prop · GS0380 · 2005-03-22 00:00:00 — Vårdals satsningar finansieras ofta i samverkan med Prop. 2004/05:80 andra forskningsfinansiärer samt med landstingen. av högre utbildning och forskning av högre utbildning och forskning (STINT) ger svenska forskare, lärare och doktorander möjligheter att vistas vid utländska universitet samt ger deras utländska kollegor motsvarande möjligheter i . STINT ger ökad vikt åt riktade insatser som främjar internationalisering inom områden där det inte finns väl etablerat internationellt samarbete. För att öka effektiviteten strävar STINT också efter att stödja verksamheter som ger effekt på miljöer och institutioner. Stiftelsen försöker också rikta stödet till aktiviteter som både omfattar forskning och högre utbildning. Stödformerna omfattar nätverksbyggande och internationella samarbetsprogram, olika former av individuella forskar/doktorand- stipendier för utlandsvistelser samt särskilda insatser som t.ex. syftar till forskarutbyte med särskilda länder eller institutioner. Stiftelsens mest omfattande program är det s.k. Institutional (IGP), som är inriktat på att främja brett och långsiktigt samarbete mellan institutioner. IGP har utvärderats. Som en följd av utvärderingen avser STINT att fokusera mer på projekt som ger en tydlig kvalitativ utveckling och omfattar även högre utbildning. STINT har också ett särskilt program Excellence in Teaching som ger svenska högskolelärare möjlighet att tillbringa en termin vid ledande amerikanska universitet. STINT har successivt upphört med sina allmänna program för postdoc- och gästforskarstipendier. Istället har återupprättat postdoc-program för nydisputerade forskare inom alla vetenskaps- områden. STINT gör istället särskilda insatser för internationaliseringen av kulturvetenskaperna i form av stipendier för utlandsvistelser till forskarstuderande inom kulturvetenskap. () erhöll löntagarfondsmedel genom den s.k. kulturvetenskapliga donationen. RJ är den största forsknings- finansiären utanför universitet och högskolor inom humaniora och samhällsvetenskap. avser jubileumsfondens forskningsanslag huvudsakligen humaniora, teologi, samhällsvetenskap och juridik. RJ har inlett en omläggning av sitt forskningsstöd. kommer RJ att fokusera på ett mindre antal stora och långsiktiga forskningssatsningar som tilldelas . Samtliga stödformer hos stiftelsen kommer också att ges som engångsanslag för att bl.a. förenkla administrationen. Denna förändring kommer att kompletteras av särskilda regler för vetenskaplig och ekonomisk uppföljning. större och långsiktiga satsningarna avser RJ att göra särskilda insatser för yngre forskare i form av bl.a. postdoc-stipendier, anslag till blivande Prop. 2004/05:80 forskningsledare och särskilda postdoktorala programsatsningar. tidigare stödet till infrastruktur och forskningsinitiering i form av t.ex. konferenser och nätverk kommer likaså att fortsätta. RJ finansierar en handfull forskarskolor i bl.a. moderna språk och matematik med ämnesdidaktisk inriktning. Forskarskolorna närmar sig ett slutskede och kommer att genomgå en samlad utvärdering. Det moderna samhället blir allt mer beroende av kunskap och kunskapsuppbyggnad i vid bemärkelse. Kunskap genereras och för- medlas genom bl.a. forskning, utbildning och nyttiggörande av forskningsresultat i samhälle och näringsliv. Universitet och högskolor har en central roll i samtliga dessa processer, varför internationellt konkurrenskraftiga universitet och högskolor är av stor betydelse för en nations såväl ekonomiska som sociala välstånd. De svenska universiteten och högskolorna har av regeringen givits i uppgift att bedriva verksamhet som innefattar ett utökat uppdrag avseende såväl grund- som forskar- utbildning och samverkan med det övriga samhället. En ökad internationell konkurrens ställer , tillsammans med andra omvärlds- förändringar, lärosätena inför nya utmaningar. Inom grundutbildningen har den kraftiga expansionen och breddade rekryteringen medfört ett behov av