prop · GT0340 · 2005-10-27 00:00:00 — På det sättet kommer reglerna att bli omotiverat gynnsamma för den första typföretagaren, där ju skatte- systemet fungerar som strikt proportionellt. Ett andra skäl för någon form av skattelättnad för ägare av kvali- ficerade andelar är att det inte alltid råder en total slumpmässighet om utfallet av en investering. Om alla utfall var slumpmässiga är icke- proportionaliteten i skattesystemet det enda egentliga samhälls- ekonomiska skälet för en lättnad. kan man dock tänka sig fall, exempelvis vid en god affärsidé eller uppfinning, där ägaren på förhand har skäl att veta, dvs. oberoende av slumpen, att den faktiska avkast- ningen blir betydligt högre än den schablonbestämda klyvningsräntan. det fallet vore det under vissa förutsättningar lönsamt för ägaren att anställa en extern operativ chef i företaget för att istället själv bli en passiv ägare och därmed skulle hon inte omfattas av 3:12-reglerna. att undvika en sådan snedvridning till förmån för passivt ägande kan det vara motiverat att göra ett tillägg till den riskfria räntan eller minska skatteuttaget på andra sätt. Ett tredje skäl för skattelättnad är att 3:12-regelverkets med nöd- vändighet schablonmässiga karaktär innebär att det liksom vid andra schablonmetoder uppkommer fall där i någon mening alltför mycket eller alltför lite beskattas som inkomst av tjänst. Ägare till företag med en faktisk avkastning understigande klyvningsräntan gynnas ofta av schablonmetoden eftersom inkomst som borde beskattas som inkomst av tjänst i stället kommer att kapitalinkomstbeskattas, medan ägare till företag som faktiskt avkastar mer än klyvningsräntan missgynnas. anser att regelverket bör vara utformat så att även mycket höga faktiska vinster som i många fall kan härröra från annat än ägarens arbetsinsats i praktiken inte kommer att beskattas fullt ut som arbetsinkomst. Att medge skattelättnader i form av tillägg till den riskfria räntan eller nedsättning av skatten på stora kapitalvinster är således nöd- vändigt för att skapa samhällsekonomisk neutralitet eftersom skatte- systemet inte är strikt proportionellt. Vi anser det dock vara motiverat att gå ett steg längre och medge skattelättnader i en storleksordning som i sig inte kan motiveras utifrån neutralitetshänsyn, utan istället utifrån Det är önskvärt att beskattningen av faktiska utfall i så stor utsträckning som möjligt uppfattas som legitim av företagarna och vi finner det därför motiverat med ett regelverk som, ur ett neutralitetshänseende, kommer att gynna investeringar i företag med kvalificerade ägare jämfört med investeringar i andra företag. för att man skall undvika en alltför hög beskattning av ägare till företag med mycket hög avkastning. Omfattningen av olika skattelättnader måste dock avvägas mot risken att reglerna möjliggör rena arbitrageaffärer i en oacceptabel omfattning eller att avvikelserna från samhällsekonomisk neutralitet blir alltför stora. Vi vill avslutningsvis framhålla att det inom en generell lagstiftning av fåmansföretagarreglernas art, som skall reglera beskattningen för mer än 200 000 ägare av andelar i fåmansföretag, inte är möjligt att beakta de speciella omständigheter som råder för olika företagsgrupper annat än i I den utsträckning det för speciella branscher, t.ex. uppfinnarverksamhet, skulle anses föreligga behov av särskilda hänsyns- taganden får det ske i annan ordning. Fördelning av kapitalvinst på kvalificerade andelar mellan kapital och tjänst I denna bilaga behandlas vilken värdering av vinstmedel vid försäljning av kvalificerade andelar som dagens regler bygger på. Med hjälp av lite formell analys kan detta värde härledas. i överutdelning blir efter skatt 1-ti, där ti är marginalskatten på tjänsteinkomster. Kravet på lika behållning i utdelnings- och avyttringsfallen innebär att följande samband skall vara uppfyllt, nämligen 1 ti = h - mhtk (1- m)hti där h är det värde en krona kan avyttras för (h< 1) och där m är andelen av vinsten