prop · GS0385 · 2005-03-16 00:00:00 — Som ett led i det arbetet lämnar vi i avsnitt 7.3.2 förslag till några bestämmelser som gör det lättare att utkräva ansvar av dem som har bedrivit oseriös verk- samhet i aktiebolagsform. Det kan tilläggas att det inom Regeringskan- sliet även pågår annat arbete som syftar till att förhindra missbruk inom associationsrätten. Som ett led i det arbetet har vi beslutat om en proposition med några förslag till ändringar i reglerna om stiftelser. Som redan har nämnts är det styrelsen som ansvarar för bolagets organis- ation och förvaltningen av bolagets angelägenheter. Grunddragen i be- stämmelserna är desamma som när lag trädde i kraft. Bestäm- melserna har dock kompletterats genom senare lagändringar. Sålunda har det genom lagändringar som trädde i kraft till- kommit bestämmelser som ålägger styrelsen att dels se till att bolagets organisation är utformad så att bokföringen, medelsförvaltningen och bolagets ekonomiska förhållanden i övrigt kontrolleras på ett betrygg- ande sätt, dels fortlöpande bedöma bolagets ekonomiska situation (se prop. 1997/98:99 s. 78 f.). Vidare finns det en uttrycklig bestämmelse om att styrelsens ansvar och tillsynsskyldighet inte kan överlåtas på någon annan. Lagrådet uttalade vid den bestämmelsens tillkomst att den endast torde ge uttryck för gällande rätt (se prop. 2000/01:150 s. 185). Remissinstanserna har inte haft några synpunkter på reglernas utform- ning. Reglerna synes också i praktiken ha fungerat väl, även om viss kritik har framförts i juridisk litteratur (se Båvestam, Juridisk 200102 s. 252 f.). I lagrådsremissen föreslogs därför att de nuvarande bestämmelserna om styrelsens uppgifter överförs till den nya lagen utan några sakliga förändringar. Lagrådet har kritiserat den föreslagna lagtexten och bl.a. uttalat att den är ägnad att skapa osäkerhet om vilka möjligheter styrelsen har att dele- gera uppgifter till annan. Lagrådet har därför föreslagit att bestämmel- serna får en delvis ny utformning. Lagrådets förslag innebär att bestäm- melsen om att styrelsens ansvar och tillsynsskyldighet inte kan överlåtas på någon annan tas bort. I stället införs, enligt Lagrådets förslag, en bestämmelse om att styrelsen, när den delegerar vissa uppgifter till en eller flera av styrelsens ledamöter eller till ett bolagsorgan, skall handla med omsorg och fortlöpande kontrollera om delegationen kan upprätt- hållas. Enligt vår mening synes de förslag som Lagrådet har lämnat leda till en tydligare reglering utan att för den skull förändra rättsläget. Vi an- sluter oss därför i väsentliga delar till Lagrådets förslag. Vi återkommer i författningskommentaren till lagtextens närmare avfattning. Lagrådet har vidare efterlyst en närmare kommentar till i vad mån den ekonomiska kontrollen av bokföringen m.m. kan överlåtas på den verk- ställande direktören. Skall styrelsen eller någon styrelseledamot mellan de årliga revisionerna alltid själv gå in och kontrollera den verkställande direktörens förvaltning? Måste en internrevisor utses? Vi vill härvid hän- visa till vad som sades vid tillkomsten av bestämmelserna om styrelsens ansvar för den ekonomiska kontrollen, se prop. 1997/98:99 s. 206 f. Det är enligt vår mening styrelsens ansvar att det byggs upp ett system för löpande rapportering, anpassat till företagets förhållanden. Det ligger i sakens natur att ett sådant rapporteringssystem måste innehålla lämpliga kvalitetssäkringsfunktioner. I synnerhet i större bolag kan det därför vara nödvändigt att inrätta särskilda funktioner för internrevision. Om intern- revisor saknas, måste styrelsen se till att en motsvarande kvalitetssäkring sker på annat sätt, i sista hand genom att styrelseledamöterna själva går in och gör fortlöpande kontroller. I 8 kap. 35 § aktiebolagslagen regleras vad som gäller om bolagets ställföreträdare överskrider sin behörighet respektive befogenhet. Huvudregeln är att styrelsen, den verkställande direktören och de särskil- da firmatecknarna binder