prop · GS031d18 · 2005-01-01 00:00:00 — Antalet inskrivna barn i förskolan ökade med drygt 18 000 barn till knappt 352 000 barn medan antalet inskrivna barn i familjedaghem minskade med drygt 5 000 till knappt 40 000 barn mellan . Antalet barn inom skolbarnsomsorgen ökade mellan bl.a. till följd av avgiftssänkningarna genom införandet av maxtaxan. Mellan har dock en minskning skett med ca 9 000 barn till knappt 342 000 inskrivna barn vilket motsvarar ungefär samma andel barn. Ett inskrivet barn 2002 kostade i genomsnitt vilket är en ökning jämfört med året innan. Genomsnittskostnaden för ett barn i fritidshem var vilket är en ökning . Den vanligaste gruppstorleken på småbarnsavdelningarna (barn ) ligger i intervallet mellan 1416 barn. Spridningen av gruppstorlekar var i stort sett oförändrad . I hälften av grupperna fanns mellan 15 och 20 barn. Personaltätheten i förskolan har minskat något från 5,3 till i genomsnitt 5,4 barn per årsarbetare. Personaltätheten varierar mellan kommunerna från i genomsnitt 6,7 barn till 3,9 barn per årsarbetare. Gruppstorlekarna i fritidshemmen har minskat och personaltätheten har ökat något . Den genomsnittliga gruppstorleken var 30,1 barn per grupp 2003, jämfört med 34 barn . Personaltätheten var i genomsnitt 18,2 barn per årsarbetare , att jämföra med 18,4 året innan. Skillnaderna mellan kommunerna är stora och varierar mellan 30,5 till 9,3 barn per årsarbetare. Behovet av personal i förskolan kommer enligt bedömning att öka. En ny befolkningsprognos anger högre födelsetal . Andelen av personalen i den kommunala förskolan med pedagogisk högskoleutbildning har sjunkit något till ett genomsnitt på . För förskola i enskild regi har minskningen varit relativt större till ett genomsnitt på 2002. I fritidshemmen har andelen högskoleutbildad personal minskat till . Statsbidrag för kvalitetssäkrande åtgärder Statsbidraget för kvalitetssäkrande åtgärder som uppgår till är kopplat till maxtaxan inom förskoleverksamhet och skolbarnsomsorg och syftar till att säkra kvaliteten i verksamheterna. Uppföljningen av statsbidrag visar att användes till personalförstärkningar och användes till kompetenshöjande åtgärder. Av den personal som anställdes inom förskoleverksamhet var 508 barnskötare, 736 förskollärare, 4 fritidspedagoger och 92 övrig personal. Personalförstärkningarna inom skolbarnsomsorgen bestod av 39 barnskötare, 72 fritidspedagoger, 24 förskollärare och 15 övrig personal. Kommunerna använde av statsbidraget till kompetenshöjande åtgärder inom förskoleverksamheten och inom skolbarnsomsorgen. 2004/05:1 UTGIFTSOMRÅDE 16 6 Barn- och ungdomsutbildning Det övergripande målet för barn- och ungdomsutbildning är en skola som ger alla elever kunskap och utveckling en skola där samtliga har rätt och möjlighet till framsteg. Alla elever skall ha möjlighet till en likvärdig utbildning av hög kvalitet. har staten gjort stora insatser för att stimulera och stödja likvärdigheten i och utvecklingen av såväl kommunala som fristående skolor. Utvecklingen i det decentraliserade skolsystemet påverkas av många aktörer. Staten ställer upp nationella mål och följer upp resultaten, medan huvudmännen ger skolan förutsättningar. Personalen svarar för skolans verksamhet, som i sin tur är beroende av engagemang från elever, föräldrar och det omgivande samhället. I ett skolsystem med många aktörer framträder inte alltid effekterna av statliga insatser tydligt, framför allt inte på kort sikt då utbildning är en långsiktig process. har ett stort antal åtgärder vidtagits i enlighet med vad som tidigare aviserats i regeringens utvecklingsplan (skr. 2001/02:188). Arbetet med att implementera kvalitetsprogrammet för skolan Alla skolor skall vara bra skolor (U/2003/1353/S) fortgår. I programmet presenteras åtgärder för att stärka kvaliteten i förskola, skola och vuxenutbildning. Utgångspunkten är att statens stora ekonomiska satsning på skolan, bl.a. genom medel för personalför- stärkningsmedlen, måste följas av tydliga insatser för