att vidareutveckla och förändra både utbudet av utbildningar och innehållet i dessa. har utbildnings- utbudets fokus flyttats från studenternas efterfrågan till att utbildningen i högre grad än tidigare även skall tillgodose arbetsmarknadens behov. deltagande i Bolognaprocessen, med målet att till 2010 skapa ett europeiskt område för högre utbildning (Higher Education Area), kan dessutom komma att medföra ett behov av att bl.a. reformera den svenska examensstrukturen. Inom forskning och forskarutbildning har utvecklingen medfört behov av delvis nya arbetsformer. Den internationella konkurrensen om forskningsmedel och kompetens kräver nya allianser och samarbeten för att åstadkomma konkurrenskraftiga miljöer. Även forskningens egen utveckling ger upphov till nya samarbeten över traditionella ämnes- och organisationsgränser. En större andel konkurrensutsatta och externa medel har givit universitet och högskolor värdefulla bidrag till utvecklingen av forskning och forskarutbildning. påverkas förutsättningarna för lärosätenas ledningar att prioritera och styra verksamheten. Extern finansiering ställer ofta krav på nya organisatoriska lösningar och omfattande samarbeten, t.ex. inom ramen för EU:s program för forskning och utveckling. Högskolans samverkansuppgift har blivit alltmer betydelsefull. Universitet och högskolor har utvecklat uppgiften både i form av information och kommunikation med samhällsmedborgarna och i form av samverkan med offentlig sektor och näringsliv. viktig uppgift att fylla för samhällsutveckling och tillväxt ur såväl ett Prop. 2004/05:80 regionalt som ett nationellt perspektiv. av forskningsresultat samt behovet av sekretess inom viss forskning ställer krav på utvecklade arbetssätt, entreprenörskap och ny kompetens inom dessa områden. 4.5.1Resurser för forskning och forskarutbildning Regeringens bedömning: Lärosätenas resurser för forskning och forskarutbildning samt konstnärligt utvecklingsarbete bör 2008 öka med . Medlen bör öka med 2005, ytterligare 2006, ytterligare 2007 och ytterligare 2008. Skälen för regeringens bedömning: Huvuddelen av svensk offentligt finansierad forskning bedrivs inom universitet och högskolor. Lärosätena har ansvaret för forskarutbildningen. Vidare har samverkansuppgiften givits allt större tyngd. Regeringens mål är att forskningen skall hålla mycket hög kvalitet. En betydande andel av forskningsresurserna bör därför sökas i konkurrens och ansökningarna bör kvalitetsgranskas genom s.k. peer review. måste också universitet och högskolor ha möjligheter att agera självständigt och fatta egna beslut om forskningens inriktning. Det är angeläget att det finns möjlighet att pröva nya idéer och inriktningar. En viktig del i statens insatser för den fria forskningen är därför de medel för forskning och forskarutbildning som anvisas direkt till universitet och högskolor. Dessa medel utgör grunden för lärosätenas verksamhet. Universitet och högskolor har det formella arbetsgivaransvaret för all egen personal, oavsett varifrån finansieringen kommer. Universitet och högskolor har också ansvaret för att forskarutbildningen planeras och bedrivs så att de forskarstuderande ges en utbildning av hög kvalitet och med trygga villkor. I de forskningsstrategier som inkommit från lärosätena framförs att en alltför hög andel extern finansiering medför svårigheter vid långsiktig planering av verksamheten och minskar lärosätenas möjligheter till egna strategiska prioriteringar. Det framförs också att externa finansiärer ofta satsar på områden som anses vetenskapligt etablerade. Därmed finns en risk att små ämnen och ämnen under uppbyggnad inte får det ekonomiska stöd som är nödvändigt för denna verksamhet. Det framförs också att den höga andelen extern finansiering inom forskarutbildningen påverkar möjligheterna till långsiktig planering av verksamheten. I forskningsstrategierna framförs även att mång- och tvärvetenskapliga initiativ kan ha svårt att attrahera externa finansiärer. Enligt regeringens mening bör de från staten direkt anvisade resurserna för forskning och forskarutbildning till respektive lärosäte ge en bas för utveckling av goda forskningsmiljöer där också nya och oprövade forskningsinriktningar ges chansen att utvecklas. De till universitet och högskolor direkt anvisade resurserna skall vidare ge möjlighet för universitet och högskolor att göra egna prioriteringar samt till samarbeten med såväl andra lärosäten som institut, näringsliv och samhälle i övrigt. 