som beskattas som kapital (m = 0,5 i dagens regler). Efter utvärdering erhålls följande uttryck för h, nämligen h = (1 - ti)/[1 - mtk (1-m)ti] Efter skattereformen uppgick den högsta marginalskatten till (vid kommunalskatt på ). Med en kapitalskattesats på och med hälftendelningsregeln ger detta h = 5/6 eller 0,83 som utgjorde den implicita värderingen av en vinstkrona vid försäljning. Om man gör en motsvarande beräkning för dagens förhållanden, med en kommunalskatt på och med en högsta statlig skatt på vilket ger en genomsnittlig högsta marginalskatt på , erhålls i stället h = 0,761, dvs. den antagna implicita värderingen faller förhållandevis kraftigt. Om man skulle hålla fast vid den i skattereformen implicita värderingen skulle fördelningen mellan kapital och tjänst behöva ändras. Efter en alternativ utvärdering av fördelningstalet m med hjälp av (3) erhålls m = (1 ti)((1 - h)/[h(ti tk)] Insättning av h = 0,833 ger m = 0,319. Detta innebär att ett fasthållande av den implicita värderingen i skattereformen skulle motivera att en större andel av överkapitalvinst skulle beskattas som inkomst av tjänst. Detta beror givetvis på att den högsta marginalskatten på tjänsteinkomster har stigit sedan skattereformen. 16.1Förslaget till lag om ändring i inkomstskattelagen (1999:1229) Härigenom föreskrivs i fråga om inkomstskattelagen (1999:1229)25 dels att 43 och 57 kap. skall upphöra att gälla, dels att 1 kap. 8 §, 2 kap. 1 §, 23 kap. 19 §, 42 kap. 1 och 3 §§, 48 kap. 1, 20 och 24 §§, 48 a kap. 8 a, 10, 14 och 16 §§ samt 65 kap. 13 § skall ha följande lydelse, dels att det i lagen skall införas ett nytt kapitel, 57 kap., av följande lydelse, dels att det skall införas två nya paragrafer, 42 kap. 15 a § och 48 kap. 20 a §, samt närmast före 42 kap. 15 a § en ny rubrik av följande lydelse. Bestämmelser om beräkning av Bestämmelser om beräkning av resultatet i de olika inkomstslagen resultatet i de olika inkomstslagen - inkomstslaget tjänst i 10-12 - inkomstslaget tjänst i 10-12 het i 1340 kap., och het i 1340 kap., och - inkomstslaget kapital i 4143 - inkomstslaget kapital i 4142 25 Senaste lydelse av 57 kap. 6 § 2002:1143 43 kap. 2 § 2003:224 57 kap. 6 a § 2000:78 43 kap. 7 § 2004:1040 57 kap. 7 § 2003:1200 43 kap. 8 § 2002:536 57 kap. 11 a § 2004:1040 43 kap. 12 § 2001:997 57 kap. 12 § 2002:536 43 kap. 15 § 2000:997 57 kap. 12 a § 2002:536 43 kap. 16 § 2000:997 57 kap 13 § 2002:1143. 26 Senaste lydelse 2004:985. I detta kapitel finns definitioner av vissa begrepp samt förklaringar till hur vissa termer och uttryck används i denna lag. Det finns definitioner och förklaringar också i andra kapitel. Bestämmelser om betydelsen av följande begrepp, termer och uttryck samt förklaringar till hur vissa termer och uttryck används finns i nedan angivna paragrafer: kooperativ förening i 39 kap. kooperativ förening i 39 kap. kvalificerad andel i 57 kap. 4 kvalificerad andel i 57 kap. 4 kvalificerad fission i 37 kap. 6 § kvalificerad fission i 37 kap. 6 § Om överlåtaren är ett företag och om någon andel i företaget är kvalificerad, skall förvärvaren vara en fysisk person, ett företag eller ett svenskt handelsbolag med enbart företag som delägare. Om förvärvaren är ett företag, Om förvärvaren är ett företag, skall minst samma andel av skall minst samma andel av andelen kvalificerade andelar i det andelen kvalificerade andelar i det kvalificerad andel avses i detta kvalificerad andel avses i detta stycke inte en sådan andel som stycke inte en sådan andel som 6 § andra stycket. Om överlåtaren är ett företag och om någon andel i företaget är kvalificerad, skall förvärvaren vara en fysisk person, ett företag eller ett svenskt handelsbolag med enbart företag som delägare. inkomster på grund av innehav av inkomster på grund av innehav av tillgångar samt kapitalvinster skall tillgångar samt kapitalvinster skall tas upp som intäkt, om inte något tas upp som intäkt, om inte något annat anges i detta kapitel eller i annat anges i detta kapitel eller i 8 eller 43 kap. Utgifter för att förvärva och bibehålla inkomster skall dras av som kostnad, om inte något annat anges i detta kapitel eller i 9 eller 60 kap. Ränteutgifter och kapitalförluster skall dras av även om de inte är sådana utgifter. Begränsat skattskyldiga får dock inte dra av ränteutgifter som inte är utgifter för att förvärva eller bibehålla inkomster. 