prop · GT031d11 · 2005-09-20 00:00:00 — Förekomsten av allvarliga smittsamma sjukdomar har genom förebyggande insatser och ett väl fungerande smittskyddsarbete kunnat hållas på en låg nivå i i förhållande till många andra länder. Det är emellertid nödvändigt att ha en beredskap mot förändringar i karaktären eller spridningen av smittsamma sjukdomar som gör att dessa på nytt kan bli ett allvarligt hot mot befolkningen i . Att så är fallet visas inte minst av utbrotten av fågelinfluensa och sars. Det finns behov av att tillföra resurser för att den nationella beredskapen vid utbrott av 2005/06:1 UTGIFTSOMRÅDE 9 allvarliga smittsamma sjukdomar inom och utom landets gränser skall kunna stärkas samt för att handlingsplanen för influensaberedskap skall kunna genomföras. Regeringen avsätter för detta ändamål . En nordisk arbetsgrupp har dessutom tillsatts för att ta fram ett underlag om hur den nationella beredskapen mot pandemisk spridning av influensa skall kunna stärkas. På det internationella planet kommer det reviderade internationella hälsoreglementet att fungera som ett regelverk för hur nya allvarliga hälsohot som kan få internationell spridning såsom sars eller fågelinfluensa skall hanteras . För att detta skall vara möjligt behöver regelverket implementeras både på nationell och på global nivå. Utvecklandet av antibiotika revolutionerade behandlingen av infektioner. Behandlingsmöjligheterna av infektioner hotas nu genom att bakterier i ökande omfattning utvecklar resistens mot antibiotika. Om inte resistensutvecklingen begränsas kan det även få konsekvenser för möjligheterna att genomföra en mängd medicinska ingrepp som till exempel att behandlingen av patienter med nedsatt immunförsvar försvåras och att operationer blir svårare att genomföra. Regeringen har fattat beslut om en lagrådsremiss om stärkta krav på vårdhygien och har för avsikt att återkomma med ställningstaganden beträffande de förslag som återfinns i den nationella handlingsplan mot antibiotikaresistens som har tagit fram. De senaste årens ökade spridning av sexuellt överförbara infektioner är bekymmersam. När det gäller hiv/aids har ökningen av antalet fall varit starkt kopplad till den globala epidemin. Den ökade spridningen av sexuellt överförbara sjukdomar visar emellertid på ett ökat sexuellt riskbeteende vilket kan leda till att även den inhemska spridningen av hivinfektion ökar. Regeringen har därför tagit initiativ till en översyn av de samhälleliga insatserna för att förebygga och minska konsekvenserna av hiv/aids och har för avsikt att lämna förslag beträffande hur de statliga medlen för hivprevention skall användas och administreras. Den ökade andelen människor som lider av fetma eller övervikt oroar. I har antalet personer med fetma nästan fördubblats och omfattar nu omkring 500 000 människor. Övervikt och fetma är i hög 2005/06:1 UTGIFTSOMRÅDE 9 utsträckning ett strukturellt problem. Ett utbud av mat kombinerat med låga krav på fysisk aktivitet i vardagen har bidragit till den negativa utvecklingen. Lösningarna behöver bland annat sökas på strukturell nivå genom insatser som skapar förutsättningar för människor att leva hälsosamt. Uppdraget att ta fram ett underlag till en handlingsplan för goda matvanor och ökad fysisk aktivitet som regeringen gav till () och 2003 redovisades och bereds i . Det finns oroande tecken på att minskningen av självmorden kan ha stannat upp och att självmorden bland unga kan ha ökat. Mot bakgrund av detta har regeringen gett FHI och i uppdrag att ta fram förslag på strategier och åtgärder till ett nationellt program för självmordsprevention. Uppdraget skall redovisas . Folkhälsan i påverkas av den ökade internationaliseringen. Öppnare gränser medför ett ökat resande och ett ökat utbyte av varor mellan länderna. Folkhälsan påverkas också av de gränsöverskridande trenderna när det gäller t.ex. alkohol, narkotika och tobak. I takt med internationaliseringen har () och Europeiska unionens (EU) arbete med