prop · GS0380 · 2005-03-22 00:00:00 — särskilda behov hos näringslivet eller samhället i övrigt. modellen för offentligt finansierad forskning med universitet och högskolor som främsta utförare ställer särskilda krav på att universiteten och högskolorna kan samspela med det omgivande samhället. har därför i uppdrag att samverka med det omgivande samhället. uppgift ingår att arbeta med kommersialisering av forskningsresultat och Lärosätenas incitament för att arbeta med kommersialisering och med näringslivsnära forskning är både av ekonomisk och av immateriell Det har visat sig att avknoppningar eller licensiering av patent kan ge ett återflöde av nya forskningsuppdrag till lärosätet. forskningsresultat har utvecklats till en produkt som är färdig att introduceras på marknaden behövs ofta vidare forskning och utveckling, som delvis utförs på lärosätet men som kan vara finansierad av externa medel, t.ex. såddkapital. Uppkomsten av högteknologiska kluster kring lärosätena medför utökade möjligheter för samarbete och rekrytering. Inflödet av nya idéer och problemställningar från det omgivande samhället bidrar också till den akademiska forskningens förnyelse. problemställningar kräver dessutom oftast ett mångvetenskapligt angreppssätt och kan på så sätt stimulera till nya forskningsinriktningar. Att forskningen kommer till praktisk användning är dessutom en drivkraft för många forskare. Många kommersiella succéer har sin grund i forskningsresultat från universitet och högskolor. Det har lett till en ökad diskussion om lärosätenas roll i innovationssystemet. entreprenöriella tänkandet vid många svenska lärosäten utvecklats i hög grad och många högskolor arbetar aktivt med att stödja Insatserna är emellertid oftast underfinansierade och baserade på tidsbegränsade initiativ från ett flertal aktörer. stort behov av att ytterligare stödja lärosätenas arbete för att systematiskt utveckla hållbara strukturer för kommersialisering. Tydliga och långsiktiga strukturer behöver byggas upp där holdingbolagens roll är väl definierad och där det finns tydliga ingångar för både forskare och externa finansiärer, rådgivare och affärsutvecklare. Erfarenheterna från liksom från de svenska lärosäten som har arbetat länge med kommersialisering visar att man måste arbeta långsiktigt med att bygga upp ändamålsenliga strukturer och hitta former för hur arbetet skall organiseras. Det behövs personer som kan bistå forskarna med rådgivning för att skydda idéer och utveckla dem vidare till en kommersialiserbar produkt eller process. Många lärosäten vittnar om att den uppsökande verksamheten är viktig och det finns många forskningsresultat vars kommersiella potential inte prövas eftersom forskaren inte är intresserad av att ta sina idéer till kommersialisering eller saknar kunskap om kommersialiseringsprocessen. När ett forskningsresultat börjar bli kommersialiserbart krävs kunskap om marknadsanalys, affärsplaner, juridik och bolagsbildning, liksom tillgång till det första kapitalet. För att kunna erbjuda forskarna ett bra stöd blir samspelet mellan lärosätet och olika yttre aktörer allt viktigare. Bolagsbildning och utformandet av affärsplaner kan med fördel ske i samarbete med olika yttre aktörer. De nybildade bolagen bör konkurrera om extern finansiering på samma villkor som idéer uppkomna utanför den akademiska sfären. Vissa kommersialiserbara forskningsresultat kan bli projektbolag som kan tas över av den nya koncernen för kommersialisering av idéer från den akademiska forskningen och det kunskapsintensiva näringslivet eller av andra externa aktörer. Andra kan kommersialiseras genom att rätten till exploatering licensieras till redan befintliga företag. En förskjutning av kommersialiseringen mot en ökande andel licensiering, så som sker i , märks även vid svenska lärosäten. Kommersialisering har blivit en allt mer integrerad del av forskningsprojekten och vissa forskningsfinansiärer kräver redan vid ansökningstillfället en tydlig plan