27 Senaste lydelse 2002:1143. Bestämmelser om kapitalvinster och kapitalförluster finns i 43 kap. 8 §, 4454 kap. och 57 kap. 12 §. Bestämmelser om insättningsgaranti och investerar- skydd finns i 55 kap. Bestämmelser om värdering av inkomster i annat än pengar finns i 61 kap. och kapitalförluster finns i 54 kap. och 57 kap. 2122 §§. insättningsgaranti och investerar- skydd finns i 55 kap. Bestämmelser om värdering av inkomster i annat än pengar finns i 61 kap. Utdelning och kapitalvinst på andelar i onoterade företag Utdelning och kapitalvinst på följande aktier och andelar tas upp till fem sjättedelar: aktier i svenska aktiebolag, andelar i svenska ekonomiska föreningar som inte är koopera- tiva, och andelar i utländska juridiska personer, om inkomstbeskatt- ningen av den utländska juridiska personen är jämförlig med inkomstbeskattningen enligt denna lag av ett svenskt företag med motsvarande inkomster. Första stycket tillämpas inte om andelarna är kvalificerade, företaget är marknadsnoterat, företaget under det räken- skapsår som beslutet om utdelning avser eller under något av de fyra föregående räkenskapsåren, direkt eller genom dotterföretag, har ägt aktier med en röst- eller kapitalandel på eller mer i ett svenskt marknadsnoterat aktiebolag eller en marknads- noterad utländsk juridisk person, eller företaget är ett privatbostads- företag. Ett företag anses marknads- noterat om någon andel i företaget är marknadsnoterad. I detta kapitel finns särskilda bestämmelser om kapitalvinst vid avyttring av delägarrätter och fordringsrätter. Vidare finns bestämmelser om förpliktelser vars underliggande tillgångar består av delägarrätter eller fordringsrätter. De grundläggande bestämmelserna finns i 44 kap. I 42 kap. 15 a § finns bestämmelser om att kapitalvinster på andelar i onoterade företag i vissa fall skall tas upp till fem sjättedelar. Kapitalförluster på andra mark- Kapitalförluster på andra mark- sådana som avses i 21 § samt sådana som avses i 21 § skall dras kapitalförluster på sådana andelar i av i sin helhet samt kapital- svenska aktiebolag och utländska förluster på sådana andelar i juridiska personer som inte är marknadsnoterade skall dras av i juridiska personer som inte är sin helhet mot kapitalvinster på marknadsnoterade skall dras av till kapitalvinster på sådana tillgångar. dock att kapitalförluster skall dras av till två tredjedelar. enligt första stycket skall göras i dras av i sin helhet, dras av till fem sjättedelar, dras av till två tredjedelar. Till den del en kapitalförlust på kan dras av enligt 20 §, skall 70 procent dras av. Till den del en kapitalförlust på andelar som inte är marknads- noterade inte kan dras av enligt 20 §, skall fem sjättedelar av dras av. Till den del en kapitalförlust på kvalificerade andelar inte kan dras av enligt 20 §, skall två tredjedelar av dras av. 28 Senaste lydelse 2000:540. Om en kapitalförlust inte skall skall dras av enligt bestämmel- dras av enligt bestämmelserna i serna i 20, 21 eller 23 §, 20, 20 a, 21 eller 23 §, skall 70 procent dras av. Om den avyttrade andelen var Om den avyttrade andelen var en kvalificerad andel, skall det en kvalificerad andel, skall det göras en beräkning av de belopp göras en beräkning av de belopp som skulle ha tagits upp i som skulle ha tagits upp i tjänst (tjänstebeloppet) om be- tjänst (tjänstebeloppet) om be- Om det sparade utdelnings- Om det sparade utdelnings- utrymme som har fördelats på de utrymme som har fördelats på de mottagna andelarna enligt 57 kap. mottagna andelarna enligt 57 kap. 11 a § är högre än det sparade 15 § är högre än det sparade på de mottagna