bolaget när de rättshandlar i bolagets namn. Från denna huvudregel görs undantag för vissa fall. Bolaget är sålunda inte bundet om ställföreträdaren har vidtagit en åtgärd som står i strid mot lagens regler om bolagsorganets behörighet. Inte heller är bolaget bundet av rättshandlingar som en ställföreträdare har vidtagit om åtgärd- en står i strid mot någon legal befogenhetsinskränkning och bolaget visar att dess motpart insåg eller bort inse att så var fallet. Dessa undan- tag är i sin tur förenade med vissa undantag. Bestämmelserna har i huvudsak haft samma innebörd sedan 1975 års aktiebolagslag trädde i kraft. Med anledning av ny EG-rättslig lagstift- ning fick bestämmelserna en delvis ny utformning (se prop. 1993/94:196 s. 168 ff.). Bestämmelserna övervägdes därefter i ytterligare ett lagstiftningsärende (se prop. 1997/98:99 s. 227 f.) men ändrades inte. Kommittén har föreslagit att bestämmelserna i oförändrat skick flyttas över till den nya lagen. Detta är också vad som föreslogs i lagråds- remissen. Lagrådet har kritiserat bestämmelserna, framför allt användningen av begreppen behörighet och befogenhet. Enligt Lagrådet bör bestämmel- serna utformas på ett nytt, mer konkret sätt. Lagrådet har därför lagt fram ett förslag till ny lydelse. Några sakliga skillnader i förhållande till gällande rätt torde inte vara åsyftade. Det finns inte beredningsunderlag för att i detta ärende ta ställning till Lagrådets förslag. Såvitt känt har bestämmelserna i deras nuvarande ly- delse inte gett upphov till några praktiska problem. De har inte heller föranlett några erinringar vid tidigare lagrådsgranskningar. Vi vidhåller därför lagrådsremissens förslag. Vi avser dock att låta se över bestäm- melserna i ett senare sammanhang. 7.3.2 Tillträde och avgång som styrelseledamot Regeringens förslag: Ändringar i sammansättningen av ett aktiebolags styrelse samt beslut att utse eller entlediga verkställande direktör och särskilda firmatecknare skall få verkan tidigast från den tidpunkt då an- mälan om ändringen kom in till registreringsmyndigheten. Förslaget i Ds 2003:24: Överensstämmer med regeringens förslag (se promemorian s. 6577). Promemorians förslag omfattar dock inte ut- seende och entledigande av verkställande direktör. Remissinstanserna: Flertalet remissinstanser har tillstyrkt promemo- rians förslag eller har inte haft några invändningar mot det. har avstyrkt förslaget, medan , Kam- marrätten i och vid uni- versitet har varit kritiska till det och efterlyst ytterligare överväganden. har efterlyst en beskrivning av omfattningen av det problem, som de föreslagna reglerna är tänkta att motverka. Eko- brottsmyndigheten, och Riksåklagaren som i och för sig har godtagit förslaget har uttalat att man bör övergå till en ordning där tillträde eller avgång som styrelseledamot får verkan för registrering. och Riks- skatteverket har ansett att den föreslagna ordningen även bör omfatta an- mälningar om ändring avseende verkställande direktörer. Redo- visningskonsulters Förbund har föreslagit att Patent- och registre- ringsverket () skall tillhandahålla bolagen en möjlighet att genom ett elektroniskt förfarande få registreringsanmälningar registre- rade . Bakgrund: Enligt gällande rätt får ett beslut om att utse någon till styr- elseledamot eller att entlediga någon från ett sådant uppdrag rättsverkan som sägs i beslutet eller, om någon tidpunkt inte anges där, från och med beslutet. Det ansvar och den behörighet som är knutna till uppdraget inträder respektive upphör alltså . Om styrelseledamoten själv avsäger sig uppdraget, inträder rättsverkan därav när avsägelsen anmäls till styrelsen. Såväl beslutet att utse styrelseleda- moten som dennes avgång eller entledigande skall anmälas till Bolags- verket för registrering. Om någon sådan anmälan inte sker, saknar detta dock betydelse för frågan om den registrerades ansvar och behörighet. I 18 kap. 3 § aktiebolagslagen finns visserligen bestämmelser om registrer- ingens positiva och negativa