att uppnå en nationellt likvärdig och kvalitativt god utbildning. En viktig byggsten i arbetet med att förbättra kvaliteten blir införandet av en ny skollag. Förbättrad information om och uppföljning av elevernas studieutveckling i I kvalitetsprogrammet redovisas bl.a. åtgärder i för att förbättra informationen om elevernas studieutveckling och planeringen av elevernas studier. -stärkt rätt till information om elevens studieutveckling, -införande av skriftliga omdömen 9 för elever som inte når målen och -införande av individuella utvecklingsplaner för alla elever. Regeringen har beslutat om de två första åtgärderna. Av grundskoleförordningen (1994:1194) och motsvarande skolformsförordningar för det offentliga skolväsendet framgår att den information som ges vid utvecklingssamtalet bör grunda sig på en utvärdering av elevens utveckling i relation till målen i läroplanen och i kursplanerna samt tydliggöra vilka insatser som behövs för att eleven skall nå målen. Vidare framgår att ett skriftligt omdöme om elevens kunskapsutveckling i ämnet eller ämnesblocket skall ges om en elev inte når upp till de kursplanemål som skall ha uppnåtts i slutet av det nionde respektive tionde skolåret och betyg därför inte kan sättas. 2004/05:1 UTGIFTSOMRÅDE 16 Av omdömet kan också framgå de stödåtgärder som har vidtagits. En departementspromemoria med ytterligare förslag om skriftliga omdömen har remitterats och bereds nu i . Förslaget innebär att skolan skall vara skyldig att ge skriftliga omdömen till de elever som inte uppnår målen i ett eller flera ämnen vid samtliga betygstillfällen. Avsikten är att eleven skall få en klar uppfattning om vilka mål som uppnåtts och vad som fattas för ett godkänt betyg. En arbetsgrupp inom har lämnat förslag på hur framåtsyftande individuella utvecklingsplaner kan regleras i grundskoleförordningen och motsvarande skolförordningar. Arbetsgruppen föreslår även att bör få i uppdrag att ta fram allmänna råd för individuella utvecklingsplaner. Förslaget är föremål för remissbehandling. Regeringen avser därefter ta ställning till arbetsgruppens förslag. Utveckling av kvalitetsarbetet i skolor och kommuner Enligt förordningen (1997:702) om kvalitetsredovisning inom skolväsendet skall varje kommun och skola upprätta skriftliga kvalitetsredovisningar. Kvalitetsredovisningarna skall vara det centrala dokumentet för att utvärdera skolans och vuxenutbildningens resultat och måluppfyllelse. I kvalitetsprogrammet aviseras därför åtgärder för att stärka och tydliggöra kvalitetsredovisningens roll. har fått regeringens uppdrag att utarbeta ytterligare bestämmelser om kvalitetsredovisning. Verket skall överväga hur regelverket kan kompletteras, bl.a. så att ett övergripande syfte med kvalitetsredovisning slås fast, att det framgår vad en kvalitetsredovisning närmare skall innehålla, obligatoriska kvalitetsområden för bedömning av resultat och måluppfyllelse samt ett begränsat antal obligatoriska kvalitetsindikatorer. skall ta ställning till i vilken utsträckning ytterligare bestämmelser bör anges i förordningen om kvalitetsredovisning. skall dessutom förbereda egna föreskrifter om kvalitetsredovisning och, som komplement till dessa, förbereda allmänna råd som stöd för arbetet med kvalitetsredovisning. skall redovisa sina överväganden och förslag vad gäller förordningen om kvalitetsredo- Uppdragets övriga delar skall redovisas . Det nationella provsystemet ses över Ett väl fungerande system med uppföljning, nationella prov, diagnostiska instrument samt kommentarmaterial är ett viktigt stöd för skolorna. Det nationella provsystemets uppgifter är att stödja en likvärdig och rättvis betygssättning i alla de skolformer där betyg sätts samt att konkretisera kursmål och betygskriterier. Därutöver har det en diagnostisk funktion samt ger ett underlag för uppföljningen av skolan. Systemet består av nationella ämnes- och kursprov samt diagnostiska instrument. På regeringens uppdrag redovisade en bedömning av dagens system med nationella