prop · GT031d10 · 2005-09-20 00:00:00 — Beloppet är således exklusive beslut på tilläggsbudget under innevarande år. 2Pris- och löneomräkningen baseras på anvisade medel statsbudget. Övriga förändringskomponenter redovisas i löpande priser och inkluderar därmed en pris- och löneomräkning. 3Anslaget minskas med till följd av en generell reduktion av företrädesvis anslag avsedda för förvaltnings- eller investeringsändamål. 1 Inklusive tilläggsbudget i samband med ekonomiska vårproposition (bet. 2004/2005:FiU21) och förslag på tilläggsbudget i samband med budgetpropositionen . Anslaget disponeras av för stöd till organisationer som främjar integration, för åtgärder som stimulerar integrationsprocesserna i samhället och för insatser som förebygger och motverkar främlingsfientlighet, rasism och etnisk diskriminering. Vidare disponeras en del av anslaget av regeringen för att stimulera inrättande av skyddat boende och vissa utbildningsinsatser m.m. för ungdomar som riskerar att utsättas för s.k. hedersrelaterat våld. 2005/06:1 UTGIFTSOMRÅDE 8 Regeringen avser att låta disponera sammanlagt ca för stöd till verksamhet som bedrivs huvudsakligen av organisationslivet. Av dessa medel avser ca organisations- och verksamhetsbidrag samt projektstöd enligt förordningen (2000:216) om statsbidrag till organisationer som främjar integration. Stödet till lokal verksamhet bör förstärkas med . Därvid kan verket fördela till lokal verksamhet mot diskriminering. Vidare får verket disponera högst till den ideella förening som driver och högst för stöd till verksamhet för personer som lämnar rasistiska grupper. Enligt tidigare anvisade medel disponerar regeringen mellan sammanlagt för en långsiktig satsning för att stimulera inrättandet av skyddat boende, vissa utbildningsinsatser m.m. för ungdomar, framför allt flickor och unga kvinnor som riskerar att utsättas för s.k. hedersrelaterat våld samt förebyggande insatser. Insatser kan även riktas till pojkar och män. 2005 har medel huvudsakligen fördelats till länsstyrelserna för bland annat en kartläggning av länens behov av skyddat boende och därefter för att stimulera inrättande av skyddat boende. Länsstyrelserna har även i uppdrag att stödja förebyggande verksamhet. kommer en ökad satsning att göras på förebyggande verksamhet. bör anslaget tillföras ytterligare till jourverksamhet för flickor och unga kvinnor. Mot bakgrund av behovet av att utveckla en effektivare och snabbare etablering för nyanlända invandrare genom regional och lokal samverkan föreslår regeringen att anslaget tillförs 2006 och 2007. Medlen avser bland annat kostnader för inventering, samordning och utvärdering m.m. av det regionala och lokala utvecklingsarbete som skall bedrivas. Regeringen föreslår att ett anslag på anvisas . bör anslaget beräknas till 86 120 000 respektive . 2005/06:1 UTGIFTSOMRÅDE 8 Tabell 3.25 Härledning av anslagsnivån 2006-2008 för 10:2 Integrationsåtgärder Förändring till följd av: Förslag/beräknat anslag 1Statsbudget enligt beslut , (bet. 2004/05:SfU2). Beloppet är således exklusive beslut på tilläggsbudget under innevarande år. 2Anslaget minskas med till följd av en generell reduktion av företrädesvis anslag avsedda för förvaltnings- eller investeringsändamål. 3.9.310:3 Kommunersättningar vid flyktingmottagande 1 Inklusive tilläggsbudget i samband med ekonomiska vårproposition (bet. 2004/2005:FiU21) och förslag på tilläggsbudget i samband med budgetpropositionen . Anslaget finansierar statlig ersättning till kommunerna för kostnader i samband med mottagandet och introduktionen av flyktingar och deras anhöriga. Ersättningarna betalas ut enligt bestämmelserna i förordningen (1990:927) om statlig ersättning för flyktingmottagande m.m. Huvuddelen av den statliga ersättningen utgår i form av schablonersättning som lämnas med ett fast belopp per mottagen person. Beloppet fördelas och börjar betalas ut månaden efter det att flyktingen har folkbokförts i en kommun. Därutöver lämnas ersättning för faktiska