rättsverkningar. Dessa medför att ett bolag i viss utsträckning kan bli bundet av rättshandlingar som en entled- igad men ännu inte avregistrerad företrädare vidtar. Bestämmelserna reg- lerar emellertid inte vilka som kan hållas ansvariga för missförhållanden med anknytning till bolaget. Enligt en rapport från åklagarväsendet (rapport 1996:1 om bolags- plundring s. 54) är det vanligt att personer som är registrerade som styr- elseledamöter i aktiebolagsregistret påstår att de i själva verket har avgått före en viss kritisk tidpunkt och att de därför inte kan göras ansvariga för de handlingar som har företagits i bolagets namn. presenteras ett förfalskat bolagsstämmo- eller styrelseprotokoll till stöd för påståendet. I rapporten föreslås, för att komma till rätta med problemet, att förändring- ar i kretsen av styrelseledamöter skall ges rättsverkan först i och med att uppgifterna om förändringarna registreras i aktiebolagsregistret. Införandet av en sådan ordning som föreslogs i rapporten har disku- terats av både kommittén (SOU 1999:36) och (SOU 1998:47). En sådan koppling skulle innebära att den som utses till sty- relseledamot får den behörighet och det ansvar som följer med uppdraget först när beslutet att utse honom eller henne registreras i registret samt att han eller hon behåller sin behörighet och sitt ansvar till dess att avregistr- ering sker. Varken (se SOU 1998:47 s. 6365) eller kommittén (se SOU 1999:36 s. 8388) ansåg dock att en sådan ordning var lämplig. ansåg att det kunde finnas anledning att se vidare på en modell som innebär att styrelseledamots avgång förlorar sin verkan om den inte anmäls för registrering . Kommittén studerade den sistnämnda modellen men ansåg att inte heller den var ändamålsenlig. Frågan behandlades sedan av regeringen i propositionen Likvidation av aktiebolag m.m. (se prop. 2000/01:150 s. 6972). Där gjordes bedöm- ningen att det inte borde införas regler om att en avgången styrelseleda- mot behåller sitt ansvar som styrelseledamot till dess att avgången har registrerats i aktiebolagsregistret. Regeringen hänvisade bl.a. till de olägenheter som sådana regler skulle föra med sig: En sådan olägenhet är att en nyvald styrelse inte skulle kunna fatta några beslut förrän registrering har skett. Fram till registreringen som även i normala fall kan dröja någon eller skulle den gamla styrelsen fortfarande vara ensam kompetent att fatta styrelsebeslut. Särskilt problematiskt blir detta givetvis om styrelsebytet beror på att aktieägarna inte längre har förtroende för den gamla styrelsen och är angelägna att snabbt ge bolaget en ny ledning. Det måste också beaktas att en styrelseledamot kan ha fullt legitima skäl att lämna styrelsen. Ett särskilt tydligt exempel på detta är om den övriga styrelsen står i begrepp att fatta något lagstridigt beslut och styrelseledamoten därför inte längre anser sig kunna delta i bolagets verksamhet. anses en styr- elseledamot ha rätt att avgå med omedelbar verkan. En ordning av det nu diskut- erade slaget skulle medföra att den faktiska avgången förskjuts eller veckor fram i tiden. Det torde visserligen vara uteslutet att den avgångne leda- moten skulle kunna hållas straffrättsligt ansvarig för de beslut som styrelsen fattar när han eller hon inte är med. Såsom regelverket i övrigt är utformat skulle den avgångne ledamoten emellertid ändå kunna bli betalningsskyldig på grund av för- summelser som egentligen är att hänföra till de kvarvarande styrelseledamöterna. Enligt regeringen kunde det riktas invändningar även mot den modell som hade pekat på. Regeringen förklarade dock att den avsåg att längre fram, sedan frågan hade blivit ytterligare belyst, återkomma till med lagförslag. Skälen för regeringens förslag Hur stort är problemet? har efterfrågat en beskrivning av omfattningen av de problem som påtalades i den ovannämnda promemorian 1996. Någon närmare kvantifiering av problemet har dock inte kunnat göras. Förekomsten av problemen har dock senare bekräftats