer effektivt integreras i verksamhetsplaneringen. Med hjälp av tydliga och mätbara mål för kompetensförsörjningen kommer rekryteringen inriktas mot att bredda kompetensen inom organisationen för att på så sätt möta de nya krav på kompetens som väntas följa av bl.a. arbetet med Skogens social värden. Kompetensförsörjningen skall även syfta till att rekrytera in yngre personer med god teoretisk utbildning. Som exempel kan nämnas det traineeprogram som startade . Traineeprogrammet är också ett led i den ökade satsningen på chefsförsörjning och ledarskap. Inom det området sker omfattande kompetensutveckling av och ledningsgrupper. Nära kopplat till kompetensförsörjningen är även jämställdhet där organisationens mål är att öka andelen kvinnor inom såväl de skogliga som de ledande befattningarna. Arbetet på det internationella skogsområdet har för del präglats av förberedelser och genomförande av för skydd av skogar, förberedelser och medverkan i FN:s skogsforum (UNFF3), medverkan i , bevakning av klimatkonventionen och konventionen om biologisk mångfald, deltagande i olika arbetsgrupper inom , deltagande i Baltic 21 och m.m. Dessutom ansvarade för en utställningsmonter om den svenska skogs- 2004/05:1 UTGIFTSOMRÅDE 23 bruksmodellen vid Världsskogskongressen i . EU-arbete fokuserade på förordningen "", en förordning om skogsskadeövervakning och skogsbrand och frågor om biodiversitet, klimatförändringar m.m. Vidare har arbetet med mot illegalt avverkat virke "and Trade", översynen av samt tagit resurser i anspråk. Utvidgningen av EU påverkar skogsfrågornas behandling eftersom flera stora skogsländer nu är medlemmar. EU-arbete och övrigt internationellt arbete har redovisats i två särskilda rapporter till regeringen. Utvärderingen av skogspolitiken visar att arbetet på miljösidan haft en positiv utveckling under hela 1990talet, men att det fortfarande återstår mycket innan målet om att bevara biologisk mångfald i skogslandskapet kan anses vara uppnått. På produktionssidan har det skett ett negativt trendbrott när det gäller föryngringsresultaten mellan utvärderingen och utvärderingen . Även röjningsaktiviteten ligger kvar på en alltför låg nivå. Det finns således fortfarande brister som måste rättas till om skogspolitikens mål skall nås. Insatser kommer att krävas både av skogsnäringen själv och av i syfte att nå de båda skogspolitiska målen. Även de förslag som regeringen har redovisat i propositionen Svenska miljömål delmål och åtgärdsstrategier (prop. 2000/01:130), som antog (bet. 2001/02:MJU3, rskr.