folkhälsofrågor blivit allt viktigare. Internationell samverkan är t.ex. en förutsättning för att smittspridning skall kunna förebyggas eller begränsas. lägger stor vikt vid det internationella samarbetet och har deltagit aktivt i förhandlingarna om ett flertal rättsligt bindande instrument inom (), bl.a. om ramkonventionen om tobakskontroll och det internationella hälsoreglementet. driver både inom WHO och EU att arbetet med att hantera nya allvarliga hälsohot, som sars och fågelinfluensa, skall ges ökad prioritet. Regeringen arbetar även aktivt internationellt för att främja det globala arbetet mot antibiotikaresistens och kommer att aktivt följa implementeringen av den WHO-resolution som antogs av Världshälsoförsamlingen på initiativ av . Ett annat område inom vilket är aktivt internationellt är hiv/aids. På grund av sjukdomens stora spridning och dess samhällskonsekvenser är det en av de mest angelägna utmaningarna inom folkhälsoområdet för det nya århundradet. 5.8Förslag till lag om ändring i alkohollagen (1994:1738) Regeringens förslag: Ikraftträdande- och övergångsbestämmelserna till lagen (2003:166) om ändring i alkohollagen (1994:1738) ändras på så sätt att den som har medgivits rätt att bedriva partihandel med alkoholdrycker med stöd av tidigare gällande bestämmelser ges möjlighet att fortsätta sin verksamhet till utgången av 2007. Dessa partihandlare skall inte betala tillsynsavgifter enligt alkohollagen. Ärendet och dess beredning: Förslaget till lagändringar har beretts under hand med . Skälen för regeringens förslag: Genom lagen (1999:1001) om ändring i alkohollagen (1994:1738) ersattes tillstånden för partihandel med alkoholdrycker med en koppling till godkännande som upplagshavare eller registrering som varumottagare enligt lagen (1994:1564) om alkoholskatt (prop. 1998/99:134, bet. 1999/2000:SoU4, rskr. 1999/2000:42). Av ikraftträdande- och övergångsbestämmelserna till ändringslagen följde att partihandelstillstånd som före hade meddelats annan än den som var godkänd som upplagshavare eller registrerad som varumottagare enligt lagen om alkoholskatt skulle fortsätta att gälla, dock längst till utgången av 2001. Då det hade upplysts att det fortfarande vid utgången av 2001 skulle komma att finnas ett inte ringa antal näringsidkare som innehade partihandelstillstånd för alkoholdrycker men som saknade godkännande eller registrering enligt lagen om alkoholskatt beslöt på regeringens förslag att förlänga övergångstiden till utgången av 2003 (prop. 2000/01:97, bet. 2000/01:SoU19, rskr. 2000/01:260). Mot bakgrund av att () uppmärksammat regeringen på att det vid utgången av 2003 fortfarande skulle finnas uppskattningsvis fyrtio innehavare av partihandelstillstånd som fortfarande skulle sakna godkännande eller registrering enligt lagen om alkoholskatt kom övergångstiden senare att förlängas till utgången av 2005 (prop. 2002/03:87, bet. 2002/03:SoU16, rskr. 2002/03:152). I lagstiftningsärendet framhöll regeringen att det förflutit den nya ordningen för rätten till partihandel infördes och att FHI därför skulle ges i uppdrag att redovisa skälen till varför ifrågavarande tillståndshavare ännu inte hade kunnat erhålla godkännande eller registrering enligt lagen om alkoholskatt. FHI har redovisat detta uppdrag . Av redovisningen framgår bl.a. att det kommer att finnas ca 20 företag som berörs när möjligheterna att bedriva verksamhet med stöd av övergångsreglerna upphör vid utgången av 2005. En anledning till att dessa företag inte kommer att kunna gå över till den nya ordningen för partihandel är att de inte fullt ut uppfyller de uppställda kraven för godkännande eller registrering i lagen om alkoholskatt, bl.a. på grund av att de endast köper redan beskattade alkoholdrycker av andra partihandlare här i landet. Enligt regeringen bör dessa näringsidkare skäligen kunna fortsätta sin verksamhet även efter utgången av 2005. Det är emellertid inte tillfredsställande att en övergångsordning som varit avsedd att användas