prop · GT031d16 · 2005-09-20 00:00:00 — har den genomsnittliga tiden i öppen arbetslöshet ökat jämfört med , (kvinnor 111 till 121 och män 120 till 134). Jämfört med 2003 har antalet långtidsarbetslösa män minskat med 9 000 och antalet långtidsarbetslösa kvinnor med nästan 6 000. Totalt har långtidsarbetslösheten minskat med jämfört med . Det finns dock en stor grupp med mycket långa inskrivningstider. Enligt AMS har cirka 32 000 personer varit inskrivna längre än . Det är personer som har särskilt svårt att få en fast etablering på arbetsmarknaden och som bl.a. varvar arbetslöshet och tillfälliga arbeten. Arbetsförmedlingen kan och skall också påverka arbetslöshetstiderna för de prioriterade grupper och personer som har svårt att få ett arbete. Detta har gjorts för ungdomar och i viss mån arbetshandikappade om man ser till långtidsarbetslösheten. Däremot har långtidsarbetslösheten minskat i mindre omfattning för utrikes födda jämfört med övriga grupper. I enlighet med skall arbetslösa ungdomar och vuxna erbjudas en ny start i form av anställning, utbildning etc. innan de har varit arbetslösa i, för ungdomar, respektive för vuxna. uppgick andelen arbetslösa ungdomar och vuxna som inte hade fått något erbjudande om en ny start till (män och kvinnor ) respektive (kvinnor och män ). I ett europeiskt perspektiv tillhör de medlemsstater som klarar av att erbjuda en väldigt stor andel av arbetslösa ungdomar och vuxna en ny start innan respektive tolv månaders arbetslöshet. AMS följer kontinuerligt om arbetsgivarna får tillräckligt med sökande för att kunna anställa. Det var också ett mål för verksamheten att av arbetsgivarna skulle få tillräckligt med sökande för att kunna anställa. Enligt AMS blev resultatet och målet nåddes i samtliga län. Det är en ökning jämfört med . Resultatförbättringen skall också ses mot bakgrund av att 2005/06:1 UTGIFTSOMRÅDE 13 matchningen underlättas av den låga efterfrågan på arbetskraft. AMS skall bidra till att deltids-, tim- och säsongsarbetslöshet minskar. Antalet deltidsarbetslösa minskade också med 2 600 personer i jämförelse med 2003 och uppgick till nästan 73 300 (56 400 kvinnor och 16 900 män). Det innebär att AMS egna mål om att årsgenomsnittet inte skall överstiga nivån (73 900) uppnåddes. Till skillnad från antalet deltidsarbetslösa har antalet timanställda ökat och uppgick till 91 500 i genomsnitt vilket var 15 600 fler än . I jämförelse med deltidsarbetslösa är det också betydligt fler timanställda som går till arbetslöshet än deltidsarbetslösa. AMS menar att arbetet med att halvera långtidsarbetslösheten bland ungdomar till viss del medverkat till en ökning, i stället för en minskning av, antalet timanställningar och att det också varit en medveten strategi. Timanställningen kan i förlängningen leda till en mer varaktig sysselsättning. Ök- ningstakten bland antalet timanställda är dock hög även för dem som är . Arbetet med att minska deltidsarbetslösheten har haft hög prioritet. AMS har utvecklat en metod, ARENA-modellen, som bygger på samarbete mellan arbetsförmedlingen, arbetsgivare, arbetstagarorganisationer och kontakter med arbetslöshetskassorna. Erfarenheterna av modellen är mycket positiva. Genom samarbetet har det skapats en arena där syftet är att arbetsmarknadens parter skall arbeta för att hitta lösningar för den enskilde individen att få önskad arbetstid och för arbetsgivarna att få ett bättre grepp om arbetsutbudet hos de anställda. ARENA-modellen har vuxit fram i den kommunala sektorn och har 22 kommuner deltagit. AMS har därtill utvidgat samarbetet genom kontakter med och fem stora rikstäckande handelsföretag. AMS har också varit en av fem myndigheter som utifrån sitt kompetensområde deltagit i som syftar till att minska deltidsarbetslösheten. Fokus i det arbetet har varit strukturella förändringar i arbetsorganisationen och sättet att organisera arbetet för att möjliggöra högre sysselsättningsgrad. Ett 70-tal projekt inom främst offentlig sektor men även