prop · GS031d18 · 2005-01-01 00:00:00 — Den viktigaste faktorn för att förbättra förskolans kvalitet och miljö är mer personal. Med mer personal ges förutsättningar att öka personaltätheten, minska barngruppernas storlek och öka kvaliteten i förskolan. Satsningen på personal är av särskilt stor betydelse för små barn, de barn som är i behov av särskilt stöd och barn med annat modersmål än svenska. Re- geringen avser att återkomma med en riktad satsning till kommunerna för att anställa 6 000 fler förskollärare, barnskötare eller annan personal i förskolan. För detta avsätts 2005 och beräknas för denna satsning. Det är viktigt att personalen, som arbetar med det första steget i det livslånga lärandet, får kontinuerlig kompetenshöjning för att kunna möta de nya krav som ställs på förskolan. Regeringen tillför för att säkra förskolans kvalitet och kompetensutveckla personalen. Det är barnens rättighet att gå i en förskola av god kvalitet. kommer regeringen att lägga fram en propo- sition med förslag till hur kvalitetsarbetet skall genomföras i förskolan. Förskolan skall bidra till ökad jämställdhet Alla barn skall få utvecklas som individer utifrån sina egna förutsättningar. De traditionella könsrollerna skall inte begränsa barnen. Forskning visar att barn tidigt bemöts utifrån sitt kön och på så sätt förs normerna i könsmaktsordningen vidare i samhället. Regeringen har avsatt medel för att utbilda genuspedagoger i alla kommuner. Det behövs dock fler insatser för att öka jämställdheten och höja kvaliteten och därför har regeringen tillsatt en jämställdhetsdelegation för förskolan. Delegationen skall sprida kunskap och erfarenhet om jämställdhet och stötta förskolorna i deras arbete. delade delegationen ut 2,5 miljoner till 18 projekt. väntas ett delbetänkande från jämställdhetsdelegationen med förslag för att utveckla förskolans jämställdhetsarbete. Fortsatt öronmärkta resurser för 15 000 fler lärare och andra specialister Alla skolor skall vara bra skolor och fler elever måste nå kunskapsmålen i skolan. Alla barn och ungdomar skall ha möjlighet till en likvärdig utbildning av hög kvalitet. Alla elever har rätt till utveckling och stimulans i skolan och rätt till det stöd som de behöver. Tillgången till välutbildade lärare är avgörande för måluppfyllelsen i skolan. Kommunerna har ett ansvar att erbjuda goda arbetsvillkor och utvecklingsmöjligheter för att kunna rekrytera och behålla lärare. En satsning på att anställa sammanlagt 15 000 nya lärare och andra specialister i skolan kombineras därför med ett ambitiöst kvalitetsprogram för skolan. Satsningen på fler lärare och andra specialister har varit mycket framgångsrik och kommunerna har ökat sin personal med 8 500 heltidstjänster . Det är 3 000 fler än vad det särskilda statsbidraget täcker. Regeringen har beslutat om vissa ändringar i förordningen om statsbidrag till personalförstärkningar i skola och fritidshem för de återstående medlen som delas ut i form av riktade statsbidrag läsåren 2004/05 och 2005/06. 2004/05:1 UTGIFTSOMRÅDE 16 införs ett nytt basår för satsningen. Kommunens insatser skall då bedömas i förhållande till personaltätheten /04. Därmed får kommuner som inte fullt ut kunnat utnyttja statsbidraget ett gynnsammare utgångsläge när de ansöker om kommande bidrag. Kommuner som satsat egna medel för att förbättra personaltätheten i skola och fritidshem, utöver det beviljade statsbidraget, kommer inte att missgynnas. För kommuner med ett växande elevunderlag kan det vara svårt och mycket kostsamt att också öka personaltätheten i skola och fritidshem. Därför införs en möjlighet för dessa kommuner att använda en fjärdedel av sin bidragsram för den personalökning som följer av ett ökat elevantal. Det gynnar inte minst kommuner som har ett ökande antal barn i fritidshem. Förordningsändringarna ger också en möjlighet för kommuner att överföra delar av statsbidraget till en annan kommun när den har gymnasieelever i en annan kommuns gymnasieskola. Därigenom ges den