prop · GS0380 · 2005-03-22 00:00:00 — har antalet självmord i stadigt minskat. Av den senaste tillgängliga statistiken framgår att antalet självmord är lägre 2002 än . Självmorden bland kvinnor ligger på den lägsta nivån sedan mätningarna inleddes. registreras i storleksordningen 1 200 självmord och några av dessa rör barn . över alla åldersgrupper tillkommer ca 300 dödsfall där det är oklart om orsaken är självmord eller olyckshändelse. Det är betydligt vanligare att män begår självmord, rapporterades nästan så många dödsfall orsakade av självmord eller annan avsiktligt destruktiv handling bland män jämfört med kvinnor. Det finns ingen heltäckande statistik över självmordsförsöken, men enligt en bedömning vid landsting utförs de flesta är att självmordsförsök är vanligare bland yngre personer, jämfört med medelålders och på regeringens uppdrag föreslagit framtida former för arbetet kring självmord i samband med en översyn av den statliga myndigheten (Statskontoret 2004:31). Regeringen anser att särskilda insatser bör göras inom suicidforskningsområdet. Forskning om barns hälsa i ett samhällsperspektiv Forskning som utgår från barnets situation och behov är ett viktigt redskap för att vinna ny och relevant kunskap om barns hälsa och FN:s konvention om barns rättigheter antogs av FN:s var ett av de första länderna att Grundpelaren för konventionen är att se till det enskilda barnets bästa. Barns rätt till bästa uppnåeliga hälsa, rätten till hälso- och sjukvård samt rehabilitering är viktiga komponenter Barns hälsa är även viktig ur ett folkhälsoperspektiv. miljoner av invånare är yngre än . perspektiv är nästan en tredjedel av världens befolkning barn under Varje barn har rätt till förutsättningar som ger god hälsa under barndomen, något som även bildar en grund för god hälsa under Det är viktigt att barns levnadsförhållanden i stort beaktas vid studier av barns hälsa och för att förebygga ohälsa bland barn och Detta kan omfatta såväl barns och ungdomars fysiska och psykosociala miljö, ekonomiska situation som medicinska aspekter. Olika forskarrapporter visar att den psykiska ohälsan är ett allvarligt hälsoproblem som kan omfatta många olika sjukdomstillstånd bland barn och ungdomar, såväl bland flickor som bland pojkar. långsiktigt (R2004:14) behövs det mer kunskap om olika generella insatsers effekt på barns och ungdomars Olika kartläggningar av unga människors hälsa visar att de tillstånd som ökat mest är sådana som speglar psykisk ohälsa såsom depressioner, ätstörningar och ångest samt vissa andra tillstånd såsom tinnitus, allergier, övervikt och astma. Det finns många aktörer i samhället som arbetar med olika typer av insatser för barns hälsa. I föreliggande forskningspolitiska proposition bedömer regeringen att för arbetsliv och socialvetenskap (FAS) bör ha ett samordningsansvar för barn- och ungdomsforskning (se För att få ett helhetsperspektiv är samverkan mellan olika verksamheter och huvudmän en viktig del i arbetet med barns hälsa. samordningsansvar kommer att spela en viktig roll för att få en överblick och främja samverkan mellan olika aktörer på området. Regeringen anser att resurserna för forskning om barns hälsa i ett samhällsperspektiv bör öka med . områdets bredd, såväl avseende discipliner som grundforskning och mer sektorsorienterad forskning, bör för arbetsliv och social- vetenskap 2007 tillföras för forskning om barns hälsa i ett samhällsperspektiv. Av de medel som bör tillföras 20052008 bör 2007 avse forskning om barns hälsa i Kultur för hälsa Prop. Kulturen fyller en viktig funktion som uttolkare av människans känsloliv, upplevelser och uttryckssätt, t.ex. hur vi upplever och uttrycker vår delaktighet och vårt inflytande i samhället. Olika studier, bl.a. befolkningsstudier, visar att deltagande i kulturlivet och god hälsa följs åt, oberoende av tidigare kulturvanor. Kopplingen mellan kultur och hälsa har i första hand varit en fråga om tillgängligheten till kultur och kulturupplevelser i alla