prop · GT0320 · 2005-11-30 00:00:00 — En man, som inte är gift med barnets mor, kan få vårdnaden först sedan faderskapet bekräftats och föräldrarna gjort an- mälan om gemensam vårdnad till socialnämnden eller . Eftersom det är angeläget att barnbidrag skall kunna betalas ut möjligt efter barnets födelse och därvid inte ska be- höva avvakta en prövning av frågor rörande faderskap och vårdnad kan således inte utbetalningen i alla lägen göras könsneutral. Enligt förslag skall barnbidraget kunna delas mellan föräldrar som inte bor tillsammans, om de har gemensam vårdnad om barnet och detta är växelvis bosatt hos båda föräldrarna. Delning kan en- ligt förslaget ske om båda föräldrarna gör anmälan om detta. I vissa fall skall enligt förslag delning kunna ske även på anmä- lan av endast en förälder. Detta skulle kunna vara fallet om det föreligger en lagakraftvunnen dom eller ett av socialnämnden godkänt avtal om växelvis boende. Detsamma skall enligt förslag gälla om underhållsstöd lämnas till barnet enligt bestämmelserna om växelvis boende barn i lagen (1996:1030) om underhållsstöd. Regeringen anser att det, som har föreslagit, bör in- föras en möjlighet till att dela barnbidraget i fall med växelvis boende. Enligt regeringens uppfattning bör en sådan delning kunna ske även efter anmälan av endast ena föräldern, om vissa omständigheter tyder på att det finns ett växelvis boende. Detta kan vara fallet om det föreligger en lagakraftvunnen dom eller ett av socialnämnden godkänt avtal om växel- vis boende. I sådant fall bör delning kunna ske efter anmälan av ena föräldern. Emellertid kan barnets faktiska bosättningsförhållanden avvika från vad som framgår av en sådan dom eller ett sådant avtal. Det bör där- för i dessa fall som ett villkor för delning på anmälan av endast en föräl- der uppställas det villkoret att den andra föräldern inte visar att växelvis boende inte föreligger. Liksom kommer nämligen i fall med särle- vande föräldrar vars barn inte är växelvis bosatt hos båda föräldrarna även i fortsättningen att gälla att bor barnet varaktigt tillsammans med endast en av föräldrarna har den föräldern rätt att uppbära bidraget. betalas underhållsstöd enligt bestämmelserna om växelvis boende barn i lagen om underhållsstöd bör det dock vara tillräckligt för att dela bidra- get på ansökan av endast en förälder. JO har ställt sig tveksam till förslaget om könsneutralt barnbidrag med hänvisning till dess bristande förenlighet med de grundläggande princi- perna för gemensam vårdnad, dvs. att vårdnadshavarna skall enas i frågor som rör barnet. Regeringen gör emellertid den bedömningen att de före- slagna regeländringarna är förenliga med de grundläggande principerna för gemensam vårdnad. Skälen till detta är flera. Det kan konstateras att det finns viss möjlighet att mot ena föräl- derns vilja besluta om gemensam vårdnad. Det krävs alltså inte fullt sam- förstånd för att gemensam vårdnad skall komma till stånd. Vidare medger förslaget, liksom , att barnbidrag i flertalet situa- tioner betalas ut till den ena föräldern. I detta hänseende sker inga för- ändringar som kan anses vara oförenliga med principen om gemensam vårdnad. Det förhållandet att barnbidraget efter gemensam anmälan från föräld- rarna kan delas vid gemensam vårdnad med växelvis boende kan vidare underlätta för föräldrar att komma överens i frågor som rör barnet. Har föräldrarna vid gemensam vårdnad med växelvis boende kommit överens om att endast den ena av dem skall uppbära barnbidrag kommer utbetal- ning att ske i enlighet med detta, om föräldrarna inte gör någon anmälan om annat. Föreligger vissa i lagen angivna omständigheter är det enligt förslaget tillräckligt att en av föräldrarna gör anmälan om delat barnbidrag för att barnbidraget skall delas. Delat barnbidrag kan i en sådan situation komma till stånd även om föräldrarna är oense om barnbidraget. Föräld- rarnas insikt om denna möjlighet bör i viss mån kunna underlätta för för- äldrarna att komma överens i