mottagande kommunen bättre förutsättningar att göra behövliga personalförstärkningar. Kvalitetsprogram för förskola, skola och vuxenutbildning Regeringens kvalitetsprogram för förskola, skola och vuxenutbildning Alla skolor skall vara bra skolor (skr. 2001/02:188) syftar till att ge elever och föräldrar tydligare information om elevens utveckling och strama upp kvalitetsarbetet i skolor och kommuner. Det behövs på alla nivåer en god bild av hur utbildningsmålen kan nås, vad som brister när målen inte nås och vilka insatser som krävs för att undanröja eventuella brister. Därigenom kan både kvaliteten i utbildningen höjas och likvärdigheten mellan olika skolor och kommuner öka. Kvalitetsprogrammet innehåller en rad insatser för att stärka kvalitetsarbetet i skolan, skapa en nationellt likvärdig utbildning och se till att utbildningsmålen nås. Programmet innehåller skärpta krav på att ge elever och föräldrar tidig och tydlig information om hur det går i skolan, individuella utvecklingsplaner för varje elev, tydligare årlig redovisning av varje skolas kvalitet och fördubblad nationell granskning och tillsyn. På nationell nivå har arbetet stärkts genom att 2004/05:1 UTGIFTSOMRÅDE 16 det tidigare verksamheter har delats upp i två myndigheter. Det nya har fått ett tydligt uppdrag att utvärdera kvaliteten på och utöva tillsyn vid alla landets skolor och Myndigheten för skolutveckling skall stödja utvecklingsarbetet på skolorna. En prioriterad uppgift är att stödja utvecklingen i de skolor som finns i de mest segregerade områdena. För att ytterligare stärka insatserna i skolor i segregerade områden avser regeringen att genomföra satsningar för 70 respektive för detta ändamål. Skolväsendet har två grundläggande uppdrag, kunskapsuppdraget och demokratiuppdraget, som hänger nära samman. Trygghet, respekt och arbetsro för alla i skolan är nödvändiga för att kunna tillägna sig kunskaper och kunskap är ett av de bästa vapnen mot odemokratiska värderingar. Alla skall kunna känna sig trygga i skolan och det skall finnas tydliga gemensamt förankrade regler och normer. Skolan skall stärka elevernas självförtroende och förmåga till medkännande med andra. Både lärare och elever skall mötas med respekt och ha inflytande över hur målen skall nås. Skolan skall aktivt motverka alla former av trakasserier och kränkande behandling. Regeringen avser att lägga fram ett förslag till lagstiftning som syftar till att motverka diskriminering och mobbning i skolan. För att stärka barns och ungdomars fysiska hälsa bör fysisk aktivitet och rörelse vara en naturlig del av skolans vardag och integreras i hela skolans arbete. Det är regeringens och idrottsrörelsens gemensamma ambition att alla barn skall ha fysisk aktivitet om minst inom ramen för skoldagen. Regeringen avser att lägga fram en proposition med förslag till ny skollag, som även den blir en viktig byggsten i arbetet med att förbättra kvaliteten i skolan. Stärkta kunskaper i skolan Skolans uppgift är att ge alla barn en god start i livet. I dagens kunskapsintensiva samhälle, där allt större krav ställs på kunskap och kompetens, är skolans kunskapsuppdrag av helt avgörande betydelse för människors framtid. Den som lämnar skolan utan goda baskunskaper möter ofta stora problem såväl i sin fortsatta utbildning som på arbetsmarknaden. Därför är det en central jämlikhetsfråga att stärka insatserna för att alla barn skall nå målen i skolan. För att eleverna skall kunna få hjälp och stöd tidigt är det nödvändigt att skolorna tar reda på och redovisar elevernas utveckling mot läroplanens mål för årskurs 5 och 9. De nationella proven i årskurs 5 och 9 syftar till att kunna följa elevernas kunskapsutveckling på samma sätt i hela landet och har därför en avgörande betydelse för likvärdigheten i den svenska skolan. I det fortsatta arbetet med kvalitetsprogrammet fokuseras insatser för att stärka utbildningsresultaten i de tidiga åren. Särskild uppmärksamhet riktas mot att öka intresset för matematik och att