prov m.m. med avseende på kvalitet och kostnadseffektivitet. Redovisningen innehöll förslag till ett reviderat provsystem som bereds inom . redovisade ytterligare ett uppdrag från regeringen avseende de nationella ämnesproven 5 och specialskolans år 6. I uppdraget ingick bl.a. att redovisa från vilken tidpunkt de nationella proven 5 och specialskolans år 6 kan sammanställas och analyseras samt bedöma om detta bör ske på urvalsbasis eller om samtliga genomförda prov bör samlas in. Enligt är intresset för de nationella proven 5 mycket stort, vilket innebär att merparten () av skolorna använder proven. På av skolorna är proven (efter ett beslut av kommunen) obligatoriska för lärarna att använda. I utvecklingsplanen (skr. 2001/02:188) konstaterar regeringen att de nationella ämnesproven 5 och specialskolans år 6 ger en möjlighet till en viktig avstämning av elevernas utveckling mot målen. De är framför allt betydelsefulla för skolans egen resultatvärdering och kan användas tillsammans med en rad andra instrument som varje enskild skola väljer. De nationella proven utgör vidare en möjlighet för att få en bättre överblick och avstämning av läget i skolan efter halva grundskoletiden. Rättvis och likvärdig betygssättning har i rapporten med lika värde? en granskning av statens insatser (RIR 2004:11) konstaterat att det finns brister i likvärdighet i betygssättning. föreslår därför att man på alla nivåer förtydligar ansvaret för en likvärdig och därmed rättvis betygssättning. Regeringen har uppmärksammat frågan om likvärdig betygssättning. fick i uppdrag att genomföra en nationell kvalitetsgranskning i skolan rörande en likvärdig och rättvis betygssättning. Myndigheterna på skolområdet har på regeringens uppdrag och på egna initiativ vidtagit åtgärder för att förbättra likvärdigheten. har presenterat en handlingsplan för att stärka likvärdigheten i betygssättningen. Det handlar bl.a. om kommentarmaterial till kursplanerna som stöd för lärarnas betygssättning. har också fått i uppdrag att i föreskrifter ytterligare tydliggöra kraven på kvalitetsredovisningen. Där framgår att kommunerna i kvalitetsredovisningen skall följa upp om betygssättningen i kommunen och i skolorna är likvärdig. Myndigheten för skolutveckling har ett regeringsuppdrag att erbjuda lärare kompetensutveckling kring rättvisa och likvärdiga betyg. Kommunerna har liksom andra huvudmän ansvar för att lärarna erbjuds kompetensutveckling och för att det finns förutsättningar för lärarna att föra de professionella samtal, som behövs för att utveckla och förbättra betygssättningen. Regeringen har i sin proposition Kunskap och kvalitet elva steg för utvecklingen av gymnasieskolan (prop. 2003/04:140) föreslagit att kursbetyg skall ersättas av ämnesbetyg i gymnasieskolan. Under förutsättning av godkännande skall förslaget tillämpas på utbildningar som påbörjas efter . De genomförandeinsatser som ett system med ämnesbetyg kräver, kommer att ge ytterligare möjligheter till professionella samtal om utbildningens kärna, lärande och kunskapsutveckling, samt om kunskapsbedömning och betygssättning. 2004/05:1 UTGIFTSOMRÅDE 16 Nationell uppföljning, utvärdering, kvalitetsgranskning och tillsyn måste kombineras med konsekventa insatser för att utveckla det lokala kvalitetsarbetet och främja lokal verksamhetsutveckling. För att stärka kvalitetsarbetet skildes dessa uppgifter åt genom den förändrade myndighetsorganisation, som infördes . Ändringen innebar att delades i två myndigheter det nya och Myndigheten för skolutveckling. En huvuduppgift för är nu att genom utbildningsinspektionen granska kommunernas förskoleverksamhet och skolbarnsomsorg, utbildningens kvalitet i kommuner och skolor samt kommunernas insatser inom vuxenutbildningen. Dessutom skall tillsyn över verksamheten bedrivas inom ramen för inspektionen. var utbildningsinspektionen under uppbyggnad. inspekterades därför endast 21 kommuner. redovisade verket en plan över hur inspektionen skall byggas ut så att den kan nå målet