andelarna när de på de mottagna andelarna när de läggas till tjänstebeloppet. Mottagna andelar skall anses förvärvade för en ersättning som motsvarar det omkostnadsbelopp som gällde för den avyttrade andelen. Sparat lättnadsutrymme som hänför sig till de avyttrade an- delarna skall fördelas på de mottagna andelarna. Om de mottagna andelarna hänför sig till ett företag som är marknadsnoterat, skall det spa- rade lättnadsutrymmet läggas till anskaffningsutgiften vid beräkning av omkostnadsbeloppet för de mot- tagna andelarna. Är andelarna i det marknadsnoterade företaget kvalificerade, skall i stället det sparade lättnadsutrymmet beaktas när kapitalvinsten fördelas enligt 3 Senaste lydelse 2000:540. 29Senaste lydelse 2004:1040. 30Senaste lydelse 2004:1040. 57 kap. 12 §. kvalificerad enligt 57 kap. 6 § kvalificerad enligt 57 kap. 7 § andra stycket genom gåva eller genom gåva eller testamente till en testamente till en juridisk person juridisk person eller ett svenskt skall andelen anses avyttrad för en avyttrad för en ersättning som Om mottagna andelar inte är Om mottagna andelar inte är marknadsnoterade eller är kvali- marknadsnoterade eller är kvali- ficerade enligt 57 kap. 6 § andra ficerade enligt 57 kap. 7 §, skall de stycket, skall de vid tillämpning av vid tillämpning av genomsnitts- genomsnittsmetoden i 48 kap. 7 § metoden i 48 kap. 7 § inte anses inte anses vara av samma slag och vara av samma slag och sort som sort som andra andelar i det andra andelar i det köpande köpande företaget som innehas av företaget som innehas av säljaren. I detta kapitel finns bestämmelser om utdelningar, räntor, andra inkomster och kapitalvinster på tillgångar och förpliktelser i eller avseende fåmansföretag och tidigare fåmansföretag. Av 7 § framgår att bestämmelserna även gäller andelar, optioner och förpliktelser i andra företag än fåmansföretag. Utdelning och kapitalvinst på kvalificerade andelar skall hos 31Senaste lydelse 2002:1143. 32Senaste lydelse 2002:1143. fysiska personer i den omfattning som anges i 2022 §§ tas upp i inkomstslaget tjänst i stället för i ning behandlas även vinst vid indragning av aktier och vinst vid överlåtelse till ett aktiebolag av dess egna aktier. Vid tillämpning av detta kapitel företag och med utdelning ränta och annan inkomst på grund av oavsett i vilken valuta de getts ut. som avses i 44 kap. 31 § andra Definitioner för kvalificerade andelar Vid bedömningen av om ett företag är ett fåmansföretag eller ett fåmanshandelsbolag gäller vid tillämpning av detta kapitel, utöver vad som sägs i 56 kap. 2 5 §§, följande. Om flera delägare själva eller genom någon närstående är eller under något av de fem föregående beskattningsåren har varit verksamma i betydande omfattning i företaget eller i ett av företaget helt eller delvis, direkt eller indirekt, ägt fåmansföretag eller fåmanshandelsbolag, skall de anses som en enda delägare. andel i eller avseende ett eller något av de fem föregående eller i ett annat fåmansföretag eller i ett fåmanshandelsbolag som 2. företaget, direkt eller indirekt, under beskattningsåret eller något av de fem föregående be- skattningsåren har ägt andelar i ett annat fåmansföretag eller i ett under beskattningsåret eller något Om en sådan andel i ett fåmansföretag som inte skall anses eller något av de fem föregående utdelning på en kvalificerad andel i ett annat fåmansföretag som på grund av bestämmelserna i 42 kap. 16 § inte har beskattats, skall villkoren i första stycket tillämpas som om det företag som den utdelade aktien avser vore det företag som delat ut aktien. Om ägaren till en kvalificerad andel dör, skall andelen anses Delägare i dödsboet likställs då äger del i företaget och, direkt eller indirekt, har rätt till utdelning, skall en andel anses kvalificerad bara om det finns beskattningsåret och de fem Prop. 2005/06:40 föregående beskattningsåren Bilaga 8 beaktas. avses här det företag i vilket delägaren eller någon närstående varit verksam i betydande omfattning som anges i första stycket. Ett företag skall anses ägt av utomstående utom till den del det ägs av fysiska personer som 1.