handel, hotell och restaurang samt städbranschen har beviljats medel för insatser som skall minska ofrivillig deltidsarbetslöshet. avslutas efter en fyraårig projektperiod. Utvärderingen kommer att lämnas . minskning (%) -4,4 -5,7 -4,7 -16,6 -15,0 -9,2 -3,4 Trots höga ambitioner är inte den svenska arbetsmarknaden jämställd. Vi vet att kvinnor och män arbetar i mycket skilda delar av arbetsmarknaden, att männen finns i högre utsträckning i de yrken som ger högre lön, medan kvinnorna återfinns i de yrken som ger sämre betalt och således lägre ersättning från försäkringssystemen. Kvinnor arbetar också deltid i betydligt större omfattning än män. Dessutom har fler män än kvinnor fasta anställningar. Detta är ett könsmönster på arbetsmarknaden som delar med många jämförbara länder. AMV spelar här en viktig roll för att bryta detta mönster i sitt uppdrag att matcha ledig arbetskraft mot lediga jobb. Arbetsgivarna skall erbjudas ett utbud av båda könen och i de fall arbetssökande är i behov av insatser från arbetsförmedlingen skall även dessa bidra till att luckra upp traditionella könsmönster. All programverksamhet skall bidra till att minska den könssegregerade arbetsmarknaden. Att integrera jämställdhet i det arbetsmarknadspolitiska uppdraget handlar bland annat om att förändra attityder och värderingar. Det fordrar kunskaper om hur strukturerna upprätthålls i samhället och förståelse för ojämställdhetens mekanismer och vad som krävs för att bryta dem. Regeringen har därför uppdragit åt AMS att bland annat se till att myndighetens chefer och medarbetare har en grundläggande kunskap om vad jämställdhet innebär. AMS har utifrån detta uppdrag utformat en webbaserad utbildning i jämställdhet som alla medarbetare skall genomgå . Ett viktigt instrument för att nå framgång med det interna jämställdhetsarbetet är väl förankrade och kända policydokument, övergripande mål och tydliga handlingsplaner. Re- geringen följer med stort intresse det pågående utvecklingsarbetet som initierats av den nyinrättade verksövergripande jämställdhetsgruppen för AMV. AMV har regeringens uppdrag att motverka den könsuppdelade arbetsmarknaden och bidra till ökad jämställdhet mellan kvinnor och män i arbetslivet. Särskilda medel avsätts därför till brytprojekt, t.ex. fler män till skolan och fler kvinnor till byggbranschen. Just nu bedrivs 23 projekt inom brytverksamheten över hela landet från i norr till i söder. Mot bakgrund av genomförandet av har en ny organisation för brytverksamheten utformats och trätt i kraft . I linje med övrig verksamhet inom AMV som skall bidra till att fullfölja det arbetsmarknadspolitiska uppdraget skall således brytverksamheten växla in på mer strategiska områden genom en starkare och tydligare ledning från AMS sida. Brytverksamheten skall fortsätta att utveckla metoder för att bryta den könsuppdelade arbetsmarknaden och skall på ett tydligt sätt integreras i arbetsförmedlingens enhetliga tjänsteutbud. För brytverksamheten finns nu en enkel och tydlig vision kvinnor och män till alla yrken. Regeringen följer med stort intresse det pågående utvecklingsarbetet av brytverksamheten och av implementeringen av denna i ordinarie arbetsmarknadspolitiska verksamhet. Inför årets feriearbeten beslutade AMS i samverkan med kommuner och landsting att tillföra brytmedel. Ungdomar som står inför yrkesval är en målgrupp som vi nu har möjlighet att påverka genom att använda brytmedel för extra vägledningsinsatser. För att åstadkomma detta tilldelades länsarbetsnämnderna extra medel inför årets arbete med feriearbeten. Regeringen ser positivt på detta initiativ. Det är viktigt att erfarenheter från länen tas till vara inför regeringens satsning på feriejobb 2006. Lönegarantiersättningen skall utgöra ett skydd om arbetsgivaren går i konkurs och den anställde har utestående lönefordringar. Antalet företagskonkurser uppgick till 3 700 och har därmed minskat jämfört med motsva- 2005/06:1 UTGIFTSOMRÅDE 13 rande period 2004 (se tabell 