prop · GS03150 · 2005-05-10 00:00:00 — Åtgärder för att minska partiklar PM10 får dock inte leda till att människors exponering av partiklar PM2,5 och fina fraktioner ökar. De höga halterna av partiklar (PM2,5) i bakgrundsluften motiverar åtgärder inom främst trafikområdet (se vidare avsnitt 21.2). Det är därför lämpligt att formulera ett särskilt delmål för partiklar så att åtgärder vidtas och utvecklingen av halterna kan följas noggrant. Eftersom åtgärder även krävs internationellt för att komma till rätta med lång- distanstransporten av partiklar är årtalet satt till 2015 för delmålet. Nytt delmål 6 för benso(a)pyren Regeringens förslag: Ett nytt delmål 6 med följande lydelse skall in- Halten /m3 som årsmedelvärde för benso(a)pyren skall i Regeringens bedömning: Delmålet kan nås om ytterligare åtgärder vid- förslag: Överensstämmer i stort med regeringens Vissa ändringar har gjorts i förhållande till förslag, dock utan att ambitionsnivån har ändrats. Remissinstanserna: De instanser som har uttalat sig om förslaget till nytt delmål för det cancerframkallande ämnet benso(a)pyren är positiva till att det införs men har olika åsikter om när det bör nås. Skälen för regeringens förslag och bedömning: Benso(a)pyren om- fattas av ett nytt EG-direktiv för luftkvalitet (2004/107/EG), det s.k. fjärde dotterdirektivet, som anger målvärdet /m3 . Delmålet är ändrat i förhållande till förslag, men Prop. 2004/05:150 ambitionsnivån är densamma och delmålet är satt så att den halt benso(a)pyren vi bör nå inom en generation, /m3, är rea- listiskt att nå. Årtalet är ändrat och halten har sänkts från /m3 till /m3 för att nå den halt som bör underskridas inom en generation. Formuleringen i huvudsak har lagts till eftersom delmålet kan vara svårt att nå i vissa begränsade områden. De befintliga miljökvalitetsnormerna som framgår av förordningen (2001:527) om miljökvalitetsnormer för utomhusluft baseras i huvudsak på EG-direktiv. Regeringen avser ändra förordningen så att en miljö- kvalitetsnorm införs för det cancerframkallande ämnet, benso(a)pyren. Miljökvalitetsnormer utgör ett verktyg för att miljökvalitetsmålet skall kunna nås och är ett steg på vägen mot miljökvalitetsmålet. Ny miljökvalitetsnorm för partiklar (PM2,5) har föreslagit en ny miljökvalitetsnorm för partiklar PM2,5. Eftersom PM2,5 till stor del är långväga transporterade är det motiverat med ett gemensamt europeiskt rikt- eller gränsvärde. Regeringen kommer därför att driva denna fråga inom EU så att ett sådant direktiv kommer till stånd och därefter införa en nationell miljökvalitetsnorm (PM2,5) i omgivningsluften. Ny miljökvalitetsnorm för det cancerframkallande ämnet benso(a)pyren Regeringen avser införa en miljökvalitetsnorm för det cancerfram- kallande ämnet benso(a)pyren. skall uppfyllas så att åtgärder hinner vidtas och ge effekt. Som nämnts omfattas benso(a)pyren av EU:s nya luftkvalitetsdirektiv, som bl.a. anger mål- värden som skall eftersträvas . En skärpning av årtalet kan enligt regeringens bedömning motiveras av att miljökvalitetsnormen är ett verktyg för att nå miljökvalitetsmålet. Dessutom motiveras av de allvarliga hälsoeffekter som orsakas av benso(a)pyren och andra polycykliska aromatiska kolväten (PAH). Den nya miljökvalitetsnormen avses få följande lydelse: Till skydd för människors hälsa skall det eftersträvas att benso(a)pyren efter inte förekommer i utomhusluft med mer än i genomsnitt /m3 under ett kalenderår (årsmedelvärde). Åtgärder för att minska utsläppen från småskalig vedeldning Regeringen avser att ändra förordningen (1998:899) om miljöfarlig verk- samhet och hälsoskydd. De kommuner som har lokala olägenheter till följd av småskalig fastbränsleeldning kommer därmed att kunna meddela Prop. 2004/05:150 lokala föreskrifter om utsläppskrav eller motsvarande inom särskilt an- Därmed kommer antalet människor som exponeras för höga halter av föroreningar från småskalig fastbränsleeldning att minska. Exempel på åtgärder som kan bli aktuella för enskilda