prop · GS03100d2 · 2005-04-14 00:00:00 — Även om exporttillväxten dämpas förväntas importen fortsätta utvecklas starkt som en följd av att såväl investeringarna som konsumtionen växer förhållandevis snabbt. Bl.a. förväntas svenskars resande utomlands öka . Den starka ökning som kunde observeras bedöms bara temporärt ha brutits som en följd av flodvågskatastrofen i . Sammantaget förväntas importen öka och . beräknas importen växa . Diagram 1.4 Bytesbalans och bytesförhållande Index 2003=1,00 Bytesbalansen (vänster) Bytesförhållandet (höger) Anm.: Bytesbalansen är uttryckt som andel av BNP. Källor: , och . Bytesförhållandet, dvs. exportpriserna i förhållande till importpriserna, har utvecklats svagt (se diagram 1.4). Den starka svenska produktivitetstillväxten och den kraftiga förbättring av handels- och bytesbalansen som skett , är viktiga förklaringar till denna utveckling. försämrades bytesförhållandet , vilket främst var en följd av de stigande oljepriserna. förväntas bytesförhållandet stärkas något, bl.a. då kronapprecieringen förväntas få ett större genomslag på importpriserna än på exportpriserna. En ytterligare orsak är de fallande oljepriserna 2005 och 2006. Överskottet har successivt ökat . Befolkningens demografiska sammansättning påverkar hushållens sparande positivt. Till detta kommer att en rad reformer , såsom skattereformen, pensionsreformen och saneringen av de offentliga finanserna har bidragit till ett högre sparande (se diagram 1.5). har ökningen av överskottet drivits på av en hög exportefterfrågan, en dämpad konsumtionsutveckling och en stark produktivitet. förväntas inverkan från dessa faktorer avta, och bytesbalansöverskottet stabiliseras på av BNP. Diagram 1.5 Bytesbalans, offentligt finansiellt sparande och hushållens sparkvot 93 94 95 96 97 98 99 00 01 02 03 04 05 06 Anm.: Bytesbalans och offentligt finansiellt sparande är uttryckta som andel av BNP. Sparkvoten visar hushållens sparande i förhållande till hushållens disponibla inkomster. Vid beräkningen har hänsyn tagits till hushållens sparande i avtalspensioner. Källor: , och . Den inhemska riskbilden omfattar, förutom de internationella risker som omnämns i avsnitt 1.1, i huvudsak två alternativa utvecklingar. Å ena sidan kan inbromsningen i exportutvecklingen bli kraftigare än vad som förväntas. Denna risk är delvis relaterad till den globala tillväxten, men det höga kapacitetsutnyttjandet i industrin kan också utgöra ett hinder för en fortsatt snabb exportexpansion. En svagare exportutveckling innebär att tillväxten i högre grad blir beroende av den inhemska efterfrågan. Å andra sidan kan produktivitetstillväxten bli högre än förväntat och den inbromsning i produktiviteten som förutses i prognosen sker då . En sådan utveckling innebär ett än lägre inflationstryck och en svagare utveckling på arbetsmarknaden, vilket lämnar utrymme för en lägre reporänta från framöver. 2004/05:100 BILAGA 1 1.5Arbetsmarknad, resursutnyttjande och inflation Arbetsmarknaden har utvecklats svagt , med ett sjunkande antal arbetade timmar. innebar ökningen i sjukfrånvaron att fallet i sysselsättningen dämpades.1 steg produktionen i den svenska ekonomin snabbt, men trots detta fortsatte arbetslösheten att stiga och sysselsättningen att falla. Förklaringarna till att sysselsättningen utvecklats svagt relativt produktionen är flera. För det första innebar den stora kalendereffekten 2004 att produktionen och antalet arbetade timmar kunde öka snabbt utan att sysselsättningen behövde öka. Till detta kommer att sjukfrånvaron började sjunka, vilket innebar att antalet arbetade timmar kunde öka utan att fler personer sysselsatts. Slutligen bidrog den fortsatt starka produktivitetstillväxten till att sysselsättningsutvecklingen dämpades. Sammantaget föll sysselsättningen , medan arbetslösheten steg till . bedöms dock utvecklingen på arbetsmarknaden vända och sysselsättningen förväntas stiga (se tabell 1.5). har flera indikatorer på arbetsmarknaden utvecklats i en alltmer positiv