prop · GS03111 · 2005-03-31 00:00:00 — Den lägsta decilen (decil 1) innehåller de av hushållen som har de lägsta inkomsterna och den högsta decilen (decil 10) innehåller de av hushållen som har de högsta inkomsterna. Procentuell förändring av disponibel inkomst per konsumtionsenhet fördelat Prop. 2004/05:111 på inkomstklasser Källa: beräkningar i databasen (Hushållens ekonomi) 2002. En indikation på hur viktigt det är att även ta hänsyn till antalet barn i utformandet av tilläggsbidraget kan åskådliggöras med hjälp av diagram 3. Av diagrammet framgår att inkomststandarden11 för studiemedelsta- gare märkbart sjunker med antalet barn. Medianvärdet av inkomststandarden beräknas 2006 vara lägre för en trebarnsfamilj än motsvarande för en enbarnsfamilj. Prognos på studiemedelstagares inkomststandard beroende på antal barn, median i kronor 2006 Källa: beräkningar i HEK 2002. För närmare beskrivning av fördelningseffekterna av den samlade s.k. barnmiljarden se bilaga 2. 11 Med inkomststandard avses disponibel inkomst där hänsyn tagits till försörjningsbördan. Inkomststandarden mäts per konsumtionsenhet och är ett mått för hela hushållet. Regeringens förslag: Förslaget om det nya tilläggsbidraget medför följdändringar i annan lagstiftning. Tilläggsbidraget skall lämnas från då författnings- regleringarna träder i kraft. Författningsändringarna till följd av att möjligheterna förbättras för äldre att studera med studiestöd skall träda i kraft . Detsamma gäller förtydligandet beträffande tidigare utländsk utbildning. Övriga författningsregleringar skall träda i kraft . Skälen för regeringens förslag: Förslaget om ett tilläggsbidrag till studerande med barn medför ändringar i studiestödslagen (1999:1395) och i lagen (2002:624) om rekryteringsbidrag till vuxenstuderande. Förslaget medför vidare förtydliganden i lagen (1993:737) om bostadsbidrag, lagen (1996:1030) om underhållsstöd, lagen (1998:674) om inkomstgrundad ålderspension samt lagen (2001:761) om bostadstillägg till pensionärer m.fl. Utgångspunkten är att tilläggsbidraget skall lämnas från . Författningsändringarna skall därför träda i kraft . Författningsändringarna i studiestödslagen och i lagen om rekryteringsbidrag till vuxenstuderande som behövs till följd av att möjligheterna förbättras för äldre att studera med studiestöd skall träda i kraft . Detsamma gäller förtydligandet beträffande tidigare utländsk utbildning. Övriga författningsregleringar skall träda i kraft . 12.1Förslaget till lag om ändring i studiestödslagen (1999:1395) 3 kap. 23 § I paragrafens första stycke införs ett krav sammanhängande bosättning i för att komma i fråga för studiemedel vid studier utanför . Detta krav på anknytning till skall gälla lika för alla och följaktligen oberoende av medborgarskap, folkbokföring etc. I lagtexten har inte närmare definierats vad som skall utgöra bosättning i lagens mening. Det finns i svensk lagstiftning på flera olika håll krav på bosättning. Grundläggande bestämmelser finns i folkbokföringslagen (1991:481). I socialförsäkringslagen (1999:799) anses den vara bosatt i som har sin egentliga hemvist här, se 2 kap. 1 §. Det bosättningsbegrepp som används i socialförsäkringslagstiftningen bör lämpligen användas. I andra stycket bemyndigas regeringen eller den myndighet regeringen bestämmer att meddela föreskrifter om undantag från bosättningskravet i första stycket. I övrigt ändras bemyndigandet inte i sak. Paragrafen har behandlats i avsnitt 7.3. 3 kap. 25 § Genom det nya fjärde stycket införs en samordningsbestämmelse som innebär att den som erhåller svenskt studiestöd inte skall kunna uppbära motsvarande studiefinansiering från något annat land. Samordningsbestämmelsen gäller både vid studier i och utomlands. Aktualiseras dubbel studiefinansiering, genom att den sökande uppger att han eller hon beviljats utländsk studiefinansiering eller att genom informationsutbyte får uppgift om att sökanden har beviljats sådant stöd, har den utländska finansieringen företräde på så sätt att svenskt studiemedel inte får lämnas för den tid som den studerande uppbär utländsk studiefinansiering. Detta gäller oavsett storleken på den utländska studiefinansieringen. Med utländsk studiefinansiering avses i första hand offentligt finansierad studieförsörjning. Regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer får meddela närmare föreskrifter om vilken utländsk studiefinansiering som skall omfattas av denna samordnings- bestämmelse. Bestämmelsen behandlas i avsnitt 7.4. 