är installation av ackumulatortank till en befintlig fastbränslepanna, installation av en pelletsbrännare i en befintlig panna eller utbyte av en gammal omodern vedpanna mot en ny, modern vedpanna som klarar utsläpps- krav. Åtgärder för att minska utsläppen av luftföroreningar och som också påverkar andra miljökvalitetsmål behandlas i En strategi för effektivare energianvändning och transporter, avsnitt 21.2. Den OECD-granskning av miljöarbete som gjordes resulterade i ett antal rekommendationer, bl.a. att bör intensifiera åtgärderna för att uppnå målen för miljön och människors hälsa (se rekommendationerna 31 och 33 i bilaga 2 samt avsnitt 21.2 om åtgärder). Miljöövervakning behandlas i avsnitt 27.1. Regeringen anser att det internationella luftvårdsarbetet även fortsätt- ningsvis bör vara högt prioriterat. Det gäller främst arbetet inom luft- vårdskonventionen (CLRTAP) och for Europe (CAFE). Se vidare kapitel 7. I samband med nästa fördjupade utvärdering av miljömålsarbetet bör del- mål 1 om halten av svaveldioxid ses över eftersom delmålet skall vara nått 2005. När det gäller marknära ozon anser regeringen att det är viktigt att delmål 3 om halten av marknära ozon ses över med anledning av den nya kunskap som framkommit om allvarliga negativa hälsoeffekter av marknära ozon. Den kommande revisionen av och det s.k. takdirektivet kommer sannolikt att medföra behov av att ändra både delmål 3 om marknära ozon och delmål 4 om flyktiga organiska ämnen (VOC). Regeringen kommer att driva frågan om åtgärder för att minska halten av marknära ozon i och i det internationella arbetet i förhandlingarna om , CAFE. Se vidare kapitel 7. Regeringen avser också att fortsatt driva frågan om minskade utsläpp av VOC från trafik, vedeldning och lösningsmedelsanvändning samt från industriella processer. Miljökvalitetsmålet bör även kompletteras med ett nytt delmål för marknära ozon till skydd för växtligheten. Nya delmål för fluoranthen och bensen bör också övervägas. Fluoranthen är ett exempel på ett vanligt förekommande gasformigt polycykliskt aromatiskt kolväte (PAH) som misstänks vara cancerframkallande. För bensen finns en halt preci- serad som bör underskridas inom en generation (tabell 7.1 i Svenska Prop. 2004/05:150 miljömål delmål och åtgärdsstrategier, prop. 2000/01:130). det inte finns underlag för att bedöma behovet av ett nytt delmål för bensen bör detta behandlas i samband med nästa fördjupade utvärdering. Även behovet av delmål för andra partikelfraktioner än PM10 och PM2,5 bör övervägas. Den här angivna inriktningen kommer att vara vägledande när regeringen formulerar uppdraget inför nästa för- djupade utvärdering. De nya och ändrade delmålen innebär ingen höjning av ambitionsnivån utan främst en precisering av miljökvalitetsmålet och en anpassning för att det skall kunna nås. Den nya miljökvalitetsnormen för benso(a)pyren är en norm som, skall eftersträvas. Sådana miljökvalitetsnormer skall anses överträdda om t.ex. rimliga åtgärder inte vidtagits för att undvika att föroreningsnivån överskrids. Den nya miljökvalitetsnormen bedöms inte medföra några nya statsfinansiella konsekvenser. För åtgärder som vidtas för att minska utsläppen från biltrafik bedöms inga ytterligare statsfinansiella kostnader uppkomma eftersom de åtgärder som krävs för att klara miljökvalitetsnormen för kvävedioxid även kommer att minska halterna av benso(a)pyren. När det gäller närmiljön till viss industri, t.ex. koksverk och ett aluminiumverk, kan det på ett fåtal platser bli aktuellt att utreda åtgärdsbehovet. I de områden som kan komma att omfattas av nya lokala föreskrifter för att minska utsläppen från småskalig fastbränsleeldning kan det bli aktuellt att vidta åtgärder såsom komplettering av befintliga vedpannor eller utbyte till moderna pannor för ved eller pellets. Installationskostnaderna för dessa åtgärder är 25 000 till . Minskade utsläpp från vedpannor förbättrar utomhusluften och ger positiva effekter på hälsan. 