av Ekobrottsmyn- digheten och Riksåklagaren. Också har från sitt verksamhetsområde kunnat verifiera förekomsten av problemet. har framhållit att de nu framlagda lagförslagen är av mycket stor betydelse för att komma tillrätta med svårigheter i processer om företrädaransvar och vid delgivning. Någon ytterligare kvantifiering är enligt vår mening knappast möjlig att åstadkomma; det rör sig här om oseriös verksamhet som sker i det fördolda och enbart i enstaka fall låter sig studeras. Det står under alla förhållanden klart att problemen har en sådan omfattning att särskilda lagstiftningsåtgärder är påkallade. Hur bör problemet lösas? Som ovan har framgått har regeringen tidigare övervägt en lösning där tillträde och avgång som styrelseledamot får verkan för registreringen. Regeringens slutsats var emellertid att denna lösning inte bör väljas. Denna bedömning har sedermera godtagits av (se prop. 2000/01:150 s. 69 f., bet. 2001/02:LU5 och rskr. 2001/02:50). Det har inte framkommit några skäl att nu göra någon annan bedömning. En mindre långtgående lösning är att styrelseledamotens avgång ur styrelsen liksom får omedelbar rättsverkan men att denna verkan skall vara villkorad av att registreringsanmälan sker . I det tidigare lagstiftningsarbetet uttalades att denna modell borde övervägas vidare (se prop. 2000/01:150 s. 72). De diskussioner som Justitiedeparte- mentet därefter har haft med bl.a. och har gett vid handen att modellen skulle ge upphov till betydande praktiska och rättsliga problem. Ett sådant problem är vad som gäller om styrelse som har avgått återinträder till följd av försummad registreringsanmälan. Skall en sådan styrelse återfå fulla befogenheter? Vad gäller beträffande den styrelse som har utsetts i den avgångna sty- relsens ställe? Hur skall de rättshandlingar som har vidtagits för bolagets räkning av den nya styrelsen bedömas och som tredje man har förlitat sig på? Vår slutsats är att det inte är lämpligt att införa en ordning av detta slag. 2001/02:LU5 (s. 8) berörs ytterligare ett alternativ, nämligen att förändringar i kretsen av styrelseledamöter får rättsverkan när föränd- ringen anmäls för registrering i aktiebolagsregistret. skulle från ett brottsbekämpningsperspektiv innebära i princip samma fördelar som ett system där ställningen som styrelseledamot knyts till re- gistreringen som olägenheterna för de seriösa företagen skulle vara avsevärt mindre jämfört med det systemet. Den som har valts till ny styrelseledamot och anmält detta till registreringsmyndigheten skulle kunna träda in i sin funktion utan att behöva avvakta registreringsmyn- dighetens handläggning av registreringsärendet. På motsvarande sätt skulle en entledigad ledamot genom en anmälan till registreringsmyndig- heten kunna säkerställa att han eller hon omgående befrias från det an- svar som följer med uppdraget. Regler av detta slag skulle inte heller ge upphov till samma tillämpningsproblem som vi har berört med avseende på den andra berörda modellen, dvs. den där verkan av beslut om till- sättande och entledigande av styrelseledamöter villkoras av att regist- reringsanmälan görs . I lagrådsremissen föreslog vi därför den nu angivna lösningen. Lagrådet har invänt mot lagrådsremissens förslag och bl.a. menat att många seriösa styrelseledamöter, av skäl som måste godtas, inte kommer att leva upp till det handlingsmönster som förslaget anvisar. Lagrådet har vidare, med hänvisning till bestämmelsens rättsföljder, ansett att den i allt väsentligt inte bör vara tillämplig vad gäller styrelsens behörighet i fråga om beslut och rättshandlingar. Exempelvis bör, enligt Lagrådet, en nyvald styrelse genast kunna sammanträda och fatta beslut oavsett om anmälan om nyvalet inkommer . Lagrådet har också påpekat att förslaget innebär att en styrelseledamot som efter invalet men före registreringsanmälan har deltagit i ett ansvarsgrundande beslut inte kommer att vara ansvarig för beslutet, något som enligt Lagrådet fram- står som olämpligt. Lagrådet