riktning. Bland annat har antalet nyanmälda lediga platser vid () ökat . Även andra faktorer talar för att sysselsättningen kan förväntas stiga . Bl.a. leder den ökade inhemska efterfrågan till att tjänsteproduktionen förväntas växa snabbare framöver. Inom tjänstesektorn bedöms möjligheterna att öka produktionen utan att sysselsättningen stiger vara mindre än i industrin, till följd av en svagare produktivitetstillväxt. Den svaga utvecklingen på arbetsmarknaden har inneburit att regeringen successivt ökat de arbetsmarknadspolitiska programvolymerna. uppgick volymerna till 92 000 platser, vilka ökade till 106 000 platser . 1 Sjukfrånvarande ingår normalt i sysselsättningen så som den mäts i arbetskraftsundersökningarna. 2004/05:100 BILAGA 1 Tabell 1.5 Nyckeltal för arbetsmarknaden 2Procent av arbetskraften. 3Antalet personer i konjunkturberoende arbetsmarknadspolitiska program i procent av arbetskraften. 4Antal reguljärt sysselsatta i åldern , dvs. exklusive sysselsatta i arbetsmarknadspolitiska program, i procent av befolkningen i denna åldersgrupp. Källor: , , och . Den fortsatt stigande arbetslösheten fick till följd att regeringen i budgetpropositionen beslutade om ytterligare åtgärder mot den öppna arbetslösheten. En särskild utbildningssatsning med 6 000 platser för kommun- och landstingsanställda införs . har det s.k. friåret införts, vilket beräknas omfatta 10 000 årsplatser . Till detta kommer ytterligare anställningsstöd omfattande 10 000 platser som aviseras i vårpropositionen. Sammantaget förutsätts antalet deltagare i arbetsmarknadspolitiska program uppgå till 121 000 och 2006. De åtgärder som genomfördes fick till följd att den öppna arbetslösheten började falla . Det totala antalet arbetslösa, dvs. öppet arbetslösa och personer i program, fortsatte dock att stiga och uppgick till av arbetskraften. Den öppna arbetslösheten uppgick till och bedöms sjunka till och , som följd av det förbättrade läget på arbetsmarknaden och de aviserade åtgärderna. beräknas arbetslösheten falla ytterligare ner till . Resursutnyttjandet är fortsatt lågt finns det lediga resurser i den svenska ekonomin. Det låga resursutnyttjandet tar sig bl.a. uttryck i en hög arbetslöshet, låg brist på arbetskraft samt ett lågt löne- och pristryck. Det låga resursutnyttjandet illustreras av att det så kallade BNP-gapet är negativt, vilket innebär att den faktiska BNP-nivån understiger beräknas BNP-gapet ha uppgått till (se tabell 1.6). beräknas gapet minska successivt, då faktisk BNP växer snabbare än potentiell. BNP- gapet bedöms dock inte slutas . BNP-gapet kan delas upp i ett produktivitetsgap, ett medelarbetstidsgap och ett sysselsättningsgap. BNP-gapet 2005 består av ett sysselsättningsgap som är klart mer negativt än BNP- gapet, ett positivt produktivitetsgap samt ett medelarbetstidsgap som är nära noll. Därmed bedöms det finnas mer lediga resurser på arbetsmarknaden än vad BNP-gapet visar , som produktiviteten är högre än vad som bedöms hållbart . Sysselsättningsgapet sluts successivt som en följd av att sysselsättningen ökar i en snabbare takt än den långsiktigt hållbara. På samma gång utvecklas den faktiska produktiviteten långsammare än den potentiella produktiviteten. Bedömning av produktivitetsutvecklingen framöver utgör dock en osäkerhet i prognosen. Regeringen har därför gett KI i uppdrag att närmare analysera den svenska ekonomins potentiella produktivitetsutveckling. Anm.: Beräknas som (faktiskpotentiell)/potentiell. Konjunkturförsvagningen 2001 innebar att det blev allt lättare för arbetsgivarna att rekrytera lämplig arbetskraft. ökade arbetslösheten och den underliggande inflationstakten började falla. Denna utveckling har inneburit att lönerna utvecklats allt långsammare. Avtalen som slöts hamnade betydligt lägre än under tidigare avtalsperioder, vilket för en fortsatt svag nominell löneökningstakt. Även de avtal som slutits har hamnat på nivåer som tyder på en fortsatt dämpad löneutveckling. utvecklas reallönerna starkt