4.4). Antalet anställda i företag i konkurs uppgick till 8 000 och har därmed minskat jämfört med året innan. Antalet personer som fått lönegarantiersättning uppgick till 21 700 personer , vilket är den lägsta nivån (se tabell 4.5). Den genomsnittliga ersättningen per person, inklusive arbetsgivaravgift, uppgick till och har därmed minskat jämfört med . Det genomsnittliga antalet dagar med lönegarantiersättning uppgick till 49 och är därmed oförändrat jämfört med . Tabell 4.4 Företagskonkurser m.m. Tabell 4.5 Antalet personer med lönegarantiersättning m.m. - ningsdagar per person 1) 1) Det finns endast ofullständiga uppgifter fram till utgången av 2003. Målet för verksamhetsområdet är att de arbetsmarknadspolitiska programmen skall öka möjligheten för arbetssökande att få ett arbete och motverka brist på arbetskraft. 2005/06:1 UTGIFTSOMRÅDE 13 Målet innebär för den arbetsmarknadspoli- särskilda program för handikappade, medan tiska verksamheten att prioritera dem som har kvinnor är överrepresenterade i förberedande in- svårt att få ett arbete och dem som har varit utan satser (som i mindre grad leder till varaktigt ar- skall riktas mot ungdomar, arbetshandikappade För att programverksamheten och de kom- och personer med utländsk bakgrund. petenshöjande insatserna skall vara utformade så uppmärksamhet skall riktas mot arbetsmark- att de i högre utsträckning svarar mot både kvinnors och mäns villkor på arbetsmarknaden De arbetsmarknadspolitiska programmen sva- så är regeringens ambition att se över nuvarande rar för en del av den nationella medfinansie- insatser ur denna aspekt. Detta för att kvinnor ringen av socialfondsinsatser inom målpro- och män skall få lika möjligheter utifrån deras grammen 1, 2 och 3 samt gemenskapsinitiativet situation på arbetsmarknaden att komma i fråga för program som är effektiva och leder till ar- medfinansierats med totalt 537,7 miljoner kro- nor under anslag som disponeras av AMS. Arbetsmarknadsutbildningen skall öka möj- ligheten för arbetslösa att få ett arbete och bidra har genomfört en jämställdhetsanalys inom till att motverka brist på arbetskraft. Samtliga program skall användas effektivt och och i enlighet med re- vara inriktade mot arbete. geringens plan för genomförande av jämställd- vägledande insatser skall ingå som en del i pro- cessen mot ett arbete. (N2004/3108/JÄM). AMS har haft ett mål att antalet Av denna jämställdhetsanalys framgår att långtidsinskrivna får uppgå till högst 36 000 per- kvinnors och mäns skilda arbets- och livsvillkor AMV uppnådde detta mål genom att må- återspeglas till viss del inom de arbetsmarknads- nadssnittet blev 14 700 kvinnor och 21 100 män (totalt 35 800). och män till viss del olika representerade, i för- I genomsnitt lämnade 3 100 personer i måna- hållande till deras andel av de arbetslösa, inom Det är ungefär samma Det är fler kvinnor än män i förbe- antal som året innan. Andelen av dessa som fått redande utbildning och aktiviteter inom vägled- arbete uppgick till . ning och platsförmedling. Männen är i sin tur dessa fick arbete via anställningsstöd. överrepresenterade inom subventionerade an- Regeringens bedömning är att AMV har haft ställningar såsom anställningsstöd, lönebidrag stort fokus på långtidsinskrivna, vilket också har och stöd till start av egen näringsverksamhet. bidragit till ett bra resultat. Vidare visar jämställdhetsanalysen att kostna- derna för vissa program till män är högre än för skall av de långtidsarbetslösa program till kvinnor. deltaga i en aktiv arbetsmarknadspolitisk åtgärd, Regeringen ser allvarligt på det rådande i form av arbetsmarknadsutbildning, arbets- programmen och insatserna där män är överre- av de långtidsarbetslösa i en aktiv ar- presenterade i de mest effektiva programmen betsmarknadspolitisk åtgärd, för både kvinnor som mest liknar vanliga jobb (och som i hög ut- och män uppgick deras respektive andel till cirka sträckning resulterar i varaktigt arbete) samt i 2005/06:1 UTGIFTSOMRÅDE 13 Tabell 4.6 Antalet långtidsarbetslösa och långtidsinskrivna samt deras andel av samtliga arbetslösa respektive samtliga inskrivna i respektive grupp (%)4 (%)4 (%)4 (%)5 (%)5 (%)5 1Personer, eller äldre, som varit arbetslösa . Personer räknas som långtidsarbetslösa när de varit arbetslösa . 