prop · GT033 · 2005-09-30 00:00:00 — De avgifter och bidrag som betalas in till med stöd av avtalet är avsedda att användas för att främja svensk filmproduktion och bör enligt regeringens mening även fortsättningsvis vara avdragsgill. Rätten till avdrag utgör ett undantag från huvudregeln att avdrag bara medges för utgifter för att förvärva och bibehålla inkomster. Avdrags- rätten bör därför inte göras vidare än vad som gäller . I det nya filmavtalet och även i det gällande avtalet finns en möj- lighet för nya bidragsgivare som inte omfattas av filmavtalet och som vill lämna bidrag till de ändamål som anges i avtalet, att ingå ett separat avtal, ett s.k. hängavtal, med staten (22§ och bilaga 2 till film- avtal). Enligt nuvarande lagbestämmelse omfattas hängavtal inte av avdragsrätten. Om så skulle bli fallet skulle det innebära en utvidgning av avdragsrätten. Med beaktande av avdragsrättens karaktär av undan- tagsregel anser regeringen därför att den inte skall utvidgas till att omfatta de bidrag som lämnas av bidragsgivare utanför filmavtalet. I nuvarande lydelse av 16 kap. 11 § inkomstskattelagen medges avdrag för sådana avgifter och bidrag till som avses i avtal som träffats . Det avtalet ersattes med ett nytt filmavtal , dock utan att hänvisningen i inkomstskattelagen ändrades. Det saknas skäl att inte medge avdrag för de avgifter och bidrag som lämnats enligt avtal. I detta lagstiftningsärende bör därför klargöras att avdrag också bör medges för bidrag som omfattas av filmavtal. 12 Ekonomiska och andra konsekvenser I propositionen lämnar regeringen förslag och redovisar bedömningar inom en total ram till filmpolitiken som innebär att staten under förut- sättning att fattar erforderliga beslut skall lämna ett årligt bidrag till filmpolitiken inom anslaget 28:36 Filmstöd på ca 290 , på ca samt från och Prop. 2005/06:3 med 2008 på ca . Det innebär, jämfört med , en ökning av bidraget med , med och med . Regeringens samlade förslag till statsbudgeten presenteras i budgetpropositionen (prop. 2005/06:1, utg.omr. Det förslag om en uppdelning av filmpolitiken som redovisas i kapitel 7 innebär att filmavtal beloppsmässigt kommer att avse ett mindre statligt bidrag än filmavtal. Utanför filmavtalets ram kommer staten emellertid att finansiera övriga filmpolitiska åtgärder, huvudsakligen inom det filmkulturella området, som under innevarande avtalsperiod legat inom 2000 års avtal. Totalt ökar således statens anslag till filmpolitiken på sätt som beskrivs ovan. I kapitel 11 föreslås att det även fortsättningsvis skall vara möjligt för avtalsparterna att vid inkomstbeskattningen få avdrag för avgifter och bidrag som betalas till Stiftelsen . Den möjligheten har funnits alltsedan det första filmavtalet träffades 1963. Avdragsrätten innebär ett visst inkomstbortfall för staten. Förslagen innebär inte några nya åtaganden för kommuner och lands- ting. De förslag och överväganden som presenteras i promemorian bedöms i övrigt genom inriktningen på ett tydligt genusperspektiv i såväl rikt- linjerna för fördelning av de olika stöden som i övergripande målformuleringar få en god effekt för ökad jämställdhet mellan kvinnor och män. Stödet till åtgärder mot olovlig hantering av film bedöms ha betydelse när det gäller det brottsförebyggande arbetet i kampen mot s.k. piratkopi- ering. De olika stödåtgärderna bedöms även få betydelse för sysselsättningen och för små företags förutsättningar. Förslaget till lag om ändring i sekretesslagen (1980:100) Förslaget behandlas närmare i kapitel 10. Förslaget innebär att reglerna om handlingsoffentlighet görs tillämp- liga på all verksamhet vid , utom den del av verksamheten som avser fördelning av stöd enligt filmavtal. Lagändringen skall inte ha någon retroaktiv verkan. Sammanfattning av departementspromemorian Inriktning på filmpolitiken (Ds 2005:8) I promemorian lämnas förslag till den inriktning på svensk filmpolitik som bör gälla . Det föreslås att filmpolitiken delas upp dels i ett filmavtal mellan