för hur de immateriella rättigheterna skall hanteras. Mycket forskning bedrivs i stora projekt där både företag och högskolor deltar och dessa har ofta deltagare från olika länder som gemensamt ger upphov till resultaten. och tydliga regler för vem som äger resultaten av högskoleforskningen blir därmed allt viktigare. Många länder, t.ex. , och , frångår nu principen att forskare vid högskolan äger sina resultat och inför i ökande utsträckning modeller där lärosätet äger eller har nyttjanderätten till resultaten, med avtal om vinstdelning med uppfinnaren. I gäller att lärare vid universitet och högskolor äger rätten till sina forskningsresultat och att de därmed själva kan bestämma om, och i så fall hur, dessa resultat skall exploateras. Detta förhållande benämns lärarundantaget. Regeringens bedömning är att kommersialisering av forskningsresultat i många fall kan underlättas om lärarundantaget tas bort. Regeringen har därför tillsatt utredningen till resultaten av högskoleforskningen (dir. 2004:106) som bl.a. har till uppgift att klarlägga de rättsliga konsekvenserna av att avskaffa lärarundantaget (se vidare avsnitt 8.3.1). Regeringen avser att ge lärosätena ett uppdrag att utarbeta Prop. 2004/05:80 handlingsplaner för kommersialisering och tekniköverföring. ett sådant uppdrag är att varje lärosäte skall redovisa sitt arbete med att bygga upp professionella strukturer för att fånga upp idéer med kommersiell potential och föra dessa vidare till tillämpning (se vidare 8.3.2). Lärosätenas arbete med kommersialisering av forskningsresultat och tekniköverföring sker främst inom ramen för myndigheten. De lärosäten som har holdingbolag har också en möjlighet att via dem äga projektbolag som har startats som ett resultat av forskningen vid lärosätet. har emellertid endast fjorton lärosäten tillgång till holdingbolag och dessa bolag är kraftigt underkapitaliserade. Regeringen avser därför att utse en förhandlare med uppgift att se över holdingbolagsstrukturen i syfte att bilda färre och mer slagkraftiga enheter. Alla lärosäten skall, om de så önskar, få tillgång till ett holdingbolags tjänster. Regeringen föreslår även en förstärkning av kapitalbasen för holdingbolagsstrukturen. Dessa insatser presenteras närmare i avsnitt 8.3.3. Industriforskningsinstitutens roll i innovationssystemet har näringslivets satsning på FoU minskat bl.a. på grund av konjunkturnedgången. Som en följd av dessa neddragningar har betydelsen av den offentligt finansierade forskningen ökat för näringslivet. I har vi valt en forskningsstruktur som innebär att huvuddelen av den offentligt finansierade forskningen bedrivs vid lärosätena. Institutssektorn utgör endast en mindre del av den offentligt finansierade forskningen. finns det internationellt en trend mot att instituten i ökad utsträckning strävar efter att närma sig universitet och högskolor för att kunna dra nytta av den kunskapsutveckling som sker där och snabbt kunna anpassa den till industrins behov. Den svenska institutssektorn bör därför utvecklas i nära samverkan med lärosätena men på ett sätt som ger instituten möjlighet att utveckla sina egna starka sidor. I enlighet med beslut (prop. 2001/02:2, bet. 2001/02:NU5, rskr. 2001/02:64) bedrivs ett omstruktureringsarbete bland skapa en starkare struktur med färre, större och internationellt konkurrenskraftiga institut. IRECO holding AB, som ansvarar för statens ägande av flertalet industriforskningsinstitut, leder detta omstruktureringsarbete, som beräknas vara avslutat . En fortsatt utveckling av institutssektorn bör i ökad utsträckning inriktas på insatser som kan stärka och utveckla institutens roll i innovationssystemet. Regeringen bedömer att industriforskningsinstitutens basfinansiering bör förstärkas och att vissa förändringar bör göras för att ägarförhållanden skall kunna anpassas till dagens näringslivsstruktur med en större andel utlandsägda företag. Verket för innovationssystem () har en viktig roll genom sin uppgift att