frågor som rör barnet. Införandet av en möjlighet att dela barnbidraget kan med hänsyn till detta inte anses vara oförenligt med grunderna för gemensam vårdnad. Tvärtom kan delningen av bidraget i vissa fall bidra till samförstånd mellan föräldrarna i den mån en konfliktorsak undanröjs. har ifrågasatt förslaget om att föräldrarna vid gemen- sam vårdnad får anmäla vem av föräldrarna som skall uppbära barnbi- draget. pekar i sammanhanget dels på den årliga kostna- den för handläggningen, dels på att den praktiska betydelsen för föräld- rarna inte torde bli så stor eftersom de redan nu har möjlighet att gemen- samt anmäla att barnbidraget skall betalas ut till fadern. Flera andra re- missinstanser framför liknande synpunkter. De föreslagna reglerna innebär bl.a. att föräldrarna som huvudregel styr till vem barnbidraget skall betalas ut. Utbetalning till modern sker således först om det inte inkommer någon anmälan från föräldrarna om vem av dem som skall stå som mottagare för barnbidraget. Utformningen av regler ger signaler och påverkar beteenden. Det är regeringens uppfattning att en regeländring i enlighet med ovanstående ger en tydlig signal om att båda föräldrarna har ett ansvar för barnet, både vad gäller omsorg och försörjning. och tillstyrker för- slaget om att införa en möjlighet att dela barnbidraget vid gemensam vårdnad med växelvis boende under förutsättning att det införs en möj- lighet att också dela upp de stora kostnaderna för ett barn, såsom barn- omsorgskostnaderna. De båda remissinstanserna menar att förslaget an- nars kan komma att drabba redan ekonomiskt svårt utsatta grupper, sär- skilt barn med ensamstående föräldrar med låg inkomst. Regeringen delar inte uppfattningen att en sådan koppling kan göras mellan barnbidraget och föräldrarnas kostnader för barnet. Frågor kring avgifter inom förskoleverksamhet och skolbarnomsorg tillhör enligt nuvarande lagstiftning kommunens ansvarsområde. Avgifterna i förskoleverksamhet och skolbarnsomsorg regleras bland annat genom skollagen (1985:1100) och kommunallagen (1991:900). Enligt skollagen får kommunerna ta ut skäliga avgifter för plats i försko- leverksamhet och skolbarnsomsorg enligt grunder som kommunerna be- stämmer. Avgiften får dock inte överstiga kommunernas självkostnader. De kommuner som tillämpar maxtaxa, vilket samtliga kommuner nu gör, kan inte ta ut avgifter över ett visst angivet tak. Under maxtaxans tak får kommunerna dock själva besluta om avgiftssystemets konstruktion och nivå. I de fall ett barns föräldrar har gemensam vårdnad men bor på skilda håll i samma kommun och barnet bor växelvis hos föräldrarna och båda har behov av barnomsorg finns det inget som hindrar att kommunerna kommer överens med föräldrarna om hur stor del av avgiften var och en av dem skall svara för. Regeringen kan vidare inte se att det skulle vara möjligt eller ens lämpligt att låta barnbidraget vara kopplat till de enskilda föräldrarnas fördelning av hushållskostnaderna. Föräldrarnas fördelning av kostna- derna kan dessutom variera . Detta gäller även när föräldrarna lever åtskilda. Kommunerna är skyldiga att erbjuda föräldrar samarbetssamtal i frågor som rör vårdnad, boende och umgänge. Kommunerna är också skyldiga att hjälpa föräldrar att träffa avtal i dessa frågor. läm- nade sitt betänkande till regeringen. Utred- ningen har bl.a. tagit upp frågan om kommunerna bör vara skyldiga att erbjuda samarbetssamtal även beträffande barnets försörjning och om de bör vara skyldiga att hjälpa föräldrar att träffa avtal om underhåll. Frågan kommer att beredas vidare i annat sammanhang inom . Det finns emellertid inte något som hindrar att socialnämnden tar upp frågor rörande barnets försörjning inom ramen för samarbets- samtalen om detta bedöms som lämpligt. Flera remissinstanser, bl.a. , och Barn- ombudsmannen anser att möjligheten att anmäla delning av barnbidrag vid växelvis boende kan ge ekonomiska incitament till att starta olika typer av domstolsprocesser. Det finns enligt