prop · GS0354 · 2005-01-25 00:00:00 — Det senare görs främst genom bankens initiativ till en multilateral givarfond som skall komplettera annat bilateralt stöd. avser att bidra finansiellt med . antogs ETC-strategin i och det första styrgruppsmötet hölls . Vid mötet beslutades om finansiering av tio projekt som bl.a. består av stöd till utveckling av små och medelstora företag samt investerings- och lånefaciliteter. 9.2.4 politiska mandat och samordning med andra aktörer Till följd av att den politiska situationen i har blivit mer odemokratisk, har bankens samarbete med detta land i praktiken reducerats till att förvalta en obetydlig portfölj från dess första verksamhetsår. Även i och har den politiska utvecklingen försämrats. Där gör dock banken en gränsdragning mellan projekt i den privata respektive den offentliga sektorn. 22Den Nordliga dimensionens miljöpartnerskap grundades på initiativ av Nordiska Investeringsbanken, EU och . Syftet med samarbetet är att koordinera och effektivisera finansieringen av angelägna miljöinvesteringar med gränsöverskridande verkningar, främst i Östersjö- och Barentsregionerna. 23ETC-länderna är de centralasiatiska länderna , , , , , och . ett visst stöd till helt privata, i allt väsentligt små, företag stöder banken . 2004/05:54 ländernas omvandling utan att för den skull stödja den politik som förs. strävar efter ett bättre samarbete med andra internationella finansiella institutioner. anser att det är viktigt att alla internationella finansiella institutioner samordnar sina bedömningar, särskilt när det gäller policy-rådgivning, och inte minst när det gäller svåra fall som de ovan beskrivna. Det finns generellt utrymme för mer samarbete mellan institutionerna (EIB, IMF, , AsDB m.fl.). 10Viktiga frågor i institutionerna 10.1Starkare behov av multilateralt samarbete Den ökande globaliseringen innebär att det multilaterala samarbetet blir alltmer betydelsefullt. De internationella finansiella institutionerna är centrala aktörer i det gemensamma arbetet för att främja ekonomisk och finansiell stabilitet samt en hållbar och rättvis global utveckling. Det är viktigt att deras komparativa fördelar utnyttjas och stärks i relation till andra aktörer, t.ex. FN och EU. politik bör präglas av en helhetssyn på det globala systemet och de olika institutionernas arbete. I skrivelsen har regeringen redovisat arbetet i de internationella finansiella institutionerna och redogjort för svenska ställningstaganden i de centrala policyfrågorna. Dessa har framför allt framförts inom ramen för samordnade ståndpunkter från de olika valkretsar som ingår i. Viktiga policyfrågor har även behandlats i aktuella påfyllnadsförhandlingar. I takt med såväl förändringar i det globala systemet som utvecklingsländernas förändrade roll i det internationella utvecklings- samarbetet, krävs att de internationella finansiella institutionerna är flexibla och kan anpassa sig till dessa nya förutsättningar. kommer även i fortsättningen att agera för att institutionerna når sina mål och är förändringsbenägna. är det millennieutvecklingsmålen lades fast. Med anledning av detta kommer en omfattande utvärdering av uppnådda resultat att genomföras . Utvärderingen skall även identifiera framtida utmaningar. Arbetet förutses prägla en stor del av verksamheten i de internationella finansiella institutionerna . anser att det krävs insatser från såväl fattiga som rika länder för att uppnå millennieutvecklingsmålen. Utvecklings- länderna bör på ett tydligare sätt ta sitt ansvar att förbättra institutionella ramverk och höja kvaliteten på samhällsstyrningen. angeläget att de rika länderna lever upp till sina åtaganden om avregleringar på handelsområdet och om såväl mer effektivt bistånd som Skr. 2004/05:54 större biståndsvolymer. En rad viktiga frågor avseende ekonomisk och finansiell stabilitet och fattigdomsbekämpning kommer att stå på IMF:s och respektive dagordningar. Det gäller bl.a. frågan om långsiktigt stabila och hållbara skuldnivåer för låginkomstländer kopplad till det nya framåtblickande ramverket, något som även kommer att ha bäring på andelen gåvobistånd i såväl som Afrikanska utvecklingsfonden. Andra viktiga frågor är olika sätt att stärka utvecklingsländernas inflytande i beslutsprocesserna samt arbetet med att klargöra institutionernas roll i processen med nationella strategier för fattigdoms- bekämpning. Inom IMF kommer en strategisk översyn av institutionen att genomföras. En översyn skall vidare göras av IMF-programmens utformning och effektivitet och ytterligare förslag för att förbättra IMF:s verksamhet i låginkomstländer kommer att behandlas. Globala obalanser förutses även i fortsättningen bli en viktig del i IMF:s multilaterala övervakning. Inom fördjupas diskussionen om effektivitet i utvecklingssamarbetet och nya