prop · GS03108 · 2005-03-22 00:00:00 — Regeringens proposition 2004/05:108 Vissa frågor om sjukpenninggrundande inkomst och Regeringen överlämnar denna proposition till . I propositionen föreslås att den sjukpenninggrundande inkomsten (SGI) för försäkrade som saknar anställning skall bli föremål för en ny modell för en årligt återkommande omräkning. Omräkningen ersätter den årliga anpassningen till löneutvecklingen som tidigare skett för arbetslösa. Till grund för omräkningen skall ligga förändringen av konsumentprisindex före omräkningstidpunkten. Regeringen föreslår vidare att personer som uppbär periodiskt ekono- miskt stöd som utges i enlighet med särskilda avtal som ingåtts mellan arbetsmarknadens parter skall omfattas av ett SGI-skydd sådan ersättning uppbärs. Regeringen föreslår också vissa förändringar av reglerna för beräkning av livränta. Livränteunderlaget skall endast fastställas från vilken livränta utges och livräntan skall då bestämmas enbart på grundval av de inkomstförhållanden som gäller . Med en sådan regel blir livräntans storlek inte avhängig av handläggningstid. Med hänsyn till livräntans syfte och karaktär skall retroaktiva löneavtal beaktas när livränteunderlaget skall fastställas, förutsatt att avtalet omfattar begynnelsetidpunkten för livräntan. Det innebär att livräntan kommer att grundas på de faktiska inkomster som den försäkrade hade då livräntan skall börja utges. Bestämmelserna om omräkning av SGI samt utökningen av SGI- skyddet till att omfatta även personer som erhåller viss periodisk ekono- misk ersättning skall träda i kraft . Bestämmelserna om beräkning av livränta skall träda i kraft . Förslag till riksdagsbeslut.................................................................. Förslag till lag om ändring i lagen (1962:381) om allmän 2.2Förslag till lag om ändring i lagen (1976:380) om Ärendet och dess beredning............................................................. Omräkning av sjukpenninggrundande inkomst under skyddad 4.2Principer för omräkning av den sjukpenninggrundande SGI-skydd i samband med viss ersättning från trygghetsråd .......... Utökning av skyddskretsen för SGI-skydd....................... Beräkning av arbetsskadelivränta ..................................... Kombination av sjukskrivning och studier...................................... 7.2Förbättrade möjligheter till kombination av partiell sjukskrivning och studier .................................................. Förslaget till lag om ändring i lagen (1962:381) om Förslaget till lag om ändring i lagen (1976:380) om Bilaga 1 Sammanfattning av betänkandet Sjukpenninggrundande inkomst skydd och anpassning (SOU 2003:50) ........................... Bilaga 2 Förteckning över remissinstanser som avgivit yttrande över skydd och anpassning (SOU 2003:50) ............................................ Utdrag ur protokoll vid regeringssammanträde ......... 1 Förslag till riksdagsbeslut Regeringen föreslår att antar regeringens förslag till 1.lag om ändring i lagen (1962:381) om allmän försäkring, 2.lag om ändring i lagen (1976:380) om arbetsskadeförsäkring. Regeringen har följande förslag till lagtext 2.1Förslag till lag om ändring i lagen (1962:381) om allmän försäkring Härigenom föreskrivs i fråga om lagen (1962:381) om allmän försäk- ring1 dels att 3 kap. 5, 5 c och 10 §§ samt 4 kap. 6 § skall ha följande lydelse, dels att det i lagen skall införas en ny paragraf, 3 kap. 5 d §, av följande lydelse. skall besluta om en försäkrads tillhörighet till sjuk- penningförsäkringen och fastställa sjukpenninggrundande inkomst. För en försäkrad som inte är bosatt i gäller detta så snart anmälan om hans inkomstförhållanden gjorts hos . Av beslutet skall framgå i vad mån den sjukpenninggrundande inkomsten är att hänföra till anställning eller till annat förvärvsarbete. a)när fått kännedom om att den försäkrades inkomstförhållanden eller andra omständigheter har undergått ändring av betydelse för rätten till sjukpenning eller för sjukpenningens storlek, b)när sjukersättning eller aktivitetsersättning enligt denna lag eller