stärka kunskaperna i svenska. Möjlighet till tvåspråkig undervisning Elever som kommer till ställs inför särskilt stora utmaningar för att nå skolans mål. Det är angeläget att arbeta aktivt för att ge dessa elever bättre möjligheter att nå skolans mål. För att undvika att ämnesundervisningen måste invänta att de skaffar sig tillräckliga kunskaper i svenska har regeringen beslutat om en försöksverksamhet som innebär att upp till hälften av ämnesundervisningen i kan bedrivas på elevens modersmål i samtliga årskurser. Den svenska gymnasieskolan erbjuder ett brett utbud av utbildningar och kurser och eleverna når i internationell jämförelse goda resultat. Gymnasieskolan förändrades mycket i och med att alla utbildningar blev treåriga /93-1994/95. Jämfört med före reformen slutför nu dubbelt så många en treårig gymnasieutbildning. De senaste årens resurstillskott har inneburit att antalet lärare har ökat från 7,2 till 8,2 per 100 gymnasieelever. Det är dock angeläget att möjligheterna förbättras för alla att skaffa sig en fullständig gymnasieutbildning. Gymnasieskolan behöver utvecklas så att fler elever når målen. För att skolan bättre än skall kunna svara mot det moderna samhällets krav på både breda kunskaper och hög specialisering behöver kvaliteten stärkas och helhet, fördjupning och sammanhang betonas ytterligare. En proposition, Kunskap och kvalitet elva steg för utveckling av gymnasieskolan (prop. 2003/04:140), förelades . Yrkesutbildningarna bör förbättras genom ökat samarbete mellan gymnasieskolorna och arbetslivet samt ökad samverkan mellan kommunerna. Alla elever skall ges möjlighet till arbetsplatsförlagt lärande av hög kvalitet som relateras till den utbildning eleven har valt. Fler elever bör ges möjlighet till utlandsförlagd praktik och utbildning. En ny gymnasial lärlingsutbildning blir ett attraktivt alternativ inom gymnasieskolans nationella yrkesinriktade program. Regeringen har givit en yrkesutbildningsdelegation i uppdrag att utveckla yrkesutbildningarna. Kvaliteten i utbildningen måste stärkas särskilt för de elever som inte förvärvat tillräckliga kunskaper i . Elever med individuella program föreslås fr.o.m. få utbildning på heltid. För att stärka de individuella programmen tillförs därför kommunerna inom ramen för det generella statsbidraget till kommunerna. En modern gymnasieskola måste motverka negativ stress, fragmentisering och taktikval. Regeringen har därför föreslagit att ämnesbetyg ersätter dagens kursbetyg, att en modern gymnasieexamen införs som ett tydligt kvitto på att eleven fullföljt och tillgodogjort sig gymnasieskolans utbildning och att större kurser införs för att ge helhet och fördjupning. Ett gymnasiearbete som ersätter dagens projektarbete stärker dessutom helhetssynen i utbildningen. Vid antagningen till högskolan skall kunskaper från gymnasieskolan inte taktikval premieras. För att nå bättre resultat i kärnämnena bör undervisningen i dessa ämnen präglas av inriktningen på den utbildning som eleven går. Eftersom alla i en föränderlig värld behöver goda kunskaper i historia oavsett framtida yrkesverksamhet eller studieinriktning, föreslås historia bli ett nytt kärnämne. För att öka elevernas valfrihet och stimulera regional samverkan kring gymnasieskolan skall eleverna kunna söka program i andra kommuner även om dessa finns i hemkommunen. Lokala kurser skall kvalitetssäkras av . 2004/05:1 UTGIFTSOMRÅDE 16 Förbättrat system för bidrag till fristående gymnasieskolor Det nuvarande systemet för bidrag till fristående gymnasieskolor är svåröverskådligt och svårt att tillämpa. Regeringen, och kom därför överens om åtgärder för att förenkla systemet för bidragsgivning till fristående gymnasieskolor och att göra tillämpningen enklare och mer enhetlig för både kommunerna och de fristående skolorna. Regeringen har gett i uppdrag att göra en översyn av myndighetens system för redovisning av kostnaderna för olika program vid kommunala gymnasieskolor med avseende på uppgifternas