kostnader för försörjningsstöd och vissa andra kostnader för äldre, varaktigt sjuka, barn utan vårdnadshavare och för personer med funktionshinder. Omfattningen av kommunmottagandet styrs i grunden av händelser utanför . Stora variationer kan förekomma mellan åren i antalet mottagna personer i kommunerna. Beräkningarna av anslaget utgår från redan mottagna flyktingar samt prognoser om asylsökande, antal beslut i asylärenden, invandringen av anhöriga till flyktingar samt s.k. kvotflyktingar som har tagits emot i och som kan väntas få tillstånd att bosätta sig här. Med utgångspunkt från tidigare faktiskt kommunmottagande och prognoserna (se tabell avsnitt 3.6.2.) förväntas utgifterna fortsätta att minska kraftigt i förhållande till vad som beräknades i budgetpropositionen 2005. görs en motsvarande minskning av anslagsnivån. Inom denna anslagsram bör få använda högst för ersättning till kommunerna för extraordinära kostnader samt för att ekonomiskt kompensera kommuner som tar emot flyktingar som ursprungligen togs emot i storstäderna eller en förortskommun med liknande situation. Regeringen föreslår att ett anslag på 1 anvisas . bör anslaget beräknas till 1 363 538 000 respektive 1 . Tabell 3.27 Härledning av anslagsnivån 2006-2008 för anslaget 10:3 Kommunersättningar vid flyktingmottagande Förändring till följd av: Förslag/beräknat anslag 1 Statsbudget enligt beslut , (bet. 2004/05:SfU2). Beloppet är således exklusive beslut på tilläggsbudget under innevarande år. 1 Inklusive tilläggsbudget i samband med ekonomiska vårproposition (bet. 2004/2005:FiU21) och förslag på tilläggsbudget i samband med budgetpropositionen . kan flyktingar och vissa andra utlänningar få statliga lån till hemutrust- ning när de skall etablera hushåll i . Villkoren för lånen, som administreras av (), regleras i förordningen (1990:1361) om lån till hemutrustning för flyktingar och vissa andra utlänningar. Lånen tas upp i (). Upplåningen uppgick till ca . Underskottet i verksamheten i huvudsak låneeftergifter och bristande inbetalningar av räntor och amorteringar täcks via anslaget. Omfattningen av låneverksamheten bestäms främst av antalet kommunmottagna flyktingar m.fl. och i vilken utsträckning de väljer att ta lån. (Antalet flyktingar som tagits emot i kommunerna och som omfattas av förordningen om lån för hemutrustning för flyktingar och vissa andra utlänningar framgår av tabellen i avsnitt 3.6.3). Anslagets storlek är helt beroende av antalet kommunplacerade flyktingar m.fl. innevarande år och åren framöver. Jämfört 2003 och 2004 närmast halveras antalet personer som kan bli aktuella för att ta hemutrustningslån . Eftersom även antalet mottagna flyktingar och räntenivån för lånet tenderar att fortsätta minska innebär detta att anslaget kan beräknas till en lägre nivå i förhållande till 2005. Regeringen föreslår att ett anslag på anvisas . beräknas anslaget ligga på samma nivå. Tabell 3.29 Härledning av anslagsnivån 2006-2008 för 10:4 Hemutrustningslån Förändring till följd av: Förslag/beräknat anslag 1Statsbudget enligt beslut , (bet. 2004/05:SfU2). Beloppet är således exklusive beslut på tilläggsbudget under innevarande år. 2Anslaget minskas med till följd av en generell reduktion av företrädesvis anslag avsedda för förvaltnings- eller investeringsändamål. 2005/06:1 UTGIFTSOMRÅDE 8 3.9.510:5 Ombudsmannen mot etnisk diskriminering 1Inklusive tilläggsbudget i samband med ekonomiska vårproposition (bet. 2004/2005:FiU21) och förslag på tilläggsbudget i samband med budgetpropositionen . 2Motsvarar 31 239 tkr prisnivå. 