prop · GS0380 · 2005-03-22 00:00:00 — I linje med vad som ovan anförts bedömde regeringen i budgetpropositionen att medlen inom anslaget för forskning, utveckling och demonstration på energiområdet under utgiftsområde 21 Energi skall administreras av . För att konkretisera insatserna och prioritera mellan olika möjliga områden har i regleringsbrev fått i uppdrag att lämna förslag på hur insatserna för forskning, utveckling, demonstrationsverksamhet samt kommersialisering av teknik för framtidens energisystem kan fokuseras. Tydliga och uppföljningsbara mål skall säkerställa att resurserna används på bästa sätt. Utredaren av det långsiktiga energipolitiska programmet framhåller att såväl forskning och utveckling som en omställning av energisystemet tar tid. Det är därför viktigt att ha ett långsiktigt perspektiv på insatserna och rimliga förväntningar på vad som kan åstadkommas genom satsningar på forskning utveckling och demonstration. Målet för de långsiktiga energipolitiska insatserna är bl.a. att bygga upp sådan vetenskaplig och teknisk kunskap och kompetens inom universiteten, högskolorna, instituten, myndigheterna och i näringslivet som behövs för att genom tillämpning av ny teknik och nya tjänster möjliggöra en omställning till ett långsiktigt hållbart energisystem i . I detta perspektiv bidrar även behovsmotiverad grundforskning till en sådan kompetensuppbyggnad. Den strategiskt fokuserade satsningen på forskning, utveckling, demonstration och kommer- sialisering inom det energipolitiska programmet ges ökad bredd och långsiktighet genom stöd till forskarinitierad grundforskning inom områden som även kan ha relevans för Prop. 2004/05:80 energiforskningen. har på regeringens uppdrag (regleringsbrev 2003, ) under 20032004 utarbetat ett förslag till en nationell innovations- och forskningsstrategi för området miljödriven teknikutveckling. I arbetet har representanter för olika aktörer deltagit, bl.a. , , , Mistra och Formas. förslag till strategi är inriktat på utbildning, kunskapsutbyte och kunskapsöverföring, kompetenshöjning och FoU-insatser i sam- verkan mellan forskning, näringsliv och samhälle. Förslaget innehåller flera element förstärkning av kompetensen i svenska innovationssystemet för utveckling av hållbara produkter och system, satsningar på tillämpningsområden med svenska konkurrensfördelar (gröna material och bioenergi, transporter, material och samhällsbyggande), kraftsamling och ökad samverkan för att främja systeminnovationer, demonstration och test av teknik som ännu inte är kommersiellt konkurrenskraftig, starkare tvärdisciplinär forskning och forskning inom möjliggörande tekniker samt starkare internationellt samarbete. kommer att implementera förslaget genom införande av ett tvärgående program, Miljödriven teknikutveckling. avser dessutom att fortsätta analyser och fördjupning i dialog med andra aktörer genom s.k. framsyner och roadmaps. Regeringen tillkallade en särskild utredare för att lämna förslag på en organisation av ett nationellt centrum för miljödriven näringslivsutveckling och miljöteknikexport (Dir. 2004:25, Organisation av ett nationellt centrum för miljödriven näringslivsutveckling och miljöteknikexport). Utredarens förslag presenterades i betänkandet för en nationell kraftsamling på svensk miljöteknik (SOU 2004:84). Regeringen avser att tillsätta en kommitté som övergångsvis skall hantera SWENTEC:s uppgifter. Detta initiativ är avsett att få en viktig funktion för offentligt stöd till initiering och spridning av miljöinnovationer. I samband med förberedelsearbetet inför den nya konkurrenslagstiftning som infördes konstaterades att forskningen på konkurrensområdet var relativt begränsad. Med utgångspunkt från bedömningen att konkurrenspolitiken i viktiga avseenden måste bygga på kunskaper om olika marknaders funktionssätt, konkurrensbegränsningars effekter samt även effekter av vidtagna åtgärder för att främja konkurrensen, framhölls betydelsen av att i ökad utsträckning