6 kap. 10 § I paragrafens första stycke, första meningen anges att beslut som rör en person som är bosatt i får överklagas till den länsrätt inom vars domkrets personen var bosatt, dvs. där han eller hon hade sin hemortskommun när beslutet fattades. Vid överklagande av återbetalningsbeslut enligt denna lag blir denna forumbestämmelse tillämplig i de allra flesta fall. Enligt andra meningen skall återbetalningsbeslut enligt denna lag i övriga fall överklagas till den länsrätt inom vars domkrets det första beslutet i ärendet överklagades. Denna reglering motsvarar vad som gäller enligt 20 kap. 11 § andra stycket lagen (1962:381) om allmän försäkring. Bestämmelsen i andra meningen tar sikte på de fall där den klagande inte är bosatt i . I andra stycket anges vad som avses med hemortskommun. Bestämmelsen motsvarar 20 kap. 11 § tredje stycket lagen (1962:381) om allmän försäkring samt 22 kap. 1 a § andra stycket skattebetalningslagen (1997:483). Paragrafen har behandlats i avsnitt 9.3. I 3 kap. 3 § anges att studiemedel får lämnas längst till och med det kalenderår då den studerande fyller . Paragrafen har behandlats i avsnitt 6.1. I 3 kap 8 § införs ett förtydligande beträffande utländsk utbildning samt en möjlighet att erhålla studiemedel än vad som gäller från och med det kalenderår den studerande fyller . Avsnitten har behandlats i avsnitten 8 respektive 6.4. I 3 kap. 9 § anges att den s.k. lånetrappan, dvs. att låna inom studiemedelssystemet, skall påbörjas . Dessutom ändras paragrafen så att tidigare studielån som har återbetalats Prop. 2004/05:111 eller avskrivits i sin helhet inte skall påverka prövningen av rätten till nya veckor med studielån. Paragrafen har behandlats i avsnitten 6.2 och 6.3. Genom de nya 13 a och b §§ införs ett tilläggsbidrag i Regleringen har behandlats i avsnitt 5. I 4 kap. 6 § ges en möjlighet för låntagare som under har beviljats nedsättning av årsbeloppet på grund av synnerliga skäl att få en ny återbetalningstid. Ändringen har behandlats i avsnitt 9.2. I ikraftträdande- och övergångsbestämmelserna införs fyra nya punkter, 1316, som reglerar vissa ändringar beträffande återbetalning av äldre studielån, dvs. lån tagna mellan och . I punkten 13 införs en forumbestämmelse som motsvarar den som förslås i 6 kap. 10 §. I punkterna 14 och 15 sker en anpassning till EG- rätten när det gäller återbetalning av äldre studielån för utomlands bosatta. I punkten 16 införs en möjlighet till efterkontroll av inkomst för låntagare med äldre studielån vilka fått det årliga beloppet nedsatt på grund av inkomstminskning. Ändringarna har behandlats i avsnitten 9.3 9.5. I lagen (2002:624) om rekryteringsbidrag till vuxenstuderande höjs åldersgränsen till och införs ett tilläggsbidrag på motsvarande sätt som i studiestödslagen. Ändringarna har behandlats i avsnitten 6.5 respektive 5.7. Tilläggsbidraget, både som studiemedel och rekryteringsbidrag, skall inte beaktas vid beräkning av bostadsbidrag och bostadstillägg till pensionärer samt vid återbetalning av underhållstöd. Samordningen har behandlats i avsnitt 5.4. Tilläggsbidraget skall inte tillgodoräknas som pensionsgrundande belopp. Bestämmelsen behandlas i avsnitt 5.3. Studiemedlen är rättighetsstyrda på så sätt att studiemedel kan lämnas till alla som studerar vid en viss utbildning om vissa grundvillkor är uppfyllda. Studiemedel får lämnas till studerande vid universitet och högskolor och annan utbildning på eftergymnasial nivå. Andra eftergymnasiala utbildningar