aktualitet, kvalitet och tillförlitlighet. Vidare föreslås i denna budgetproposition att det nuvarande systemet för bidrag till fristående gymnasieskolor skall förenklas genom ett slopande av anknytning till lägeskommunens kostnader. Den tidigare bestämmelsen, som säger att om programmet inte finns i hemkommunen men i den kommun där den fristående skolan ligger skall bidraget motsvara kostnaden i den kommunen, upphävs. Bidraget föreslås framöver motsvara den kostnad elevens hemkommun har för motsvarande nationella program. Vidare föreslås att om kommunen inte anordnar ett sådant program, skall det belopp utbetalas som fastställts av . Regeringen avser också att göra vissa ändringar i förordningen (1996:1206) om fristående skolor i syfte att göra tillämpningen av reglerna mer enhetliga. Vuxnas lärande skall skapa möjligheter Alla skall ha möjlighet att delta i det livslånga lärandet. Att som vuxen få tillgång till stöd för sitt lärande är betydelsefullt både för individen och för samhället. är det cirka 300 000 vuxna som deltar i organiserat lärande för personlig utveckling, för att utvecklas i arbetslivet, återgå till detta eller för vidare studier. Vuxenutbildningen ger människor en chans att själva ändra på sina förutsättningar. För en del kommer det att innebära ändrad inriktning i arbetslivet. är ett land i ständig förändring och därför måste vuxnas lärande bli mer flexibelt och anpassas till såväl den enskildes som arbetsmarknadens behov. Möjligheterna att ta del av 2004/05:1 UTGIFTSOMRÅDE 16 utbildningen bör utvecklas med tillfälle att läsa på kvällstid, på distans eller i form av utbildning förlagd till arbetsplatsen. Fler studerande bör också kunna ta del av utbildning när fler kurser kan följas via den egna datorn. Samverkan mellan utbildningsanordnare, arbetsliv och andra aktörer bör utvecklas ytterligare för att stödja den enskilde individen i dennes val av utbildning och i lärandet. ningen finansierar staten högst 3 000 nya studieplatser på halvtid inom högskolan. Utbildningen för 3 000 personer i den kommunala vuxenutbildningen finansieras inom ramen för det särskilda statsbidrag som kommunerna får för detta ändamål. Bland dem som anmäler intresse att delta, skall kommunerna och landstingen särskilt prioritera dem som har en ofrivillig deltidsanställning. Validering reella kunskaper synliggörs Validering handlar om att synliggöra människors kunskaper och kompetens oavsett hur och var de har förvärvats. Det kan vara kunskaper man har fått i arbetslivet, eller inom utbildningsverksamhet utan att de har dokumenterats. Validering öppnar möjligheter genom att kunskap inte längre enbart dokumenteras efter genomgången utbildning. Inte minst för människor från andra länder har validering stor betydelse. De som har förvärvat kunskaper i andra skolsystem och på andra arbetsmarknader kan få sina kunskaper validerade och därigenom tillgodoräkna sig sitt faktiska kunnande. Validering är ett sätt att få kunskap bedömd och det måste ske systematiskt för att vara rättvisande. Därför har regeringen tillsatt en tidsbegränsad delegation, Valideringsdelegationen, som arbetar med att främja utvecklingen av metoder, verksamhetsformer och samarbete. Kombinationsutbildning för 6 000 personer För att minska risken för friställning och stärka kompetensen inom den av kommuner eller landsting finansierade verksamheten inom vård, skola och omsorg, ges 6 000 personer möjlighet att - studera på halvtid inom vuxenutbildning eller högskola. Utbildningen skall kunna kombineras med fortsatt arbete på halvtid, s.k. kombinationsutbildning, och deltagarna är berättigade till studiestöd i form av rekryteringsbidrag för halvtidsstudier. På så sätt avlastas den kommunala ekonomin som kommunerna får ett stöd för sin långsiktiga kompetensförsörjning. Varje kommun och landsting har fått ett antal studiestöd att disponera. Inom ramen för sats- En fortsatt stark folkbildning En stark folkbildning är viktig i ett kunskapssamhälle. Folkbildningens frivillighet, dess