nu närmast har antagit karaktären av en permanent lösning. Regeringen avser därför att , i samband med den aviserade översynen av bestämmelserna för tillverkning av bl.a. alkoholdrycker och handel med tekniska alkoholprodukter, lämna förslag till en slutlig reglering för de partihandlare som inte har kunnat erhålla godkännande eller registrering enligt bestämmelserna i lagen om alkoholskatt. Lagstiftningsärendet är emellertid av komplicerat slag och kommer i sig att medföra behov av övergångslösningar bl.a. avseende rätten till tillverkning. Med hänsyn härtill anser regeringen att övergångstiden för nu ifrågavarande partihandlare lämpligen bör bestämmas till utgången av 2007. De partihandlare som övergångsvis har behållit sina rättigheter enligt det ovan sagda har fortsatt haft skyldighet att erlägga avgifter för tillsyn , dvs. från och med tidpunkten för det i grunden reformerade systemet för rätten till partihandel. I en dom har emellertid Kammarrätten i funnit att dessa avgifter har tagits ut i strid med gemenskapsrätten (mål nr 232104). Regeringsrätten har beslutat att inte meddela FHI prövningstillstånd i målet och kammarrättens avgörande står därför fast (mål nr 26005). Mot denna bakgrund bör också ifrågavarande ikraftträdande- och övergångsbestämmelser ändras så att övergångsvisa partihandlare 2005/06:1 UTGIFTSOMRÅDE 9 inte ska betala tillsynsavgifter enligt alkohollagen. Detta sker genom att hänvisningen i punkten 2 i bestämmelserna till 7 kap. 4 § alkohollagen tas bort. I sammanhanget kan upplysas att FHI, mot bakgrund av den lagakraftvunna domen, nu inte tar ut sådana avgifter och att återbetalning har påbörjats av uppburna avgifter. 5.9.114:1 Insatser mot hiv/aids och andra smittsamma sjukdomar3 Tabell 5.2 Anslagsutveckling 14:1 Insatser mot hiv/aids och andra smittsamma sjukdomar 1 Inklusive tilläggsbudget i samband med ekonomiska vårproposition (bet. 2004/2005:FiU21) och förslag på tilläggsbudget i samband med budgetpropositionen . Anslaget har disponerats av () för insatser mot hiv/aids. FHI samverkar med (), , smittskyddsläkarna och kommuner och landsting och stimulerar till regionala och lokala aktiviteter. De största stöden har lämnats till Noaks Ark-Röda korset, () och (). Ekonomiskt stöd har även lämnats till de hivsmittades frivilligorganisationer på riksnivå, bl.a. (). Dessutom har visst ekonomiskt stöd lämnats till frivilligorganisationer som arbetar med att förbättra situationen för homo- och bisexuella samt transpersoner (HBT- organisationer). Regeringen tillkallade en särskild utredare för att göra en samlad översyn av samhällets insatser mot hiv/aids. Utredningens betänkande Samhällets insatser mot hiv/STI (SOU 2004:13) överlämnades . 3 Anslaget byter namn till Insatser mot hiv/aids och andra smittsamma sjukdomar. 2005/06:1 UTGIFTSOMRÅDE 9 betänkandet ges bl.a. förslag till framtida insatser för medlen under anslaget och hur medlen skall administreras. har dessutom särskilda medel för hivprevention i storstadsregionerna tillfälligt avsatts under utgiftsområde 25. uppgår detta bidrag till . Den inhemska spridningen av hivinfektion ligger på en, i ett internationellt perspektiv, låg och stabil nivå. talar en rad omständigheter för att risken för spridning av hivinfektion i det svenska samhället är stor. För att möjliggöra en samlad uppföljning av de hivpreventiva insatser som sker på statsbudgeten förs över till anslaget från utgiftsområde 25, anslag 48:2 Bidrag till särskilda insatser i vissa kommuner och landsting. Merparten av dessa medel skall användas till att betala ut vissa statsbidrag i enlighet med en överenskommelse mellan staten och och om vissa ersättningar inom folkhälsoområdet. Bidraget bör huvudsakligen gå till insatser för att förebygga hiv/aids i storstadsregionerna men även insatser utanför storstadsregionerna bör kunna få bidrag. I den mån som det finns kopplingar mellan hivförebyggande insatser och insatser som syftar till att förebygga andra smittsamma sjukdomar bör