är t.ex. kvalificerade yrkesutbildningar och en del folkhögskoleutbildningar. Studiemedel får också lämnas till studerande fr.o.m. det andra kalenderhalvåret den studerande fyller för utbildning på grundskole- och gymnasienivå. Till denna kategori räknas bl.a. den kommunala vuxenutbildningen och vissa utbildningar vid folkhögskolor. Studiemedel kan även under vissa förutsättningar lämnas för studier utomlands. För varje utbildningsnivå finns en gräns för hur många veckor studiemedel kan lämnas. För studier på grundskolenivå kan studiemedel beviljas . För den som inte har grundskoleutbildning kan studiemedel dock beviljas och den som dessutom behöver färdighetsträning i t.ex. läsning och räkning kan få studiemedel . Den som läser på gymnasienivå kan få studiemedel om han eller hon har en treårig gymnasieutbildning eller motsvarande. Den som inte har en treårig gymnasieutbildning kan få studiemedel . För studier på eftergymnasial nivå kan studiemedel lämnas . Utöver nämnda veckogränser kan studiemedel bara lämnas om det finns synnerliga skäl. Som synnerligt skäl räknas t.ex. funktionshinder eller andra mycket speciella omständigheter. Studiemedel kan beviljas . Mellan 51 och kan studiemedlens bidragsdel beviljas för studier vid vissa utbildningar inom områden där det råder brist på arbetskraft. Vilka dessa bristyrkesområden är beslutas av regeringen. En begränsning av rätten att låna sker , enligt en så kallad lånetrappa där den som är kan låna och den som är kan låna . tagna studielån skall räknas in i det högsta antal låneveckor som kan beviljas och minskar således lånemöjligheten. För rätt till fortsatta studiemedel ställs krav på studieresultat. Vid prövningen av studieresultaten tas hänsyn till förhållanden av personlig natur som kan antas ha inverkat på studierna. Studiemedlens storlek är knuten till prisbasbeloppet. Beloppen varierar med den studieomfattning som den studerande har. Studiemedel kan beviljas med 50, av heltid. Studiemedlen består av en bidragsdel och en frivillig lånedel. Det finns två olika bidragsnivåer i studiemedlen. bidragsnivån utgör av studiemedlens totalbelopp och den högre bidragsnivån motsvarar av totalbeloppet. högre bidragsnivån kan lämnas fr.o.m. och riktar sig främst till studerande på grundläggande och gymnasial nivå som inte har sådan Studiemedelsbelopp i kronor, 2005 Förutom de ordinarie studiemedlen kan studerande som är och som före studiernas början hade en inkomst på av prisbasbeloppet (2005) beviljas ett tilläggslån på . Studerande som har merkostnader i samband med sina studier, t.ex. för resor eller dubbelt boende, kan beviljas merkostnadslån som täcker hela eller delar av dessa kostnader. Studiemedelstagaren får ha en inkomst upp till en viss nivå, den s.k. fribeloppsgränsen, utan att studiemedlen reduceras. Fribeloppet är kopplat till det antal veckor studiemedel utbetalas för och bestäms per kalenderhalvår. Vid studier på heltid är fribeloppet . Om fribeloppsgränsen överskrids minskas studiemedlen av den överskjutande inkomsten. Den som läser får ett högre fribelopp och för den som läser minskar fribeloppet. Den inkomst som påverkar studiemedlen är den sammanlagda inkomsten. Med sammanlagd inkomst avses summan av överskottet i inkomstslagen tjänst, näringsverksamhet och kapital före allmänna avdrag. Om något av delbeloppen är negativt räknas det som noll kronor. Till följd av de förändringar som har gjorts i studiestödssystemet , finns det tre parallella återbetalningssystem. Dessa avser studielån tagna , studielån tagna mellan och samt studielån tagna efter . Många låntagare har studielån i mer än ett system. I de tre återbetalningssystemen finns det särskilda trygghetsregler som gör det möjligt att få det årliga beloppet som skall betalas nedsatt till ett lägre belopp. Hur trygghetsreglerna och det årliga beloppet bestäms skiljer sig åt mellan systemen. För låntagare som har studielån i mer än ett återbetalningssystem finns möjlighet till en årlig samordning av