prop · GS03175d2 · 2005-07-07 00:00:00 — Här handlar det framför allt om utvecklingen av kommunikationsprotokoll och andra standarder. Utvecklingen av Internettekniken och den ökade bandbredden har som tidigare nämnts varit särskilt betydelsefull i detta avseende. Informationsöverföring och digital teknik Digitaliseringen är alltså en av grundbultarna i utbyggnaden av informationssamhället och också den faktor som rent tekniskt möjliggör konvergens. Digital överföring är en förutsättning för förmedling av olika typer av information genom infrastrukturer som varit utvecklade och avgränsade för en viss typ av tjänster. All information, oavsett om det handlar om ljud, text, stillbilder eller rörliga bilder kan representeras på samma sätt, dvs. En annan fördel med digitala signaler är att de också är tåligare mot störningar och brus på överföringslänken än sin föregångare, den analoga Digitaliserad information kan komprimeras, vilket gör att överföringskapaciteten i en befintlig infrastruktur utnyttjas bättre och att därmed mer avancerade tjänster kan erbjudas. Även om olika typer av information genom digitalisering kan representeras på samma sätt, dvs. som en bitström, är det trots allt fortfarande så att olika typer av nät har olika förutsättningar att förmedla informationen. Nätets kapacitet brukar anges som dess bandbredd. Bredband är alltså ingenting annat än ett sätt att beskriva att infrastrukturen är tänkt att överföra stora mängder information till många samtidiga användare, med låg fördröjning och hög kvalitet. Utvecklingen av olika tekniker för transmission, kodning och kompression bidrar till att tjänster som tidigare bara kunde levereras i avancerade bredbandsnät nu i allt högre grad kräver lägre bandbredd, vilket medför att det får plats fler samtidiga användare respektive fler parallella tjänster i en och samma infrastruktur. Vad blir konvergensens långsiktiga effekter? Med hänsyn till den snabba teknikutvecklingen kan det vara svårt att anlägga ett långtidsperspektiv på konvergensfrågorna. De nu etablerade sektorerna och marknadsstrukturerna kommer dock troligen att fortsätta att genomgå stora förändringar och den tekniska konvergensen kommer att innebära ett allt närmare vertikalt samarbete mellan marknadsaktörerna. Sammansmältningen av de olika medieformerna kommer naturligtvis att medföra stora förändringar för alla innehållsproducenter. Den nya tekniken erbjuder rika möjligheter för dessa yrkesutövare att finna nya former för sitt skapande. I synnerhet kan konvergensen underlätta samarbete med andra i projekt över organisatoriska eller geografiska gränser. Konvergensutvecklingen medför att information, när den väl lagrats digitalt, kan behandlas och spridas i en mängd olika former. Utvecklingen kommer att leda till att det blir lättare att distribuera material i en för den slutlige användaren lämplig form, och underlättar även bearbetningar av information, oavsett om det sker med den ursprunglige producentens stöd eller ej. Den tekniska utvecklingen kommer också att innebära en förändrad koppling mellan den som producerar innehåll å ena sidan och den som konsumerar innehåll å den andra, liksom den med all säkerhet leder till en enorm ökning av antalet "publicister". Ytterst kan konsekvensen av konvergensen komma att bli att den tekniska utvecklingen bidrar till ett mindre hierarkiskt informationssamhälle. Konvergensen kan därmed bidra till att medborgarnas deltagande i informationssamhället ökar. En rakt motsatt bild är naturligtvis också möjlig att ställa upp: ett medielandskap dominerat av ett fåtal bolag med avgörande inflytande i alla medier och i hela förmedlingskedjan. Det är därför viktigt att vi tillvaratar de positiva möjligheterna som den tekniska utvecklingen medför som vi är noga med att slå vakt om mångfald och kvalitet. Det finns en rad olika kommunikationsnät som ägs av ett stort antal nätägare. Näten består av förbindelser mellan olika noder och utrustning. Näten skiljer sig åt