sta- ten och berörda branscher som skall gälla och reglera produktionsstöd till svensk film samt vissa stöd till distribution och visning av film i hela landet, dels i ett helt statligt ansvar för finansi- ering av Svenska Filminstitutets övriga uppdrag, huvudsakligen inom det filmkulturella området, som därmed regleras utanför avtalets ram. Den samlade filmpolitiken bör genomföras med följande inriktning. De filmpolitiska insatserna bör syfta till att -upprätthålla, utveckla och stimulera till förnyelse av värdefull svensk filmproduktion och verka för att svensk filmproduktion skall utgöra en dynamisk tillväxtbransch, -förbättra kvinnliga filmskapares villkor, -verka för att svensk film skall spegla hela landet, -medverka till att svensk film når en större publik i alla visningsfor- mer, både i och internationellt, -stimulera till förnyelse och utveckling av distribution och visning av värdefull film och säkerställa tillgången till ett brett utbud av värde- full film i olika visningsformer i hela landet, -upprätthålla och utveckla biografens roll som kulturell mötesplats i hela landet och medverka till att antalet biobesök ökar, -främja regional och lokal filmkultur, särskilt med tanke på barn och ungdom, -öka intresset för och kunskapen om filmen och den rörliga bilden, -bevara filmer och material av film- och kulturhistoriskt intresse och i ökad utsträckning tillgängliggöra dem för forskning och allmänhet, samt -upprätthålla och utveckla det internationella utbytet och samarbetet Det föreslås vidare att reglerna om handlingsoffentlighet skall göras tillämpliga på den del av verksamhet som finansieras helt av statliga medel. Film är den konstart och kulturella näring som vid sidan av musiken når flest människor i . I filmproduktionen förenas författare, konstnä- rer, regissörer, producenter, tekniker och entreprenörer i gemensamma projekt. Kulturpolitiskt är det av stor vikt att svensk film kan produceras och spridas för att skall kunna behålla en egen identitet på film- området. Näringspolitiskt är svensk filmproduktion också av stor betydelse för tillväxten i , inte minst när det gäller regionala satsningar och regional utveckling. Filmproduktionen fungerar som ett draglok för hela den audiovisuella sektorn. Svensk film är, liksom filmproduktionen i de flesta europeiska länder, beroende av stimulans i form av stöd till produktion, distribution och Utan dessa stöd skulle det inte vara möjligt att producera och sprida film i och därmed skulle filmen inte heller kunna bidra till den svenska tillväxten. Ett nytt filmavtal utgör en garant för en fortsätt- ning på det fruktbara utbyte mellan staten och branschen som gällt sedan Målet med ett nytt filmavtal bör vara att stödja och stimulera förnyelse och utveckling av värdefull svensk filmproduktion, distribution och vis- ning av film i hela landet, att verka för att svensk filmproduktion skall utgöra en dynamisk tillväxtbransch, att förbättra kvinnliga filmskapares villkor, att svensk film skall spegla hela landet, att svensk film skall nå en större publik i alla visningsformer, både i och internationellt, samt att antalet biobesök i skall öka. En utgångspunkt för ett nytt filmavtal är att det skall genomsyras av ett tydligt genusperspektiv, som kommer till uttryck både i riktlinjerna för fördelningen av de olika stöden och i de övergripande målformulering- bör i huvudsak reglera stöd till svensk filmproduktion samt stöd till distribution och visning av film i hela landet. Inom ramen för produktionsstödet bör följande stöd fördelas. handsstöd till långfilm (inkl. ungdomsfilm), barnfilm, kort- och doku- mentärfilm samt utvecklingsstöd med huvudinriktning på manusutveck- ling och unga filmskapare, publikrelaterat efterhandsstöd och stöd till Stöd till kort- och dokumentärfilm skall kunna lämnas oavsett om filmen är avsedd för visning på biograf eller i Den ökande etniska, kulturella och språkliga mångfalden i svensk film är en positiv utveckling som inom ramen för förhands- stöden