sär- skild efterlevandepension enligt lagen (2000:462) om införande av lagen (2000:461) om efterlevandepension och efterlevandestöd till barn bevil- jas den försäkrade eller sådan ersättning eller pension som redan utges ändras med hänsyn till ändring i den försäkrades arbetsförmåga eller, vid särskild efterlevandepension, förmåga eller möjlighet att bereda sig inkomst genom arbete, c)när delpension enligt särskild lag beviljas den försäkrade eller redan utgående sådan pension ändras med hänsyn till ändring i den försäkrades arbets- eller inkomstförhållanden, d)när tjänstepension beviljas den försäkrade, e)när ett beslut om vilandeförklaring av sjukersättning eller aktivitets- ersättning enligt 16 kap. 16 § upphör, samt f)när livränta beviljas den försäkrade enligt lagen (1976:380) om arbetsskadeförsäkring eller redan utgående livränta ändras. Ändring som avses i första stycket skall gälla från och med den dag då anledningen till ändringen uppkommit. Den sjukpenninggrundande inkomst som ändrats enligt första stycket a får dock läggas till grund för ersättning tidigast i den ersättningsperiod som Lagen omtryckt 1982:120. Senaste lydelse 2004:781. inträffar i anslutning till att fått kännedom om Prop. 2004/05:108 inkomständringen. Under tid som anges under 16 får, om inte första stycket bd eller f är tillämpligt, den fastställda sjukpenninggrundande inkomsten sänkas lägst till vad den skulle ha varit närmast om då känt till samtliga förhållanden. Detta gäller tid då den försäkrade 1. bedriver studier enligt de grunder som fastställs av regeringen eller den myndighet regeringen bestämmer, 2. erhåller periodiskt ekono- miskt stöd, utgivet enligt särskilda avtal mellan arbetsmarknadens parter, enligt de grunder som fast- ställs av regeringen eller den myndighet regeringen bestämmer, 3.deltar i ett arbetsmarknadspolitiskt program och får aktivitetsstöd eller står till arbetsmarknadens förfogande enligt de grunder som fast- ställs av regeringen eller den myndighet regeringen bestämmer, 4.är gravid och avbryter eller inskränker sitt förvärvsarbete tidigast före barnets födelse eller den beräknade tidpunkten härför, 5. är helt eller delvis ledig från förvärvsarbete för vård av barn, om den försäkrade är förälder till barnet eller likställs med förälder enligt 1 § föräldraledighetslagen (1995:584) och barnet inte har fyllt . Motsvarande gäller vid adoption av barn som ej fyllt eller vid mottagande av sådant barn i avsikt att adoptera det, om mindre än har förflutit sedan den försäkrade fick barnet i sin vård, 5. helt eller delvis avstår från förvärvsarbete för vård av barn, om den försäkrade är förälder till barnet eller likställs med förälder enligt 1 § föräldraledighetslagen (1995:584) och barnet inte har fyllt . Motsvarande gäller vid adoption av barn som ej fyllt eller vid mottagande av sådant barn i avsikt att adoptera det, om mindre än har förflutit sedan den försäkrade fick barnet i sin vård, 6. fullgör tjänstgöring enligt lagen (1994:1809) om totalförsvarsplikt. För en försäkrad som avses i För en försäkrad som avses i tredje stycket 1 eller deltar i ett tredje stycket 1 eller 2 eller deltar i och får aktivitetsstöd skall Försäk- gram och får aktivitetsstöd skall den aktuella tiden, beräkna sjuk- penningen på en sjukpenninggrun- sjukpenningen på en sjukpenning- dande inkomst som har fastställts grundande inkomst som har fast- på grundval av enbart den inkomst ställts på grundval av enbart den av eget arbete som den försäkrade inkomst av eget arbete som den kan antas få . försäkrade kan antas få under Om därvid den sjukpen- inkomsten helt eller delvis är att hänföra till anställning, skall års- eller delvis är att hänföra till av enbart det antal beräknas på grundval av enbart det Vid utgången av en period då en försäkrad helt eller delvis har upp- burit sjukersättning eller aktivi- tetsersättning enligt denna lag skall den sjukpenninggrundande inkomsten motsvara den sjuk- penninggrundande inkomst som den försäkrade skulle ha varit berättigad till före en eller flera sådana perioder eller vad som löneutvecklingen inom