delar av samhällslivet. Genom att sätta in kultur, miljö och hälsa i nya sammanhang kan man värdera hälsa och mänskliga resurser i ett vidare perspektiv än det som traditionella uppfattningar om hälsa respektive kultur medger. Forskning inom humanistiska och samhällsvetenskapliga ämnes- områden samt inom folkhälsovetenskap kan ge ökad förståelse för sociala, ekonomiska och kulturella faktorers betydelse för hälsan. Kulturens roll för hälsan har uppmärksammats på olika sätt. lades betänkandet Hälsa på lika villkor (SOU 2000:91) fram, där frågan om kulturens roll för folkhälsan behandlas ur olika aspekter. Inom ramen för det dåvarande Dagordning för kultur 2003 2006 arrangerades ett seminarium om kultur, hälsa och arbetsliv. Många av målen inom kulturområdet överensstämmer med folkhälsopolitikens mål. fick därför tillsammans med i uppdrag att ta fram ett handlingsprogram för arbetet med Kultur och hälsa. kommer tillsammans med bl.a. att ta fram statistik och uppföljningssystem inom området folkhälsa och kultur och delta i det europeiska, nordiska och nationella kunskapsutbytet på området. Forskning inom området är bl.a. inriktad på hur kultur kan fungera i vården. Kulturupplevelsernas betydelse för våra känslor, t.ex. hur upplevelser och utövande av kultur stimulerar de delar i hjärnan som styr känslolivet, är ett annat exempel, liksom kulturens betydelse för stimulansen av våra olika sinnen. Befolkningsstudier görs utifrån undersökningar om levnadsförhållanden där fritidsaktiviteter följs upp med avseende på dödlighet och upplevd hälsa. Då frågeställningen är relativt ny påpekas bl.a. behovet av bättre indikatorer som kan mäta kulturens betydelse för livskvalitet och hälsa. Regeringen anser att forskningen på området bör stärkas. Områdets metod och teoribildning bör utvecklas i syfte att nå en vetenskaplig grund som kan stärka kunskapen om kulturens betydelse för folkhälsan. Forskning kring kultur för hälsa förutsätter ett mångvetenskapligt angreppssätt. Genom att komplettera det medicinska angreppssättet med ett mer humanvetenskapligt kan forskningen även främja en helhetssyn vid förslag till åtgärder. Av de medel som bör tillföras 20052008 bör 2006 avse forskning om kultur och hälsa. Medlen bör fördelas av ämnesråd för humaniora och samhällsvetenskap. Forskning om ohälsa och sjukfrånvaro Prop. Sjukfrånvaron i har ökat kraftigt och är hög i jämförelse med ett flertal andra europeiska länder (Svensk sjukfrånvaro i ett europeiskt perspektiv, RFV analyserar 2002:11). De sammanlagda statliga kostnaderna för sjukpenning och förtidspension beräknades till ca 2003 (Den höga sjukfrånvaron sanning och konsekvens, R2004:15). Flera myndigheter arbetar med frågeställningar relaterade till sjukskrivning och ohälsa, bland annat har en samverkansgrupp bildats mellan , , och . konstaterar att kunskapen om sjukfrånvarons orsaker och konsekvenser är starkt begränsad (Sjukskrivning orsaker, konsekvenser och praxis, SBU 2003). Detsamma gäller kunskaper om lämpliga interventioner dvs. någon åtgärd som prövas, oftast en sjukdomsbehandling såsom läkemedel eller operation alternativt en sjukdomsförebyggande åtgärd, läkares sjukskrivningspraxis samt bedömningar av arbetsförmåga. Även andra utredningar har påtalat behovet av forskning om ohälsan i samhället, t.ex. har och i en rapport till regeringen (S2004/7171/SF) uppmärksammat behovet av forskning inom området försäkringsmedicin. FAS finansierar forskning inom området. uppgick rådets totala satsning på forskning om ohälsa och sjukfrånvaro till ca . Även bedriver forskning och utveckling inriktad på hälsa i arbetslivet (se avsnitt 9.12). Regeringen anser att det finns behov av mer kunskap inom detta område. för arbetsliv och socialvetenskap bör 2008 tillföras för försäkringsmedicinsk forskning om ohälsa och sjukfrånvaro. FAS har dock möjlighet att tidigarelägga denna satsning inom befintliga ramar. Forskning om övervikt, kost och fysisk aktivitet () konstaterar i rapporten problem och åtgärder (SBU rapport ) att ca 2,5 miljoner svenskar är överviktiga och att en halv miljon lider av fetma. Enligt rapporten har fetma allvarliga återverkningar på såväl den enskildes hälsa som samhällsekonomin. SBU uppskattar att de direkta kostnaderna uppgår till ca . Därtill kommer lika stora indirekta kostnader i socialförsäkringssystemen. SBU pekar på att det är synnerligen angeläget att utforma och utvärdera nya förebyggande strategier mot övervikt och fetma. Vid en genomgång av situationen 2004 konstaterade SBU att förekomsten av fetma fortsatt att öka, men att nyare studier visar att det finns åtgärdsprogram som fungerar (Före- byggande åtgärder mot fetma, SBU rapport 173, 2004). diskuteras även av i en sammanställning av svenska studier och projekt som avser kost och fysisk aktivitet (Åtgärder mot fetma, 2002:6). Regeringen anser att det finns behov av mer kunskap om detta område. för arbetsliv och socialvetenskap bör 2008 tillföras för forskning om hälsa relaterad till övervikt, kost och FAS har dock möjlighet att tidigarelägga denna satsning inom befintliga ramar. Forskning om komplementär och alternativ medicin Människor blir allt mer intresserade av komplementära och alternativa nyttjas av en förhållandevis stor andel av befolkningen. en intervjustudie av människor bosatta i (HSN rapport 12, , 2001). Knappt hälften av de tillfrågade hade besökt en utövare av alternativ- eller komplementärmedicin varav 20 Europeiska och amerikanska studier pekar i samma riktning, bl.a. har konstaterat att alternativ- och komplementärmedicin växer i omfattning både inom och i övriga världen (Resolution , 1999). Med alternativ- och komplementärmedicin brukar avses sjukdoms- behandlande och besläktade åtgärder som utförs utanför den etablerade hälso- och sjukvården. Uttrycket komplementärmedicin brukar användas för att understryka att det rör sig om behandlingsmetoder som används som ett komplement till hälso- och sjukvården. och komplementär medicin är en heterogen grupp och det finns en mängd olika behandlingar inom området i . kan nämnas akupunktur, aromaterapi, homeopati, kiropraktik, massage, En särskild utredare har på regeringens uppdrag utarbetat förslag till upprättandet av ett nationellt register över personer som utövar alternativ- eller komplementärmedicin (SOU 2004:123). Enligt en kartläggning som gjordes 2001 av på uppdrag av förekom komplementära behandlings- metoder i samtliga landsting som svarat på undersökningen och ca 50 procent av dessa hade tecknat avtal med externa utövare av främst akupunktur, naprapati och antroposofi. Verksamhet inom området regleras i lag. 2 kap. 1 § (1998:531) om yrkesverksamhet på hälso- och sjukvårdens område skall den som tillhör hälso- och sjukvårdspersonalen utföra sitt arbete i överensstämmelse med vetenskap och beprövad erfarenhet. sjukvårdens ansvarsnämnd har utarbetat en praxis som innefattar Behandlingen skall ske på patientens eget initiativ, man skall ha provat och uttömt etablerade metoder och den tänkta behandlingen måste bedömas vara riskfri. Enligt en rapport som gjorts på uppdrag av (Komplementär medicin, Tema hälsa och samhälle, universitet) är forskningen inom området i huvudsak inriktad på dels de alternativmedicinska metodernas effekt på olika sjukdomstillstånd, dels epidemiologiska studier av vilka i befolkningen som använder alternativmedicin samt i vilken utsträckning detta sker. När det gäller det samhällsekonomiska perspektivet går tolkningarna isär. tyder vissa resultat på att de personer som utnyttjar komplementära behandlingsformer även utnyttjar konventionell vård i större finns det andra studier som talar för att mängden och kostnaden för traditionell vård kan reduceras då den kombineras med Forskning om alternativ- och komplemen- tärmedicin är av relativt liten omfattning. internationellt, t.ex. i , och och viss forskning och utbildning bedrivs i inom ramen för de statliga lärosätena. Exempel är av komplementär medicin vid samt för studier i medicinsk Mot