sinsemellan när det gäller det ursprungliga syftet med nätet, vilket material och tekniska lösningar som använts, nätets kapacitet och täckning. Vissa nät når endast en eller ett fåtal kommuner, orter och slutkunder medan ett antal täcker större geografiska ytor och försörjer stora kundgrupper. Vissa nätägare står endast för ägande och drift medan andra även är involverade i ytterligare led i värdekedjan. Nedan följer en kort beskrivning av s.k. transportnät och accessnät. En del av de fysiska näten kallar man ibland transportnät. Transportnäten används för en rad olika ändamål. Ett och samma transportnät kan till exempel transportera datatrafik, digital-TV-sändningar, samtal mellan två fasta telefoner och samtal mellan mobiltelefon och fast telefon. Benämningarna stomnät, ortssammanbindande nät och områdesnät används oftast i samband med den bredbandsutbyggnad som sker med statligt stöd. Begreppet stadsnät används ofta som ett samlingsnamn för att beskriva bredbandsnät inom en stad eller en kommun och som vanligtvis ägs av kommuner och kommunala bolag. Många nät för mobil kommunikation innefattar inte egna transportnät. Ofta används hyrda ledningar för att knyta ihop operatörens basstationer. används uttrycket accessnät. Accessnät kan beskrivas som den yttersta delen av ett nät som når fram till slutanvändaren. Nedan följer en översiktlig beskrivning av några olika accessnät för anslutning till Internet, digital-TV och mobil kommunikation. Detta kallas ofta i dagligt tal för olika accessformer. Anslutning till Internet via olika fysiska nät Kopparnätet utgörs av det traditionella nätet som består av parkabel av metall och är avsett för fast telefoni. Nätet ägs och drivs av och når av alla hushåll och fasta verksamheter i landets samtliga kommuner. var ca 2 848 000 privata kunder anslutna till Internet. Utav dessa var anslutna via uppringd access, med andra ord över kopparnätet. Anslutning med bredband via kopparnätet sker framförallt med hjälp av ADSL-teknik. var av hushållskunderna med bredband anslutna via xDSL. Kabel-TV-nät består oftast av ett nät som går från centraler i närheten av de aktuella fastigheterna. Från centralerna går sedan kabel till de enskilda hushållen. Kabel-TV-nät är framför allt en distributionskanal för television men kabelnät används även i vissa fall för datakommunikation. var av hushållskunderna med bredband anslutna via kabel-TV-nät. Se vidare nedan om digital-TV via kabel-TV-nät. Ett () är ett lokalt nät, inom en fastighet eller område, som består av koaxialkabel, optisk fiberkabel, tvinnad partråd av metall eller radio (se WLAN nedan). Ett förbinds till ett transportnät, t.ex. ett stadsnät. Ett har oftast en hög överföringskapacitet och används för datakommunikation, telefoni och TV-sändningar. var av hushållen med bredband anslutna med fiberLAN, vilket internationellt sett är en hög siffra. Elnätet kan också användas som accessnät för datakommunikation, t.ex. för att nå Internet. pågår utveckling av tekniker för kommunikation via elnäten (s.k. elnätskommunikation, PLC), som ger relativt hög kapacitet. I regeringens proposition Lag om elektronisk kommunikation, m.m. (prop. 2002/03:110, s. 192) befarade regeringen att det fanns risker för att en utvidgad användning av elnätet för elektronisk kommunikation skulle kunna medföra icke önskvärda störningar. Då användningen av PLC i är mycket begränsad och inte förväntas öka, finner regeringen ingen anledning till att frågan utreds. En av de existerande radiobaserade, trådlösa accessformerna kallas fast yttäckande radio (FWA). Utbyggnaden av olika nationella basstationer till fast yttäckande radioaccess pågår i tre faser och har en sluttidpunkt vid sista då nätkapacitet skall erbjudas en viss given andel av företagskonsumenterna. Den fasta yttäckande radioaccessen kan vara både ett regionalt nät och ett accessnät såtillvida att det både kan sammanbinda exempelvis orter som det möjliggör direkt uppkoppling för slutkunder. En vanlig radiobaserad