grupp- och idéstyrning samt självständighet bidrar till att ge människor som är utanför de reguljära utbildningssystemen reella möjligheter till lärande. Folkbildningen bidrar till att höja människors kompetens och höjer därmed utbildningsnivån i samhället. har regeringen mottagit fyra skrivelser som behandlar folkbildningens framtida utmaningar. överlämnades betänkandet Folkbildning i brytningstid - en utvärdering av studieförbund och folkhögskolor (SOU 2004:30), den andra statliga utvärderingen av folkbildningen (SUFO2). Som ett komplement till denna utvärdering har haft i uppdrag att formulera folkbildningens egen syn på dess framtida roll och uppgifter (U2004/1560/SV). För att ytterligare bredda underlaget tillsattes en särskild utredare med uppgift att undersöka vilka grupper som inte deltar i folkbildningen och skälen till detta. Dessutom har överlämnat rapporten förvaltning i privat regi statsbidrag till idrottsrörelsen och folkbildningen. Remissbehandling av de två betänkandena samt framsynsdokument pågår fram till . Regeringen kommer därefter att ta ställning till vilka slutsatser som bör dras för den framtida utvecklingen av folkbildningen. Internationellt konkurrenskraftiga universitet och högskolor Genom utbyggnaden av högskolan och skapandet av minst en stark högskola som fungerar som kraftcentrum i varje län har fler människor givits möjlighet att skaffa sig en högskoleutbildning. Utbildningskvaliteten har stärkts genom resurstillskott och genom att har givits i uppdrag att återkommande kvalitetsgranska all högre utbildning. Re- geringens långsiktiga mål är att av en årskull skall ha börjat studera på högskolan . Antalet studenter från arbetarhem har i det närmaste fördubblats . Den sociala snedrekryteringen till högskolan skall fortsätta att minska och högskolorna skall aktivt främja en breddad rekrytering. Regeringen ser med oro på den sneda könsfördelningen inom många utbildningar i högskolan. Könsmönstren måste brytas. Det gäller att uppmuntra och möjliggöra för både män och kvinnor att göra otraditionella val. Insatser måste göras både nationellt och på enskilda lärosäten. Andelen kvinnor i professorskåren och på andra ledande befattningar inom högskolan måste ökas. Satsningen på har inneburit att utbudet av IT-stödd distansutbildning snabbt har blivit mycket omfattande. studerade 50 000 personer, motsvarande 12 600 helårsstudenter på kurser via nätuniversitetet. Regeringen ser det som viktigt att lärosätena även framöver upprätthåller ett omfattande och brett utbud av kurser inom ramen för och avser att noga följa utvecklingen. Regeringen avser att lägga fram en högskoleproposition till . Ett viktigt tema i denna proposition blir internationaliseringen av högskolan och därmed utvecklingen av kvaliteten i svensk högre utbildning. Re- geringen avser också att lämna förslag till förändringar i tillträdesreglerna som skall syfta till att bl.a. öka direktövergången från gymnasieskolan till högskolan, uppmuntra elevers prestationer i gymnasieskolan, minska konkurrenskompletteringen och bredda rekryteringen till högskolan. Lärosätena skall erbjuda internationellt attraktiva utbildningar och bedriva ett aktivt internationaliseringsarbete. Genom ökad profilering och tydligare arbetsfördelning och samverkan kan universitetens och högskolornas samlade resurser utnyttjas mer effektivt och kvaliteten på den högre utbildningen stärkas. Regeringen har tillsatt en utredning (dir. 2004:106) med uppdrag att se över resurstilldelningssystemet för högskolan för att se till att det främjar utbildning av 2004/05:1 UTGIFTSOMRÅDE 16 hög kvalitet, tar hänsyn till studenternas efterfrågan och tillgodoser samhällets behov av utbildad arbetskraft. Ökad internationell student- och forskarrörlighet Den alltmer internationaliserade kunskapsutvecklingen ökar betydelsen för av ett omfattande utbyte av studenter och forskare med omvärlden. Utbytet har ökat , men internationell student- och forskarrörlighet försvåras ännu av