regeringens mening viss risk för att antalet mål om barnbidrag i allmän förvaltningsdomstol skulle kunna öka något, efter- som det införs en möjlighet till delat barnbidrag, vilket föräldrarna kan ha olika uppfattning om. Emellertid innehåller förslaget tydliga kriterier (växelvis boende) för när barnbidraget kan delas efter anmälan av endast den ena av föräldrarna. Regeringens bedömning är att förslaget kommer Prop. 2005/06:20 att generera få nya mål i förvaltningsdomstol. Det får också anses som mindre troligt att föräldrar börjar processa om växelvis boende i allmän domstol enbart med anledning av möjligheten till delat barnbidrag. En förutsättning för att en förälder skall få uppbära allmänt barnbidrag helt eller delvis är att barnet antingen är varaktigt bo- satt hos den föräldern eller är växelvis bosatt hos båda föräldrarna. Det är mindre sannolikt att föräldrar i någon större utsträckning skulle inleda processer i allmän domstol för att ändra ett barns boende enbart i syfte att erhålla barnbidrag. Den som har barnet hos sig kommer nämligen att i praktiken också ha vissa kostnader för barnet. Den situationen kan också föreligga att växelvis boende förekommer utan att det finns någon laga- kraftvunnen dom eller av socialnämnden godkänt avtal om sådant bo- ende. I sådana fall torde normalt sett den andra föräldern samtycka till att barnbidraget delas. Detta gäller bl.a. mot bakgrund av att en förälder som inte uppbär något barnbidrag men som har ett barn växelvis boende hos sig borde ha goda utsikter att vinna ett mål om växelvis boende i allmän domstol. Nuvarande lagstiftning innebär att flerbarnstillägg utgår till familjer och ensamstående med tre eller flera barn. Flerbarnstillägget är knutet till det allmänna barnbidraget. De regler som gäller för barnbidrag skall därför så långt som möjligt gälla även för flerbarnstillägget. Detta får till följd att en delning av flerbarnstillägget måste få en liknande karaktär som en delning av barnbidraget. Dessutom är det regeringens uppfattning att delningen av flerbarnstillägget skall motsvara antalet barnbidrag som föräldrarna uppbär och att flerbarnstillägg endast kan utges till en föräl- der som uppfyller grunderna för flerbarnstillägg, dvs. har flera barn bo- ende hos sig. Regeringen föreslår därför att flerbarnstillägget, för särlevande föräld- rar som delar på barnbidraget, delas proportionerligt i förhållande till antalet barnbidrag som föräldrarna uppbär. Fördelarna med förslaget är att omfördelningen blir rättvis mellan vårdnadshavarna även i större och mer komplexa familjebildningar. En konsekvens av förslaget är att det totala belopp som betalas ut i flerbarnstillägg till två särlevande föräldrar i vissa fall ökar i jämförelse med det belopp som betalas ut i flerbarnstillägg, medan det i andra fall minskar, allt jämfört med om hela flerbarnstillägget hade betalats ut till modern. En lösning för flerbarnstillägget som innebär att det totala belopp som utbetalas i flerbarnstillägg till två särlevande föräldrar är detsamma som det belopp som utbetalas enligt nuvarande regler och som in- nebär att omfördelningen blir rättvis har dock visat sig vara svår att finna. Med hänsyn till det ovan nämnda bedömer regeringen det som rimligt att flerbarnstillägget delas proportionerligt för särlevande föräldrar som delar på barnbidraget. Teknisk utformning av förslaget Med växelvis boende avses detsamma som i 3 § andra stycket lagen (1996:1030) om underhållsstöd, dvs. växelvis boende föreligger när ett barn vars föräldrar inte bor tillsammans är varaktigt bosatt hos båda för- äldrarna. Regeringen har i budgetpropositionen (prop. 2005/06:1, ut- giftsområde 12 Ekonomisk trygghet för familjer och barn) bl.a. föreslagit förbättringar inom flerbarnstillägget från . Regeringen föreslår dels att ett nytt flerbarnstillägg med för det andra barnet införs, dels att flerbarnstillägget höjs med fr.o.m. det tredje barnet. I tilläggsbudgeten föreslår regeringen vidare att de höjda