bakgrund av människors intresse för alternativ- och komplementärmedicin samt intresset som enligt kartläggning förefaller finnas inom hälso- och sjukvården för komplementära behandlingsformer, är det viktigt att vetenskapliga metoder används vid utvärdering av behandlingars verkningsgrad och nytta samt vid utvärdering av biverkningar och andra risker. rörande säkerhet, kvalitet och effektivitet blir i sammanhanget angelägen för att öka patientsäkerheten och utvärdera komplementärmedicinska Det finns även behov av tvärvetenskapliga studier av alternativ- och komplementärmedicinens roll i förhållande till den etablerade hälso- och sjukvården. Särskilda insatser bör göras inom området alternativ- och komplementärmedicin i syfte att främja en evidensbaserad utveckling av hälso- och sjukvården inom detta område. Forskning om elektromagnetiska fält Riskerna med elektromagnetiska fält har diskuteras flitigt. människor uttrycker oro för risker t.ex. med avseende på mobiltelefoner Regeringen har tagit initiativ till flera kunskaps- översyner inom området. FAS har inom ramen för regeringsuppdraget att bevaka frågor som rör forskning om elöverkänslighet lämnat rapporten Forskning om elöverkänslighet och andra effekter av elektromagnetiska I rapporten konstateras bl.a. att forskning kring elektromagnetiska fält är motiverad av det starka samhällsintresset och att konkurrens- villkoren inom området är dåliga även för högkvalitativ forskning. regleringsbrev gav regeringen rådet i uppdrag att utarbeta en kartläggning av forskningen om hälsoeffekter av I uppdraget ingick även att värdera den nationella forskningens kvalitet och inriktning i ett internationellt perspektiv. konstaterade i sin rapport att det finns exempel på stark forskning inom området i , bl.a. inom den långsiktiga epidemiologiska forskningen och inom forskning om cellbiologiska mekanismer, men att det internationella samarbetet bör förstärkas. () har ett övergripande uppdrag att följa utvecklingen om elektromagnetiska fält och deras eventuella effekter på SSI framhåller i sin forskningsstrategi att osäkerheten kring hälsoeffekter orsakade av elektromagnetiska fält är stor och att fortsatta studier av dess effekter och förekomst därför bör genomföras. att det är angeläget att koncentrera forskningen till vissa angelägna områden som t.ex. biologiska verkningar på människa och djur och Mot bakgrund av dessa bedömningar menar regeringen att risker med elektromagnetiska fält är ett angeläget forskningsområde för FAS. av stor betydelse att svensk forskning tar tillvara den kompetens och den Prop. 2004/05:80 kunskap som genereras av forskare i andra länder. forskare skall vara attraktiva internationella samarbetspartners, t.ex. inom EU, är det viktigt att forskningsinsatserna inriktas mot de områden där har störst möjligheter till högkvalitativ forskning. Fördelning av forskningsmedel bör göras baserat på vetenskapliga kriterier och bedömning bör ske i konkurrens inom breda ämnesområden. Regeringens bedömning: , Verket för innovationssystem och Rymdstyrelsen bör under 20052008 tillsammans tillföras för stöd till teknisk innovationssystem och till Rymdstyrelsen. Medlen till bör öka med 2005, ytterligare 2006, ytterligare 2007 och ytterligare 2008. Medlen till Verket för innovationssystem bör öka med 10 miljoner 2007 och ytterligare 2008. Rymdstyrelsen för rymdforskning bör 2006 och ytterligare 2007. Bakgrund: Det finns många exempel på områden där svensk teknisk forskning vid den internationella forskningsfronten utvecklats parallellt med framgångsrika företag. Ett tidigt exempel är den svenska materialforskningen som tillhört världens främsta med sin grund i gruvnäringen och metallindustrin. framgångar på exportmarknaden har skapat ett stort intresse bland studenter och forskare för elektronik och telekommunikation och gjort att kunskapsnivån varit hög. Detta har i sin tur varit en orsak till att ny teleteknik såsom mobiltelefonin i stor utsträckning är framtagen i . Ett mera