betalningen av de båda äldre studielånen. Det är också möjligt att varaktigt överföra det äldsta studielånet till det näst äldsta återbetalningssystemet. Låntagare som har äldre studielån och studielån i det nyaste återbetalningssystemet kan lägga samman lånen. Lånen slås då ihop och en ny återbetalningstid och ett nytt årligt belopp beräknas enligt de nya bestämmelserna. I det nyaste återbetalningssystemet börjar återbetalningen av studielånet vid början av det kalenderår som kommer tidigast efter det att en låntagare senast fick studiemedel. Återbetalningen är uppbyggd som en form av annuitetslån. Återbetalning sker med ett årligt belopp som baseras på skuldens storlek, räntan för året, det antal år som återbetalningen beräknas pågå samt ett uppräkningstal på . Genom konstruktionen med ett uppräkningstal blir årsbeloppet lägre under den första delen av återbetalningstiden för att sedan öka. Återbetalningstiden är normalt eller det antal år som återstår tills låntagaren fyller . För den som har en liten skuld kan återbetalningstiden bli kortare eftersom årsbeloppet aldrig kan bli lägre än av prisbasbeloppet (2005). Det finns trygghetsregler som innebär att låntagaren inte behöver betala av på sitt studielån under tid som han eller hon studerar med studiestöd (gäller inte rekryteringsbidrag), gör totalförsvarsplikt eller utbildar sig till reserv- eller yrkesofficer, eller om det i något annat fall finns synnerliga skäl. Andra trygghetsregler medför att det årliga belopp som skall betalas kan sättas ned mot prövning av inkomsten under betalningsåret. Beloppet kan sättas ned till av låntagarens sammanlagda inkomst t.o.m. det år han eller hon fyller , och till av inkomsten fr.o.m. det år han eller hon fyller . För den som har fyllt skall även av eventuell förmögenhet som överstiger 2,75 prisbasbelopp (för ) läggas till inkomsten. Förutsättningen för att få nedsättning till av den sammanlagda inkomsten är att årsbeloppet minskar med av prisbasbeloppet (för ) i jämförelse med det ursprungliga årsbeloppet. Om årsbeloppet efter nedsättning blir lägre än av prisbasbeloppet (för ) sätts beloppet ner till noll kronor. Inkomstuppgifter som lämnats i samband med nedsättning av årsbeloppet jämförs med uppgifter om inkomst från . Om det visar sig att låntagaren betalat ett för lågt preliminärt belopp skall mellanskillnaden betalas i efterhand. Dessutom tillkommer en tilläggsavgift på på mellanskillnaden. Studielånet löper med ränta från det första utbetalningstillfället. Räntan fastställs av regeringen i början av varje kalenderår och beräknas på ett genomsnitt av statens upplåningskostnad . Räntan är inte avdragsgill. Eventuellt kvarstående studielån skrivs av i början av det år som låntagaren fyller . Avskrivning kan också ske om det finns synnerliga skäl eller om en person vid vuxen ålder har tagit studielån både för studier på gymnasienivå och därefter på eftergymnasial nivå. En del av skulden för gymnasieutbildningen kan då skrivas av. Avskrivning sker också vid dödsfall. Studielån tagna mellan och I det näst äldsta återbetalningssystemet börjar återbetalningen av studielånet vid början av det kalenderår som kommer tidigast efter det att en låntagare senast fick studiestöd. Återbetalningen är relaterad till låntagarens inkomst. Låntagaren betalar av den sammanlagda inkomsten enligt den senaste taxeringen. De ekonomiska förhållandena kan ha förändrats sedan taxeringen, t.ex. på grund av arbetslöshet. Om inkomsten beräknas minska med under betalningsåret i jämförelse med den inkomst som ligger till grund för årsbeloppet, kan årsbeloppet sättas ned till av den beräknade inkomsten. Om beloppet blir lägre än () av prisbasbeloppet lämnas hel nedsättning. Det årliga beloppet som skall betalas kan även sättas ned om låntagaren; bedriver nya studier med studiestöd (dock inte rekryteringsbidrag), gör totalförsvarsplikt eller utbildar sig till reserv- eller yrkesofficer, eller om det i något annat fall finns synnerliga skäl. Nedsättning på