att varje kommun och alla skolor och verksamheter inom vuxenutbildningen skall inspekteras . Först beräknas inspektionen nå full kapacitet om 1 000 skolor . I verkets uppdrag ingår också uppföljning och utvärdering samt utveckling av styrdokument. Myndigheten för skolutveckling har till uppgift att främja skolutveckling och kompetensutveckling inom nationellt prioriterade områden genom generellt utvecklingsstöd, riktat stöd till kommuner och skolor samt utveckling av metoder för verksamhetsutveckling. Ett av myndighetens viktigaste uppdrag är utvecklingsinsatser för att förbättra utbildningsvillkoren i segregerade områden. När det gäller barn- och ungdomsutbildningen skall myndigheten även prioritera insatser som avser basfärdigheter och jämställdhet. har haft ett regeringsuppdrag att dels utveckla och skärpa sina rutiner för prövning och inspektion av fristående skolor, dels genomföra en särskild inspektion av skolor med konfessionell inriktning eller motsvarande. 2004/05:1 UTGIFTSOMRÅDE 16 redovisade i vilken omfattning inspektion genomförts enligt uppdraget, vilka iakttagelser som gjorts samt vilka åtgärder detta föranlett. I rapporten redogjorde verket för en rad åtgärder som verket avsåg att vidta inom ramen för dess tillståndsgivning respektive inspektion. Därutöver föreslog myndigheten ett antal författningsändringar, samt en utredning för att studera för- och nackdelar med olika huvudmannaformer. bereds förslag inom . Fristående skolor som motsvarar gymnasieskola Regeringens förslag: Skollagens (1985:1100) bestämmelser om hemkommunens skyldighet att lämna bidrag till fristående gymnasieskolor förenklas genom att tredje stycket i 9 kap. 8 a § upphävs. Enligt tredje stycket skall hemkommunens bidrag motsvara kostnaden för motsvarande nationella program i den kommun där den fristående gymnasieskolan är belägen, om programmet inte finns i hemkommunen, men i den kommun där den fristående skolan ligger. Ärendet och dess beredning: De nya bidragsregler för fristående gymnasieskolor som tillämpas fr.o.m. har i olika avseenden kritiserats av kommuner och fristående skolor. Genom regeringsbeslut 2002-07- 04 (U2002/2504/G) fick i uppdrag att utarbeta ett system för redovisning av kostnader för olika program vid kommunala gymnasieskolor. har redovisat sin uppföljning och utvärdering i rapporten för elever i fristående gymnasieskolor (dnr 75- 2004:248). I rapporten föreslår bl.a. att bestämmelsen, om att hemkommunens bidrag till en fristående gymnasieskola skall bestämmas efter samma grunder som lägeskommunen tillämpar när hemkommunen inte anordnar motsvarande nationella program, skall avskaffas. En promemoria om förslaget har upprättats i (U2004/2804/G). Promemorian har remissbehandlats. Lagrådet har inte beretts tillfälle att yttra sig över lagförslaget. Med hänsyn till att Lagrådet yttrade sig i samband med lagens tillkomst och att det nu endast är fråga om en förenkling av gällande bidragsbestämmelser, som inte medför någon ändring av de grundläggande principerna för det bidrag som en elevs hemkommun är skyldig att lämna till en fristående gymnasieskola, anser regeringen att Lagrådets hörande skulle sakna betydelse i detta fall. Remissinstanserna: I stort sett alla som yttrat sig är positiva till förslaget. välkomnar förslaget och instämmer i att bidragssteget kan tas bort. /instämmer i att förslaget skulle innebära en viss förenkling av bidragsreglerna, men anser att förändringen kan anstå till dess att en bredare analys av gällande regelsystem har genomförts. Skälen för regeringens förslag: I propositionen Fristående skolor (prop. 2001/02:35) föreslogs ett nytt system för kommunernas ersättning till fristående gymnasieskolor. I propositionen framhölls: För att kommunala och fristående gymnasieskolor skall behandlas likvärdigt måste de enligt regeringens uppfattning inordnas i samma resursfördelningssystem. Därför föreslog regeringen att bidraget till fristående gymnasieskolor skall motsvara den kostnad som elevens hemkommun