och stödet till regionala produktionscentrum bör stimuleras ytter- ligare, bl.a. när det gäller film på nationella minoritetsspråk. Inom ramen för stöd till distribution och visning av film i hela landet bör lämnas stöd till lansering, stöd till parallelldistribution samt biograf- I biografstödet bör liksom i nuvarande avtal ingå stöd till biograf- ägare för öppna visningar av svensk film, stöd till biografägare för publikarbete, stöd till upprustning av biografer samt stöd till sådana anordnare av biografföreställningar som inte är mervärdesskatteskyldiga. För att uppnå ökad precision och effekt i insatserna bör det göras vissa omprioriteringar och ske vissa förändringar av villkoren för Biografstödet bör göras mer flexibelt med hänsyn till att behoven fortlöpande förändras på biografmarknaden. Stöden skall i tillämpliga fall vara teknikneutrala. Avtalet bör vidare reglera ett stöd till svensk kvalitetsfilm på dvd och stöd till åtgärder mot olovlig hantering av film. Kostnader för administrationen av filmavtalets stöd skall rymmas inom Avtalet skall gälla från till . Filmpolitiska stöd utanför filmavtalet Olika filmpolitiska stöd och åtgärder är också nödvändiga för att filmen till fullo skall kunna utnyttja sina möjligheter att nå en bred publik i hela landet, och för att upprätthålla mångfalden i filmutbudet. Här spelar bio- graferna i landet en central roll, men även andra visningsformers ökade betydelse för att sprida film bör beaktas. Det är vidare en viktig uppgift för filmpolitiken att se till att de filmer som produceras och visas också bevaras för eftervärlden. I takt med att den rörliga bildens uttryck ökar i betydelse i vår samtid är det nödvändigt att i ökad utsträckning även till- gängliggöra dess historia. För att bibehålla och utveckla denna del av det filmpolitiska området behövs inom ramen för uppdrag fortsatta insatser till filmarkiv, dokumentation, m.m., till regionala resurscent- rum för film och video, till film i skolan, till visningsorganisationer, film- festivaler, import och lansering av kvalitetsfilm, distribution av kort- och dokumentärfilm samt viss filmdistribution i egen regi, till informationsverksamhet och utlandsverksamhet. Vidare bör Filminstitu- tet göra en översyn av vilka eventuella åtgärder som kan behöva vidtas för att främja den digitala biografutvecklingen i landet. För att främja funktionshindrades möjligheter att ta del av film- och videoutbudet behövs fortsatt stöd till syntolkning och textning på svenska. Stöd till dessa ändamål föreslås ligga utanför avtalet. Finansieringen av nämnda stöd och verksamheter inom ramen för uppdrag bör därmed vara ett helt statligt ansvar. Även kostnader för administra- tionen av statligt finansierade stöd och verksamheter bör belasta det stat- liga anslaget. Förslag till lag om ändring i sekretesslagen (1998:100) Härigenom föreskrivs att bilagan till sekretesslagen (1980:100)1 skall ha följande lydelse. I enlighet med vad som anges i 1 kap. 8 § skall vad som föreskrivs i tryckfrihetsförordningen om rätt att ta del av handlingar hos myndighet i tillämpliga delar gälla också handlingar hos något av de organ som nämns nedan i den mån handlingarna hör till där angiven verksamhet hos organet. Verksamheten anges i förekommande fall med hänvisning till numret i () på den författning med stöd av vilken verksamheten har uppdragits åt organet. regionala utvecklingslån och loka- förordningen (1990:642) om regio- nalpolitiskt företagsstöd eller mot- svarande äldre bestämmelser (SFS statligt stöd i form av stipendier (SFS 1992:318) I enlighet med vad som anges i 1 kap. 8 § skall vad som föreskrivs i tryckfrihetsförordningen om rätt att ta del av handlingar hos myndighet i tillämpliga delar gälla också handlingar hos något av de organ som nämns nedan i den mån handlingarna hör till där angiven verksamhet hos organet. Verksamheten anges i förekommande fall med hänvisning till numret i () på den författning med stöd av vilken verksamheten har uppdragits åt