till följd av den låga inflationen. Lönerna förväntas öka 2005 och antas även därefter stiga . Inflationen är mycket låg. uppgick konsumentprisinflationen (KPI) i genomsnitt till , medan den underliggande inflationen (UND1X) uppgick till (se tabell 1.7). Flera faktorer ligger bakom det låga inflationstrycket i ekonomin. Enhetsarbetskostnaderna har utvecklats långsamt som en följd av låga löneökningar och en hög produktivitetstillväxt. Dessutom har den svaga efterfrågeutvecklingen och en ökad konkurrens inom bl.a. dagligvaruhandeln pressat ned vinstmarginalerna. Till detta kommer att inflationsbidraget från importen exklusive energi varit negativt . Oljeprisuppgången har dock gett ett positivt bidrag till inflationen. förväntas förändrade klädimportkvoter samt en ytterligare förstärkning av kronan bidra till en fortsatt låg importerad inflation. Oljeprisets utveckling innebär en osäkerhet i inflationsprognosen. Fallande inflationsförväntningar har uppmätts under inledningen av 2005, och inflationsförväntningarna är nu låga. Det låga resursutnyttjandet och den dämpade löneutvecklingen innebär att det inhemska inflationstrycket endast stiger långsamt framöver. Detta, i kombination med en låg importerad inflation, innebär att den underliggande inflationen (UND1X) endast uppgår till och . Konsumentprisinflationen som framöver påverkas av de stigande bostadsräntorna förväntas uppgå till och . når inflationen mål på . Tabell 1.7 Timlön, KPI och UND1X Källor: , och . 2004/05:100 BILAGA 1 Statens ränteutgifter minskade också med 7 miljarder . Den offentliga sektorns finansiella sparande uppgick till av BNP 2004 (se tabell 1.8). Regeringens mål är att det finansiella sparandet skall uppgå till i genomsnitt över en konjunkturcykel. Det finansiella sparandet förväntas minska något och beräknas uppgå till respektive av BNP 2005 och 2006. uppskattas sparandet till av BNP. Därmed uppgår det genomsnittliga finansiella sparandet till av BNP . Det strukturella sparandet, där bl.a. effekter av konjunkturvariationer rensats bort, uppgår till av BNP . förutses det strukturella sparandet uppgå till respektive av BNP. beräknas såväl skatterna (inklusive avgifter) som utgifterna minska som andel av BNP. Sammantaget förväntas både skatte- och utgiftskvoten falla . Tabell 1.8 Offentliga finanser 1 Inklusive skatter till EU. Källor: och . Även den offentliga sektorns konsoliderade bruttoskuld minskar som andel av BNP , från 2004 till 2007. De offentliga finanserna förbättrades kraftigt . Orsakerna var flera. Såväl som statlig konsumtion utvecklades svagt, som statens utgifter för transfereringar blev lägre 2004/05:100 BILAGA 1 Den globala BNP-tillväxten dämpades under loppet av 2004. Inbromsningen skedde delvis till följd av höga råvarupriser. Trots denna dämpning bedöms den globala ekonomin ha vuxit , vilket är den högsta tillväxttakten . Den globala BNP-tillväxten väntas gå in i en något lugnare fas och . Tillväxttakter under såväl 2005 som 2006 innebär dock att de internationella förutsättningarna för en stark svensk export bedöms vara goda. Stark men avtagande tillväxt 2004 Den globala tillväxttakten var mycket hög och inledningen av 2004. Låga räntor (både i reala och i nominella termer), stigande huspriser och en mycket stark utveckling i många tillväxtekonomier bidrog till en global tillväxt på 2004. breddades konjunkturförstärkningen till att omfatta fler regioner, som (exklusive ) och ytterligare stärkte sina positioner. Även , , och utvecklades starkt, allt medan euroområdet släpade efter och den japanska ekonomin stagnerade. På grund av höga råvarupriser men även till följd av en återgång mot mer långsiktigt hållbara tillväxtnivåer dämpades dock tillväxttakten i de flesta regioner under loppet av året. Stigande oljepriser och en stark tillväxt har inte medfört någon påtaglig ökning av den globala inflationen. Styrräntehöjningar har genomförts i flera länder, däribland , , och . Detta har sannolikt hållit tillbaka inflationsförväntningarna. Återgången