2Sökande som varit inskrivna på arbetsförmedlingen . Långtidsinskrivningen bryts av arbete som varar . 4Andel av det totala antalet arbetslösa i respektive grupp. 5Andel av det totala antalet inskrivna i respektive grupp. 6Uppgifter om utrikes födda finns ej , varför i stället utomnordiska medborgare redovisas. Utmärkande för ungdomars arbetsmarknad är att tillströmningen av nya arbetslösa är stor och att ungdomar i stor utsträckning har tillfälliga jobb. Detta påverkar arbetslöshetsnivån och kan skapa stora fluktuationer. I perioder med svag efterfrågan på arbetskraft parallellt med stora inflöden av nya arbetslösa ungdomar kan detta ge höga nivåer på ungdomsarbetslösheten. Ungdomar har vanligtvis korta arbetslöshetsperioder och en hög relativ ungdomsarbetslöshet behöver inte innebära ett problem om ungdomar inte går arbetslösa . Forskning från IFAU har påvisat långsiktiga effekter av tidig ungdomsarbetslöshet. De ungdomar som slutade gymnasiet och därefter blev arbetslösa hade betydligt större sanno- likhet att vara arbetslösa än de ungdomar som inte blev arbetslösa på en gång. Forskningsrapporten visar att ungdomsarbetslöshet, trots att den i allmänhet är relativt kortvarig, har kraftiga långvariga effekter för de individer som hamnar utanför arbetsmarknaden. Det viktiga är att ungdomar inte fastnar i arbetslöshet utan aktiveras och söker arbete på ett tidigt stadium. uppgick den relativa ungdomsarbetslösheten till av arbetskraften i åldern , vilket är en ökning jämfört med . Arbetslösheten bland unga män är högre än bland unga kvinnor. Ökningen i arbetslöshet var också större bland de unga männen. En möjlig förklaring till skillnaden mellan unga kvinnor 2005/06:1 UTGIFTSOMRÅDE 13 och män på arbetsmarknaden kan vara den nuvarande könssegregeringen inom utbildningsväsendet. Inom gymnasieskolan fullföljde unga kvinnor utbildningen i större grad än unga män. Det är också en något större andel kvinnor som deltar i högre studier. Däremot kan skillnaden inte förklaras av arbetskraftsdeltagandet, som är lika stort bland unga kvinnor och män mellan . Bland de öppet arbetslösa ingår inte deltidsarbetslösa och timanställda ungdomar. Bland dessa grupper finns en överrepresentation av unga kvinnor. Antalet ungdomar i konjunkturberoende program uppgick till i genomsnitt 19 600 personer , varav 11 600 var män och 8 000 var kvinnor. Jämfört med föregående år är detta är en ökning med 6 000 personer. Programdeltagandet ökade med 3 500 bland de unga männen och med 2 500 bland de unga kvinnorna. Fördelningen bör ses mot bakgrund av att det är fler unga män som är arbetslösa än unga kvinnor. De särskilda ungdomsinsatserna kommunalt ungdomsprogram (KUP) och ungdomsgarantin (UG) utgjorde av de arbetsmarknadspolitiska insatserna för ungdomar. Totalt 9 400 ungdomar deltog i dessa två program. Resterande deltog i övriga arbetsmarknadspolitiska program där den vanligaste insatsen för ungdomar var arbetspraktik. När det gäller arbetsmarknadsutbildning och förberedande utbildning bör de användas för ungdomar med särskilda behov och inte vara ett alternativ till det reguljära utbildningsväsendet. Ungdomsinsatserna är under översyn. IFAU har i en första rapport om kommunala arbetsmarknadsinsatser riktade till ungdomar mellan visat att sedan starten respektive 1998 var det vanligast att deltagarna i KUP och UG hamnade i arbetslöshet efter avslutat program. Därefter har andelen som gått till arbete ökat till och har gått vidare till studier. Detta resultat inkluderar en uppskattning av de ungdomar som har fått jobb men där AMS endast har registrerat att kontakten med arbetsförmedlingen har upphört. Av rapporten framkommer också att könsfördelningen i ungdomsprogrammen