kunna basera det konkurrensfrämjande arbetet på resultat från forskning. Under de gångna tio åren har organisationen och formerna för det forsknings- främjande arbetet etablerats. Vidare har en betydande kunskap upparbetats och därigenom tillförts . Konkurrensforskning avser insatser inom främst de ekonomiska och Prop. 2004/05:80 juridiska vetenskaperna och har som syfte att bl.a. ge kunskap om olika marknaders funktionssätt av betydelse från ett konsumentperspektiv samt hur offentliga regleringar påverkar olika marknader. Rådet för kon- kurrensfrågor, som är en länk mellan och forskningen och vars medlemmar utses av regeringen, har till uppgift att stimulera forskningen inom juridik och ekonomi. Regeringen har tilldelat anslag på för forskning inom konkurrensområdet. Medlen har dispo- nerats av efter samråd med Rådet för konkurrens- frågor. Medlen går huvudsakligen till forskningsprojekt inom ekonomi och juridik, men verket finansierar även seminarier med nationellt och internationellt kunskapsutbyte samt informerar om forskningen och dess resultat. Den svenska konkurrensforskningen har genom den gjorda satsningen utvecklats både kvalitativt och kvantitativt. Forskningsresultaten är värdefulla för såväl analyser i ärendehanteringen som för övriga intressenter. har forskning kring entreprenörskap, tillväxt och innovationer skapats vid ett antal lärosäten runt om i . Sådana forskningsmiljöer finns exempelvis vid , och , i , , , samt i mindre omfattning vid och . Ett nätverk för alla etablerade forskare på docent och professorsnivå finns också etablerat genom det av Forum för småföretagsforskning (FSF) skapade . FSF har även initierat ett antal större forskningsprogram inom området där ett 50-tal forskare deltar från 15 lärosäten runt om i landet. Forskningen kring entreprenörskap i har utvecklats snabbt . Utbildning och forskningskurser inom området har ökat vid många lärosäten i , även om det är av begränsad omfattning. Innehållsmässigt är det av strategisk betydelse att skapa förutsättningar för forskning i genus- mångfaldsperspektiv. Genusforskningen har framför allt varit av kvalitativ karaktär och har i första hand genomförts via studier av kvinnors företagande. Viss forskning finns även av invandrares företagande. Sammantaget har utvecklingen varit positiv och inneburit att det nu finns svenska forskningsmiljöer av internationell betydelse. Till områden som bör utvecklas hör forskning om entreprenörskap, småföretag, innovationer samt tillväxt. Inom området bör sådan forskning prioriteras som belyser kopplingar mellan entreprenörskap och innovationer eller mellan småföretag och tillväxtperspektiv. Forskning om regional utveckling, sektorssamordning och Regionalpolitiken har (prop. 2001/02:4, bet. 2001/02:NU4, 2001/02:118), omvandlats till en ny politik för hållbar regional utveckling i alla delar av landet. Den nya regionala utvecklingspolitiken har inga geografiska avgränsningar. Den utgår från de lokala arbetsmarknadsregionernas funktionssätt och bedrivs i såväl gles- och landsbygd, i små och medelstora städer samt i storstadsområden. princip samtliga politikområden skall ta regionala hänsyn. Regionala tillväxtprogram utgör i systemverktyg för den nationella regionala utvecklingspolitiken. Olika utvärderingar tyder på att det råder ett outvecklat samspel mellan staten och regionerna. därför angeläget med forskning och förslag som stärker den nationella kunskapsbasen om regional utveckling, sektorssamordning och sektorssamverkan ur ett systemperspektiv. Regeringen avser att uppdra åt ett antal myndigheter med särskilt ansvar inom regional utvecklingspolitik att ta fram en samlad och systematiserad kunskapsbild kring utvärderingsmodeller grundade på Kunskapsbilden bör innehålla såväl en allmän belysning av systemtänkandet på utvärderingsområdet, som en praktisk introduktion till hur systemisk utvärdering kan tillämpas inom tvärsektoriella politikområden såsom regional utvecklingspolitik. Turistnäringen har