3Motsvarar 31 239 tkr prisnivå. Från anslaget finansieras DO och . DO har som huvudsaklig uppgift att förebygga och motverka etnisk och religiös diskriminering i arbetslivet och på andra samhällsområden. Ny lagstiftning och ökad kännedom om förekomsten av diskriminering har medfört ökade krav på DO:s verksamhet. DO måste därför få bättre möjligheter att snabbt kunna utreda anmälningar och driva mål i domstol. Vidare är det nödvändigt att DO utvecklar sin verksamhet för att kunna nå ut till utsatta grupper samt för att driva på arbetsgivarna att vidta aktiva åtgärder mot diskriminering. DO:s tillsyn av hur arbetsgivare uppfyller lagens krav på aktiva åtgärder men även arbetet med romer kräver fortsatt omfattande insatser. Regeringen föreslår därför att anslaget till DO tillförs samt ytterligare . Från anslaget finansieras också . Nämndens verksamhet beräknas 2006 uppgå till en kostnad på . Regeringen föreslår att ett anslag på anvisas . bör anslaget beräknas till och bör anslaget beräknas till . 2005/06:1 UTGIFTSOMRÅDE 8 Tabell 3.31 Härledning av anslagsnivån 2006-2008, för 10:5 Ombudsmannen mot etnisk diskriminering Förändring till följd av: Pris- och löneomräkning 2 Förslag/beräknat anslag 1Statsbudget enligt beslut , (bet. 2004/05:SfU2). Beloppet är således exklusive beslut på tilläggsbudget under innevarande år. 2Pris- och löneomräkningen baseras på anvisade medel statsbudget. Övriga förändringskomponenter redovisas i löpande priser och inkluderar därmed en pris- och löneomräkning. 3Anslaget minskas med till följd av en generell reduktion av företrädesvis anslag avsedda för förvaltnings- eller investeringsändamål 2005/06:1 UTGIFTSOMRÅDE 8 Storstadspolitiken omfattar frågor om hur en god utveckling kan främjas i storstädernas mest utsatta stadsdelar (omfattas , , /, , , , , , , , Västra , Fosie, Hyllie, , , , , , , , Fornhöjden, Geneta, och Ronna), hur förutsättningar för tillväxt skapas i storstadsregionerna och hur tillväxten kommer alla till del. Storstadspolitiken är i huvudsak tvärsektoriell och omfattar flera olika politikområden (bl.a. frågor kring arbetsmarknad, utbildning, integration, polisväsendet, kultur, socialtjänst, miljö, regional utveckling, ungdomar samt demokrati). Utgifterna inom politikområdet styrs av det lokala utvecklingsarbetet. Kommuner med lokala utvecklingsavtal tilldelas medel i samband med att avtalen revideras. Medel rekvireras i efterhand mot redovisade kostnader. De kommuner som tecknat lokala utvecklingsavtal har kvar att rekvirera . Politikområdet har inte tillförts några nya medel varken eller 2005. Tabell 4.1 Utgiftsutveckling inom politikområdet Anslag inom utgiftsområde 8 2004 08 11:1 Utvecklingsinsatser i Totalt för utgiftsområde 8 Anslag inom utgiftsområde 16 2002 16 11:1 Förstärkning av utbildning i Totalt för utgiftsområde 16 Totalt för politikområde Storstadspolitik 2005/06:1 UTGIFTSOMRÅDE 8 Storstadspolitikens övergripande mål är följande: -att ge storstadsregionerna goda förutsättningar för långsiktigt hållbar tillväxt och därmed kunna bidra till att nya arbetstillfällen skapas såväl inom storstadsregionerna som i övriga delar av landet samt -att bryta den sociala, etniska och diskriminerande segregationen i storstadsregionerna och att verka för jämlika och jämställda levnadsvillkor för storstädernas invånare (prop. 1997/98:165, bet. 1998/99: AU2, rskr. 1998/99:34). Sedan storstadsarbetets början har politikområdet som mål att öka jämställdheten i de stadsdelar som omfattas av lokala utvecklingsavtal. Detta innebär att politikområdets insatser genomförs med en sådan ambition. Insatser för ökad jämställdhet redovisas under Resultat. () arrangerade på uppdrag av regeringen tre tillväxtkonferenser i , och . Målet med konferenserna var att ta tillvara och använda de goda erfarenheter som erhållits i det storstadspolitiska arbetet, samt att beakta erfarenheter från de regionala tillväxtavtalen och tillväxtprogrammen. Under det informella storstadsministermötet i bekräftade EU:s ansvariga ministrar att de är villiga att fortsätta det gemensamma arbetet genom bland annat utvecklandet av ett urbant kunskapsnätverk, framtagandet av förslag till förhållningssätt avseende ekonomiska frizoner, samt genomförandet av en internationell storstadskonferens i . Verket för näringslivsutveckling () har påbörjat ett eget arbete för att stärka storstadspolitiken. En inventering av befintlig kunskap i området pågår och