sentida exempel finns inom livsvetenskaperna där framgångarna för svensk läkemedelsindustri skett parallellt med att den svenska forskningen inom biokemi, bioteknik, cell- och mikrobiologi samt organisk kemi blivit internationellt framstående. Även om offentliga satsningar görs på grundforskning får dessa, genom att de främsta forskningsområdena utvecklats i samspel med näringslivets utveckling, en tydlig profil mot områden som är av strategisk vikt för landets näringsliv. Exporten svarade 2004 för av BNP och denna andel har ökat då exporten motsvarade av BNP. I internationell jämförelse är därmed ett mycket exportberoende land. Den största delen av intäkterna kommer från skog, malm och metaller, kemiprodukter inklusive läkemedel samt från verkstadsindustrin, inklusive telekom. Av dessa branscher har telekomsektorn och läkemedelssektorn med höga förädlingsvärden vuxit Arbetet för en ekologiskt hållbar utveckling innebär stora tekniska utmaningar för alla industrigrenar och kräver ny teknik som ger stöd för en ekologiskt hållbar utveckling. Teknisk utveckling med denna inriktning bidrar till att tillväxt uppnås utan miljöstörning och ökat resursuttag. En sådan utveckling syns redan inom den så kallade gröna sektorn. Sektorn utgör basen för cirka en tredjedel av den svenska industriproduktionen och står för ca 500 000 helårstjänster vilket motsvarar av landets BNP. Produktionen finns främst inom livsmedels- och skogsindustrin men tjänstesektorn är växande. Inom såväl livsmedels- som skogsnäring finns en stor ekonomisk potential med möjligheter till ökad förädlingsgrad av naturresurserna, men även för utveckling av nya produkter. Även den tekniska utvecklingen av förnyelsebara energiformer har stora ekonomiska möjligheter. har den svenska exporten förskjutits från låg- och medelteknologiska till högteknologiska produkter med högre förädlingsvärde som en kraftig ökning av exportens andel av BNP skett. Motsvarande dragning mot högteknologisk export har även skett i , , och . Flera andra länder har haft en motsatt utveckling än den i med en minskning av handelsbalansen för högteknologiska produkter . Däribland finns , , , och . För att industri som producerar högteknologiska produkter eller använder högteknologiska processer skall kunna utvecklas behövs kompetens inom för industrin strategiska områden. Det är även viktigt att intresset för utbildningar inom såväl teknik som matematik som naturvetenskap är högt. Regeringens Matematikdelegation överlämnade betänkandet Att lyfta matematiken - intresse, lärande, kompetens (SOU 2004:97) med förslag hur intresset för matematik i skolan kan ökas. Enligt SCB:s analys avsatte staten 2004 inom området Allmän vetenskaplig utveckling för teknisk forskning. Utöver detta fördelar forskningsstiftelserna ca varav avsåg teknisk forskning. Teknisk forskning finansieras även från andra källor, såsom näringslivet och privata stiftelser. Sammantaget uppgår avsättningen till nästan . Den offentligt finansierade civila, tekniska forskningen är dock mindre i än i motsvarande länder. Exempelvis har ungefär lika omfattande civil teknisk forskning som trots sin mindre befolkning. Förutom den civilt finansierade tekniska forskningen uppskattas försvarets forskning och utveckling, som till stor del är teknisk FoU, omsätta ca som bl.a. inkluderar forskning och teknikutveckling, uppgående till ca , varav cirka hälften går till forskning samt mera objekts- och produktnära utvecklingssatsningar vid industrin. Den uppskattade omsättningen motsvarar således en betydande del av den svenska satsningen på teknisk FoU. När dessa medel inräknas avsätts offentliga resurser för teknisk FoU. () har som mål att i ökad grad nyttiggöra sin forskning för civila ändamål och att fördjupa samverkan mellan försvarsforskning och forskning vid universitet, högskolor och institut samt med näringslivet. Målet är att öka uppdragen från civila beställare så att de uppgår till av omsättningen 2009. riktas särskilt mot teknisk