blivit en allt viktigare resurs för regional utveckling. Turismens och turistnäringens utveckling påverkas av många politikområden, t.ex. näringspolitik, regional utvecklingspolitik, transport- och infrastrukturpolitik, utbildningspolitik, miljöpolitik och Globaliseringen medför att städer, regioner och nationer direkt konkurrerar med varandra om besök, arbetsplatser och bosättning. Natur, kultur, sociala förhållanden med mera spelar en allt större roll för image- och attraktionsutveckling av platser. Det ställs högre krav på en ort för att vara en attraktiv destination. Många platser i har en stor potential för att nyttja natur, kultur och kulturarv som resurser för turistnäringen och därmed en positiv regional utveckling. forskningsprioritering kan stödja utveckling och spridning av kunskap om turism och bidra till utveckling av den svenska turistnäringen som tillväxtfaktor, nationellt, regionalt och lokalt. En bra turismforskning med disputerade och kvalificerade forskare har en central roll för utvecklingen av turistnäringen. Vid flera av landets högskolor och universitet förekommer forskning om turism. vetenskap är dock ett relativt ungt forskningsområde i . utbildning och forskning inom turistområdet sker framförallt inom ämnen som kulturgeografi och företagsekonomi. Ett tiotal högskolor och universitet i har undervisning och forskning inom turismområdet. Aktiva forskningsmiljöer finns vid turistforskningsinstitutet vid som huvudsakligen har finansierats med EG:s strukturfondsmedel, , samt Studentintresset är stort för ämnen relaterade till Prop. 2004/05:80 turismvetenskap men tillgången till kvalificerade lärare är begränsad. Den största miljön för forskning om turism är det mångvetenskapliga turistforskningsinstitutet inom som utvecklat och spridit kunskap om turism och resande. Forskningen har fokus på att utveckla platser och regioner till attraktiva och väl fungerande resmål. På samlas forskare från olika discipliner med intresse för turismfrågor under TOUREC (). Här liksom vid ETOUR sker ett samarbete med turistnäringen, där forskare och företagare arbetar tillsammans i olika utvecklingsprojekt. Turistnäringen behöver ny kunskap och kvalificerad personal, varför den nära samverkan mellan näringslivet och högskolorna är viktig. Arbetet beskrivs vidare i propositionen En politik för en långsiktigt konkurrenskraftig svensk turistnäring (prop. 2004/05:56). Genusforskning och forskning som behandlar makt, rättvisa och demokrati ger viktig kunskap för att nå ett jämställt samhälle. Den största delen av sådan forskning bedrivs på universitet och högskolor. Men även t.ex. bedriver och finansierar sådan forskning. Sekretariatet för genusforskning är en viktig länk som informerar om forskningsresultat till både forskarsamhället som samhället i övrigt. Mäns våld mot kvinnor är ett av fem prioriterade områden som lyfts fram i regeringens handlingsplan om jämställdhetspolitiken . Två utredningar har lämnat sina betänkande; Slag i luften (SOU 2004:121) och Nytt nationellt , ombildning av RKC (SOU 2004:117). Båda utredningarna behandlar hur vi skall få och kunna nyttiggöra ny kunskap om våld mot kvinnor. Utredningarna remissbehandlas t.o.m. . Sammanfattning av uppdrag om forskningsstrategier Denna bilaga är en sammanfattning av de forskningsstrategier som regeringen uppdrog åt forskningsråd, lärosäten, m.fl. att ta fram. Medicin och andra livsvetenskaper Klinisk forskning bedrivs ofta i form av samarbete mellan experimentella och kliniskt verksamma forskare där grundforskningsresultat överförs till nya medicinska metoder som kliniska erfarenheter återförs till för medicin vid anser att klinisk forskning är av strategisk betydelse för . gjort vissa mindre satsningar på klinisk forskning, som rådet vill fullfölja Den tillämpade kliniska verksamheten är enligt universitet unik i med sin patientnära profil och det täta samarbetet med hälso-, sjuk- och tandvård. för en snabb introduktion av nya metoder för behandling och