7 Bara naturlig försurning De försurande effekterna av nedfall och markanvändning skall under- skrida gränsen för vad mark och vatten tål. Nedfallet av försurande ämnen skall heller inte öka korrosionshastigheten i tekniska material eller kulturföremål och byggnader. Inriktningen är att miljökvalitetsmålet skall nås inom en generation. För miljökvalitetsmålet Bara naturlig försurning har fyra delmål fast- ställts. 1.Minskad försurning av sjöar och rinnande vatten 2.Minskad försurning av skogsmarken 3.Minskade utsläpp av svaveldioxid 4.Minskade utsläpp av kväveoxider Regeringens bedömning: För att nå miljökvalitetsmålet Bara naturlig försurning inom en generation krävs åtgärder både nationellt och internationellt. Vi är beroende av att åtgärder vidtas i utöver vad som följer av redan ingångna internationella avtal. När det gäller för- surning av skogsmarken har den negativa trenden sannolikt brutits, men förbättringen är inte säkerställd. Regeringen kommer att fortsatt priori- tera luftvårdsarbetet inom EU samt internationellt arbete om sjöfart samt arbetet inom (CLRTAP). Miljökvalitetsmålets bakgrund och innebörd: Bakgrunden till miljökvalitetsmålet redovisades i kapitel 8 i propositionen Svenska miljömål delmål och åtgärdsstrategier (prop. 2000/01:130, bet. 2001/02:MJU3, rskr. 2001/02:36). Enligt regeringens bedömning i den propositionen innebär miljökvalitetsmålet Bara naturlig försurning i ett generationsperspektiv bl.a. följande: Depositionen av försurande ämnen överskrider inte den kritiska belastningen för mark och vatten. Onaturlig försurning av marken motverkas så att den naturgivna produktionsförmågan, arkeologiska föremål och den biologiska mångfalden bevaras. Markanvändningens bidrag till försurning av mark och vatten motverkas genom att skogsbruket anpassas till växtplatsens för- surningskänslighet. Skälen för regeringens bedömning: Nedfallet av sura svavel- föreningar har minskat med i , och med i övriga landet. Kvävehalterna i neder- börden har minskat i stora delar av under den senare delen av perioden. har nederbörden ökat, vilket har medfört att det inte går att se några tydliga trender i nedfallet av kväveföreningar. Prognoser visar att nedfallet av försurande ämnen kommer att över- Prop. 2004/05:150 skrida den kritiska belastningen (dvs. vad naturen tål) på ungefär 13 pro- cent av skogs- och sjöarealen 2010. Osäkerheten kring dessa värden är dock betydande. Bedömningar som gjorts av förhållandena i tyder på att den areal där den kritiska belastningen överskrids tenderar att öka jämfört med tidigare beräkningar. Delvis kan detta förklaras av en mer detaljerad bedömningsmetod men det finns också oroande tecken på att utsläppen inte minskar i den takt som förväntats. För att miljökvalitetsmålet skall kunna nås krävs att utsläppen av försurande ämnen fortsätter att minska i och i . Även om belastningen minskar till en acceptabel nivå tar det innan förhållandena i marken förbättras. I vissa fall är skadorna sannolikt oåterkalleliga även om särskilda åtgärder vidtas. Till försurningen av skogsmark, sjöar och vattendrag i skogslandskapet bidrar, förutom ned- fallet av svavel- och kväveföreningar, också effekterna av markanvänd- ning och uttag av biomassa, exempelvis skogsbruk. Försurande luftföroreningar kan påverka människan på olika sätt (se kapitel 6). Indirekt kan hälsan påverkas genom att försurat grundvatten löser ut metaller från berggrunden eller vattenledningssystemen. Försuras jordbruksmark kan det leda till att kadmiumhalten i grödorna ökar. För- surning av sjöar och vattendrag kan eventuellt höja halterna av metyl- kvicksilver i fisk. Luftföroreningar påskyndar korrosionen av metaller, kalksten, gummi och plaster samt skadar kulturhistoriskt värdefulla byggnader, statyer och fornlämningar. Svaveldioxid är inte längre avgörande för den atmos- färiska korrosionen utan andra föroreningar, främst partiklar, måste beak- tas i arbetet med att minska inverkan av luftföroreningar på material och kulturvärden. Regeringen bedömer att en revidering och komplettering av delmålen under miljökvalitetsmålet Bara naturlig försurning kan behövas i sam- band med nästa fördjupade utvärdering. 