2004/05:80 Samarbeten kan stärka högskolesystemet organisatoriskt och kvalitets- mässigt samt medföra ökad profilering och arbetsfördelning. Universitetens forskning, särskilt de större universitetens, präglas av både mångfald och koncentration. Även i dessa miljöer krävs prioriterade satsningar på den forskning som bedöms ha de bästa förutsättningarna att utvecklas till att bli internationellt framstående och konkurrenskraftig. Starka forskningsmiljöer kan ge en internationell synlighet som ger förutsättningar för att forskningsresurser skall kunna erhållas i internationell konkurrens. är det angeläget att det finns utrymme för stöd till enskilda forskare och utveckling av nya forsknings- inriktningar med hög vetenskaplig potential men som ännu inte blivit etablerade. De unga universiteten bör byggas ut. Högskolor som tidigare endast fått begränsade resurser i samband med beslut om vetenskapsområde bör ges ökade resurser. Möjligheten att komplettera de stora universitetens inriktningar kan utgöra en av grunderna för högskolornas strategiska inriktning. Det är regeringens mening att högskolornas fasta forskningsresurser bör bidra till att skapa intressanta forskningsmiljöer inom vissa vetenskapliga profilområden. Det är viktigt att forskningen vid högskolorna fokuseras inom områden där det finns hög kompetens och som bedöms strategiskt viktiga. Regeringen avser uppdra åt lärosäten med tekniskt, medicinskt och naturvetenskapligt vetenskapsområde att upprätta handlingsplaner för kommersialisering av forskningsresultat (se vidare avsnitt 8.3.2). Inom ramen för sin resursförstärkning bör dessa lärosäten avsätta medel för att stärka sitt arbete med kommersialisering av forskningsresultat i syfte att skapa långsiktiga och professionella strukturer för detta ändamål. Mot denna bakgrund bör resurserna för forskning och forskar- utbildning samt konstnärligt utvecklingsarbete till universitet och högskolor öka. Totalt bör lärosätenas anslag för forskning och forskarutbildning samt konstnärligt utvecklingsarbete öka med . Resurserna bör öka med 2005, med ytterligare 2006, ytterligare 2007 och ytterligare 2008. Här ingår en resursförstärkning genusforskning tillföras 2007 och ytterligare 2008. Satsningen beskrivs närmare i avsnitt 6.4.2. Inom ramen för denna förstärkning bör lärosätena avsätta medel för att öka antalet forskarassistenter och biträdande lektorer (se avsnitt 7.1) och för en förstärkning av forskarutbildningen (se avsnitt 7.2.1). Regeringen återkommer på tilläggsbudget ekonomiska vårproposition om de anslagsmässiga konsekvenserna för berörda anslag under . Avseende den närmare fördelningen bör som en planeringsförutsättning fördelningen enligt tabell 4.3 gälla. Tabell 4.3 Ökning av lärosätenas anslag för forskning och forskarutbildning Prop. (1) avser en förstärkning av resurserna för Sekretariatet för genusforskning vid . Profilering och samarbete mellan lärosäten Svensk forskning och forskarutbildning samt högre utbildning har under byggts ut kraftigt. Högskolereformen 1977 innebar att all högre utbildning samlades under vad som då benämndes högskolan. fanns det tio lärosäten med forskarutbildning, av vilka sex var universitet och fyra fackhögskolor. I samband med reformen beslöts om förläggning av högskolor till fjorton orter eller par av orter utanför dåvarande universitetsorter. Dessutom tillkom åtta konstnärliga högskolor. Etableringen av nya högskolor har därefter medfört att det finns sammantaget 36 lärosäten med staten som