initiera och finansiera behovsmotiverad forskning och utveckling till stöd för innovationssystemet och en hållbar utveckling och Den närmare inriktningen av arbete beskrivs i avsnitt Regeringen föreslår att medel anvisas till för två nya insatsformer, meriteringsanställningar (se avsnitt 7.1) och forskarskolor (se avsnitt 7.2.2). bör vidare få del av en allmän förstärkning av teknisk forskning (se avsnitt 5.2). bör även ta del av den nya insatsformen för starka forskningsmiljöer (se avsnitt 6.1). forsknings- och innovationsmiljöer förstärker och kompletterar den satsning som redan gör inom Vinn Excellence Centre- Medel bör även anvisas för insatser för att främja små och medelstora företags tillgång till forskning (se avsnitt 8.2.1). anser att antalet kunskapsintensiva företag bör öka. vidare med tillfredsställelse på de planer som har presenterat att genomföra ett försök med ett program för att stödja forskning och innovation i kunskapsintensiva små och medelstora företag. Samarbete mellan lärosäten, forskningsinstitut och näringsliv Att den industrinära forskningen svarar väl mot näringslivets behov är särskilt viktigt när resurserna är begränsade. Det är angeläget att resurserna till behovsmotiverad forskning prioriteras på ett sådant sätt att både näringslivets behov och de svenska forskarnas styrkeområden Tekniköverföring från lärosäten och forskningsinstitut till näringslivet (tidigare Nuteks) satsningar på är utmärkta exempel på hur näringsliv och lärosäten kan samlas kring gemensamma problemformuleringar i starka forsknings- och Forskningsprogram som finansieras av staten och näringslivet gemensamt har visat sig vara lyckade satsningar inom fordons- och flygområdet. Företag, lärosäten och institut har kunnat bygga upp långsiktiga samarbeten och samlat sig till gemensamma ansökningar till EU:s ramprogram. Regeringen gör bedömningen att samverkansprogram med näringslivet är ett verktyg som bör kunna erbjudas även andra stora svenska exportbranscher (se avsnitt 8.2.2). Forskares mobilitet är ett annat sätt att främja kunskapsöverföring mellan lärosäten, institut och näringsliv (se vidare avsnitt 8.3.5). I den innovationsstrategi, Innovativa (Ds 2004:36) som presenterades identifierades ett antal nyckelområden som var särskilt angelägna för vidare insatser. De insatser som presenteras i den här propositionen ligger väl i linje med dessa områden. insatser som regeringen föreslår i denna proposition överensstämmer också med de behov som Svenskt näringsliv och har teknik, liksom de förstärkningar som föreslås fördelas till för meriteringsanställningar och gemensamma forskningsprogram med näringslivet, bl.a. inom fordonsområdet. 8.2.1Forskning i små och medelstora företag Regeringens bedömning: Verket för innovationssystem bör under 20072008 tillföras för att främja små och medelstora företags tillgång till forskning och utveckling. Verket bör tillföras 2007 och ytterligare 2008. Skälen för regeringens bedömning: av är små eller medelstora dvs. har färre än 250 anställda. Dessa företags konkurrenskraft och tillväxt är betydelsefulla för innovationsförmåga och ekonomiska tillväxt. Små och medelstora företag anställer av de som arbetar i den privata sektorn. Förändringarna i samhället med ökande internationalisering och ökade konkurrens ställer nya krav på företagen att ha en effektiv produktion och ett högt kunskapsinnehåll i de varor och tjänster som produceras. som har ett nära samarbete med universitet och högskolor uppvisar en högre tillväxt än andra företag enligt en studie utförd av ITPS. visar andra studier att svenska små och medelstora företag bedriver relativt lite egen forskning och utveckling i internationell jämförelse. Det är därför angeläget att den innovativa förmågan och FoU-kompetensen i små och medelstora företag stärks. Deras förmåga att ta till sig kunskap från lärosäten och institut blir avgörande. Industriforskningsinstituten är en viktig samarbetspartner för många små och medelstora