har skisserat några alternativa modeller till lagregler. En sådan modell är att den föreslagna lagregeln inskränks till att gälla sty- relseledamotens ansvar vid påstådd avgång eller görs till en presumtion för att utträde har ägt rum först när anmälan om utträdet har kommit in till . En annan modell innebär att lagrådsremissens förslag modifieras med en ventil som är tillämplig när det finns särskilda skäl att anta att en avgång har ägt rum tidigare. Enligt vår mening innebär den lösning som föreslås i lagrådsremissen inte några svårigheter av betydelse för seriösa företagare. En anmälan till kommer att kunna göras på enkelt sätt, t.ex. med fax eller e-post, och något egentligt dröjsmål mellan entledigandet/nyvalet och an- mälan till behöver därför inte uppstå (se vidare nedan). Lagrådets påpekande att en nyvald styrelseledamot inte kommer att vara ansvarig för styrelsebeslut, fattade innan han eller hon har anmälts för registrering, är i och för sig riktigt. Vi delar dock inte uppfattningen att detta förhållande skulle vara olämpligt. Den ordning som föreslås i lagrådsremissen innebär att en nyvald styrelseledamot inte lagligen kan ta del i ett styrelsebeslut förrän registreringsanmälan har skett. Han eller hon bör då inte heller ha något motsvarande ansvar. Vi är inte heller övertygade om att de alternativa åtgärder som Lag- rådet har föreslagit skulle vara verkningsfulla. Såsom Lagrådet har angett torde det gälla en presumtion för att en uppgift i aktiebolags- registret om vilka som är styrelseledamöter i ett bolag överensstämmer med de verkliga förhållandena. Detta har inte förhindrat det missbruk av regelverket som bl.a. har redovisat. En regel med en ventil alltså ett undantag från huvudregeln om att det är ändrings- anmälan som är avgörande skulle enligt vår mening ge upphov till rättsosäkerhet. För den som rättshandlar med ett bolag och därvid förlitar sig på vad aktiebolagsregistret innehåller i fråga om styrelseledamöter torde sålunda de av Lagrådet framförda lösningarna innebära en större osäkerhet än lagrådsremissens förslag. En reglering där olika regler gäller för verkan av en ledamots tillträde respektive avgång skulle bl.a. medföra en risk för att bolaget får en dubbel uppsätt- ning av ansvariga styrelseledamöter. Lagrådet har även föreslagit att det i lagen eller i lagreglerna om del- givning görs ett tillägg som klargör att reglerna om rättsverkan av registr- ering och kungörande skall gälla även i fråga om delgivning (jfr 18 kap. 3 § aktiebolagslagen). Så är inte fallet (jfr rättsfallen NJA 1979 s. 655 och NJA 1997 s. 762 samt prop. 1993/94:196 s. 207). Vi är inte beredda att förorda en sådan lösning. Reglerna om rättsverkan av registr- ering och kungörande anknyter till faktorer som avtalspartens goda eller onda tro, något som medför att reglerna knappast är lämpliga i delgiv- ningssammanhang. Vi anser alltså att lagrådsremissens förslag inte kommer att ge upphov till några olägenheter av betydelse och vi är inte beredda att förorda Lagrådets förslag till alternativa regler. Vi föreslår därför, liksom i lag- rådsremissen, att ändringar i sammansättningen av ett aktiebolags styr- else skall få verkan när förändringen anmäls för registrering i aktiebo- lagsregistret. Närmare om den framtida regleringen Av 8 kap. 36 § aktiebolagslagen följer att ett aktiebolag för registrering skall anmäla bl.a. vem som har utsetts till styrelseledamot. Närmare bestämmelser om sådana anmälningar finns i aktiebolagsförordningen (1975:1387). Av dessa framgår bl.a. att en anmälan om ändring i styr- elsens sammansättning skall innehålla en kopia av protokoll eller annan handling som bestyrker val av styrelseledamot, en försäkran på heder och samvete att uppgifterna i anmälan stämmer överens med de beslut som bolaget har fattat och en handling på vilken varje ny styrelseledamot har skrivit sin av vittnen styrkta namnteckning, om detta inte har skett på själva anmälningshandlingen. Prövningen av registreringsanmälningar