väntas leda till en analys och ett program för hur tillväxten i storstäderna bör se ut. Insatser inom ramen för de lokala utvecklingsavtalen De medel som har avsatt för storstadspolitiken har förbrukats i olika takt. hade förbrukat större delen av sina medel vid utgången av 2003 medan kommer att ha medel kvar även . En orsak till detta är variationer i hur många stadsdelar i respektive kommun som omfattas av lokala utvecklingsavtal. Andra bidragande orsaker är dels att kommunerna, som ett led i det långsiktiga arbetet, avsiktligt hushållit med sina medel, dels att det tar betydligt att organisera ett omfattande förändringsarbete än vad som kunnat förutses. Nedan redogörs för några av de insatser som gjorts för att nå målen med de lokala utvecklingsavtalen. Insatserna för att öka förvärvsfrekvensen har tenderat att skifta fokus mot ett mer förebyggande förhållningssätt . Många av de arbetslösa i de berörda stadsdelarna erbjuds mentorsliknande stöd för att klara de sociala hinder som är förknippade med att ta sig ur arbetslösheten. Som ett led i detta arbete har samtliga stadsdelar utvecklat ett nära samarbete med den lokala arbetsförmedlingen. De insatser som genomförts inom ramen för de lokala utvecklingsavtalen har i stor utsträckning bestått av jobbmatchning i kombination med utbildning samt extra resurser för stöd, motivation och vägledning till de arbetssökande. I ett flertal stadsdelar är ungdomsarbetslösheten oroväckande hög. Särskilda insatser för att fånga upp arbetslösa ungdomar, erbjuda dem olika aktiviteter och försöka få dem att ta ansvar för sin egen situation har genomförts. Svenska språkets ställning samt utbildningsnivå storstadsarbetet har pågått har en stor andel av tilldelade medel gått till språkutvecklingsinsatser. Arbetet har huvudsakligen varit inriktat på att tidigt lägga en grund för god språkutveckling och kunskapsinhämtande. Arbetet har därför koncentrerats till förskolan och skolans låg- och mellanstadier. En viktig del har varit den omfattande satsningen på kompetensutveckling av personal. Detta utgör ett viktigt led i arbetet med att förankra språk- och metodutveckling i den ordinarie verksamheten. Öppna förskolor med inriktning på flerspråkighet har etablerats i många stadsdelar och har visat sig ha stor betydelse som mötesplats för områdets familjer. Barn boende i de berörda stadsdelarna med föräldrar som inte själva studerat på gymnasium eller högskola saknar erfarenheter av vad högre studier innebär och kan leda till. Ett antal mentorsstödda projekt har genomförts för att ge barnen studiehandledning och social träning för att våga ta steget in i högre studier. I seminariet En känsla av delaktighet som genomfördes på Mångkulturellt centrum i diskuterades möjliga åtgärder för att stärka medborgerligt deltagande bland personer med utländsk bakgrund. Attraktiva och trygga stadsdelar De stadsdelar om omfattas av storstadsarbetet har tillbaka uppfattats som problemområden. har dock insatser koncentrerats till att skapa en mer attraktiv och trygg miljö. I flera stadsdelar ligger ohälsotalet högt och det arbete som bedrivs för att främja folkhälsan handlar i stora drag om livsstils- och livslustfrågor. Som ett exempel har familjecentraler utvecklats i flera stadsdelar. Dessa har etablerat sig som viktiga informationscentraler och träffpunkter för i första hand barnfamiljer. Särskilda grupper för kvinnor har också etablerats. Utvärdering av insatser inom storstadspolitiken En särskild utredare har haft regeringens uppdrag att utvärdera de insatser som genomförts inom ramen för de lokala utvecklingsavtalen. Syftet med uppdraget har varit att säkerställa att de erfarenheter som gjorts inom ramen för de lokala utvecklingsavtalen omvandlas till kunskap. I utredningens slutbetänkande (SOU 2005:29) 2005/06:1 UTGIFTSOMRÅDE 8 konstateras att storstadspolitiken har satt höga mål för att bryta segregationen och för att öka tillväxten. Den största framgången med storstadsarbetet har varit samverkan samt den