7.1Delmål 1 om försurning av sjöar och rinnande vatten Regeringens bedömning: Delmål 1 bör fortfarande ha följande lydelse: skall högst av antalet sjöar och högst av sträckan rinnande vatten i landet vara drabbade av försurning som orsakats av Det krävs ytterligare åtgärder för att nå delmålet. förslag: Överensstämmer med regeringens bedöm- Remissinstanserna: Flera instanser påtalar behovet av att i nuvarande delmål definiera vad som menas med försurade sjöar och vattendrag och hur kalkade sjöar skall betraktas. Underlagsrapporten anses oklar, vilket gör det svårt att bedöma försurningsläget. län anger att det behövs bättre statistiska underlag om försurning i små sjöar och små vattendrag. Skälen för regeringens bedömning: Antalet försurade sjöar har mins- Prop. 2004/05:150 kat , men det krävs ytterligare åtgärder för att delmålet skall Detta gäller framför allt sjöar mellan en och fyra hektar och bäckar som leder till dessa, men också vissa sjöar större än fyra hektar. Den riks- inventering av sjöar och vattendrag som gjordes 2000 visade att av sjöarna större än fyra hektar är försurade enligt dagens bedömningsgrunder, jämfört 1995. fanns det omkring 95 800 sjöar större än en hektar. Av dessa bedömdes vara försurade (inklusive kalkade sjöar). Det finns anledning att anta att andelen sura sjöar ökar med minskad sjöstorlek då påverkan från omgivande marker ökar. 7.2Delmål 2 om försurning av skogsmarken Regeringens bedömning: Delmål 2 bör fortfarande ha följande lydelse: skall trenden mot ökad försurning av skogsmarken vara bruten i områden som försurats av människan och en återhämtning skall ha påbörjats. Delmålet har sannolikt redan uppnåtts. förslag: Överensstämmer med regeringens bedöm- ning. Remissinstanserna: Flera remissinstanser anser att det är positivt att försurningen inom skogen och skogsbruket skall utredas, något som eventuellt kan leda till ett nytt framtida delmål. Skälen för regeringens bedömning: Delmålet är sannolikt i huvudsak uppnått . De data som finns tyder på att trenden nu har brutits i stora områden. Utvecklingen är dock inte entydig, försurningen kom- mer att fortsätta i vissa områden om än i långsammare takt. Även i de områden där försurningen inte längre pågår, kommer det att ta mycket innan markens pH-värde har återgått till naturlig nivå. Inom vissa områden kommer markskadorna, och därmed också skadorna på yt- och grundvatten, att vara bestående om inte ytterligare åtgärder vidtas. Ändrat delmål 3 om utsläpp av svaveldioxid Regeringens förslag: Delmål 3 skall ha följande lydelse: skall utsläppen i av svaveldioxid till luft ha minskat till Regeringens bedömning: Det skärpta delmålet kommer att uppnås. förslag: föreslog att lydelsen skulle Regeringen har dock valt att föreslå en utsläppsskärpning i syfte att markera att takten i utsläppsminskningen fortsatt bör vara hög. Remissinstanserna: Inga specifika synpunkter noterades. Skälen för regeringens förslag och bedömning: Delmålets nu- varande lydelse är: skall utsläppen i av svaveldioxid till luft ha minskat Delmålet för svaveldioxid har redan nåtts i dess nuvarande lydelse. släppen av svaveldioxid har minskat från till 2002 (exklusive utsläpp från internationell sjö- och luftfart). Prognosen pekar på att ut- släppen av svaveldioxid kan minska till ca . anser att det är viktigt att takten i åtgärdsarbetet inte sänks, även om utvecklingen är klart positiv och föreslår därför att delmålet skärps så att det motsvarar prognosen för utsläppens storlek. De åtgärder som redo- visas i avsnitt 7.5 och 21.2 kommer enligt regeringens uppfattning vara tillräckliga för att även det skärpta delmålet skall nås. Den internationella sjöfarten släpper ut betydande mängder av svavel- dioxid, eftersom den fortfarande utnyttjar svavelrikt bränsle. med gällande regler för internationell utsläppsstatistik är dock den inter- nationella sjöfartens utsläpp inte medräknade i redovisningen av svenska 2000 svarade internationell sjöfart för av det totala nedfallet av sura svavelföreningar över . försurande ämnen från sjöfart på europeiska vatten beräknas vara nästan lika stora som utsläppen från alla landbaserade källor 2010. 