olikheter i t.ex. examensstrukturerna. En översyn av vissa examensfrågor i högskolan, Högre utbildning i utveckling Bolognaprocessen i svensk belysning (Ds 2004:2), har remitterats . För att stärka den svenska högskolans konkurrenskraft och öka studenternas rörlighet på den internationella arbetsmarknaden, bör den svenska examensstrukturen göras tydligare. Av betydelse är en internationellt konkurrenskraftig masterexamen. En förändring av poängsystemet kan också leda till att svenska studenter och svenska utbildningar kan hävda sig bättre internationellt. För att öka tilliten till varandras utbildningar och examina kommer att fortsätta att aktivt arbeta för europeisk samverkan kring frågor som rör kvalitetssäkringen av högre utbildning. De svenska lärosätena behöver profilera sig tydligare samt öka samverkan och arbetsfördelningen sinsemellan för att öka sin attraktionskraft för internationella forskare och studenter. Det nyinrättade EU-programmet , som trädde i kraft , kan också bidra till att öka intresset bland både inom- och utomeuropeiska studenter för studier vid europeiska lärosäten. En grundläggande förutsättning för ett fortsatt framgångsrikt internationellt utbyte är goda kunskaper i främmande språk utöver engelska. För att ta vara på globaliseringens möjligheter och lägga grunden till ett framgångsrikt framtida internationellt utbyte under såväl studier som arbetsliv är det viktigt att barn och ungdomar uppmuntras att läsa främmande språk i grund- och gymnasieskolan. 2004/05:1 UTGIFTSOMRÅDE 16 Utbildning av tillräckligt antal förskollärare Lärarutbildningsreformen, som trädde i kraft , kommer att utvärderas av . Det är nödvändigt att lärosätena i ökad utsträckning samarbetar kring specialiseringar och profileringar inom lärarutbildningen för att tillgodose arbetsmarknadens behov. Regeringen avser att i regleringsbrev precisera målen för 20052008 avseende antalet lärarexamina med inriktning mot med ett särskilt delmål för examina med inriktning mot förskola/förskoleklass. Vidare avser regeringen att återkomma i regleringsbrevet med uppdrag till de lärosäten som har lärarutbildning med inriktning mot . Avsikten är att det antingen skall vara möjligt att välja inriktning mot förskola och förskoleklass som ett tydligt alternativ, inför eller under lärarutbildningen, eller att lärosätet vidtar andra åtgärder som säkerställer att ett tillräckligt antal studerar med inriktning mot arbete i förskola/förskoleklass. Förbättrat tillgodoräknande, validering och vidareutbildningsmöjligheter kan bidra till att öka tillgången på utbildade lärare i förskolan och till att stimulera rekryteringen. Barnskötare och andra med förskolepedagogisk kompetens bör ges möjligheter att studera till en lärarexamen på ett sådant sätt att deras kunskaper och yrkeserfarenheter tas väl tillvara. Regeringen avser att se över möjligheten till bl.a. tillgodoräknande så att fler kan uppnå en fullständig lärarexamen , och tillgången på välutbildad personal i förskolan kan öka. Regeringen avser att i regleringsbrevet för ytterligare utveckla uppdraget om medverkan vid lärosätenas beslut om dimensioneringen av lärarutbildningen. I detta arbete skall ytterligare precisera behovet av vissa lärarkategorier. I denna del av uppdraget skall samverka med i enlighet med vad som beskrivs i avsnittet Behovet av lärare i 8.1.2 Lärarutbildning. Regeringen kommer att aktivt följa utvecklingen och vidta ytterligare åtgärder om planerade insatser inte ger avsedda resultat för en tillfredsställande försörjning av utbildade lärare. Regeringen förklarade att skulle ges förutsättningar att utvecklas till universitet. anslag till forskning och forskarutbildning har därefter höjts med . beslutade regeringen att fr.o.m. tilldela naturvetenskapligt vetenskapsområde. skall, i enlighet med regeringsbeslut , fr.o.m. benämnas universitet. Beslutet är ett led i regeringens politik att stärka den högre utbildningen och forskningen i och skapa starka lärosäten i hela landet.