stora mängd betydelsefulla språkinsatser som genomförts. Dessa insatser har bland annat fått mycket positiva effekter på att utöka modersmålets roll i skolan och samhället som helhet. Utredningen konstaterar även att det finns ett antal centrala iakttagelser som löper som röda trådar genom de utvärderingar som utgjort underlag för utredningen. En är att det finns ett tydligt glapp mellan de mål som satts och de insatser som genomförts. En andra är att målen delvis varit svårfångade. Det har även funnits ett glapp mellan retorik och praktik, vilket delvis lett till frustration och besvikelse. Den årliga nationella konferensen, som är en viktig del av kunskaps- och erfarenhetsspridningen inom området, ägnades 2004 åt två olika teman; dels utvecklingen i stadsdelarna ur ett lokalt och politiskt perspektiv, dels frågan om ett kunskapsutbyte ur ett nationellt och ett europeiskt perspektiv. Målet var att samla och diskutera erfarenheterna från de första sex årens storstadsarbete. Som ett led i det internationella arbete som inletts hämtades även inspiration till hur ett kunskapsutbyte kan organiseras och bedrivas genom en presentation från från i . Ett nytt inslag i storstadspolitiken är det så kallade Storstadsmötet där representanter från regeringen, kommuner och myndigheter träffas en gång för att utveckla det pågående samarbetet och därmed stärka det lokala utvecklingsarbetet. Vid mötet diskuterades utvecklingen av de lokala utvecklingsavtalen, som skall gälla , samt att sprida de lärdomar som dragits av storstadspolitiken till kommuner med liknande förutsättningar runt om i landet. Ett nytt Storstadsmöte kommer att hållas . skall enligt regeringens beslut sprida information om utvecklingen i de 2005/06:1 UTGIFTSOMRÅDE 8 För det ändamålet publicerar delegationen en årsrapport. rapport presenterar delegationen ett sammanvägt index som bygger på sysselsättning, behovet av försörjningsstöd och utbildningsnivå. Indexet är möjligt att följa och ger en översiktlig bild av utvecklingen. Utvecklad samverkan och underifrånperspektiv Regeringen beviljade Mångkulturellt Centrum (MKC) medel för att genomföra en studie med inriktning på hur underifrånperspektivet tillämpats i storstadsarbetet. MKC redovisade resultatet av studien i rapporten känsla av delaktighet, MKC 2005:2. I rapporten konstateras att det nationella storstadsarbetet bidragit med välbehövliga resurser till arbetet i stadsdelarna och att det därmed ökat de boendes demokratiska deltagande och deras känsla av delaktighet. Rapporten visar även att de boende i stadsdelarna delvis har otillräcklig kännedom om och uppslutning kring storstadsarbetet. De boende i stadsdelarna visar även ett lågt deltagande i demokratiska val och har ett relativt lågt förtroende för flera viktiga samhällsinstitutioner. myndighet, som skall slutredovisas till regeringen . De regionala tillväxtprogrammen (RTP) har till syfte att samordna insatser inom områden där sektorssamverkan bidrar till att utveckla hållbara lokala arbetsmarknadsregioner utifrån ett näringslivsperspektiv. Privat, offentlig och ideell sektor har deltagit i utarbetandet och i genomförandet av programmen och nationella och regionala myndigheter utgör viktiga aktörer i detta arbete. 2004 var det första genomförandeåret för programmen och har beslut fattats om medel omfattande , för insatser som tydligt motiveras som viktiga hållbara tillväxtförutsättningar för näringslivets utvecklingskraft. De insatser som genomförs kan delas in i fem områden: Arbetskraftsförsörjning, Entreprenörskap, företagsklimat och företagsutveckling, Kluster och innovationssystem, Infrastruktur, Den attraktiva regionen samt Övrigt. Processen kring de förbehåll som kopplades till de regionala tillväxtprogrammen avslutades genom enskilda dialoger med de regionalt samordningsansvariga för programmen. Förbehållsprocessen avsåg framför allt hållbarhetsaspekterna integration, jämställdhet och miljö. Utvecklingsarbete för att uppnå en ökad samordning mellan den nationella och den europeiska regionalpolitiken pågår. 