7.4 Delmål 4 om utsläpp av kväveoxider Regeringens bedömning: Delmål 4 bör fortfarande ha följande lydelse: skall utsläppen i av kväveoxider till luft ha minskat till . Ytterligare åtgärder behövs för att nå delmålet. förslag: Överensstämmer med regeringens bedöm- ning. Remissinstanserna: Inga specifika synpunkter framförs. Skälen för regeringens bedömning: Med vidtagna och beslutade åtgärder beräknas utsläppen av kväveoxider bli ca 2010. Det behövs således ytterligare åtgärder i för att delmålet skall kunna nås. De åtgärder som regeringen redovisar i En strategi för effektivare energianvändning och transporter (avsnitt 21.2) beräknas till 2010 ge en minskning av kväveoxidutsläppen med 9 . Det innebär att utsläppen av kväveoxider behöver minska med ytterligare. Tunga fordon beräknas svara för en allt större andel av utsläppen . svarar de för av vägtrafikens utsläpp av kväveoxider. Det är positivt att utsläppen av försurande ämnen minskar men för att nå delmålen om försurning måste utsläppen minska ytter- Frågan om att minska försurningen i är angelägen och ges Prop. 2004/05:150 fortsatt hög prioritet. För att nå miljökvalitetsmålet Bara naturlig försurning krävs ytterligare åtgärder för att minska utsläppen av försurande ämnen (se avsnitt 21.2). Åtgärder för att minska utsläppen av luftföroreningar och som också påverkar andra miljökvalitetsmål behandlas i En strategi för effektivare energianvändning och transporter, avsnitt 21.2. Regeringen förutsätter att regelbundet uppdaterar sina särskilda rekommendationer för skogsbruk i försurningsdrabbade om- råden. Det gäller även rekommendationer för uttag av skogsbränsle och gödsling av skogsmark samt askåterföring. Miljöövervakning behandlas i avsnitt 27.1. Det internationella luftvårdsarbetet bör även fortsättningsvis vara högt prioriterat. Det gäller främst arbetet inom luftvårdskonventionen (CLRTAP) och for Europe (CAFE). CAFE syftar till att minska luftföroreningarna och förbättra luftkvaliteten i . Inom CLRTAP och CAFE pågår f.n. ett viktigt arbete med att ta fram underlag för revidering av bl.a. Göteborgsprotokollet och olika EG- direktiv om utsläpp till luft, bl.a. det s.k. takdirektivet och direktivet om stora förbränningsanläggningar. Regeringen avser att i de kommande för- handlingarna verka för att kraven i protokollen och EG-direktiven skärps på ett kostnadseffektivt sätt. Det gäller bl.a. lägre utsläppstak för svavel- dioxid, kväveoxider, VOC och ammoniak. Det gäller även att inom ramen för CAFE driva frågan om att införa regler på gemenskapsnivå för utsläpp från förbränningsanläggningar mindre än 50 MW tillfört bränsle samt skärpa utsläppsvärdena i direktivet om stora förbränningsanlägg- ningar. kommer att få i uppdrag att utarbeta en strategi för agerande i det internationella luftvårdsarbetet. Åtgärder inom sjöfarten för att minska utsläppen till luft är mycket kostnadseffektiva jämfört med nya åtgärder för att minska utsläppen från landbaserade källor. Det gäller framför allt att få ner svavelhalten i bränslen genom bl.a. skärpning av EG-direktivet om svavel i bränslen. Det är vidare viktigt att EU-länderna får genomslag i IMO () för att svavelhalterna i far- tygsbränslen och begränsningar av utsläppen av kväveoxider sänks. granskning av miljöarbete (se bilaga 2) resulterade i ett antal rekommendationer, bl.a. att bör fortsätta att främja regionala åtgärder för att minska utsläppen av svaveldioxid, flyktiga organiska ämnen (VOC) och kväveoxider från fartyg i . Kommissionen utreder f.n. hur man skall kunna införa gemensamma Prop. 2004/05:150 eller internationella miljöavgifter för flyget. Utsläpp till luft från flyget och sjöfarten behandlas vidare i den kommande