huvudman. Av dessa är fjorton universitet med generell rätt att utfärda examen inom forskarutbildning. Fyra är högskolor med vetenskapsområde som därmed har rätt att utfärda examen inom forskarutbildning inom för respektive lärosäte särskilt beslutat vetenskapsområde. Antalet högskolor utan vetenskapsområde uppgår till 18. Utöver dessa lärosäten med staten som huvudman finns stiftelse- högskolorna , Stiftelsen och i som alla har viss rätt att utfärda examen i forskarutbildning. Samtliga högskolor förfogar över egna resurser för forskning eller konstnärligt utvecklingsarbete. Resurserna har kraftigt förstärkts och forskningsverksamheten har byggts ut. Regeringens ambition att det skall finnas minst en högskola eller ett universitet i varje län har uppnåtts. Därmed förbättras förutsättningarna för breddad rekrytering av studenter. Utbildning och forskning utgör viktiga drivkrafter i utvecklingen såväl nationellt som regionalt. På den regionala och lokala nivån finns ofta omfattande samarbeten mellan universitet och högskolor och näringsliv eller andra samhällssektorer. Lärosätenas insatser för samarbete och profilering I vissa forskningsstrategier från universitet och högskolor redovisas ett aktivt profileringsarbete inom lärosätena för att främja nyskapande forskning med hög kvalitet. redovisas svårigheter förknippade med en aktiv omfördelnings- och prioriteringsprocess. Lärosätena påpekar att de externa medlens ökande andel av de totala forsknings- resurserna har stor betydelse för forskningens inriktning. Denna inverkan blir särskilt stor då externa finansiärer ställer krav på medfinansiering från lärosätet. Möjligheterna till omfördelning av de fasta forsknings- resurserna kan också till viss del försvåras av långsiktiga åtaganden och för de större universiteten av en nödvändighet att upprätthålla en kvalificerad mångfald inom forskning och utbildning. Forskningsstrategier och andra underlag från universitet och högskolor visar att flera lärosäten redan har inlett samarbeten eller börjat utveckla former för samarbete och arbetsfördelning inom sina verksamheter. Som exempel kan nämnas samverkan mellan och avseende naturvetenskaplig och humanistisk utbildning. Detta samarbete utökas nu till att även omfatta i syfte att öka den gemensamma och enskilda konkurrenskraften inom Prop. 2004/05:80 högre utbildning och forskning. tekniska högskola AB har etablerat samarbete inom det s.k. IT- som utgör en form för djupgående samarbete rörande IT- fokuserad forskning och utbildning. Ett flertal övriga samarbeten är under uppbyggnad. Behovet av samarbete och profilering Enligt regeringens mening bör nu ett skede av konsolidering och profilering inom högskolesystemet inledas. Den svenska högskolan består av ett omfattande system av lärosäten med geografisk och storleksmässig spridning. Utbildningens och forskningens inriktning beslutas av de enskilda lärosätena, vilka ofta strävar efter stor ämnes- mässig bredd. Därmed finns en risk för alltför små miljöer och mindre effektivt resursutnyttjande inom såväl forskning som utbildning. Ett effektivt nyttjande av forskningsresurser ur ett nationellt perspektiv måste eftersträvas. För att lärosätena skall kunna fullgöra sina breda uppdrag som den internationella konkurrensen skärps, krävs ett ökat samarbete mellan universitet och högskolor. Genom att komplettera varandras kompetenser kan profilering och arbetsfördelning uppnås. Därmed kan högkvalitativ utbildning erbjudas studenterna och framstående forskning inom svenska styrkeområden ges goda villkor. Vidare kan en god miljö för forskning och forskarutbildning utvecklas även inom mindre forskningsämnen. Högskolor utan vetenskapsområde kan inom sina styrkeområden i samverkan med universitet eller högskolor med vetenskapsområde aktivt medverka i forskarutbildning. kan utvecklingen leda till ett mer diversifierat system där universitet och högskolor samarbetar utifrån egna starka profiler med olika tyngdpunkter inom sitt uppdrag att