accessform som används kallas ofta för WLAN (). WLAN kan användas såväl i hemmet som i publika accesspunkter, t.ex. så kallade hot spots och i yttäckande radiolösningar för större områden. Satelliter kan också användas för att nå Internet. Denna accessform används i mycket begränsad omfattning men är en möjlig lösning för mycket glest befolkade delar av landet. Även näten för mobil kommunikation kan användas för datorkommunikation för att t.ex. nå Internet. fås huvudsakligen genom satellitsändningar, kabelsändningar och genom marksändningar. Sändning via marknätet sker via 54 stora sändarstationer. För att kunna nå fram där terrängen är kuperad har dessa kompletterats med 652 mindre stationer utspridda över hela landet. nåddes av befolkning av de digitala marksändningarna. Mottagning av television via marknätet sker med antingen en centralantenn, en egen takantenn, en fönsterantenn eller en inomhusantenn. Marknätet ägs av . Vid en terresterial digital TV-utsändning sprids TV-signalen via markbaserade sändare. En TV-antenn tar emot signalen. De markbundna sändningarna kan även tas emot av en TV-antenn som leder signalerna ner i ett kabelnät som utgör ett accessnät för flera hushåll, se ovan. Satelliter som används för TV-sändningar är geostationära, dvs. de befinner sig alltid ovanför samma punkt på jordytan, ovanför ekvatorn. Teoretiskt täcker en satellit av den yta den riktas mot, men i praktiken kan vissa hushåll få problem med mottagning av signalen. Detta beror på att en parabolantenn måste placeras med fri sikt mot satelliten för att mottagning skall vara möjlig. Det är två stora företag som dominerar marknaden för television via satellit och parabolmottagare. Ett kabel-TV-nät består oftast av ett nät som går från centraler i närheten av de anslutna fastigheterna. Det finns två slags kabel-TV- sändningar: ursprunglig sändning och vidaresändning. En ursprunglig sändning förs direkt ut i kabelnätet, medan en vidaresändning är en återutsändning (samtidig och oförändrad) från en markbunden sändare eller från en satellit. De flesta sändningar som löper genom kabelnät är vidareutsändningar. Det finns ca 70 operatörer av kabel-TV varav fyra stycken dominerar stort. Ungefär hälften av TV-abonnenterna, dvs. drygt 2 miljoner hushåll, får sändningarna via kabel-TV. Det fjärde sättet att få digital-TV är via en IP-baserad distributionsform, , som kan distribueras via bredband. TV-signalen distribueras från operatören till tittarna via Internet eller helt slutna IP-nät. Denna form av digital-TV har än så länge begränsad spridning. Nät för mobil kommunikation Näten för mobil kommunikation kan utöver rösttjänster även användas t.ex. för att nå Internet. Det finns ett tiotal tillstånd för att bedriva mobil kommunikation i Det första analoga mobiltelefonnätet introducerades . Efter det har flera digitala nät för mobila tjänster byggts, efter att tekniken introducerades . Utvecklingen går mot allt högre överföringskapacitet, inte minst genom - tredje generationens mobiltelefoni (UMTS) som är under uppbyggnad. Delar av dessa nät, främst i glesbygd, byggs gemensamt av tillståndshavarna eftersom skalfördelarna med en sådan lösning antas överstiga vinsterna av infrastrukturkonkurrens i vissa mindre tätbefolkade regioner. Tillstånd för att bedriva mobil kommunikation kan förenas med krav på viss befolkningstäckning och/eller yttäckning. Utbyggnaden av nya IT-infrastrukturer Nedan följer en kort redogörelse för status i utbyggnaden av några nya infrastrukturer. I PTS årliga rapport om utbyggnaden av bredband framgår att fanns i samtliga kommuner anslutning till såväl nationella stomnät som ortssammanbindande eller regionala nät. Av landets tätorter (enligt SCB:s definition orter med minst 200 invånare och mindre än mellan husen) innehar anslutning till ett ortssammanbindande nät. Samtliga tätorter över 6 000 invånare har områdesnät i någon del av tätorten medan motsvarande siffra för orter med 200249 invånare är . Totalt sett