organet. förvaltning av statligt reglerade Lagen omtryckt 1992:1474. Senaste lydelse 2004:1263. regionala utvecklingslån och loka- liseringslån som beslutats enligt förordningen (1990:642) om regio- nalpolitiskt företagsstöd eller mot- svarande äldre bestämmelser (SFS all verksamhet förutom stödgivning statligt stöd i form av stipendier (SFS 1992:318) Denna lag träder i kraft . Följande remissinstanser har yttrat sig över departementspromemorian Inriktningen på filmpolitiken (Ds 2005:8). , , Kammarrätten i , Statens ljud- och bildarkiv, , , , , , , , , , Stiftelsen , , Kommuner och Landsting, , Föreningen , u.p.a., Folkets Hus och Parker, , Svenska Filmdistributörers Före- ning, , , C , , Film i , Film i , , Film i , Filmpool , Film- pool Nord, , , FilmCentrum, Föreningen , , , och (), , , , , Regissörer, , , women in film and television (wift) och . , , , och har i sina remissvar angett att de avstår från att yttra sig över promemorian. Därutöver har skrivelser inkommit från , Regionala filmresurscentrums samarbetsråd, , kommun, , Västra Götalands- regionen, , plus (, , , , ), Kommittén aktionsgruppen för barnkultur, internationella filmfestival, , , läns landsting och Stiftelsen . 2.Sveriges Biografägareförbund, Folkets Hus och Parker, Riksföre- ningen Våra Gårdar, u.p.a., u.p.a. och Föreningen ducenter, nedan kallade filmbranschen, samt 3.Sveriges Television , (publ. ), , Kanal och C , nedan kallade TV-företagen, har ingått följande avtal. Avtalet har från statens sida ingåtts med förbehåll för regeringens god- kännande. Detta avtal avser finansieringen av Stiftelsens (nedan kallad stiftelsen) stöd till svensk film för de ändamål som anges i avtalet. Stiftelsens angelägenheter handhas enligt stiftelseförordnandet av en styrelse (nedan kallad styrelsen) vars ledamöter utses av regeringen. Parterna är eniga om att reglerna för stöd till svensk film bör utformas så att de främjar en rationell och effektiv produktion och distribution av svensk film och medför en sund användning av stödmedlen. Parterna är eniga om att målet med avtalet skall vara att stödja och stimulera förnyelse och utveckling av värdefull svensk filmproduktion samt distribution och visning av film i hela landet, verka för att svensk filmproduktion skall utgöra en dynamisk tillväxt- bransch, förbättra kvinnliga filmskapares villkor, främja arbetet mot olovlig hantering av film i alla visningsformer, verka för att svensk film skall spegla hela landet, verka för att svensk film skall nå en större publik i alla visningsfor- mer, både i och internationellt, samt att verka för att antalet biobesök i skall öka. Parterna är eniga om att verka för att öka jämställdheten på filmområdet. Målet är att stödet till svensk filmproduktion skall fördelas jämnt mellan män och kvinnor. Målet innebär att andelen kvinnor i för filmproduktionen centrala funktioner skall öka . Senast före avtalsperio- dens slut bör endera könet, räknat i antal projekt som får stöd, vara repre- senterat till inom kategorierna manusförfattare, produ- cent och regissör. Målet gäller för filmkategorierna långfilm, barn- och ungdomsfilm respektive kort- och dokumentärfilm. Stiftelsen skall redovisa könsfördelningen när det gäller manus- författare, producenter och regissörer i de filmprojekt som får stöd samt de genomsnittliga stödnivåerna för filmer av enbart eller i huvudsak kvinnor respektive män. Även fördelningen inom filmteamet i övrigt i dessa filmprojekt skall redovisas. Stiftelsens redovisning skall även omfatta de medel som regionala produktionscentrum använder för finansiering av filmprojekt. Innebörden av vissa begrepp i avtalet Med långfilm avses i detta avtal film som har en visningstid motsvarande i format (eller motsvarande i andra format) och är avsedd för normal biografpremiär med normal biografexploatering. Undantag från regeln om visningstid får medges av styrelsen när det gäller barn- och ungdomsfilm samt dokumentärfilm. Med film avses i detta avtal även videogram i alla de fall där det är