grund av synnerliga skäl tillämpas mycket restriktivt. Ett synnerligt skäl kan t.ex. vara att låntagaren varaktigt är beroende av försörjningsstöd. I det äldsta återbetalningssystemet började återbetalningen efter det att låntagaren senast hade stöd. Det årliga beloppet som skall betalas är knutet till skuldens storlek och hur gammal låntagaren var när han eller hon började betala tillbaka studielånet. Den som har låg inkomst kan få beloppet helt eller delvis nedsatt. Om låntagarens sammanlagda inkomst (minskad med ett eventuellt barnavdrag) inte är högre än ett visst belopp, en så kallad avgiftsgräns (tre och ett halvt prisbasbelopp) får låntagaren hel nedsättning. (Barnavdraget motsvarar ett prisbasbelopp och avser barn .) I annat fall sätts beloppet ned till av skillnaden mellan inkomsten och avgiftsgränsen, under förutsättning att det ursprungliga beloppet från början är högre än det nya beloppet. Den nedsatta avgiften kan dock aldrig bli högre än av inkomsten. Vid en ansökan om nedsättning på grund av inkomstminskning sätts det årliga beloppet ned preliminärt. En prövning görs sedan när taxeringen för inkomståret är klar. Kontrollen görs genom att CSN hämtar uppgifter om inkomster i hos . Därefter fastställs ett slutligt belopp. I de fall det slutliga beloppet är högre än det preliminära beloppet skall mellanskillnaden betalas i efterhand. Dessutom tillkommer en tilläggsavgift som är av mellanskillnaden. Det årliga beloppet som skall betalas kan även sättas ned om låntagaren; bedriver nya studier med studiestöd (dock inte rekryteringsbidrag), gör totalförsvarsplikt eller utbildar sig till reserv- eller yrkesofficer, eller om det i något annat fall finns synnerliga skäl. Nedsättning på grund av synnerliga skäl tillämpas mycket restriktivt. synnerligt skäl kan t.ex. vara att låntagaren varaktigt är beroende av Rekryteringsbidrag till vuxenstuderande infördes . Bidraget som kan lämnas till personer som är är avsett att användas som ett verktyg inom ramen för kommunens uppsökande verksamhet för att stimulera till studier på grundläggande eller gymnasial nivå. Målgruppen för rekryteringsbidraget är den som har kort tidigare utbildning och som är arbetslös, riskerar arbetslöshet eller som på grund av funktionshinder behöver för att uppnå studiemålen. Rekryteringsbidrag kan lämnas . De veckor rekryteringsbidrag lämnas påverkar inte rätten till studiemedel, dvs. de räknas inte in i det högsta antal veckor som studiemedel kan lämnas för olika utbildningsnivåer. Rekryteringsbidrag kan lämnas t.o.m. . För att kunna få rekryteringsbidrag får den som ansöker inte ha haft studiemedel eller något annat studiestöd . Rekryteringsbidrag beviljas för 20, 50, 75 eller 100 procents studietakt. Bidraget kan beviljas med två olika bidragsnivåer, en generell och en högre. Den högre bidragsnivån kan lämnas till den som haft en inkomst de tolv månaderna före studiernas början som uppgår till av prisbasbeloppet (2005). Rekryteringsbidraget är i sin helhet ett bidrag som är skattefritt samt pensions- och semesterlönegrundande. Belopp med rekryteringsbidrag, i kronor, 2005 Den studerande får ha en inkomst upp till en viss nivå, den s.k. fribeloppsgränsen, utan att rekryteringsbidraget reduceras. Fribeloppet är kopplat till det antal veckor rekryteringsbidrag beviljas och bestäms per kalenderhalvår. Den sökandes hemkommun rekryterar personer till studier bl.a. med hjälp av stödet. Det är dock CSN som beslutar om rekryteringsbidraget. Varje kommun tilldelas en särskild resursram för rekryteringsbidraget. Rekryteringsbidrag beviljas så länge de medel som avsatts räcker och bidraget beviljas i den ordning ansökningarna kommer in till CSN. I denna bilaga, som har sammanställts inom , presenteras budget- och inkomstfördelningseffekterna av de åtgärder som omfattas av regeringens satsning på barn i ekonomiskt utsatta familjer. Följande regelförändringar ingår: Tilläggsbidrag till studerande med barn (se Ds 2004:53 och prop. 2004/05:111 Förstärkning