företag. Regeringen bedömer att den förstärkning av institutens långsiktiga strategiska finansiering som beskrivs närmare i avsnitt 8.4 ytterligare kan förbättra institutens tillgänglighet för dessa företag. Samarbetsprogram med näringslivet är en annan insats som kan bidra till att små och medelstora företag kan bilda varaktiga samarbeten inom FoU med andra företag, institut och lärosäten (se vidare avsnitt 8.2.2). Flera statliga myndigheter, stiftelser och andra aktörer driver program som syftar till att stödja forskning och utveckling i små och medelstora företag. och samarbetar t.ex. genom en insats som syftar till att stödja forskning i mindre högteknologiska företag. har även redovisat planer på att starta ett pilotprogram för att främja innovation i små och medelstora företag. Den koncern för kommersialisering av idéer från akademisk forskning och det kunskapsintensiva näringslivet som bildades kommer också att kunna bidra till små och medelstora företags innovationskraft. Regeringen bedömer att det behövs ytterligare insatser för att stödja kunskapsutveckling i små och medelstora företag. innovationssystem bör 20072008 tillföras för Prop. 2004/05:80 insatser som främjar små och medelstora företags tillgång till forskning Verket bör tillföras 2007 och ytterligare 2008. 8.2.2FoU-program i samverkan med näringslivet Regeringens bedömning: Verket för innovationssystem bör 2005 2008 tillföras för FoU-program i samverkan med näringslivet. Medlen bör öka med 2005, ytterligare 2006, ytterligare 2007 och ytterligare 2008. Skälen för regeringens bedömning: Kunskapsöverföring och samarbete mellan offentliga forskningsutförare och näringslivet blir allt viktigare. Erfarenheterna av de nu löpande samverkansprogrammen mellan staten och näringslivet är goda. De är viktiga komplement till näringslivets egen forskning och utveckling. Fordonsforskningsprogrammet och det nationella flygtekniska forskningsprogrammet som startade har förlängts i flera omgångar och ytterligare fordonsprogram har tillkommit. Utvärderingar av programmen visar att såväl företag som universitet, högskolor och forskningsinstitut uppskattar programmen och förordar en fortsättning. Programmen förenar företagens krav på resultat och relevans med akademins krav på kvalitet. De som doktorerar inom programmen får en gedigen forskarutbildning och stor insyn och förståelse för industriell verksamhet. En utvärdering av nationella flygtekniska forskningsprogrammet har visat att programmet har gett såväl industrin som akademin möjlighet att bygga upp en forskningsbas som gjort det möjligt att delta i EU:s forskningsprogram. Regeringen bedömer mot bakgrund av dessa erfarenheter att FoU-program i samarbete med näringslivet är ett väl beprövat instrument som bör kunna erbjudas även andra för viktiga branscher. Programmen skall avse områden där är eller har förutsättningar att bli världsledande forskningsmässigt och industriellt . En förutsättning för att regeringen skall inrätta samarbetsprogram är att näringslivet bidrar med minst halva finansieringen av programmens totala omfattning. Syftet med programmen är i första hand att stärka svensk industris internationella konkurrenskraft genom att bygga upp strategisk kompetens inom företagen och forskningsinstitutionerna och genom att skapa mötesplatser med förutsättningar för långsiktigt samarbete mellan näringsliv och forskare vid universitet, högskolor och forskningsinstitut. Programmen skall bidra till att öka tillgången på forskarutbildad personal inom områden som är av vikt för näringslivet. För att programmen skall kunna bidra till en stärkt konkurrenskraft är det viktigt att forskningen som utförs inom ramen för programmen är av god internationell kvalitet. Ytterligare ett syfte med satsningen är att skapa goda förutsättningar för ett fortsatt högt deltagande och ledarskap i projekt inom EU:s sjunde Programmen bör därför utformas på ett sådant sätt att de bidrar till att skapa goda förutsättningar för att