äger kvalificerade andelar i företaget, 2.indirekt äger andelar i företaget som hade varit kvalificerade om de ägts direkt, eller 3.äger kvalificerade andelar i ett annat fåmansföretag som avses i4 § eller andelar i ett fåmanshandelsbolag som avses i den paragrafen. Upphör ett företag att vara fåmansföretag, skall en andel anses kvalificerad under fem beskattningsår därefter eller den som följer av 4 §. Detta gäller dock bara om andelsägaren eller någon närstående 1.ägde andelen när företaget upphörde att vara fåmansföretag och andelen då var kvalificerad, eller 2.har förvärvat andelen med stöd av en sådan andel som avses Om en aktieägare överlåter en kvalificerad andel i ett aktiebolag till bolaget och bolaget därefter överlåter en egen aktie till honom, skall den från bolaget förvärvade aktien anses som en kvalificerad andel hos aktieägaren i det fall den till bolaget överlåtna andelen skulle ha varit kvalificerad om han innehaft den. Om en kvalificerad andel därefter övergår till någon annan genom arv, testamente, gåva eller En andel skall också förvärvats med stöd av en sådan Om en andel som skall anses avyttras till ett fåmansföretag eller indirekt äger andel i, skall 8 a § minskat med kapitalvinst som tagits upp i inkomstslaget tjänst i första hand fördelas på säljarens andelar och i andra hand på andelar skall anses kvalificerade. som avses i 2 § andra stycket avser andelar som är kvalificerade enligt första eller andra stycket, Definitioner för utdelning och kapitalvinst Med statslåneränta avses i detta kapitel statslåneräntan vid utgången av november året före beskattningsåret. Med inkomstbasbelopp avses detsamma som i 1 kap. 6 § lagen (1998:674) om inkomstgrundad ålderspension året före beskatt- ningsåret. Gränsbelopp beräknas för kvalificerade andelar och är summan av 1.årets gränsbelopp, och 2.sparat utdelningsutrymme multiplicerat med statslåneräntan ökad . För tillgångar som avses i 2 § andra stycket skall det sparade utdelningsutrymmet i stället multipliceras med statslåneräntan ökad . 1.ett belopp som motsvarar ett och ett halvt inkomstbasbelopp fördelat med lika belopp på andelarna i företaget, eller underlaget för årets gränsbelopp multiplicerat med statslåneräntan ökad , och för andelar i fåmansföretag eller företag som avses i 6 § lönebaserat utrymme enligt 16 19 §§. För tillgångar som avses i 2 § andra stycket skall statslåneräntan istället ökas med en procentenhet. Bestämmelserna i första stycket 1 och i 1619 §§ gäller inte för sådana tillgångar. Årets gränsbelopp tillgodo- räknas den som äger en andel vid utdelningstillfället eller, om utdelning inte sker, den som äger andelen vid utgången av året. Om flera utdelningar sker på samma andel, skall årets gränsbelopp tillgodoräknas den som äger andelen vid första 2005/06:40 serna i 1619 §§ tillämpas bara Bilaga 8 för andelar som ägdes vid årets ingång. Underlag för årets gränsbelopp Underlaget för årets gränsbelopp är 1.det omkostnadsbelopp som skulle ha använts om andelen hade avyttrats för utdelningen, eller 2.om utdelning inte lämnats under beskattningsåret, det om- kostnadsbelopp som skulle ha använts om andelen hade avyttrats vid beskattningsårets utgång. Vid beräkning av omkostnads- beloppet tillämpas 2434 §§. utdelning, skall hela gräns- beloppet beräknat vid beskatt- föras vidare även om andelen Om en andel avyttras utan att utdelning har skett , skall det sparade utdelnings- som avses i 2 § andra stycket skall i stället räknas upp med arv, testamente, eller på liknande sätt, tar Om kvalificerade andelar avyttras genom ett andelsbyte, skall sparat utdelningsutrymme fördelas på de mottagna andelarna. Det lönebaserade utrymmet är av löneunderlaget enligt 17 och 18 §§, och av det löneunder- lag som överstiger ett belopp som motsvarar 60 gånger inkomstbas- beloppet. Det lönebaserade utrymmet för- delas med lika belopp på