bidragsnivåerna samt det nya flerbarnstillägget skall omfatta även bidrag och tillägg för tiden fr.o.m. (tilläggsbud- get i prop. 2005/06:1). Dessa nya förutsättningar innebär att flerbarn- tillägget, för särlevande föräldrar som delar på barnbidraget, delas pro- portionerligt i förhållande till antalet barnbidrag som föräldrarna uppbär, om föräldern uppbär minst två hela eller halva barnbidrag. I det följande ges två exempel på beräkningar av flerbarnstillägg till särlevande föräldrar som delar på barnbidraget. Beräkningarna är gjorda utifrån de nya förutsättningar för flerbarnstillägg som föreslagits av regeringen i budgetpropositionen och som innebär att fler- barnstillägg utges med följande belopp: för det andra barnet för det tredje barnet för det fjärde barnet för det femte och varje ytterligare barn. Enligt 11 § lagen (1947:529) om allmänna barnbidrag utbetalas barn- bidrag genom . Det månadsbelopp som skall utbetalas i barnbidrag eller flerbarnstillägg avrundas till närmast högre hela krontal. Med anledning av detta har i beräkningarna använts tal med två decimaler. Slutsumman har sedan avrundats till närmast högre hela krontal. Exempel 1: Föräldrarna är separerade och har tillsammans två barn. Ett barn bor varaktigt hos mamman och ett barn bor växelvis hos båda föräldrarna. 1 ABB (allmänt barnbidrag) ½ ABB Beräkning av flerbarnstillägg (FBT) för mamman: för två barn är . Varje barns andel av FBT är 100/2=50 kronor. Det barn som bor varaktigt hos mamman genererar en hel sådan andel, dvs. Det barn som bor växelvis genererar en halv sådan andel, dvs. Mamman får då FBT med 50+25=75 kronor. Pappan får inget FBT (en förälder måste nämligen uppbära minst två hela eller halva barnbidrag för att få FBT). Exempel 2: Pappan i familj 2 bor tillsammans med en ny kvinna, och de Prop. 2005/06:20 har tillsammans ett barn. Från ett tidigare förhållande med mamman i familj 1 har pappan tre växelvis boende barn. ½ ABB ½ ABB ½ ABB 1ABB ½ABB ½ABB ½ABB Beräkning av FBT för mamman: för tre barn är (100+354). Varje barns andel av FBT är 454/3=151,. De tre växelvis boende barnen genererar vardera en halv sådan andel, dvs. Mamman får då FBT med 75,67+75,67+75,67=227,(avrundas till ). Beräkning av FBT för pappan: för fyra barn är (100+354+860). Varje barns andel av FBT är 1314/4=328,. Det barn som pappan uppbär helt barnbidrag för genererar en sådan andel, dvs. De tre växelvis boende barnen genererar vardera en halv sådan andel, dvs. Pappan får då FBT med 328,50+164,25+164,25+164,25=821,(avrundas till ). Förslaget får olika ekonomiska konsekvenser för olika familjetyper. Sammanlevande familjer påverkas inte alls av förslaget. mammor med växelvis boende barn, som tidigare uppburit hela barnbi- draget, kommer att få lägre bidrag om barnbidraget delas med barnets Särlevande pappor, som inte uppburit barnbidrag, kommer att få ökat bidrag om barnbidraget delas med barnets andra för- Ensamstående låginkomsttagande mammor med växelvis boende barn, vilka tidigare uppburit hela barnbidraget, kommer vidare att kunna löpa en större risk att bli föremål för försörjningsstöd om en möjlighet att dela barnbidraget införs. Enligt regeringens uppfattning underlättar dock de föreslagna reglerna för föräldrarna att ta ett gemensamt ansvar för barnets försörjning, även när föräldrarna bor isär. En grundläggande strävan är att skapa jämlika uppväxtvillkor för alla Att minska antalet ekonomiskt utsatta familjer genom en välfärd som omfattar alla och som är solidariskt finansierad är en prioriterad uppgift för regeringen. presenterade en arbetsgrupp i rap- porten Ekonomiskt utsatta barn (Ds 2004:41). Rapporten visar att bl.a. barn till ensamstående föräldrar är överrepresenterade i gruppen ekono- Den allt överskuggande orsaken är att föräldrarna saknar Kampen mot arbetslösheten står därför överst på regeringens Därutöver görs satsningar för barnfamiljer med svag eko- Med anledning av rapporten utsatta barn aviserade reger- ingen ekonomiska vårproposition (prop. 