mot normala räntenivåer har dock skett från mycket låga nivåer, varför penningpolitiken är att beteckna som expansiv globalt sett. Företagens investeringar har ökat starkt i de största ekonomiska regionerna. Utvecklingen är en följd av att företagen sanerat sina balansräkningar och haft en god vinstutveckling, som realräntorna varit fortsatt låga. I och i har investeringsuppgången pågått och även i euroområdet har De privata investeringarna väntas utgöra en av de främsta drivkrafterna i såväl som i euroområdet och . Även om konjunkturförloppen i de tre stora regionerna, , euroområdet och Ja- pan har varit relativt synkroniserade har utvecklingen på arbetsmarknaderna skilt sig åt markant. Skillnaderna kan förklaras av både konjunkturella och strukturella faktorer. I vände konjunkturen uppåt tidigare än i de övriga regionerna, vilket förklarar varför en återhämtning i sysselsättningen blev först synlig i . De tydligare upp- och nedgångarna i sysselsättningen i jämfört med euroområdet och återspeglar den flexiblare amerikanska arbetsmarknaden (se diagram 2.1 nedan). Jämfört med euroområdet och är amerikanska företag sannolikt snabbare med att skära ned sin personalstyrka när efterfrågan viker och är därför också relativt sett snabbare att nyrekrytera när efterfrågan vänder uppåt. I både och euroområdet dämpades sysselsättningstillväxten tydligt . I minskade antalet sysselsatta tre kvartal i rad och nedgången var i stort sett lika tydlig som under konjunktursvackan . I euroområdet var nedgången i sysselsättningen mindre brant och mildare än under nedgången . vände sysselsättningen uppåt i medan uppgången i euroområdet blev mindre påtaglig och inföll . I har arbetsmarknadsläget varit kärvt men förbättrades . Sysselsättningstillväxten var svagt positiv som arbetslösheten minskade till den lägsta nivån . uppgick arbetslösheten i till och i till . I båda länderna väntas arbetslösheten minska . I euroområdet har arbetslösheten legat kring och endast en måttlig minskning av arbetslösheten förutses . Diagram 2.1 Sysselsättningstillväxt i euroområdet, och -1,0 -2,0 Det genomsnittliga priset på råolja () steg med . Detta bidrog till att tillväxten mattades något . Det högre oljepriset väntas leda till en något lägre global tillväxt även . Oljepriset är en källa till osäkerhet i prognosen. En stark efterfrågetillväxt och fortsatt geopolitisk oro, med påföljande utbudsstörningar, kan resultera i ett stigande oljepris med negativa effekter på den globala ekonomin som följd. Vid sidan av oljepriset utgör de globala obalanserna en risk i bedömningen. Bytesbalansunderskottet i har ökat och uppgick i inledningen av 2005 till av BNP. Det stigande underskottet har finansierats genom att omvärldens vilja att investera i amerikanska tillgångar har varit hög. Det kan dock inte uteslutas att de mycket nedpressade långa räntorna kan komma att stiga om exempelvis de asiatiska centralbankerna, som har en stor andel dollar i sina valutareserver, skulle bestämma sig för att omfördela sina tillgångar till förmån för andra valutor. Det amerikanska bytesbalansunderskottet är också en bidragande orsak till de senaste årens dollarförsvagning. En viss förbättring av den amerikanska bytesbalansen skulle på kort sikt kunna uppnås genom att viktiga införde mer flexibla växelkurser, eller genom en åtstramning av de offentliga finanserna i . På skulle strukturreformer med syfte att höja tillväxten i övriga världen ha en positiv inverkan på det amerikanska bytesbalansunderskottet. Någon påtaglig förbättring av de globala obalanserna förväntas dock inte under prognos- 2004/05:100 BILAGA 1 perioden, vilket innebär att de grundläggande problemen kvarstår. Om en justering ändå framtvingas talar mycket för att detta sker genom en kraftig dollarförsvagning. Detta skulle få svårbedömda konsekvenser för den globala konjunkturen (se avsnitt 12.2). Tabell 2.1 BNP-tillväxt, KPI och arbetslöshet Arbetslöshet, procent av arbetskraften2 1HIKP för euroområdet och KPI för och . 