har för motsvarande nationella program. Bidraget till fristående gymnasieskolor skulle således i första hand baseras på hemkommunens kostnad för motsvarande gymnasieprogram. Emellertid finns det dels ett antal kommuner som inte har någon gymnasieskola, dels har få kommuner möjlighet att erbjuda utbildning på alla nationella program. Mot den bakgrunden föreslogs att bidraget i andra hand skulle motsvara kostnaden för motsvarande nationella program i den kommunala gymnasieskolan i den kommun där den fristående gymnasieskolan är belägen (lägeskommunen). Denna regel är dock inte helt logisk och därmed svår att motivera, då det inte finns något givet samband mellan hemkommunens kostnad och kostnaden i en annan kommun där den fristående skolan är belägen. Förhållandet att bidragsreglerna är uppdelade i tre olika alternativ bidrar till att göra reglerna svåröverskådliga och besvärliga att tillämpa. Därför finns det anledning att förenkla de nuvarande bidragsbestämmelserna genom att slopa bestämmelsen om anknytning till lägeskommunens En sådan förändring bör bidra till att förenkla bidragsadministrationen för såväl fristående gymnasieskolor som kommuner. Regeringen föreslår nu att skollagens bestämmelser om hemkommunens skyldighet att lämna bidrag till fristående gymnasieskolor förenklas genom att tredje stycket i 9 kap. 8 a § upphävs. Förslag till lagtext finns i avsnitt 2.1. Ändringen innebär att tredje stycket upphävs. Detta medför att ersättningen för det fall elevens hemkommun inte anordnar det aktuella programmet alltid skall utgå med det belopp som regeringen eller den myndighet som regeringen bestämt har föreskrivit. Upphävandet av tredje stycket medför följdändringar i de följande styckena. Regeringen har uppdragit åt att göra en översyn av verkets system för redovisning av kostnader för olika program vid kommunala gymnasieskolor. Systemet skall utvecklas så att uppgifterna och systemet kvalitetssäkras. Uppgiften att minska invandrares utanförskap är ett av regeringens högst prioriterade åtaganden. I syfte att förbättra de integrationspolitiska resultaten har en arbetsgrupp bestående av företrädare för ett antal departement samt tillsatts med uppgift att se över hur genomförandet och uppföljningen av integrationspolitiken inom ett antal politikområden kan förtydligas. I den första etappen är utbildning för barn och ungdomar ett av de områden som uppmärksammas. För utbildning har två mål fastställts, ett för och ett för gymnasieskolan. Målet för är att andelen elever med utländsk bakgrund som lämnar med fullständiga betyg successivt skall öka. Målet för gymnasieskolan är att andelen elever med utländsk bakgrund som slutfört utbildning på ett nationellt eller specialutformat program successivt skall öka. 2004/05:1 UTGIFTSOMRÅDE 16 Förstärkta satsningar på skolor i segregerade områden En segregerad miljö bidrar till ett utanförskap som kan skapa en utsatthet för barn och unga. Den ökande segregationen är ett problem som för att kunna brytas kräver samlade insatser av flera olika samhällssektorer. Skolan är den arena där nästan alla barn och unga vistas en stor del av sin tid. I skolans uppdrag ligger, förutom kunskapsuppdraget, att förmedla de demokratiska värderingar som vårt samhälle bygger på och att bistå föräldrarna i fostran av eleverna. I skolor i segregerade områden finns i de flesta fall ofta en kraftig överrepresentation av elever som har svårigheter att nå målen för utbildningen. Dessa skolor är särskilt resurskrävande. I tider när många kommuner brottas med ekonomiska problem kan de inte alltid få tillgång till de resurser som behövs för att de fullt ut skall kunna ge eleverna förutsättningarna att nå de olika målen för utbildningen. Regeringen har gett Myndigheten för skolutveckling som sitt första och viktigaste uppdrag att arbeta för en förbättrad förskole- och skolsituation i segregerade områden. Myndighetens arbete skall främst koncentreras på situationen i förskolan och i men även situationen för elever i