har av tätorterna ett områdesnät i någon del av tätorten. uppger att av fasta telefoniabonnemang har bredbandstäckning via ADSL. Antalet privata kunder som var anslutna till Internet via någon form av bredband uppgick till 1 011 000 stycken, vilket motsvarar av samtliga hushåll. Kommunerna uppskattade att av landets stödberättigade orter (1554 tätorter och 2884 småorter) skulle av dessa i sin helhet sakna tillgång till IT-infrastruktur med hög överföringskapacitet. Sedan denna uppskattning gjordes har regeringen beslutat dels om fördelning av ytterligare i stöd till IT-infrastruktur, dels om att stöden till utbyggnaden förlängs . Utbyggnad av nya nät för mobil kommunikation beslutade PTS att tilldela (numera ), , och tillstånd att tillhandahålla nätkapacitet för mobila teletjänster enligt UMTS/IMT-2000 standard. Tillståndet som gavs till innehas av som kontrolleras av och genom dessa företags gemensamma bolag . har PTS på ansökan av återkallet bolagets UMTS tillstånd. Av tillståndsvillkoren, som är identiska för samtliga UMTS-tillstånd, framgår bland annat att befolkningstäckningen skall uppgå till 8 860 000 personer. hade bolagen uppnått en befolkningstäckning mellan av 8 860 000 personer. I ett europeiskt perspektiv ligger väl till avseende utbyggnad av infrastruktur för den tredje generationens mobiltelefoni, vilket till viss del kan förklaras av att förfarandet för tillståndstilldelning i och villkoren kopplade till 3G-operatörens tillstånd sannolikt har bidragit till att utbyggnaden gått snabbare än om enbart rent kommersiella drivkrafter hade fått styra. av befolkning har 3G-täck- ning vilket kan jämföras med , , och , , som är de två Europeiska länder som kommit längst med 3G-utbyggnaden tillsammans med . NMT var det första mobiltelefonisystemet som togs i bruk i . Det nätet är analogt. Stora delar av saknar alternativ till mobiltäckning och är därför beroende av NMT. NMT-nätet beräknas täcka av yta och en stor del av havsområdena runt de svenska kusterna, om en handhållen terminal används. Detta kan jämföras med dels GSM-näten som beräknas ha en 6070 procents yttäckning, dels de 3G-nät som byggs ut och som skall täcka nästan hela befolkning men som beräknas få en yttäckning på ca 2530 Användarna av NMT återfinns främst inom två kategorier yrkesanvändare inom skogs- och lantbruksnäringarna samt de som har en NMT-telefon i båten eller sommarstugan. har tillstånd att driva NMT i 450-bandet till och med 2007. tilldelade PTS Nordisk Mobiltelefon A/S ett nytt tillstånd för digital mobiltelefoni 450 MHz-bandet. systemet skall uppfylla behoven av mobiltelefoni i glesbygd och ersätta det analoga NMT 450 när det gäller taltjänster. skall nätet täcka av landytan i varje enskilt län i . Nordisk Mobiltelefon A/S skall bygga sitt nät med CDMA-teknik. Tekniken har potential till högre prestanda än vad taltelefoni kräver. finns dock inga krav från statens sida på att operatören skall erbjuda mer avancerade tjänster utöver taltelefoni utan det sker i så fall helt på Utbyggnad av nät för digital-TV Nedsläckning av det analoga markbundna nätet sker etappvis och skall Vid analog utsändning täcker Radio och SVT och TV4 av befolkningen. De första digitala sändningarna i startade av satellit- operatören MultiChoice (numera ). kabel-TV-operatören kabel-TV (numera com hem) sina digitala påbörjade (numera Boxer) de första Det digitala marknätet består av av fyra sändarnät som når om- kring av den fast bosatta befolkningen i . når omkring hälften av befolkningen. har beslutat att det digi- tala marknätet skall byggas ut så att och Utbildningsradios program får samma räckvidd som de nuvarande ana- Satellitsändningar tas emot via parabolantenn som kan användas av ett enskilt hushåll eller delas av flera hushåll. Teoretiskt täcker en satellit av den yta den riktas mot. Men i praktiken kan vissa hushåll få problem med mottagning av signalen. Detta beror på att en parabol- antenn måste placeras med fri sikt mot satelliten för att mottagning