även sådana insatser kunna omfattas. avser regeringen att utarbeta en proposition med en samlad strategi för det hivförebyggande arbetet samt de statliga medlen inom detta område. I det sammanhanget avser regeringen att bl.a. ta ställning till inriktningen på de statliga medlen för hivförebyggande insatser samt hur dessa medel skall administreras. Från anslaget har ett begränsat statligt bidrag till HBT-organisationer betalats ut . Detta bidrag har tillkommit mot bakgrund av att hivinfektion är överrepresenterat bland män som har sex med män. Det ekonomiska bidraget till HBT-organisationer ökades kraftigt då tillfördes anslaget. Den situation med bl.a. psykisk ohälsa och diskriminering som präglar homo- och bisexuella samt transpersoners vardag medför dock att den verksamhet som HBT-organisa- tioner bedriver bör vara inriktad mot att på ett bredare plan stärka dessa gruppers ställning i samhället. Det är angeläget att de medel som avsatts av statsbudgeten som ekonomiskt stöd till dessa organisationer utgår från hela det spektrum av frågor som präglar dessa gruppers situation i samhället. Mot denna bakgrund har frågan om att föra över dessa medel till en annan del av statsbudgeten än politikområdet Folkhälsa aktualiserats. Det finns dock inte något annat politikområde där stödet till HBT- organisationer har en given plats och inte heller någon annan myndighet som kan ta över stödet. I samband med att (N 2002:06) förslag behandlas skall regeringen hitta en lösning på denna fråga och återkomma med förslag på hur det ekonomiska stödet till HBT-organisationer bör utformas för att på ett bättre sätt återspegla regeringens ambitioner inom området. I avvaktan på att en sådan förändring kan komma till stånd bör dock stödet till HBT-organi- sationer tillfälligt ligga kvar inom utgiftsområde 9. Anslaget minskas med till följd av en generell reduktion av företrädesvis anslag avsedda för förvaltnings- eller investeringsändamål. Tabell 5.3 Härledning av anslagsnivån 20062008, för 14:1 Insatser mot hiv/aids och andra smittsamma sjukdomar Förändring till följd av: Överföring till/från andra Förslag/beräknat anslag 1 Statsbudget enligt beslut (bet. 2004/05:FiU10). Beloppet är således exklusive beslut på tilläggsbudget under innevarande år. Mot bakgrund av ovanstående föreslår regeringen att anvisas under anslaget 14:1 Insatser mot hiv/aids och andra smittsamma sjukdomar . beräknas anslaget till respektive år. 5.9.214.2 Bidrag till WHO Tabell 5.4 Anslagsutveckling 14.2 Bidrag till WHO 1 Inklusive tilläggsbudget i samband med ekonomiska vårproposition (bet. 2004/2005:FiU21) och förslag på tilläggsbudget i samband med budgetpropositionen . Utgiften som belastar anslaget är medlemsavgift till (). Medlemsländernas beslutande organ, Världshälsoförsamlingen (WHA), antog organisationens budget för perioden 2007. Budgeten består dels av medlemsavgifterna, dvs. den reguljära budgeten som fastställs av WHO, dels av frivilliga bidrag som medlemsländerna själva beslutar om, och som i kanaliseras via (Sida). Vid WHA 2005 beslutades om en fyraprocentig ökning av den reguljära budgeten; den första höjningen av budgeten . Ländernas frivilliga bidrag har ökat markant och uppgår till cirka två tredjedelar av den totala budgeten. Medlemsavgifternas storlek baseras på den reguljära budgetens omfattning och påverkas av amerikanska dollarns valutakurs, som är den valuta som budgeten fastställs i. har avgiften för fastställts till . Enligt skall denna avgift ha betalats in vid årets början. WHO:s betydelse i arbetet för global hälsa och utveckling har ökat, bland annat genom dess roll i förverkligandet av millennieutvecklingsmålen. Det gäller främst målen om minskad mödradödlighet, ökad barnöverlevnad, åtgärder mot de globala epidemierna hiv/aids, tbc och malaria samt tillgång till grundläggande mediciner. WHO har varit aktivt på folkhälsoområdet. Hiv/aids, tuberkulos och malaria är fattigdomssjukdomar som står i fokus för stora insatser från WHO:s