transportpolitiska propo- sitionen. För att stödja genomförandet av IPPC-direktivet om samordnad pröv- ning av industrier och andra fasta anläggningar organiserar kommission- en ett utbyte av information om bästa tillgängliga teknik för de branscher som omfattas av direktivet. Informationen beaktas vid tillståndsgiv- ningen i EU-länderna. Se även En strategi för effektivare energianvänd- ning och transporter (avsnitt 21.2). skall i samarbete med berörda myndigheter ges i upp- drag att inför kommande fördjupade utvärdering utarbeta förslag till kompletterande åtgärder som medför att delmål 1 om försurning av sjöar och rinnande vatten uppnås. Utifrån det nya kunskapsunderlag som tas fram vid revideringen av bedömningsgrunderna för sjöar kan det också finnas behov av att revidera detta delmål. arbetar med att bedöma situationen i de mindre sjöarna och har givit lant- bruksuniversitet i uppdrag att se hur de mindre sjöarna skall kunna om- fattas av inventeringen. bör utvärdera behovet av en förändrad miljöövervakning för att bättre följa upp och avrapportera miljökvalitetsmålet Bara naturlig försurning. Översynen bör bl.a. om- fatta miljöövervakningen för sjöar och vattendrag. Se vidare avsnitt 27.1. Kalkningsverksamheten behöver anpassas till en förändrad geografisk belastningssituation. skall därför ges i uppdrag att ut- arbeta nya riktlinjer för kalkningsverksamheten för sjöar och vattendrag. Betydelsen av det atmosfäriska nedfallet och markanvändningen, exempelvis skogsbruk, för försurningssituationen i skogslandskapet bör tydligare klargöras i de mest försurningsdrabbade områdena. Vid behov bör ett nytt delmål om försurning av skogsmarken föreslås. Utgångs- punkten bör vara resultat från bl.a. forskning inom Mistra-programmen (International and national abatement strategies for transboundary air pollution) och SUFOR (Sustainable forestry in ). Regeringen ser ett behov av en fortsatt minskning av utsläppen av försurande ämnen. Eftersom delmålet för svaveldioxid ser ut att kunna nås till 2010 kommer delmålet att behöva revideras i samband med nästa fördjupade utvärdering och andra berörda myndigheter skall få i uppdrag att lämna förslag till kompletterande åtgärder som medför att delmål 4 om utsläppen av kväveoxider i uppnås. De statsfinansiella konsekvenserna bedöms inte förändras i förhållande till vad som angavs i propositionen Svenska miljömål delmål och åtgärdsstrategier (prop. 2000/01:130). Miljön skall vara fri från ämnen och metaller som skapats i eller ut- vunnits av samhället och som kan hota människors hälsa eller den bio- För miljökvalitetsmålet Giftfri miljö har sex delmål fastställts. Kunskap om kemiska ämnens hälso- och miljöegenskaper Information om farliga ämnen i varor Utfasning av farliga ämnen Fortlöpande minskning av hälso- och miljörisker med kemiska Efterbehandling av förorenade områden Regeringens bedömning: Det är möjligt att i huvudsak uppnå miljö- kvalitetsmålet när det gäller att minska tillförsel av nya farliga ämnen genom ytterligare åtgärder på EU-nivå, globalt och nationellt. kommer det att vara svårt att nå målet inom en generation när det gäller långlivade ämnen som redan finns spridda i miljön samt diffus spridning av farliga ämnen från befintliga byggnader och varor. gäller för ämnen som bildas oavsiktligt vid mänsklig verksamhet. Miljökvalitetsmålet Giftfri miljö kräver en hög grad av internationellt samarbete och åtgärder även utanför för att uppnås. agerande inom EU och globalt prioriteras. Den slutliga utformningen av förslaget till ny europeisk kemikalie- lagstiftning (REACH) är av stor betydelse för att nå de fyra första del- Även kommande revidering av växtskyddsmedelsdirektivet (dir. 91/414/EEG) och den tematiska strategin för hållbar användning av växt- skyddsmedel har stor betydelse för måluppfyllelsen. arbetet med växtskyddsmedel och biocider bör vara att åstadkomma en hög skyddsnivå samt att skyddsnivån skall vara minst lika hög som den som gäller för övriga kemikalier inom REACH.