skall För att förmedla digitala sändningar behöver inte själva satelliten byggas om. Däremot behöver man en annan utrustning än vid analoga sändningar för upplänkning av en digital signal till satelliten. tog utbyggnaden av kabelnät till hushållen fart. dag når kabel-TV-näten ca hälften av landets hushåll. finns främst i flerfamiljshus. Samma kablar kan användas till såväl ana- log som digital TV-distribution. Dock måste centralen varifrån kabel- näten utgår byggas om för digital distribution. Marknaden för kommunikationstjänster har genomgått stora förändringar . Vi ägnar åt att tala i telefon och skicka textmeddelanden och bilder, skicka e-post, surfa och chatta på nätet, se på television och ladda ner film och musik från Internet. Nedan följer en översiktlig redovisning hur marknaden för kommunikationstjänster utvecklats . I redovisningen fokuseras utvecklingen av marknaderna för rösttjänster och datakommunikationstjänster. För att få tillgång till rösttjänster krävs abonnemang för fast telefoni eller mobiltelefoni, eller IP-telefoni som innebär att man kan ringa via Internet om man har tillgång till bredband eller motsvarande. Rösttjänst via fasta telenätet Antalet abonnemang för fast telefoni ökade . Efter det har dock antalet abonnemang minskat för att per ligga på ca 5,7 miljoner fasta abonnemang. En mycket liten andel av dessa abonnemang tillhandahålls av någon annan operatör än . Viktiga orsaker till att antalet abonnemang för fast telefoni minskat skulle kunna vara att användningen av mobiltelefoni och IP-telefoni ökar i både hushåll och företag. är det genom den s.k. förvalsreformen möjligt att välja mellan ett antal operatörer för telefoni. Genom reglering gavs andra aktörer än nätägaren access till det fasta telenätet vilket lett till att ett relativt stort antal operatörer trätt in på marknaden för rösttjänster. Konkurrensen på marknaden har därmed ökat avsevärt. ökade de nya konkurrenternas marknadsandelar till sammanlagt av marknaden. Ytterligare ett steg mot förbättrade förutsättningar för konkurrens togs 2002 då förvalsreformen genomfördes fullt ut. Efter detta behöver inte abonnenterna längre slå ett riktnummer före telefonnumret för att använda förvalsoperatören även för lokalsamtal. Införandet av nummerportabilitet var en reform som syftade till att göra det lättare för kunden att byta operatör för telefoniabonnemang, genom att ta bort en av de faktorer som binder kunden vid en viss operatör. var det ca 50 operatörer som aktivt tillhandahöll fasta samtalstjänster, inklusive IP-telefoni. hade en marknadsandel om för nationella telefonitjänster mätt i intäkter. Den näst största aktören hade av dessa marknader. På marknaderna för internationella telefonitjänster var TeliaSonera Sverige AB:s marknadsandel och den nästföljande operatören hade en marknadsandel om . hade av hushållen som hade fast telefoni gjort ett förval och av hushållen hade någon annan operatör än . Sammanfattningsvis kan man konstatera att marknaden för fast telefoni successivt har utvecklats från ett oreglerat monopol till en reglerad och mer konkurrensutsatt marknad. Det mesta tyder på att reglering för att åstadkomma ökad konkurrens har haft avsedda effekter. Även de tekniska framstegen och den ökade internationaliseringen ligger bakom denna utveckling. Tecken på ökad konkurrens är exempelvis att priserna för rösttjänster utvecklats i för slutkunderna positiv riktning. Förvalsreformen har haft betydelse för konkurrensen inom alla marknadssegment för telefonitjänster. På destinationer med stora skillnader mellan produktionskostnad och slutkundspriser har förvalsreformen haft stor betydelse för prisutvecklingen. Att kunderna alltmer ökar sin användning av både mobil telefoni och IP-telefoni har också bidragit till ökade förutsättningar för konkurrens. Om man jämför med genomsnittet för EU-länderna har den svenska dominerande aktören betydligt lägre marknadsandelar för telefonitjänster än de andra ländernas motsvarande