sida, både i förebyggande syfte och i sjukvården. WHO har lanserat ett viktigt initiativ om behandling 2005/06:1 UTGIFTSOMRÅDE 9 av hiv/aids-smittade som innebär att 3 miljoner människor i utvecklingsländer ska ha fått tillgång till behandling med bromsmediciner vid utgången av 2005 (det s.k. three by five-initia- tivet). välkomnar WHO:s ökade engagemang på hiv/aids-området och har aktivt bidragit till denna utveckling. har varit pådrivande i att lyfta fram folkhälsofrågorna , inte minst frågan om alkohol som genom engagemang blev föremål för en resolution under WHA . verkar även för att WHO skall öka sitt engagemang för barns och ungdomars hälsa samt för breda folkhälsoinsatser, t.ex. våld, kostvanor och fysisk aktivitet. bidrar i detta avseende också till den av WHO nytillsatta kommissionen om sociala hälsodeterminanter som studerar skillnader i hälsa mellan och inom länder och tar fram förslag på åtgärder för att minska dessa skillnader. Även smittskyddsfrågorna har fått stor uppmärksamhet i WHO , bland annat genom revideringen av det internationella hälsoreglementet och antagandet av en resolution om antibiotikaresistens som och de nordiska länderna gemensamt drivit fram. Anslaget minskas med till följd av en generell reduktion av företrädesvis anslag avsedda för förvaltnings- eller investeringsändamål. Tabell 5.5 Härledning av anslagsnivån 20062008, för 14.2 Bidrag till WHO Förändring till följd av: Överföring till/från andra Förslag/beräknat anslag 1 Statsbudget enligt beslut (bet. 2004/05:FiU10). Beloppet är således exklusive beslut på tilläggsbudget under innevarande år. Mot bakgrund av ovanstående föreslår regeringen att anvisas under anslaget 14:2 Bidrag till WHO . beräknas anslaget till respektive år. 2005/06:1 UTGIFTSOMRÅDE 9 5.9.314:3 Bidrag till för folkhälsovetenskap Tabell 5.6 Anslagsutveckling 14:3 Bidrag till för folkhälsovetenskap 1Inklusive tilläggsbudget i samband med ekonomiska vårproposition (bet. 2004/2005:FiU21) och förslag på tilläggsbudget i samband med budgetpropositionen . 2Motsvarar 18 125 tkr prisnivå. 3Motsvarar 18 125 tkr prisnivå. Anslaget utgör bidrag till för folkhälsovetenskap (NHV), en del av Nordiska ministerrådets organisation. På skolan bedrivs utbildning och forskning inom folkhälsovetenskap för personal från de nordiska ländernas hälso- och sjukvårdssektorer samt närliggande områden. Högskolans aktiviteter skall bidra till att ett nordiskt mervärde skapas. Finansiärer är utöver , , , och . fastställer den totala ekonomiska ramen för skolans verksamhet. tillämpas en ny finansieringsmodell vid skolan. Modellen innebär att av länderbidragen fördelas på länderna genom den s.k. nordiska nyckeln. Resterande utgör ett genomsnitt av respektive lands förbrukning av studentmånader . Den nya modellen innebär till skillnad från tidigare att kostnaderna för länderna blir förutsägbara samt att ländernas gemensamma ansvar för skolan betonas. bidrag minskade från 2003 till 2004. Minskningen förklaras av den nya finansieringsmodellen. Nordiska ministerrådets budget för nordiskt samarbete 2006, inklusive NHV, fastställs först och vad respektive land skall betala beslutas kort därefter. Uppskattningsvis kommer kostnaden för att uppgå till ungefär densamma som , . NHV spelar en viktig roll i att tillgodose behovet av kvalificerad folkhälsovetenskaplig kompetens. Regeringens bedömning är att utbildningen motsvarar de krav som kan ställas på en utbildning på hög nivå inom området. I är intresset stort för att erhålla utbildning vid skolan. disponerar av utbildningsplatserna vid skolan, vilket överskrider den svenska kvoten. Det är mycket positivt att länderna har lyckats enas kring en ny finansieringsmodell. Anslaget minskas med till följd av en generell reduktion av företrädesvis anslag avsedda för förvaltnings- eller investeringsändamål. Tabell 5.7 Härledning av anslagsnivån 20062008, för 14:3 Bidrag till för folkhälsovetenskap Förändring till följd av: Pris och löneomräkning 2 Överföring