finansieringsformer för att uppnå millennieutvecklingsmålen. Även programvillkor skall ses över. Regeringen har lagt fast tydliga prioriteringar i arbetet med IMF och , vilka regeringen redogjort för i inför årsmötena . Det handlar om att förbättra institutionernas styrformer inklusive utvecklingsländernas inflytande, att utveckla institutionernas arbete för makroekonomisk och finansiell stabilitet, samt att de skall arbeta för en effektivare och mer målinriktad fattigdomsbekämpning. Dessa prioriteringar kommer att ligga till grund för det svenska agerandet och drivas även fortsättningsvis. En viktig fråga blir att uppmärksamma fördelningsfrågornas betydelse för tillväxt och fattigdomsbekämpning. På detta område har viktiga erfarenheter att dela med sig av, inte minst vad gäller hur miljö- och jämställdhetsaspekter kan integreras i arbetet. Det är även viktigt att påbörja en diskussion om hur ett tydligare rättighetsperspektiv24 kan anläggas på utveckling. Det bör inledningsvis ske i . avser vidare att verka för en ökad miljöhänsyn i institutionerna. 24 Ett rättighetsperspektiv utgår från att människor är aktörer med vilja att utvecklas, inte mottagare eller offer. Det utgår från varje människas rätt till ett värdigt liv, utan fattigdom och fritt från diskriminering baserad på t.ex. kön, sexuell läggning, ålder, etnicitet, religion och funktionshinder. Rättighetsperspektivet lyfter fram den centrala betydelsen av de mänskliga rättigheterna, såsom de uttrycks i FN:s allmänna förklaring om dessa och de efterföljande konventionerna. Exempel på sådana är och konventionen mot diskriminering av kvinnor. Rättigheterna och konventionerna utgör en normativ grund för vad som är ett värdigt liv. Rättigheterna omfattar såväl medborgerliga och politiska som ekonomiska, sociala och kulturella rättigheter. Arbetet med att förstärka och effektivisera verksamheten i de regionala utvecklingsbankerna fortskrider, såväl genom genomförandet av en bredare syn på fattigdomsbekämpning som genom fortsatta interna reformer. För Afrikanska kommer en överenskommelse om att kraftigt öka den administrativa budgeten att stärka bankens möjligheter att bekämpa fattigdom på kontinenten. Valet av ny president blir mycket viktigt för bankens framtid. Efter då verksamheten koncentrerats på att stärka den finansiella ställningen och att ta fram policies är det nu avgörande att banken fortsätter att stärka sin inriktning på fattigdomsminskning och genomförande av dessa policies. Banken kan bl.a. förväntas vidareutveckla sin operativa verksamhet vad gäller vatten och sanitet på landsbygden. Frågan om utformningen av låneinstrument kommer att prägla arbetet inom . kommer det fortsatta arbetet för ökad utvecklingseffektivitet och förbättrad resultatuppföljning att vara en viktig del av IDB:s verksamhet. En utmaning ligger i att möta kraven om mer flexibla låne- instrument från vissa medlemsländer och ytterligare kon- centrera verksamheten på utvecklingseffektivitet och fattigdomsbekämp- ning. För Asiatiska krävs det att det i högre utsträckning än tidigare effektivt levereras utlovade åtgärder så som de uttrycks i AsDF-förhandlingens slutdokument och bankens strategiska reform- agenda. Fokus skiftar från påfyllnadsprocessen till det reguljära styrelsearbetet och de policies och strategier som behöver tas fram under reformagendan. Den kanske största utmaningen förefaller vara att stärka det interna engagemanget i organisationen för fattigdomsbekämpning och utvecklingseffektivitet. För Europeiska del kommer en huvudfråga att vara det fortsatta arbetet med strategin för bankens fattigaste medlemsländer i . Den nyinrättade multilaterala ETC-fonden bör kunna spela en viktig roll i detta arbete. En annan huvudfråga kommer att vara den kapitalöversyn av som påbörjas och som slutförs . Den skall granska bankens verksamhets- inriktning och eventuella behov av en ökning av medlemsländernas kapitalinsatser. I ett europeiskt perspektiv är och de andra institutionernas verksamhet på viktigt. kommer även frågan om stöd till Kosovo att aktualiseras. Education For All Fast Track Initiative Fund for Special Operations Heavily Indebted Poor Countries Investment Disputes (Internationella centret för lösning av investeringstvister) (Internationella utvecklingsfonden) (Internationella finansieringsbolaget) International Monetary and Financial Committee (Internationella monetära och (Multilaterala investeringsgarantiorganet) New Partnership for Development Poverty Reduction and Growth Facility Poverty Reduction Strategy Papers Utdrag ur protokoll vid regeringssammanträde Närvarande: Statsministern , statsråden , , , , , Y. , , , , , Andnor, Nuder, M. , , , , , Baylan Regeringen beslutar skrivelse 2004/05:54 Redovisning av verksamheten i , och de regionala utvecklings- bankerna /04