av studiestödet12) /månad för 1 barn /månad för 2 barn /månad för 3 barn + /månad för barn däröver Höjt bostadsbidrag (se promemoria Reformerat bostadsbidrag dnr S2004/9161/SF och prop. 2004/05:112 Ändrade regler för bo- stadsbidrag). -En ersättningsnivå för bidraget till bostadskostnader för barnfamiljer -Ett umgängesbidrag införs -Det särskilda bidraget för hemmavarande barn höjs till: -/månad för 1 barn -/månad för 2 barn -/månad för 3 eller fler barn Underhållsstödet höjs (SOU 2003:42 Ett reformerat underhållsstöd och prop. 2005/05:116 Ett reformerat underhållsstöd.) Fribeloppet för återbetalningsskyldiga höjs till Ändrade avrundningsregler (per barn) Effekterna har beräknats med hjälp av mikrosimuleringsmodellen FASIT. Analyserna avser förändringar i ekonomisk standard uttryckt som justerad disponibel inkomst. Redovisningen avser genomsnittlig procentuell förändring inom olika grupper. När åtgärderna utvärderas jämförs utfallet med de regler som antas komma att gälla 2006. Beräkningarna är statiska, hushållen antas alltså inte i något avseende förändra sitt beteende till följd av regeländringarna. Effekter på de offentliga utgifterna De föreslagna regelförändringarna påverkar dels olika anslag direkt men de får också följdeffekter på transfereringar såsom ekonomiskt bistånd (socialbidrag) och bostadstillägg till pensionärer m. fl. (BTP). De bud- geteffekter som redovisas i denna bilaga är de som modellberäkningarna ger. Dessa överensstämmer inte nödvändigtvis med de medel som bud- 12 I propositionen har beloppen för tilläggsbidraget beräknats något annorlunda jämfört med Det är promemorians förslag som ligger till grund för Beloppsjusteringen ändrar dock inte de sammanlagda Observera att tilläggsbidraget beräknas och att beloppen därför avser , inte månadsbelopp. geterats för reformerna. Av beräkningarna, som avser 2006, framgår att den avsatta miljarden överskrids marginellt (tabell 1). inte att reformerna är underfinansierade, t.ex. innehåller propositionen avseende underhållsstödet förutom de tre delar som ingår här admi- nistrativa förändringar som påverkar anståndsregler och hanteringen av ärenden med utlandsanknytning. Dessa förändringar är inte beräknings- bara i FASIT-modellen. Kostnaden för de höjda bostadsbidragen över- skattas också något på grund av kalibreringsproblem i modellen. Effekter på de offentliga utgifterna Kostnad (mkr) Statens utgifter för underhållsstöd Statens inkomster för underhållsstöd Statens utgifter för underhållsstöd beräknas öka med men mottagarna av stödet beräknas få ett tillskott på . Differensen på kommer direkt från de underhållsskyldiga. I beräkningarna ingår inte dessa betalningar varför effekten på hushållens disponibla inkomst överdrivs något (makroeffekten blir ). Nedan redovisas hur denna inkomstökning fördelas. I figur 1 redovisas resultaten för olika inkomstgrupper. Hela befolk- ningen har här delats in i tio lika stora grupper där de med lägst ekonomisk standard hamnar i decilgrupp 1, de med näst lägst standard i decilgrupp 2 osv. ända upp till decilgrupp 10 med högst eko- nomisk standard. Genomsnittlig förändring av disponibel inkomst till följd av förslagen. Decilindelning DI/KE Effekterna är störst i de lägre decilerna. Förändringen är större för de individer som direkt berörs men när miljarden fördelas på hela befolkningen blir effekterna små. 1 ökar den genomsnittliga I figur 2a 2d redovisas resultaten separat för olika familjetyper, decilindelningen har gjorts separat för varje familjetyp. Genomsnittlig procentuell förändring av disponibel inkomst till följd av förslagen. Separata decilindelningar per familjetyp. 2b. Ensamstående med barn Effekten är störst för ensamstående med barn där inkomsterna ökar inom samtliga inkomstdeciler. Även för samboende med barn ökar inkomsterna. Störst genomsnittlig procentuell förändring får de hushåll med lägst inkomststandard inom respektive familjetyp. Inom gruppen ensamstående utan barn återfinns de flesta bidragsskyldiga.