diagnostik är betydelsen av patientnära forskning oomtvistad. universitetens strategier ingår följaktligen en förstärkt integrering av experimentell och patientnära forskning och förstärkta resurser. för medicin vid identifierar en minskad andel disputerade lärare med medicinsk bakgrund inom vårdutbildningen och ett lågt intresse för forskning bland läkare i början av karriären som begränsande faktorer för den kliniska forskningens utveckling. pekar också på svårigheter att rekrytera studenter med intresse för forskning till de kliniska utbildningarna. försämras möjligheterna att rekrytera nya forskare, såväl till basal som till klinisk forskning. Två områden som avser att koncentrera resurser till är klinisk epidemiologi och kliniska prövningar. universitet vill stärka forskningen inom eftersatta områden med stark klinisk förankring, t.ex. på cancerområdet. tumörbiologin menar att ett tungt forskningsarbete återstår när det gäller att i ett bredare perspektiv införa de nya diagnostiska och terapeutiska metoderna i klinisk praxis. kommande perioden vill bl.a. arbeta med kliniska tillämpningar i prevention, diagnostik och terapi, samt utvärdering av effekter av klinisk praxis. Både Umeå- och rapporterar att nya centra för klinisk forskning är på gång. skapar ett centrum för inflammationsforskning, som kommer att skapa ett nytt kliniskt centrum med motsvarande inriktning för att kunna översätta forskningens resultat till sjukvården. har gjort vissa mindre satsningar på forskning kring stamceller. Dessa satsningar vill rådet fullfölja och Området ses som strategiskt viktigt för . () redovisar forskningssatsningen Det rör sig om tvärvetenskaplig forskning i gränsområdet mellan biologiska och fysikaliska/tekniska/artificiella system. nationellt konsortium som ryms inom ramen för Bio-X kallas Swedish Brain . Syftet med satsningen är att stärka svensk forskning om neurodegenerativa sjukdomar. Bakom satsningen ligger förutom SSF också Invest in , , , samt . säger sig göra särskilda insatser för uppbyggnad av forskning inom stamcellsforskning och lyfter fram stamcellsbiologi som ett styrkeområde. menar att inom odontologin skulle utveckling av humana stamceller kunna leda till framställning av benceller för att återskapa benvävnad. Institutet kommer att fortsätta med sin satsning på strategiska professurer inom stamcellforskningen. Stamcellsforskning är exempel på ett framgångsrikt område för internationellt samarbete, i det här fallet med . bedömer att neurovetenskap även fortsatt kommer att vara ett starkt forskningsområde. Nya verktyg för den neurobiologiska forskningen har enligt gjort att det finns en förhoppning att allvarliga skador i hjärna och ryggmärg skall kunna repareras med de substanser som neurobiologerna identifierar och utforskar. Som ett av flera delmål inom läkemedelsforskningen har att identifiera målmolekyler som bas för konstruktion av nya läkemedel. Fokus kommer bl.a. att vara neurodegenerativa processer i centrala nervsystemet. Dental vård uppges i stort ha eliminerat karies, men både och påpekar att karies och tandlossning är vanligare bland vissa grupper, t.ex. delgrupper av invandrare och äldre. menar att exempel på odontologiska områden för klinisk forskning att tackla framöver är hårdvävnadsforskning, oral biologi/inflammationsforskning och munhälsa ur ett folkhälsoperspektiv. för medicin vid rapporterar att odontologisk forskning har reducerats både i fråga om kvalitet och omfattning, och området har svårt att rekrytera forskare i den omfattning som krävs för att klara det förestående generations- skiftet. anser att även odontologisk forskning är strategiskt viktig för . Också på detta område har rådet gjort vissa mindre satsningar som man vill fullfölja och förstärka. Som en följd av f.d. Medicinska forskningsrådets utvärdering av odontologins problem med alltför små forskargrupper vid landets fyra fakulteter bildades Nationella samordningsgruppen för odonto- logisk forskning. Samordningsgruppens