andel- arna i företaget. på grundval av sådan kontant ersättning som hos arbetstagaren skall tas upp i inkomstslaget tjänst arbetstagarna i företaget och i ersättning som betalats ut till också in i löneunderlaget om företaget hör hemma i en stat inom närstående fått från företaget och undantag gällt enligt 3 kap. 9 § eller på grund av bestämmelse i belopp som skall tas upp i inkomstslaget tjänst enligt detta kapitel. Löneunderlaget är den del av den sammanlagda ersättningen som överstiger ett belopp som motsvarar tio gånger inkomstbas- beloppet. Om ersättningen avser arbets- tagare i ett dotterföretag som inte är helägt, skall så stor del av ersättningen räknas med som motsvarar moderföretagets andel av det sammanlagda antalet andelar i dotterföretaget. Om ett dotterföretag har ägts under del av det år som löneunderlaget avser, skall bara ersättning som betalats ut räknas med. Vid beräkningen av löneunder- laget skall ersättningar som täcks av statliga bidrag för löne- kostnader inte räknas med. ersättning som avses i 17 § första stycket från företaget eller dess dotterföretag och som skall tas upp i inkomstslaget tjänst med ett belopp som sammanlagt inte understiger det lägsta av sex inkomstbasbelopp med tillägg för av hela löneunderlaget i företaget och i dess dotterföretag, och Utdelning på en kvalificerad andel skall tas upp i inkomstslaget tjänst till den del den överstiger gränsbeloppet. Utdelning upp till gränsbeloppet skall tas upp till två tredjedelar i inkomstslaget kapital. Kapitalvinst på en kvalificerad andel som överstiger det sparade utdelningsutrymmet skall tas upp i inkomstslaget tjänst. Kapitalvinst som motsvarar det sparade utdelningsutrymmet skall tas upp till två tredjedelar i inkomstslaget kapital. Om kapitalvinst på en kvalificerad andel som anskaffats överstiger sparat utdelningsutrymme, skall den överskjutande delen upp till ett belopp som motsvarar skillnaden mellan omkostnadsbeloppet beräk- nat enligt 2434 §§ och omkost- nadsbeloppet beräknat enligt 44 kap. 14 § tas upp i inkomst- slaget kapital i stället för i inkomstslaget tjänst. En kapitalvinst skall inte tas upp i inkomstslaget tjänst till den del det skulle medföra att den skattskyldige och närstående under avyttringsåret och de fem föregående beskattningsåren från ett företag sammanlagt tagit upp högre belopp än som motsvarar 100 gånger det inkomstbasbelopp enligt 1 kap. 6 § lagen (1998:674) om inkomstgrundad ålderspension som gällde för avyttringsåret. Bestämmelserna i 21 och 22 §§ gäller inte om kapitalvinsten på grund av andelsavyttringen skall tas upp som överskott av passiv näringsverksamhet enligt 49 a kap. 11 §. 2005/06:40 Bilaga 8 Anskaffningsutgiften för andelar som har förvärvats skall vid beräkning av omkostnadsbeloppet enligt 12 § räknas upp med hänsyn till förändringarna i det allmänna prisläget från och med förvärvsåret, dock tidigast , till och med . Motsvarande gäller för ovillkorliga kapitaltillskott som gjorts . Bestämmelserna i första stycket gäller inte om omkostnadsbeloppet beräknas med tillämpning av 25 §. Som anskaffningsutgift för andelar som har förvärvats får vid beräkning av omkostnadsbeloppet enligt 12 § tas upp det justerade kapitalunder- laget i företaget enligt 2634 §§ fördelat med lika belopp på andelarna i företaget. Hänsyn får inte tas till ovillkorliga kapital- tillskott som gjorts före utgången av det beskattningsår som avses i 26 §. Som förutsättning för tilläm- pning av första stycket gäller att denna beräkning används för samtliga andelar i företaget som andelsägaren förvärvat . Bestämmelserna i första stycket gäller bara i fråga om andelar i juridiska personer som hör hemma i en stat inom Europeiska ekonomiska samarbetsområdet. Kapitalunderlaget är skillnaden mellan värdet på tillgångarna och skulderna i företaget vid utgången av det beskattningsår för vilket taxering skedde . Om företaget inte taxerades då, är kapitalunderlaget motsvarande skillnad det beskattningsår för vilket taxering skedde .