2ILO:s definition för euroområdet och nationell definition för och . 3Världsmarknadstillväxten mäter efterfrågan på svensk export av bearbetade varor från samtliga länder som exporterar till. Källor: Nationella källor, och . Fortsatt stark svensk exportefterfrågan Tillväxten i den globala handeln nådde sannolikt sin topp . I takt med att den globala konjunkturcykeln mognar och den ekonomiskpolitiska stimulansen gradvis avtar förväntas konjunkturen gå in i en lugnare fas. Den globala tillväxten prognoseras till både och , vilket kan jämföras med en genomsnittlig global tillväxt kring . bedöms den globala tillväxten uppgå till . Därmed bedöms förutsättningarna för en fortsatt stark svensk export- 2004/05:100 BILAGA 1 tillväxt att vara goda också . Världsmarknadstillväxten, dvs. tillväxten i den handelsvägda efterfrågan på bearbetade varor som de svenska exportföretagen möter, väntas uppgå till 2005 respektive 2006, vilket är något högre än det historiska genomsnittet. bedöms världsmarknadstillväxten öka . Tillfällig konjunkturuppgång i euroområdet av 2004 mattades konjunkturen åter i euroområdet. Den återhämtning som inleddes i mitten av 2003 varade endast 4 kvartal. Uppgången i ekonomin drevs i huvudsak av en stark exporttillväxt. När den globala efterfrågan försvagades i mitten av och euron fortsatte att apprecieras försämrades exportförutsättningarna betydligt. bedöms BNP-tillväxten ha uppgått till . Framöver förutses tillväxten i allt större omfattning drivas av en tilltagande inhemsk efterfrågan och BNP förväntas växa och . förutses tillväxten tillta ytterligare och uppgå till . Euron har sedan inledningen av 2002 apprecierat betydligt, framför allt gentemot dollarn men också mätt i handelsvägda termer. har euron apprecierat med gentemot dollarn och med gentemot de viktigaste handelspartnernas valutor. Euroförstärkningen under loppet av var relativt måttlig jämfört med föregående år. Den sammantagna effekten av euroapprecieringen på exportindustrin är dock sannolikt betydande och effekten antas slå igenom med en viss fördröjning. har euroförstärkningen skapat ett kraftfullt omvandlingstryck, vilket kan leda till en förbättrad konkurrenskraft gentemot omvärlden. Exporttillväxten vände tydligt nedåt under senare hälften av i takt med att den internationella ekonomin gick in i en lugnare tillväxtfas. Euroområdet förlorade därmed draghjälp från den tidigare starka externa efterfrågan. Den väntade övergången från en exportledd konjunkturuppgång till en i högre grad inhemskt genererad tillväxt uteblev . Hushållens konsumtion fortsatte att utvecklas svagt och uppgången i investeringarna blev förhållandevis måttlig jämfört med tidigare konjunkturuppgångar. Inhemsk efterfrågan stärks framöver Den inhemska efterfrågan förutses stärkas under innevarande år, framför allt som en följd av en fortsatt återhämtning i investeringarna. Läget på arbetsmarknaden väntas ljusna något i form av en ökad sysselsättningstillväxt. Uppgången i antalet sysselsatta väntas leda till ett stärkt konsumentförtroende och därmed ökad konsumtion hos hushållen. Därutöver understödjer ett lågt ränteläge och en dämpad inflation en återhämtning i hushållens konsumtion. Även de senaste årens markanta uppgång i hushållens sparkvot har gett hushållen utrymme att öka konsumtionen. Flera faktorer talar för en fortsatt investeringsuppgång under både 2005 och 2006. Lönsamheten i företagen har ökat betydligt och företagens finansiella situation bedöms som mycket god. Den tidigare utdragna perioden med sjunkande investeringar har skapat ett stigande behov av ersättningsinvesteringar och passerade kapacitetsutnyttjandet det historiska genomsnittet. Sammantaget förutses euroområdet växa i linje med potentiell tillväxt och BNP-gapet minskar därför endast marginellt . Stora tillväxtskillnader inom euroområdet För euroområdet som helhet uppgick BNP-till- växten till . Om man i stället tittar på den genomsnittliga tillväxttakten, då samtliga länder väger lika mycket, uppgick tillväxten till . Detta återspeglar att det till stor del är några av de större ekonomierna i euroområdet som växer långsamt. Tillväxtskillnaderna inom euroområdet förstärktes under loppet av , i synnerhet mellan euroområdets fyra största ekonomier, , , och (se fördjupningsruta i slutet av avsnittet). 