till/från andra Förslag/beräknat anslag 1Statsbudget enligt beslut (bet. 2004/05:FiU10). Beloppet är således exklusive beslut på tilläggsbudget under innevarande år. 2Pris- och löneomräkningen baseras på anvisade medel statsbudget. Övriga förändringskomponenter redovisas i löpande priser och inkluderar därmed en pris- och löneomräkning. Mot bakgrund av ovanstående föreslår regeringen att anvisas under anslaget 14:3 Bidrag till för folkhälsovetenskap . beräknas anslaget till respektive . Tabell 5.8 Anslagsutveckling 14:4 1Inklusive tilläggsbudget i samband med ekonomiska vårproposition (bet. 2004/2005:FiU21) och förslag på tilläggsbudget i samband med budgetpropositionen . 2Motsvarar 130 895 tkr prisnivå. 3Motsvarar 130 895 tkr prisnivå. () ansvarar för strategiskt viktiga uppgifter inom folkhälsopolitiken: sektorsövergripande uppföljning och utvärdering av insatser inom folkhälsoområdet, nationellt för metoder och strategier på området samt tillsyn inom alkohol- och tobaksområdena. FHI ansvarar även för bevakning och utredning av behovet av narkotikaklassificering av sådana varor som inte utgör läkemedel samt behovet av kontroll av varor enligt lagen (1999:42) om förbud mot vissa hälsofarliga varor. Vidare ansvarar myndigheten för uppföljningen av det övergripande nationella folkhälsomålet och för sammanställningen av den folkhälsopolitiska rapport, som skall presenteras för regeringen . tillfördes anslaget särskilda medel för återbetalning av avgifter som tagits ut i enlighet med alkoholförordningen (1994:2046) men som enligt Regeringsrättens domar 2005/06:1 UTGIFTSOMRÅDE 9 2002 tagits ut i strid med gemenskapsrätten. Arbetet med återbetalning av avgifter kan förväntas pågå , bl.a. på grund av domstolsprocesser med anledning av fattade beslut. Som ett led i arbetet med att genomföra lokaliseringar av statliga verksamheter till de lokala arbetsmarknadsregioner som berörs mest av förändringarna inom Försvarsmaktens grundorganisation, har regeringen beslutat att FHI skall omlokalisera myndighetens verksamhet från till . skall viss verksamhet finnas i . Omlokaliseringen skall vara fullt genomförd . Budget för avgiftsbelagd verksamhet Tabell 5.9 Offentligrättslig verksamhet Intäkterna avser avgifter enligt 7 kap. 4 § alkohollagen (1994:1738) för prövning av ansökan om tillverkningstillstånd och inköpstillstånd och för den centrala tillsynen av lagens efterlevnad. Beställningsbemyndiganden om ekonomiska åtaganden Tabell 5.10 Bemyndigande om ekonomiska åtaganden Utestående åtaganden vid årets början Erhållet/föreslaget bemyndigande 2005/06:1 UTGIFTSOMRÅDE 9 FHI har finansierat och kommer även fortsättningsvis att finansiera olika beställarstyrda forskningsprojekt. För flera av projekten upprättas fleråriga avtal, vilket medför att institutet åtar sig ekonomiska förpliktelser för kommande budgetår. För att möjliggöra för FHI att ikläda sig sådana ekonomiska förpliktelser föreslår regeringen att ger regeringen ett bemyndigande enligt tabell 5.10. FHI har en central roll i genomförandet av den svenska folkhälsopolitiken. Sedan propositionen Mål för folkhälsan (prop. 2002/03:35) antogs av pågår ett omfattande arbete för att utveckla formerna för den folkhälsopolitiska uppföljningen. FHI ansvarar för samordningen av detta utvecklingsarbete, som involverar kommuner, landsting och flera statliga myndigheter. Myndigheten ska presentera den första folkhälsopolitiska rapporten . Det är angeläget att arbetet för att utveckla och säkerställa uppföljningen fortsätter . För att folkhälsopolitikens mål skall uppnås är det av stor vikt att den kunskap som finns om framgångsrika metoder i folkhälsoarbetet blir känd och används. FHI:s uppgift att vara ett nationellt för metoder och strategier inom folkhälsoområdet är därför mycket betydelsefullt. FHI bör fortsätta utveckla kunskapsstödet till kommuner, landsting och andra myndigheter. Situationen med en ökande alkoholkonsumtion innebär ökade krav på en väl fungerande tillsynsverksamhet.