KUP och UG är skev. I KUP var av deltagarna kvinnor, men enbart i UG. Vidare uppges att en väsentligt större andel i ungdomsgarantin jämfört med kommunala ungdomsprogrammet är utomnordiska medborgare. Av framkommer dock inte hur könsfördelningen såg ut bland de utomnordiska medborgarna. Det framkommer även att andelen socialbidragstagare är hög i både KUP och UG av deltagarna. fortsatte AMS intensifierade arbete med att aktivera långtidsarbetslösa ungdomar. AMS mål om att halvera antalet långtidsarbetslösa ungdomar nåddes och det andra delmålet om att antalet långtidsarbetslösa inte skulle överstiga målnivån under den resterande delen av året nåddes vid utgången av 2004. minskade antalet långtidsarbetslösa med omkring 2 000 individer, varav 1 200 utgjorde unga män och 800 var unga kvinnor. har AMS satt mål om att antalet långtidsarbetslösa ungdomar i genomsnitt inte skall överstiga 3 000 individer. När det gäller ungdomar med inskrivningstider längre än har nivån legat på en låg och stabil nivå på omkring 1 000 individer . 2005/06:1 UTGIFTSOMRÅDE 13 Tabell 4.7 Arbetsmarknadspolitiska program Antal deltagare samt kostnader, Skyddat arbete hos offentliga arbetsgivare () Förstärkt anställningsstöd (2-årsinskrivna) Förstärkt anställningsstöd (4-årsinskrivna) Kommunalt pgm för ungd. Ungdomsgaranti för ungdomar 20-24 år Aktiviteter inom vägledning o platsförmedling Projekt med arbetsmarknadspolitisk inriktning Arbetsmarknadsutbildning, inkl. förberedande 1Kostnaderna avser både utgifter och minskade inkomster på statsbudgetens inkomstsida för anställningsstöd och OSA. Kostnaderna omfattar både individersättningen och kringkostnader för respektive insats. För att få en uppfattning om den genomsnittliga kostnaden och deltagare för respektive insats kan totalsumman relateras till antalet deltagare. 2Avser anställda sista och 2004. Källa: AMS och hade 61 000 arbetssökande med arbetshandikapp i genomsnitt en anställning med lönebidrag eller stöd till skyddat arbete hos offentlig arbetsgivare (). I förhållande till 2003 har antalet platser minskat med 1 570 sysselsatta. Minskningen förklaras av att volymerna vid utgången av 2003 var exceptionellt höga vilket orsakat en viss återhållsamhet när det gäller nya anställningar med lönebidrag. En annan förklaring är att arbetsförmedlingarna har koncentrerat sig på att arbeta med övergångar från lönebidrag till arbete i stället för att fokusera på antalet platser. Ytterligare en annan förklaring är att taket för den bidragsgrundande lönen för lönebidrag har varit oförändrat vilket inneburit en viss återhållsamhet bland arbetsgivare. Regeringen har beslutat att höja taket till . Ytterligare höjning sker till . Andelen män som påbörjat en anställning med lönebidrag var högre än andelen kvinnor (). Fördelningen är oförändrad jämfört med . Könsfördelningen bland samtliga inskrivna arbetshandikappade var kvinnor och män. Den ojämna könsfördelningen har uppmärksammats genom olika insatser, men har ännu inte resulterat i en ökad andel kvinnor i anställningar med lönebidrag. Målet att andelen övergångar till arbete skall öka jämfört med föregående år har uppnåtts. övergick 2 337 personer från lönebidrag till osubventionerad anställning. Den ojämna könsfördelningen i anställning med lönebidrag avspeglades också i övergångarna till arbete. Övergångarna ökade mest bland dem som haft anställning eller mer. Andelen kvinnor var högre än andelen män i den sistnämnda gruppen. Prioriteringen av de sökande med arbetshandikapp i de konjunkturberoende programmen har varit i stort sett oförändrad i jämförelse med 2003. Andelen med arbetshandikapp av de arbetslösa var medan andelen i konjunkturberoende program var . Motsvarande siffror var respektive . Av de med arbetshandikapp som lämnade konjunkturprogrammen fick arbete och fanns i program . Övergångarna från arbetslöshet och program till arbete var dock lägre för arbetshandikappade än för övriga grupper. 