2003/04:100, utgifts- område 12 Ekonomisk trygghet för familjer och barn, utgiftsområde 15 Studiestöd, utgiftsområde 18 Samhällsplanering, bostadsförsörjning och byggande) att skall avsättas för reformer för ekonomiskt utsatta barn. Regeringen har i detta sammanhang lämnat för- slag på förbättringar inom underhållsstöd, bostadsbidrag till barnfamiljer samt införande av ett barntillägg till studerande föräldrar inom studie- stödssystemet . Syftet med dessa satsningar är att förbättra de ekonomiska förutsättningarna för barn som lever i ekonomiskt utsatta familjer. Sådana familjer är beroende av bostadsbidrag och underhållsstöd för sin försörjning. Det är därför fördelningspolitiskt mycket träffsäkert att göra förbättringar inom dessa stöd. En förutsättning för delning av allmänt barnbidrag är att ett barn har växelvis boende hos två särlevande föräldrar. Växelvis boende förutsätter i praktiken att föräldrarna bor i närheten av varandra. Frågan om delning av barnbidrag borde därför sällan bli aktuell om föräldrarna inte bor i samma land. En förutsättning för att barnbidraget skall kunna delas bör vara att båda föräldrarna omfattas av lagen om allmänt barnbidrag, dvs. att föräldern har sådan anknytning till svensk socialförsäkring att han eller hon skulle ha haft rätt att uppbära bidraget, om han eller hon hade haft ensam vårdnad om barnet. Ekonomiska och administrativa konsekvenser Förslaget om ändrade regler för rätten att uppbära allmänt barnbidrag och flerbarnstillägg medför ytterligare arbetsuppgifter i hantering av förmånerna. Dessa uppgifter motsvaras dock enligt reger- ingens bedömning av de fortlöpande rationaliseringar som sker i Försäk- ringskassans hantering av andra förmåner. Förslaget är därmed förenligt med det förslag till anslag för 2006 som regeringen har beräknat i budgetpropositionen. Regeringens förslag om ändrade regler för rätten att uppbära allmänt barnbidrag och flerbarnstillägg innebär bl.a. att flerbarnstillägget, för särlevande föräldrar som delar på barnbidraget delas proportionerligt i förhållande till antalet barnbidrag som föräldrarna uppbär. En konse- kvens av förslaget är att det belopp som betalas ut i flerbarnstillägg till två särlevande föräldrar i vissa fall ökar i jämförelse med det belopp som betalas ut i flerbarnstillägg, medan det i andra fall minskar, allt jäm- fört med om hela flerbarnstillägget hade betalats ut till modern. Reger- ingens bedömning är att de nya reglerna för flerbarnstillägg inte kommer att leda till några ökade eller minskade utgifter för staten eller kommu- nerna. I enlighet med vad som tidigare anförts under skälen för regeringens förslag syftar regeringens förslag gällande rätten att uppbära allmänt barnbidrag och flerbarnstillägg bl.a. till att säkerställa föräldrarnas ge- mensamma ansvar för sitt barn, även när föräldrarna inte lever tillsam- mans. Möjligheten till uppdelning av barnbidrag utgör ett led i statens ansvar för att underlätta för föräldrarna att ta ett gemensamt ansvar, bl.a. för barnets försörjning, dvs. att inom ramen för sina ekonomiska resurser dela på kostnaderna för barnet. Regeringen anser att det är väsentligt att , i samband med att beslut om delat barnbidrag skickas ut till föräldrarna, också informerar föräldrarna om att de har ett gemen- samt ansvar, bl.a. för barnets försörjning. Delad rätt till vårdbidrag Regeringens förslag: En möjlighet att dela rätten till vårdbidrag in- förs för föräldrar som ansöker om detta. Om endast en av föräldrarna ansöker om delad rätt till vårdbidrag får bidraget delas om det finns en lagakraftvunnen dom eller ett av so- cialnämnden godkänt avtal om växelvis boende, såvida den andra för- äldern inte visar att sådant boende inte föreligger. Rätten till bidraget får också delas på ansökan av en förälder om underhållsstöd lämnas till barnet enligt 3 § andra stycket lagen om (1996:1030) underhålls- stöd. Som en konsekvens av den nya bestämmelsen om delad rätt till vårdbidrag upphävs den nuvarande