görs av . Enligt 18 kap. 4 § aktiebolagslagen skall verket, om en registreringsanmälan är bristfällig, förelägga sökanden att avge yttrande eller vidta rättelse. Detsamma gäller, om verket finner att beslut som anmäls för registrering eller handling som bifogas anmälan inte har tillkommit i behörig ordning eller till sitt innehåll strider mot lag eller annan författning eller mot bolagsordningen eller har i något viktigare hänseende otydlig eller vilseledande avfattning. Om före- läggandet inte följs, skall verket avskriva anmälan. Om anmälan bifalls, skall verket föra in ändringen i registret och utan dröjsmål kungöra den i Post- och (se 18 kap. 2 §). En reglering där rättsverkningarna av beslut om förändringar i styr- elsens sammansättning knyts till tidpunkten för registreringsanmälan kan utformas antingen så att verkningarna inträder för avsänd- andet av anmälan eller så att de inträder när anmälan har kommit in till verket. En fördel med det förra alternativet är att den nya styrelsen själv skulle råda fullt ut över den tidpunkt då dess behörighet inträder. Mot detta alternativ kan dock invändas att det kan komma att missbrukas. Det kan befaras att det på motsvarande sätt som skulle påstås och åberopas någon form av bevis för att ändringsanmälan har skickats in till verket . På så sätt skulle bevissvårigheter av i princip samma slag som förekommer kunna uppkomma. Vi anser därför att ändringen bör få verkan först från den tidpunkt då ändringsanmälan kommer in till . För att en sådan ordning skall fungera på avsett sätt krävs att verket har rutiner som innebär att inkomna ändringsanmälningar diarieförs och att den som har gjort anmälan snabbt kan få något slags bekräftelse på att anmälan har kommit in till verket. Detta är nödvändigt för att den nya styrelsen skall kunna styrka sin behörighet gentemot tredje man. Enligt de uppgifter som har inhämtats från har verket väl fungeran- de rutiner för omedelbar diarieföring av inkomna handlingar. Vidare kommer det att vara möjligt för bolaget att göra den aktuella typen av ändringsanmälningar genom och Företagsregistrering; den som gör anmälningen får då ge- nom systemets försorg en bekräftelse på både anmälans innehåll och att anmälan har mottagits. På begäran tillhandahåller verket diariebevis. Det är också möjligt att genom en särskild telefonservice få snabb bekräftelse på att en handling har kommit in till verket. Inom verket övervägs att erbjuda servicefunktioner av detta slag via e-post. Mot denna bakgrund bedömer vi att en övergång till en ord- ning av det diskuterade slaget inte innebär några olägenheter av bety- delse för det seriösa företagandet. En särskild fråga är vad som skall gälla i de fall då den ändringsan- mälan som har skickats in sedermera avskrivs eller av någon annan an- ledning inte föranleder någon ändring i registret. Anmälan kanske är ofullständig eller så har registreringsavgiften inte betalats. Samma effekt uppkommer om ingivaren återkallar sin anmälan eller om verket vid en materiell prövning konstaterar att det anmälda beslutet strider mot aktie- bolagslagen eller mot någon annan författning. En lösning är att låta beslutet om ändringen i styrelsens sammansätt- ning förlora sin verkan om registrering inte sker. Den har emellertid nackdelar. Vi har tidigare berört problemen med en ordning där verkan av beslut om tillsättande och entledigande av styrelseledamöter villkoras av att registreringsanmälan görs . Liknande problem skulle uppkomma om verkan av ett till verket anmält beslut är villkorad av att registrering sker. Detta framstår därför inte som någon lämplig lösning. Vi anser att frågan i stället bör bedömas utifrån de regler och principer som gäller vid utebliven registrering. Sålunda bör brister i själva anmälan till sakna betydelse för beslutets giltighet. Ett till verket anmält beslut att utse en ny styrelseledamot bör alltså vara giltigt, även om beslutet inte registreras (t.ex. därför att registreringsavgift inte har betalats).