gymnasieskolan bör uppmärksammas. Myndigheten lämnade en första delredovisning av uppdraget . I rapporten anges vilka kommuner som valts ut för riktade stödinsatser och former för myndighetens fortsatta arbete. Myndigheten avser främst att arbeta med utvecklingsdialoger, nätverksskapande och andra former för spridande av kunskap. Regeringen anser att ytterligare resurser behövs för att förstärka insatserna i skolor i segregerade områden och föreslår därför att det avsätts 70 respektive för detta ändamål. Medlen skall i första hand användas till strategiska insatser på skol- och kommunnivå. Myndigheten för skolutveckling kommer att få regeringens uppdrag att ta fram en planering för hur strategiska överenskommelser om användning av pengarna skall kunna träffas med kommuner och andra centrala aktörer. Enligt regeringens uppfattning skall medlen i första hand användas till de områden som i störst utsträckning omfattas av den aktuella problematiken, oberoende av i vilken typ av kommun om- 2004/05:1 UTGIFTSOMRÅDE 16 Det är emellertid väl känt att många av de mest utsatta områdena är koncentrerade till storstadsområden och regeringen anser det angeläget att de framgångsrika metoder som inom ramen för storstadspolitikens lokala utvecklingsavtal utarbetats på skolor skall tas tillvara och utvecklas i myndigheters och kommuners arbete. Försöksverksamhet med tvåspråkig undervisning i årskurserna 7 t.o.m. 9 har det varit möjligt att bedriva ämnesundervisning på elevernas modersmål endast i årskurserna 1 t.o.m. 6. Detta har enligt undersökningar gett goda resultat. Regeringen har beslutat om en fyraårig försöksverksamhet med tvåspråkig undervisning i årskurserna 7 t.o.m. 9 i . Syftet är att förhindra att elever som kommit sent till , kommer efter kunskapsmässigt medan de utvecklar sina färdigheter i svenska. Undervisning på ett annat språk än svenska får dock omfatta högst halva den sammanlagda undervisningstiden. En kommun som har beslutat att delta i försöksverksamheten skall anmäla detta till Myndigheten för skolutveckling. Inom ramen för storstadspolitikens lokala utvecklingsavtal görs ett stort antal insatser på område i syfte att förbättra elevernas skolresultat och stärka den språkliga utvecklingen. Liksom på förskoleområdet används medel till kompetensutveckling av personal och utvecklande av nya pedagogiska metoder. Flera skolor har utökat sina öppettider och erbjuder t.ex. läxhjälp efter skoltid men även kultur- och fritidsaktiviteter. Andra exempel på insatser är projekt för att stärka samverkan mellan föräldrarna och skolan, särskilda språkutvecklingsgrupper med samordningsansvar för språkutveckling samt upprättandet av regelbundna språkutvecklingsanalyser för eleverna. I några av kommunerna är nätverk för erfarenhets- och kunskapsutbyte mellan skolorna under uppbyggnad. Regeringens bedömning är att erfarenheterna av regeringens storstadspolitik skall tas tillvara av Myndigheten för skolutveckling och . Myndigheterna skall, inom ramen för sina respektive uppdrag, även bidra till att de insatser som varit framgångsrika tas tillvara och utvecklas i ordinarie strukturer och arbetssätt. Utvecklingsstöd till webbplatsen Tema modersmål Myndigheten för skolutveckling driver webbplatsen Tema modersmål. Den tillhandahåller information och olika kommunikationsverktyg riktat till dem som arbetar med och på annat sätt kommer i kontakt med modersmålsundervisning. Ambitionen är främst att stimulera till nätverksbyggande och lyfta fram goda pedagogiska exempel. Regeringen anser det viktigt att stödja innovativa metoder och användandet av informationsteknologi för att stärka modersmålsundervisningens ställning. Regeringen avser därför avsätta medel för att myndigheten skall kunna fortsätta utveckla webbplatsen. 6.1.4Utbildningssituationen för de nationella minoriteterna Det finns tecken på att utbildningssituationen för elever med nationella minoritetsspråk som modersmål, dvs. samer, sverigefinnar, tornedalingar, romer och judar, har förbättrats .