bestämmelsen om delad utbetal- ning. Om ett delat vårdbidrag avser flera barn skall vardera föräldern er- hålla hälften av den del av bidraget som belöper på respektive barn som omfattas av delningen. Beslut om delad rätt till vårdbidrag som avser ett barn får delegeras till tjänsteman vid . förslag: Överensstämmer i huvudsak med regeringens förslag. förslag innebär att lagakraftvun- nen dom eller av socialnämnden godkänt avtal om växelvis boende kan läggas till grund för delning av bidraget även om växelvis boende inte föreligger. Enligt förslag skall delegation till tjäns- teman vid kunna ske även vid beslut om att vårdbi- draget skall betalas till den förälder som står för den huvudsakliga tillsy- nen och vården av barnet. Remissinstanserna: En stor majoritet av remissinstanserna tillstyrker förslaget eller lämnar det utan erinran, däribland Kammarrätten i , Länsrätten i län, , , Barnom- budsmannen, och Handikapp- ombudsmannen. Flera remissinstanser menar att förslaget kan leda till färre konflikter mellan barnets föräldrar. , och Handikappförbundens Samarbetsorgan efterlyser en mer flexibel fördelning av vårdbidraget. och Handi- kappförbundens Samarbetsorgan menar att förslaget kan komma att medföra en ökad benägenhet för en förälder att starta olika typer av domstolsprocesser. anser att delegations- möjligheten bör begränsas. () är mycket tvek- sam till förslaget. Vårdbidrag syftar till att ge en förälder möjlighet att i hemmet ta hand om ett sjukt eller funktionshindrat barn med behov av särskild tillsyn och vård. Vårdbidraget utgör dels en ersättning för det vård- och tillsynsar- bete som en förälder utför, dels en ersättning för de merkostnader som uppkommer p.g.a. av barnets funktionshinder eller sjukdom. Vårdbidrag utbetalas som hel, tre fjärdedels, halv eller en fjärdedels förmån. draget relateras till prisbasbeloppet, vilket är . förmån utgör av prisbasbeloppet. Någon generell nedre ål- dersgräns för att vårdbidrag skall kunna utges finns inte. Det betalas ut längst t.o.m. juni månad det år den unge fyller . Enligt SCB bor av barn till separerade föräldrar växelvis (Undersökningar av levnadsförhållanden, 20012002). Antalet barn vars föräldrar mottog vårdbidrag uppgick till 41 671. Det finns ingen anledning att anta att andelen barn som bor växelvis hos båda sina föräldrar ser radikalt annorlunda ut när det gäller barn till föräldrar som får vårdbidrag. Det skulle i så fall innebära att cirka 2 100 barn, vars för- äldrar mottar vårdbidrag, bor växelvis. Skälen för regeringens förslag Nuvarande lagstiftning om vårdbidrag är till sin ordalydelse könsneutral. En förälder har rätt till vårdbidrag. Om båda föräldrarna har rätt till vård- bidrag betalas bidraget ut till den förälder som står för den huvudsakliga vården och tillsynen av barnet. Två föräldrar som är överens kan erhålla delad utbetalning av vårdbidraget. I sådana fall betalas hälften av vårdbi- draget ut till var och en av dem. För att detta skall kunna ske krävs att båda föräldrarna lämnar in en ansökan. Dagens bestämmelse om delning av utbetalningen av vårdbidraget le- der till onödiga tvister mellan föräldrar bl.a. genom att den gör det möj- ligt för den ena föräldern att hindra den andre från att ta del av vårdbi- draget. Det kan uppfattas som stötande att en av föräldrarna kan uppbära ett vårdbidrag som grundas på barnets samlade vård- och tillsynsbehov och merkostnadernas storlek även om den andre föräldern utför stora delar av såväl vården som tillsynen och står för en stor del av merkostna- derna. För att skapa förutsättningar för en mer rättvis fördelning av vårdbi- draget bör på motsvarande sätt som föreslås för det allmänna barnbidra- get möjligheterna att dela bidraget utökas så att det i vissa fall är tillräck- ligt med att ena föräldern begär att delning skall ske. Med hänsyn till att det i enskilda fall kan vara aktuellt med både delat vårdbidrag och delat barnbidrag finns det anledning att ha likartade regler om delning av dessa bidrag.