4.4.2Insatser utanför politikområdet är att utveckla och förtydliga den regionala Nedan redovisas de insatser inom andra politikområden som har betydelse för storstadspolitiken. Insatserna som redovisas är de som bedömts som mest relevanta och redovisas summariskt. För en helhetsbild hänvisas till redovisningen av respektive politikområde. Framtagandet av en strategi för regionens långsiktiga utveckling, så kallade regionala utvecklingsprogram (RUP), är en del av den regionala utvecklingspolitiken. Programmen skall visa de regionala prioriteringarna och ligger till grund för ett antal operativa aktiviteter. Ett metodutvecklingsarbete kring RUP-arbetet pågår med som sammanhållande utvecklingspolitikens mål och prioriteringar samt att skapa en väl förankrad struktur för genomförande av politiken. Denna ska ta sin utgångspunkt i en nationell strategi för hållbar regional utveckling som kommer att arbetas fram /2006. genomförde ett antal konferenser för de kommuner som tecknat lokala utvecklingsavtal. Syftet med konferenserna var mångsidigt; att diskutera hur storstadsarbetet kan införlivas i egen organisation på nationell, regional och lokal nivå; att resonera kring hur en långsiktig samverkan med kommuner inom ramen för de lokala utvecklingsavtalen bör utformas; samt att avhandla hur de befintliga samverkansöverenskommelserna kan vidare- utvecklas för att effektivisera samverkan med kommuner och stadsdelar som omfattas av avtalen. Insatser som rör området med koppling till arbetslivet återfinns under utgiftsområde 14, avsnitt 3.4.3. anordnade ett seminarium under rubriken i mångkulturellt område för att diskutera de speciella förutsättningarna som polisarbete i mångkulturella områden kan innebära, t.ex. misstänksamhet mot rättssamhället i stort och polisen i synnerhet, segregation, ett stort antal språk och olika religioner. Målgruppen var närpolischefer i närpolisområden som omfattas av regeringens storstadsarbete. För att stimulera bildandet av lokala brottsförebyggande råd har det varit möjligt för kommuner och stadsdelar att söka ekonomiskt stöd från () för att inrätta ett sådant. Av de befintliga 297 lokala brottsförebyggande råden drivs 252 råd på nivå, vilket innebär att det finns råd i av landets kommuner. Utöver dessa finns 45 lokala råd i de tre storstädernas 49 stadsdelar. BRÅ har tagit fram statistik över anmälda brott per stadsdel för de tre storstadskommunerna för att på så sätt kunna vidta lokala åtgärder. Myndigheten för skolutveckling bedriver ett arbete för en förbättrad förskole- och skolsituation i de utsatta stadsdelarna. lämnades en andra delrapport där myndigheten bland annat beskriver hur de använt så kallade utvecklingsdialoger för att stödja de kommuner som valts ut inom uppdraget. Regeringen har i budgetpropositionen aviserat ytterligare medel för förstärkta 2005/06:1 UTGIFTSOMRÅDE 8 satsningar för detta ändamål och gett Myndigheten för skolutveckling i uppdrag att ta fram en planering för hur överenskommelser ska kunna träffas mellan å ena sidan myndigheten, och å andra sidan kommuner samt andra centrala aktörer. En arbetsgrupp bestående av företrädare för olika departement samt har haft i uppdrag att se över genomförandet och uppföljningen av integrationspolitiken inom ett antal politikområden. Gruppen överlämnade sin slutrapport där det föreslås mål och indikatorer inom olika politikområden (se Integrationspolitik i utgiftsområde 8 för detaljerad information om mål och indikatorer som regeringen redan har beslutat samt kommer att besluta i denna proposition). I vissa fall har arbetsgruppen konstaterat att statistik saknas och man föreslår initierande av ny statistik bland annat om hur snabb etablering för nyanlända invandrare, om etnisk och religiös diskriminering och om boendes upplevelser av sitt boende och sin boendemiljö. Arbetsgruppen har lämnat förslag på de myndigheter som bör få ett tydligare ansvar för nyanländas integration.