praktiskt lämpligt och motiverat. Med videogram menas i detta avtal en informationsbärare med upptagning av rörliga bilder, med eller utan ljud, som är avsedd att användas tillsammans med en anordning för elektro- nisk återgivning. Med producent avses i detta avtal den fysiska person, det bolag eller annan juridisk person som verkställer produktionen av en film genom att projektutveckla, finansiera, inspela och färdigställa densamma och som därigenom förvärvar och ansvarar för de i filmverket ingående rättighe- terna. Med oberoende producent avses sådan juridisk person enligt första stycket som inte är ett majoritetsägt dotterbolag till företag som ägnar sig åt distributions-, visnings- eller sändningsverksamhet eller är del av en sådan koncern. En film anses som svensk under förutsättning att filmen har en svensk producent och att den svenska insatsen av artistiska medarbetare är av påtaglig betydelse. Med svensk producent avses en person som är bosatt här i landet, ett bolag, ett utländskt företags filial eller annan juridisk person som är regi- strerad här i landet. En film som inte har en svensk producent är ändå att anse som svensk under förutsättning att dels den svenska kapitalinsatsen uppgår till av produktionskostnaden, dels den svenska insatsen av artistiska medarbetare är av påtaglig betydelse. Biografägare eller annan anordnare av biografföreställning (nedan kallad biografägare) skall betala en avgift till stiftelsen, motsvarande av bruttobiljettintäkten vid föreställningen. Med sådan intäkt avses brut- toinkomst enligt de av (nedan kal- lad Kontrollbyrån) fastställda allmänna bestämmelserna vid filmleveran- ser. Filmhyra skall inte utgå på den del av intäkterna som utgör avgiften. Det är i detta sammanhang utan betydelse för avgiftsplikten om film visas med hjälp av videoteknik eller digital teknik i stället för med tradi- tionell teknik. Om antalet biografbesök under sammanlagt sex rullande tolvmånaders- perioder fr.o.m. t.o.m. understiger 15 miljoner besök skall biografavgiften vara . Om antalet biografbesök under åtminstone en sådan tolvmåna- dersperiod är minst 15 miljoner skall biografavgiften vara . Om antalet biografbesök under sammanlagt tolv rullande tolvmåna- dersperioder fr.o.m. t.o.m. understiger 15 miljoner besök skall biografavgiften vara . Om antalet biografbesök under åtminstone en sådan tolvmåna- dersperiod är minst 15 miljoner skall biografavgiften vara . Om antalet biografbesök under sammanlagt tolv rullande tolvmåna- dersperioder fr.o.m. t.o.m. understiger 15 miljoner besök skall biografavgiften vara . Om antalet biografbesök under åtminstone en sådan tolvmåna- dersperiod är minst 15 miljoner skall biografavgiften vara . Avgift skall inte utgå för biografföreställning på sådant fast visningsställe där det enligt det register som förs av Kontrollbyrån ges högst fem före- ställningar utöver barnmatinéer. Med barnmatiné avses föreställning som riktar sig till barn och som börjar senast . Om biografföreställningar har anordnats i syfte att kringgå bestämmel- serna om avgiftsplikt får styrelsen besluta att avgiftsplikt föreligger. Innan styrelsen beslutar i sådant ärende skall styrelsen bereda biografäga- ren och dennes organisation tillfälle att yttra sig. Styrelsen får medge befrielse från avgift för biografföreställning där filmägare avstår från film- och biografhyra och där biografägare avstår biljettintäkterna till välgörande ändamål. Filmfestivaler och liknande arrangemang får undantas från avgift. Biografägaren skall månatligen redovisa och betala in avgifterna direkt till stiftelsen. Regler härom skall fastställas av stiftelsen efter samråd med filmbranschen. Redovisning skall ske på formulär som fastställs av Kontrollbyrån. För redovisning och inbetalning av avgiftsmedlen skall i övrigt tillämpas de av Kontrollbyrån fastställda allmänna bestämmelserna vid filmleveran- ser. I dessa bestämmelser skall stadgas att underlåtenhet att betala avgift likställs med underlåtenhet att betala