svenska företag och Prop. 2004/05:80 forskningsinstitutioner kan delta och vara drivande i det europeiska forskningssamarbetet. Regeringen har tagit initiativ till ett antal branschvisa samtal med näringslivet med utgångspunkt i de områden som angavs i regeringsförklaringen i syfte att genomlysa förutsättningarna för att utveckla ledande position inom dessa områden. Samtal kommer att föras med näringsliv och fackliga organisationer inom IT/telekom- och läkemedels/bioteknikbranscherna och med företrädare för bas- och verkstadsindustri inom trä/skogsindustri, metallurgi och fordonsindustri. I detta sammanhang kommer det inrättade vara ett viktigt forum för diskussion. Som ett resultat av dessa samtal och på uppdrag av regeringen kommer att få i uppdrag att i en interaktiv process med näringslivet och andra aktörer såsom universitet, högskolor och industriforskningsinstitut utveckla samarbets- program med näringslivet. skall därefter inkomma till regeringen med förslag på sådana program. Vid utformningen av programmen bör överväga lämplig volym och tidplan, klargöra förutsättningarna för koordinering med internationella forsknings- satsningar, t.ex. teknikplattformar i EU:s sjunde ramprogram, liksom möjligheterna till branschöverskridande samarbetsprogram. Några av de områden som är aktuella för programsatsningar presenteras utförligare nedan. Styrningen av programmen bör utformas på ett sådant sätt att ett långsiktigt strategiskt perspektiv kan förenas med flexibilitet i utformning och val av enskilda projekt. Programmen skall vara uppföljningsbara och utvärderas med hjälp av internationella experter . Programmen skall bidra till utvecklingen av innovationssystemen inom respektive område och även små och medelstora företag bör ges utrymme att delta i programmen. Verket för innovationssystem bör 20052008 tillföras för FoU-program i samverkan med näringslivet. Medlen bör öka med 2005, med ytterligare 2006, ytterligare 2007 och ytterligare 2008. Även de medel för allmänna förstärkningar som enligt denna proposition bör fördelas till 2006 och 2007 kan tas i anspråk för detta ändamål. Regeringen återkommer på tilläggsbudget ekonomiska vårproposition om de anslagsmässiga konsekvenserna för berörda anslag under . Regeringen vill betona vikten av att de program som aktualiseras skall omfatta områden av strategisk betydelse för industrin där exportmöjligheterna bedöms som gynnsamma. Programmen skall komplettera, inte ersätta, behovsmotiverad och tillämpad forskning som bedrivs inom branschneutrala teknikområden. Forskningsprogram med koppling till fordonsindustrin Mot bakgrund av framstående ställning inom fordonsområdet och branschens stora betydelse för svensk ekonomi, miljö och trafiksäkerhet gör regeringen bedömningen att FoU-program som tas fram i samarbete mellan staten och näringslivet är speciellt angelägna Prop. 2004/05:80 inom detta område. Fordonsindustrins produkter sätter delvis ramarna för utvecklingen även inom politikområdena energi och transporter genom bilarnas energiförbrukning, miljöpåverkan och trafiksäkerhetsegenskaper. Detta gör att samspel mellan samhälle, företag och akademi är särskilt relevant och flera av de forskningssatsningar som görs inom detta område finansieras även från utgiftsområdena energi och kommunikationer. Fordonsforskningen under programrådet för fordonsforskning För att skapa goda förutsättningar för en fortsatt konkurrenskraftig fordonsindustri gör staten, berörda regioner och näringslivet riktade satsningar på FoU inom ramen för Programrådet för fordonsforskning (PFF). Verksamheten inom PFF är reglerad genom avtal mellan AB , , , , , , , och . PFF ansvarar för genomförandet av fyra forskningsprogram inom fordonsområdet. Programmen samfinansieras av staten och näringslivet. Det första programmet som startades var det fordonstekniska forskningsprogrammet (ffp). Det är ett forskningsprogram för ökad konkurrenskraft, huvudsakligen inriktat mot miljö, säkerhet och