2004/05:100 BILAGA 1 Hög inflation och hög arbetslöshet förlorat marknadsandelar, delvis på grund av att översteg inflationen i euroområdet svagades pundet, och det väntas stärka exportin- dustrin något, men bidraget från utrikeshandeln en låg BNP-tillväxt och en hög arbetslöshet un- förutspås ändå vara negativt . der har inflationen legat kvar har inflationen stigit något Till vissa delar kan den höga in- och väntas närma sig målet på flationen förklaras av tillfälliga effekter som ett stigande oljepris, höjda indirekta skatter och ökade avgifter inom hälso- och sjuk- Kärninflationen har överstigit inflations- målet med undantag för några Den relativt höga inflationen Gemensamt för de nordiska länderna, exklusive tyder på att det finns stora strukturella problem i Inflationen väntas emellertid minska , är att den inhemska efterfrågan har varit något framöver till följd av att effekterna av den främsta drivkraften till konjunkturförstärk- tidigare prishöjningar faller ur inflationsmåttet. Dessutom antas den ökade återhållsamheten i från utrikeshandeln har däremot varit blygsamt. löneförhandlingarna i flertalet av medlemslän- Hushållens konsumtion har stimulerats av en derna ha en dämpande inverkan på inflationen. expansiv penning- och finanspolitik. Arbetslösheten har legat förvånansvärt stilla fortsätter den inhemska efterfrågan att vara den under den senaste konjunkturcykeln och syssel- starkaste drivkraften bakom den relativt starka sättningstillväxten har varit mycket tillbakapres- I har hushållens konsumtion tillsam- euroområdet till och väntas arbetslös- mans med investeringar stått för den största de- heten stiga till . len av BNP-ökningen . nader i flertalet medlemsländer i kombination vecklingen har varit förhållandevis svag med med en ökad inhemsk konsumtion väntas stödja tanke på den starka globala tillväxten. en tilltagande sysselsättningstillväxt och nare delen av 2004 stärktes dock exporten, och i minskad arbetslöshet främst . år väntas utrikeshandeln bidra i större omfatt- ning till BNP-tillväxten. Den relativt starka inve- steringstillväxten , som främst förklaras av ökade bostadsinvesteringar, väntas fortsätta un- Ett högre ränteläge bidrar till att inve- Konjunkturen i nådde sin topp steringsutvecklingen dämpas 2006. konsumtion förutses öka i god takt under pro- då BNP-tillväxten blev . gnosperioden till följd av en fortsatt expansiv fi- BNP bedöms växa och BNP-tillväxten bedöms uppgå till En stark inhemsk efterfrågan har va- 2005, till 2006 och till 2007. Även i har hushållens konsum- medan utrikeshandeln bidragit negativt till till- tionsutveckling och investeringarna varit de dri- Hushållens konsumtion väntas framöver vande faktorerna till BNP-tillväxten . dämpas något, bland annat till följd av att den Till följd av den starka inhemska efterfrågan ut- har höjt styrräntan. vecklades importen mycket starkt de tre sista gande räntor har medfört att den tidigare skarpa uppgången i bostadspriser har dämpats. varit blygsam till följd av en relativt svag efter- avtar också den förmögenhetsuppbyggnad hos frågan från euroområdet. hushållen som prisstegringen på bostadsmarkna- handeln var således negativt . Dessutom bidrar en trög löneut- förväntas bidraget från utrikeshandeln bli nega- veckling till en lägre konsumtionstillväxt. Den starka ökningen i hushållens konsum- Ett högt kapacitetsutnyttjande och en förbätt- tion förutses fortsätta , men vän- rad finansiell situation väntas leda till att företa- tas ett högre ränteläge och en neutral finanspoli- gens investeringar fortsätter att öka och till en mer dämpad konsumtionsut- 2004/05:100 BILAGA 1 BNP-tillväxten prognoseras till respektive år .