utbilda, forska och samverka med det omgivande samhället. Mindre högskolor har visat sig ha god förmåga att rekrytera nya grupper av studenter. Studentsammansättningen vid dessa högskolor avspeglar därmed ofta befolkningen på ett bättre sätt än vad fallet är vid de etablerade universiteten. För att ge studenter vid de mindre högskolorna goda möjligheter till forskarutbildning är det angeläget att universitet och högskolor med rätt att utfärda examen i forskarutbildning samarbetar på ett konstruktivt sätt med högskolor utan vetenskaps- område. För att åstadkomma såväl en dynamisk utveckling inom den egna verksamheten som slagkraftiga samarbeten med andra lärosäten kommer universitet och högskolor att behöva genomföra ett aktivt internt prioriterings- och omfördelningsarbete. Bedömningen av vilka forskningsområden som kan och bör utvecklas till profilområden är ett viktigt led i detta arbete. De främsta miljöerna får därmed bättre förutsättningar för att erhålla medel från forskningsråd och andra forskningsfinansiärer. Det svenska högskolesystemet bör enligt regeringens mening utvecklas mot samarbeten mellan lärosäten vad gäller såväl verksamhet som En sådan struktur främjar bättre svensk forsknings och forskarutbildnings kvalitet, än en utökning av antalet universitet och högskolor med vetenskapsområde. Samarbeten ger förutsättningar för ett I syfte att främja samarbete och profilering av forskning och utbildning har regeringen vidtagit en rad åtgärder och presenterar i denna proposition ytterligare insatser. Med anledning av regeringens förslag i budgetpropositionen (prop. 2003/04:1) har det i högskolelagen (1992:1434) införts en ny bestämmelse, 5 kap. 7 §, vilken innebär att regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer från och med kan meddela föreskrifter för försöksverksamhet som avviker från organisatoriska bestämmelser i lagen. att närmare utreda behovet av att försöksvis pröva nya organisationsformer inom högskolan i syfte att underlätta samarbete Det har till regeringen inkommit önskemål från lärosäten om gemensamma beslutande organ, bl.a. i syfte att underlätta samarbete inom forskarutbildning. För att stimulera utvecklingen av profilerade satsningar inom universitet och högskolor, med respektive utan examensrätt i forskarutbildningen, kan även olika former av forskarskolor användas. Ett exempel på detta är regeringens satsning i den föregående forskningspolitiska propositionen på 16 nationella forskarskolor där alla lärosäten utan vetenskapsområde medverkar som partnerhögskolor. medel som tilldelades dessa forskarskolor avsågs även finansiera doktorander och handledare från lärosäten utan vetenskapsområde. medel utgör en permanent förstärkning av värdhögskolans forskningsanslag och bör fortsättningsvis användas för forskarutbildning men även för stöd till postdoktorala anställningar med anknytning till Regeringen förutsätter att givande samarbeten mellan deltagande lärosäten fortsätter (se vidare avsnitt 7.2.3). Vidare kan universitet och högskolor var och en eller gemensamt bygga upp framstående forskningsmiljöer och ansöka om stöd från forskningsrådens och olika program för stöd till starka forskningsmiljöer eller forskarskolor (se vidare avsnitt 6.1 och 7.2.2). Forskningen är global. Det dagliga arbetet sker i internationell samverkan och kunskapsbasen breddas ständigt genom diskussioner mellan forskare med olika kompetens, bakgrund och nationalitet. Det är i detta sammanhang som konkurrerar med andra länder om de bästa forskarna och de mest värdefulla resultaten. En konsekvens av detta är att inte kan vara bäst på alla områden. Det är nödvändigt att prioritera för att kunna rikta satsningar till de forskare som lyckas bäst i den internationella konkurrensen och för att kunna bygga attraktiva och internationellt framstående forskningsmiljöer. har regeringen valt att lyfta fram några av de områden där är internationellt framstående och som har stor betydelse för såväl offentlig som privat