kostnad/kvalitet. Regeringen tecknade ett avtal med fordonsindustrin om en förlängning och utökning av programmet (N2003/6285/ITFoU) som därmed löper . Den statliga insatsen i programmet utökas med . Regeringens bedömning är att de nya medel som regeringen beräknat i budgetpropositionen för FoU-program i samarbete med näringslivet skall täcka den utökade statliga insatsen om i fordonsforskningsprogrammet. Den statliga insatsen uppgår därmed till totalt och industrin har utfäst sig att samfinansiera på motsvarande nivå. Projekten inom ffp är inriktade på grundläggande industriell forskning och utförs till största delen vid någon av de cirka 30 högskoleinstitutioner som berörs av programmet. Ett huvudmål är kompetensförsörjning för industrin, men även forskningsresultaten är av stort värde. Programmet har resulterat i ett tjugotal doktors- och ett fyrtiotal licentiatexamina. Ett stort antal artiklar i vetenskapliga skrifter har publicerats. Resultaten från projekten redovisas vid seminarier som hålls . Utöver fordonsforskningsprogrammet ansvarar PFF också för genomförandet av Samverkansprogrammet kring utveckling av mer miljöanpassade fordon (Gröna Bilen), Emissionsforskningsprogrammet (EMFO) och programmet (). Gröna Bilen-programmet, som förlängdes till 2007 inom tidigare beslutad ekonomisk ram, finansieras från statens sida via samt från utgiftsområdena för kommunikationer och energi. ansvarar för programkanslierna för PFF, ffp och Gröna Bilen. IVSS, som är inriktat på trafiksäkerhet och intelligenta fordons- och trafiksystem samt EMFO, finansieras från statens sida huvudsakligen via , som Prop. 2004/05:80 också har hand om programkanslierna för dessa program. Forskningsprogram inom fordonstelematik och produktionsteknik Svensk fordonsforskning har en världsledande position inom bl.a. säkerhet, miljö och telematik. Exempel på detta är den forskning som bedrivs kring säkerhet i fordon genom att utnyttja avancerad informationsteknik i nya funktioner som krockvarnare och automatisk hastighetsanpassning. Ett annat exempel som visar på kopplingen mellan informationsteknik och miljö är forskningen med inriktning på att använda informationsteknik inom förbränningsmotorstyrning för att sänka bränsleförbrukning och skadliga avgasemissioner. Omfattande svensk forskning finns om hur såväl bilar som vägar skall konstrueras för att minska olycksrisken. Mot bakgrund av den svenska styrkepositionen inom fordonstelematik, som fordons-IT också kallas, har regeringen uppdragit åt att lämna förslag på FoU- program inom fordonstelematik (N2004/8180/ITFoU, N2005/1885/ITFoU). Planeringsramen för 20052008 är . En förutsättning för de förslag som lämnas till regeringen skall vara att de bygger på samfinansiering där övriga aktörer går in med minst samma belopp som staten. Förslagen skall utarbetas i samverkan med fordonsindustrin, telekomindustrin och med berörda regionala och kommunala aktörer. Förslagen skall medverka till en tydlig profilering av områden där har både stark forskningskompetens och en stark industri. Satsningen bör syfta till att skapa ett svenskt varumärke för fordonstelematik liknande det för trafiksäkerhet. Den ökande internationella konkurrensen ställer nya krav på förmågan att utveckla och förnya hållbar produktionsutveckling, processer och metoder. Utvecklingen inom den tillverkande industrin går mot ökad kundanpassning och flexiblare produktionssystem vilket ställer krav på avancerad, hållbar och kostnadseffektiv produktionsteknik. Mot bakgrund av denna utveckling bedöms en samlad satsning där design, konstruktion och produktion integreras, vara väl motiverad. Regeringen har uppdragit åt att lämna förslag på program inom produktionsteknisk FoU (N2004/8180/ITFoU, N2005/1885/ITFoU) . Satsningen skall syfta till att utveckla metoder för effektivare och mer resurssnål produktion till lägre kostnader. Satsningen inriktas mot fordonsindustrin men skall vara lika relevant för underleverantörer och övrig tillverkande industri.