2005/06:1 UTGIFTSOMRÅDE 13 Stöd till hjälpmedel och särskilda anordningar på arbetsplatsen lämnades till 2 860 personer till en kostnad av . Stödet kan lämnas både till arbetsgivare och arbetstagare men har inte särredovisats så. Stödet till personligt biträde omfattade 3 855 personer till en kostnad av . Det är en snittkostnad på . Jämfört med 2003 är det en ökning av både antalet bidragstagare och den totala kostnaden. fick 3 750 personer stödet till en kostnad av , dvs. en snittkostnad på . AMS har i sitt budgetunderlag för perioden 20062008 framfört ett behov av en höjning av bidraget från nuvarande högst till 60 000 samt från högst till kronor för egna företagare. samma underlag har man beräknat att kostnaden för en sådan höjning skulle uppgå till och beräkningen är gjord utifrån att 2 100 personer får stödet. Detta trots att man uppgett att nästan 4 000 personer fått stödet till en genomsnittlig kostnad per person på . Det är svårt att motivera en höjning av bidraget utan ytterligare analys av och argument för behovet. Bidraget är också differentierat men AMS har inte redovisat hur stor andel av alla som beviljats det högre bidraget. Genderperspektivet saknas i redovisningen av insatserna. Det framgår inte heller om personer som fått dessa bidrag även har en anställning med lönebidrag. Önskvärt vore att få kunskap om dessa förhållandevis mycket billiga insatser leder till arbete utan långvarig subvention. Som framgår av Utgiftsområde 10 Anslag 19:1 Sjukpenning och rehabilitering m.m., övertar AMV fr.o.m. ansvaret för stöd till hjälpmedel på arbetsplatsen för alla som bedöms ha sådant behov och som har en anställning med lönebidrag så länge lönebidrag lämnas. Detsamma gäller OSA. En stor andel av de anställda i som övergår till reguljärt arbete gör det med hjälp av ett lönebidrag. Övergångarna bland ombytessökande från till reguljärt arbete har januari legat på . Detta är i samma nivå som motsvarande siffra 2004. har vänt en negativ ekonomisk utveckling till ett positivt resultat. Bolaget uppnådde det i de årliga avtalen uppsatta sys- selsättningsmålet och sysselsatte personer med arbetshandikapp i cirka . Även målet för rekrytering från de prioriterade grupperna uppnåddes och av dem som anställdes kom från dessa grupper. Mot bakgrund av den svaga arbetsmarknaden uppnådde dock inte målet för övergångar till reguljärt arbete. övergick av de anställda till ett reguljärt arbete utanför , att jämföra med målet på . Re- sultatet var dock bättre än föregående år då övergångarna uppgick till . AMV har ett uppdrag att erbjuda arbetslivsinriktad rehabilitering. Detta uppdrag skall åtskiljas från det särskilda uppdrag som AMV har av regeringen tillsammans med att bedriva arbetslivsinriktad rehabilitering med finansiering via sjukpenninganslaget. AMS har under en följd av år haft i uppdrag att särskilt återrapportera främst vilka resurser som avsätts för grunduppdraget. Av rapporten som avser 2004 framgår följande: En betydande del av AMV:s personalresurser var inriktade på arbetet med arbetslivsinriktad rehabilitering, av årsarbetare (1 475 av 7 589) vid arbetsförmedlingarna arbetade med sådana arbetsuppgifter. Personer med arbetshandikapp utgör en stor andel av deltagarna och antalet kvarstående med arbetshandikapp har ökat . var det genomsnittliga antalet 116 000 personer och motsvarande siffra uppgick till 125 000 personer. AMS har förtydligat verkets arbetslivsinriktade rehabilitering. En vägledande princip i detta arbete har varit att varje arbetsförmedling vid behov skall kunna erbjuda hela tjänsteutbudet. I tidigare återrapporteringar har AMS poängterat att nya och större grupper av arbetssökande med behov av olika tjänster inom den arbetslivsinriktade rehabiliteringen kräver en viss omprioritering av befintliga personalresurser. Re- geringen delar uppfattningen att behovet av sådana tjänster ökar och att det är ytterst angeläget att AMS bevakar att resurser både i form av personal och kompetens säkerställs i den arbetslivsinriktade rehabiliteringen.