forskning inom säkerhetsområdet, inklusive FOI har en omfattande samverkan med universitet, högskolor och institut i och andra länder. för att fördjupa denna samverkan och att öka samarbetet med det svenska FOI:s målsättning innebär en ökad integrering med den civila sektorn och att FOI utvecklas som aktör i det samlade svenska Huvuddelen av FoU inom teknikområdet finansieras dock främst av och utförs i näringslivet. De neddragningar inom näringslivets FoU som gjorts i samband med den senaste lågkonjunkturen har därmed även minskat den sammanlagda tekniska forskningen i . även stödet från forskningsstiftelserna minskat. detta att den tekniska forskningen i har minskat och fortsätter att En stor del av kompetensen inom teknikområdet kan i denna process gå förlorad. Bland de tekniska områden som lyfts fram i rådens och lärosätenas forskningsstrategier samt som förts fram i kontakter med näringslivets representanter finns forskning inom informations- och kommunikations- teknik, materialforskning med både mikro- och nanovetenskap, biovetenskap och bioteknik samt process- och produktionsteknik. Utvecklingen är snabb inom dessa forskningsområden och svensk forskning befinner sig i flera fall i den internationella forskningsfronten. Det är också av strategisk vikt för svenskt näringsliv att hög kompetens upprätthålls och att välutbildade medarbetare utbildas inom dessa Det bör emellertid ankomma på forskningsfinansiärerna att avgöra vilka områden som bör få stöd. Svensk forskning inom områden relevanta för informations- och kommunikationsteknik håller en hög kvalitet och är också viktiga för näringslivet, bland annat inom telekomsektorn. väsentliga delar av svensk exportindustri och det är därför viktigt att upprätthålla en hög kompetens inom dessa områden. Forskningsstrategierna från lärosäten och forskningsfinansiärer lyfter bland annat fram behovet av satsningar på telekomsystem, mikro- och nanoelektronik samt på utveckling av programvaruprodukter. innovationssystem () är den viktigaste finansiären av företagsnära IT-relaterad forskning vilket också motsvarar den största andelen forskning inom IT-området. grundforskning inom områden av relevans för IT-teknikens framtida Svensk datavetenskap där är den största offentliga finansiären är stark inom bildbehandling, programsystem och har tillförts särskilda medel för att förstärka tillämpad forskning inom områden av speciell relevans för IT- Detta inkluderar bland annat forskning inom mikro- och Inom området signaler och system, som huvudsakligen finansieras av , finns stark svensk forskning inom kommunikation, reglerteknik och signalbehandling. Efter telekommunikation kan biologiska system bli ett stort tillämpningsområde för IT-relaterad forskning. system av hög komplexitet blir allt viktigare i såväl biologiska som Inom elektronik och elektroteknik har svenska forskare gjort stora framsteg inom nanoelektronik, supraledarelektronik och användning av nya halvledarmaterial som kiselkarbid. inom elektroniken går mot mindre dimensioner och fler nya material. sammanfaller utvecklingen med den inom materialvetenskap. finansieras främst av , men även är en viktig Materialvetenskap omfattar grundläggande studier av material och Forskningen har en klart mångvetenskaplig karaktär med kontaktytor mot fysik, kemi och även geologi, biologi och miljöteknik. varit internationellt framstående och tillhört världens främsta med sin grund i gruvnäring och metallindustri. Exempelvis har svensk stålindustri utvecklat viktiga exportprodukter genom samarbete med material- Närheten till svensk skogsindustri har varit en viktig grund för utvecklingen av forskningen på träbaserade polymerer och på andra Ett annat område som rönt stor internationell framgång såväl vetenskapligt som kommersiellt är inom biomaterialområdet där svensk forskning ligger i den internationella forskningsfronten. Inom materialvetenskapen pågår en utveckling mot studier av mindre strukturer med inriktning mot mikro- och nanoskalan.