filmhyra. Biografägaren är skyldig att låta stiftelsen genom kontrollant granska räkenskaperna såvitt gäller avgiftsredovisningen. En förbindelse från berörda biografägare att betala avgift enligt detta avtal och att i övrigt följa bestämmelserna i avtalet skall inhämtas genom Kontrollbyråns försorg och överlämnas till stiftelsen. Förbindel- sen skall ha den lydelse som framgår av bilaga 1. Biografägare som underlåter att avge sådan förbindelse skall avstängas från filmleverans. Om avstängning inte sker, trots begäran om det, svarar filmuthyraren mot avgifter som belöper på en föreställ- ning där den hyrda filmen visas. skall månatligen lämna ett bidrag till stiftelsen som motsvarar per kalenderår. Därutöver garanterar bolaget att använda i genomsnitt för samproduktion, medfinansiering och köp av visningsrätter vad gäller nya svenska långfilmer samt nya svenska kort- och dokumentär- filmer (garantibelopp). användas för samproduktion och medfinansiering av film som får för- handsstöd genom detta avtal. I garantibeloppet skall inte inräknas medel som använder till egna produktioner av filmer. skall före utgången av februari månad , med början 2007, till stiftelsen redovisa garantibeloppets storlek och hur beloppet disponerats. (publ.) skall månatligen lämna ett bidrag till stiftelsen som motsvarar per kalenderår. Därutöver garanterar bolaget att använda i genomsnitt för samproduktion, medfinansiering och köp av visningsrätter vad gäller nya svenska långfilmer samt nya svenska kort- och dokumentärfilmer (garantibelopp). Av garantibeloppet skall använ- das för samproduktion och medfinansiering av film som får förhandsstöd genom detta avtal. I garantibeloppet skall inte inräknas medel som (publ.) använder till egna produktioner av filmer. (publ.) skall före utgången av februari månad , med början 2007, till stiftelsen redovisa garantibeloppets storlek och hur beloppet disponerats. skall månatligen lämna ett bidrag till stiftelsen som motsvarar per kalenderår. Därut- över garanterar bolaget att använda i genomsnitt för samproduktion, medfinansiering och köp av visningsrätter vad gäller nya svenska långfilmer samt nya svenska kort- och dokumentär- filmer (garantibelopp). Kanal skall månatligen lämna ett bidrag till stiftelsen som motsva- rar per kalenderår. Därutöver garanterar bolaget att använda i genomsnitt för sampro- duktion, medfinansiering och köp av visningsrätter vad gäller nya svenska långfilmer samt nya svenska kort- och dokumentärfilmer (garantibelopp). C skall månatligen lämna ett bidrag till stiftelsen som motsvarar per kalenderår. Därutöver garan- terar bolaget att använda i genomsnitt för samproduktion, medfinansiering och köp av visningsrätter vad gäller nya svenska långfilmer samt nya svenska kort- och dokumentärfilmer (garantibelopp). Bidragen och garantibeloppen från TV-företagen skall räknas upp , med början . Med nya svenska långfilmer och nya svenska kort- och dokumentär- filmer avses i 1317 §§ filmer som har premiärvisning i respektive vis- ningsfönster. Föreningen skall lämna ett bidrag till stiftelsen som motsvarar de intäkter som inflyter till föreningen, dock högst . Medlems- och serviceavgifter från föreningens medlemmar samt direkta bidrag eller stöd till föreningen skall inte anses som sådana intäkter som skall ligga till grund för bidrag till stiftelsen. Staten skall under förutsättning att fattar erforderliga beslut lämna ett årligt bidrag till inom ramen för detta avtal på , på och på . Bidrag från annan än avtalspart Staten, filmbranschen och TV-företagen är överens om att fortsatt aktivt verka för utökad finansiering av avtalet genom tillkommande parter. De parter som främst bör knytas till avtalet är aktörer som visar eller på annat sätt exploaterar film. Om annan än de som är parter i detta avtal vill lämna bidrag till de ändamål som anges i avtalet skall ett separat avtal ingås mellan detta avtals parter och bidragsgivaren. Staten får, för övriga parters räkning, ingå sådant avtal med annan bidragsgivare.