arbete med att formulera nationella strategier för odontologisk forskning, att verka för ökat ekonomiskt stöd till den odontologiska forskningen samt att samordna och effektivisera befintlig forskning pågår och kommer att fortsätta. Inom vårdforskningen ser ett skifte från en tidigare inriktning mot pedagogiska och filosofiska frågeställningar mot ett allt starkare fokus på den praktiska vården och omsorgen. Stiftelsens bedömning är att vårdforskningen är i ett uppbyggnadsskede, och att det ännu endast finns få tjänster inom området vid universitet och högskolor, som landets kommuner saknar traditioner att arbeta med forskning. Inom arbetsterapi, omvårdnad och sjukgymnastik behövs fler yngre och kliniskt verksamma forskare. Den viktigaste insatsen för att uppnå en bättre förankring inom den medicinska akademiska världen anser stiftelsen vara en satsning på finansiering av forskartjänster. Särskilt viktigt är att skapa s.k. kombinationstjänster där forskning kan kombineras med klinisk verksamhet. Många mindre lärosäten, men även några stora, gör nya eller förstärkta satsningar på vårdforskning. Speciellt nämns satsningar på handikappforskning, hälsovetenskap och omvårdnad. Vissa lärosäten gör särskilda satsningar i form av centra eller samarbetsplattformar. har planer på centra för vårdvetenskap och folkhälsovetenskap, har inrättat ett centrum för handikappforskning, etablerar ett äldrecentrum, har startat ett centrum för distansöver- bryggande hälsovård och skall starta ett centrum för hälsovetenskap. Som styrkeområden inom livsvetenskaperna nämner ämnesrådet för naturvetenskap och teknikvetenskap vid forsknings- områdena medicin, cell- och molekylärbiologi, organismbiologi, biokemi och biofysik. Svensk forskning inom livsvetenskaperna har hållit en hög internationell profil enligt rådet, men det finns tecken på att förlorar mark i den allt hårdare internationella konkurrensen. Rådet menar att molekylära processer är fundamentala för framtida tillämpningar inom medicin och bioteknik, samt att utökade resurser i form av en satsning på molekylära livsprocesser skulle möjliggöra en fortsatt stark svensk ställning inom livsvetenskaperna. Området medicinsk teknik har vuxit i omfattning och styrka enligt ämnesrådet för naturvetenskap och teknikvetenskap vid . Den riktade satsningen på livsvetenskap och bioteknik har medfört en positiv utveckling av forskningsområden inom denna sfär. För är medicinsk teknik ett prioriterat tillväxtområde. lyfter också fram medicinsk teknik som ett styrkeområde, speciellt med tonvikt på ljusbaserad diagnostik. Tekniska högskolan (KTH) anser att medicinskt tekniska tillämpningar kan komma ur satsningar på nanoteknik och materialteknik. säger sig vara starka inom medicinsk sensor-, bild- och materialvetenskap. Nya centra med inriktning mot medicinsk eller biologisk bildgenerering/bildbe- handling har redan byggts upp vid , är under uppbyggnad vid och vid är, enligt institutet, ett sådant centrum nödvändigt. för naturvetenskap och teknikvetenskap vid bedömer det vara av strategiskt intresse att upprätthålla internationellt hög kvalitet inom bioteknikvetenskaplig forskning, och då speciellt i kombination med god användarkompetens inom centrala forskningsområden. Inom cell- och molekylärbiologin har enligt ämnesrådet för natur- vetenskap och teknikvetenskap vid framförallt RNA- området haft en stark utveckling som bidragit till ökad kunskap om cellulära mekanismer. Tekniska framsteg har möjliggjort exakta molekylära studier av DNA, RNA och proteiner samt framställt redskap för studier av geners funktion. Också flera lärosäten menar att utvecklingen av snabba tekniker inom funktionell genomik, proteomik, strukturbiologi och bioinformatik har möjliggjort att denna stora mängd genetisk information kan börja tolkas och att funktionen hos de proteiner som kodas av generna kan förstås. och några lärosäten menar att sådana studier, funktionsgenomiken, är en central utmaning inom genomiken (studiet av hela arvsmassans uppbyggnad och funktion i en organism). Flera lärosäten gör strategiska satsningar i riktning mot genomik och proteomik (hur olika proteiner och andra ämnen samverkar i den levande cellen). menar att en av kommande utmaningar inom genomiken är att fastslå betydelsen av den genetiska variationen inom människosläktet. kommer att satsa betydande strategiska medel på ett centrum för komparativ genomik. Satsningar som är relaterade till funktionsgenomiken har gjorts i där ett centrum för bioinformatik växer i ett mycket högt tempo. invigdes också ett välutrustat centrum för masspektrometri. Det är bedömning att denna teknik kommer att spela en central roll när det gäller att studera proteomet, (det sammantagna proteininnehållet i celler från olika organismer). () menar att vissa av de metoder för effektiv genkartering som utvecklas inom funktionsgenomiken också kommer att få stor betydelse inom ekologisk och populationsbiologisk forskning samt för studier av biologisk mångfald. och naturvetenskapliga fakulteten vid kan enligt ett förslag från fakulteten komma att bilda ett för kemisk genomik som en del av satsningen på läkemedelskemi. Forskningsområdet strukturgenomik kan beskrivas som storskalig analys av proteiners struktur och variationer i olika genprodukter i normaltillståndet och vid sjukdom. Strukturgenomik är ett av sju områden som vill fokusera på, syftet är att kunna förstå subtila strukturella skillnader som förklarar normala och patologiska funktioner. Kunskapen som genereras inom strukturgenomik kommer att ha stor betydelse för utveckling av nya läkemedel och diagnostiska metoder bedömer institutet. Institutet menar vidare att infrastruktur för proteomik måste kunna vidmakthållas och vidareutvecklas med särskilda satsningar. KTH bedömer att läkemedelsindustrin i allt högre grad kommer att baseras på proteiner och att den kemiska och biologiska produktions- tekniska forskningen får allt större betydelse. har som ett mål att generera bred kunskap som kan ge förutsättningar för nya typer av läkemedel, t.ex. för design av proteiner och enzymer med förändrade egenskaper. En stor forskargrupp är verksam inom växtbio- teknik och utvecklar transgena system baserade på växter för produktion av farmaceutiska proteiner och läkemedelssubstanser. vill inom sin kunskapsplattform läkemedel och diagnostika se forskning på nya verktyg inom läkemedelsteknologi, bioinformatik och avancerade beslutsstödssystem för att utnyttja forskningsresultat från genomiken. Vid nyttjas bl.a. datorsimuleringar och matema- tisk modellering i samverkan med experimentella forskare för att förstå hur gener och proteiner samverkar i cellen. Flera stora universitet menar att en oerhört stor mängd av information om gener och proteiner måste analyseras med storskaliga metoder. Detta kräver en kritisk massa och forskningsnätverk som har tillgång till faciliteter som kan erbjuda service för till exempel proteinproduktion och proteomik menar . för naturvetenskap och teknikvetenskap vid anser det vara angeläget att tillvarata kompetensen i de resurscentra inom proteomik (hur proteiner och andra ämnen samverkar i den levande cellen) och genomik (arvsmassans uppbyggnad och funktion) som byggts upp av . Svensk teknik- och naturvetenskap är framgångsrik inom många områden. Teknikvetenskapen anses vara under stark utveckling vilket leder till att nya fält får allt större betydelse. Svensk datavetenskap är stark inom bildbehandling, programsystem och programvaruteknik. Många lärosäten lyfter i sina strategidokument fram modeller och datorsimuleringar av komplexa dynamiska förlopp som områden man satsar på. Modellerna kan exempelvis beskriva ekosystem, nervcellers interaktion, kärnavfallslagring, chipkonstruktion, klimatförändringar eller stora organisationer. Tekniska högskolan (KTH) och avser att etablera egna centra kring simulering och visualisering. Några av de mindre lärosätena prioriterar forskning inom datavetenskap.