sektor. Kombinationen av hård internationell konkurrens och snabb teknisk utveckling kräver offensiva forskningssatsningar för att ett land skall kunna nå framgång. investerar betydande resurser i forskning och utveckling, vilket återbetalar sig i form av vetenskapliga resultat, utveckling av samhället och tillväxt inom näringslivet. att ytterligare resurser måste tillföras för att ge goda möjligheter utveckla sin ställning som framstående vetenskapsnation. detta krävs dock att resurserna i högre utsträckning koncentreras till Regeringen aviserar i denna proposition en kraftsamling inom tre övergripande områden: medicin, teknik och hållbar Det är sedan en uppgift för de forskningsfinansierande myndigheterna att beakta hur kvalitet, relevans och förnyelse i forskningen bäst kan åstadkommas inom dessa områden. I många länder görs en omfattande satsning på medicinsk forskning och på kunskapsutveckling i hälsorelaterade frågor. Ytterligare medel behöver tillföras för att säkerställa att den höga kvaliteten på svensk medicinsk forskning är fortsatt konkurrenskraftig i ett internationellt perspektiv. Dessutom är det viktigt att den svenska sjukvårdens kompetens upprätthålls och vidareutvecklas genom kontakt med den medicinska forskningen. Motsvarande satsningar behövs inom Baserat på svensk industris behov av utbildad personal och fördelen för industrin av att ha tillgång till framstående forskningskompetens inom landet är det viktigt att teknisk forskning Det pågår en snabb forskningsutveckling inom teknik- vetenskaperna och dessa områden utgör en viktig kunskapsbas för det Omställningen till en hållbar utveckling är en av vår tids stora utmaningar och det är viktigt att forskning till stöd för en hållbar utveckling prioriteras. Forskning inom detta område är mångdisciplinär och omfattar såväl grundforskning som problem- Ökade satsningar på forskning inom ovan nämnda områden garanterar att stark grundforskning kan främjas, som samspelet mellan och näringslivet kan fortsätta att utvecklas genom att kompetens och kunskap överförs inom strategiskt viktiga områden. Genom de förstärkningar som föreslås följer regeringen upp vissa av de prioriteringar som gjordes i den förra forskningspolitiska förnyelse (prop. 2000/01:3). perioden 20002005 har svensk forskning enligt tidigare beslut tillförts sammanlagt ca , varav en andel inriktats mot specificerade områden inom medicin, teknik och hållbar utveckling. vidareutvecklar regeringen den satsning som inleddes i början på decenniet med ytterligare kraftsamling inom dessa tre prioriterade Genusperspektiv är relevant inom såväl de medicinska som de tekniska och naturvetenskapliga disciplinerna, inte minst inom tillämpad Det stärker kvaliteten i forskningen och bidrar till förståelse för val av forskningsproblem. användas både i problemformuleringsfasen och i ett sådant perspektiv kan tillföra teknisk och naturvetenskaplig forskning ny kunskap. Regeringens bedömning: och för arbetsliv och socialvetenskap bör under 20052008 tillsammans tillföras för stöd till medicinsk forskning. Medlen bör fördelas med till och till för arbetsliv och socialvetenskap. Medlen till bör öka med 2005, ytterligare 2006, ytterligare 2007 och ytterligare 2008. Av medlen bör avse forskning om kultur och hälsa och av medlen bör avse forskning om barns hälsa i ett samhällsperspektiv. för arbetsliv och socialvetenskap bör 2007 tillföras för forskning om barns hälsa i ett samhällsperspektiv. Rådet bör tillföras ytterligare för dels försäkringsmedicinsk forskning om ohälsa och sjukfrånvaro, dels forskning om hälsa relaterad till övervikt, kost och fysisk aktivitet. Bakgrund: Medicinsk forskning omfattar forskning inom områdena medicin, odontologi, farmaci och vårdvetenskap. gemensamma organisationsformer med allt större integrering av dessa biovetenskaperna, t.ex. biokemi, biofysik, cell- och molekylärbiologi och bioteknik, till den medicinska forskningen. respektive tillämpad forskning används oftast inte inom det medicinska