företag med före detta ställning som offentligt ägda monopol. Mobilmarknaden utgör nu drygt en tredjedel av den sammanlagda omsättningen för fasta och mobila teletjänster på telemarknaden. av befolkningen i åldern använder mobiltelefon och det är även vanligt att man har fler än ett abonnemang. Antalet abonnemang och kontantkort har ökat från drygt 400 000 stycken 1994 till drygt 9,3 miljoner 2004. Den snabba ökningstakten har dock avtagit . I takt med att antalet abonnemang ökat har även antalet trafikminuter ökat, från 4 miljarder till ca 6,7 miljarder . Även här har dock ökningstakten mattats av . När det gäller mobiltelefoni ligger svenskarna på samma penetrationsnivå som övriga och EU-genomsnittet, förutom som har fler kunder per 100 invånare. På marknaden för mobila rösttjänster råder en hög koncentration eftersom det endast finns ett begränsat antal operatörer. Drygt ett 20-tal operatörer tillhandahåller tjänsterna, varav de fyra största äger egna mobilnät samt även några av de 20 andra operatörerna på marknaden. De största aktörerna har tillsammans av mobilmarknadens abonnemang vilket innebär en hög koncentrationsgrad. De icke nätägande aktörernas tjänster är fortfarande relativt begränsade. Internationella jämförelser visar att uppvisar en relativt sett starkare koncentration än genomsnittet för EU. Enligt vad som framkommer i betänkande (SOU 2005:4, Liberalisering, regler och marknad) har de små operatörerna, som tillsammans bara har ett fåtal procent av marknaden, en låg tillväxtutveckling. Detta visar enligt utredaren på ogynnsamma villkor för att tillhandahålla mobila samtalstjänster. Trots relativt höga, om än sjunkande, slutkundspriser har mobilsamtal och sms tagit en växande och ansenlig del av marknaden för elektronisk kommunikation. Datakommunikation via fasta nät Datakommunikationsområdet handlar framför allt om Internet och de tjänster som finns där. För att få tillgång till Internet krävs ett Internetabonnemang som via ett fast eller mobilt nät ger access till Internet. Om man jämför med övriga nordiska länder och med övriga EU- länders och genomsnitt, ligger svenskarna i topp när det gäller både antalet abonnemang för Internetaccess och fast telefoni. Bara har fler kunder per 100 invånare. Antalet kunder med Internetaccess i har ökat från 54 000 till 3,2 miljoner . Ökningstakten har dock mattats av och har legat på . Ingen av de stora slutkundmarknaderna inom IT visar någon större omsättningsökning förutom marknaden för Internettjänster som ökade . Detta kan jämföras med exempelvis slutkundsmarknaden för mobila samtalstjänster som ökade sin omsättning . Intäkterna från Internetaccess har ökat och låg på . Av de ca 120 leverantörerna av Internet-anslutning har de fem största av kunderna och de tio största har av kunderna. Utbudet och priserna ändras ofta eftersom denna marknad är i ett uppbyggnadsskede. Tillgång till fast access till Internet fås alltmer genom det fasta nätet. Marknaden för Internetaccess befinner sig i en period av förändring som tydligt är förknippad med övergången från uppringd anslutning till fast anslutning, trots att uppringd access är den vanligaste accessformen. Övergången innebär vanligen fördelar för slutkonsumenten i form av lägre priser och högre kapacitet. Förändringen kan dock även få mindre positiva effekter på marknaden. Konkurrensen på marknaden för Internetaccess har fram till nu varit relativt god, men i och med en stegvis övergång till fasta anslutningar har kontrollen över accessnäten tydligt ökat i betydelse. Konkurrensen på marknaden för Internetaccess med fast anslutning är mer begränsad än för uppringd Internetaccess. Datakommunikationstjänster via trådlös kommunikation Data i form av ljud, text, bild eller rörliga bilder kan skickas och tas emot trådlöst antingen via nätet för mobiltelefoni eller via fast yttäckande radioaccess som ger trådlös access. För att kunna kommunicera data trådlöst krävs ett mobiltelefonabonnemang eller ett Internetabonnemang.