yrkesområdet därefter föranleder. som den försäkrade kan antas ha i antal arbetstimmar som den för- säkrade kan antas ha i ifråga- den aktuella tiden. varande förvärvsarbete under den För en försäkrad som får sådan behandling eller rehabilitering som avses i 7 b § eller 22 kap. 7 § och som får livränta enligt lagen (1976:380) om arbetsskadeförsäkring eller motsvarande ersättning enligt en annan författning skall , vid sjukdom då livränta betalas ut, beräkna sjukpenningen på en sjukpenning- grundande inkomst som har fastställts på grundval av enbart den inkomst av eget arbete som den försäkrade kan antas få . För en försäkrad som avses i 10 c § första stycket 1 eller 2 skall dock under studieuppehåll mellan vår- och hösttermin, då den försäkrade inte uppbär studiesocial förmån för studier som avses i tredje stycket 1, sjuk- penningen beräknas på den sjukpenninggrundande inkomst som följer av förstatredje styckena, om sjukpenningen blir högre än sjukpenning beräknad på den sjukpenninggrundande inkomsten enligt fjärde stycket. Fjärde stycket tillämpas även för försäkrad som avses i tredje stycket 6 när den försäkrade genomgår grundutbildning som är längre än . Omprövning av sjukpenningförsäkringen enligt första stycket a skall ej omfatta ändring av den försäkrades inkomstförhållanden på grund av sådant förvärvsarbete som avses i 16 kap. 15 §. Vid utgången av en period då en försäkrad helt eller delvis har upp- burit sjukersättning eller aktivi- tetsersättning enligt denna lag skall den sjukpenninggrundande inkomsten motsvara den sjukpen- ninggrundande inkomst som den försäkrade skulle ha varit berätti- gad till före en eller flera sådana perioder. eller har förflutit räknat från den tidpunkt sjukersättningen eller aktivitetsersättningen började utges skall den sjukpenninggrun- dande inkomsten omräknas enligt 5 d § tredje stycket för varje helt år som har förflutit. Bestämmelserna i första stycket gäller endast för tid och till den del den försäkrade är arbetslös och beredd att anta erbjudet arbete i en omfattning som svarar mot närmast föregående förvärvs- arbete. När skall fastställa den sjukpenninggrun- 3 Senaste lydelse 2001:489. dande inkomsten för en försäkrad som omfattas av 5 § tredje stycket 16 och som helt eller delvis sak- nar anställning skall den sjukpen- ninggrundande inkomsten i vissa fall räknas om. Detsamma skall gälla för en försäkrad vars anställning upphör under en pågående ersättningsperiod. Omräkningen skall göras när har förflutit räknat från den tidpunkt då den anställ- ning upphörde som senast föran- lett eller kunnat föranleda beräk- ning av sjukpenninggrundande inkomst. Därefter görs omräk- ningen räknat från den senaste omräkningen. Med den tidpunkt då anställningen upphörde jämställs den tidpunkt då den försäkrade helt upphörde med annat förvärvsarbete än arbete som anställd. När omräk- ning har gjorts enligt 5 c § räknas tidpunkten från utgången av det senaste som avses där. Den sjukpenninggrundande inkomsten av annat förvärvs- arbete, grundad på annan inkomst än som avses i 2 a § första stycket, skall också räknas om för en för- säkrad som inte har upphört med förvärvsarbetet. Omräkning skall göras under en pågående ersätt- ningsperiod efter det att har förflutit räknat från ersättnings- periodens början. Därefter görs omräkningen räknat från den senaste omräkningen. Omräkningen skall göras med den procentuella förändringen i det allmänna prisläget räknad från det senast fastställda talet för kon- sumentprisindex jämfört med mot- svarande tal dess- förinnan. En omräkning som inne- bär en sänkning av den sjukpen- ninggrundande inkomsten skall inte beaktas. Den sjukpenning- grundande inkomsten kan aldrig fastställas till ett belopp som över- under förutsättning att den försäk- under förutsättning att den försäk- rade skulle ha förvärvsarbetat om rade skulle ha förvärvsarbetat om han inte hade varit sjuk. han inte hade varit sjuk. försäkrad som avses i 5 § tredje försäkrad som avses i 5 § tredje stycket 1 eller 3, femte eller stycket 13, femte eller sjunde sjunde stycket skall vad som har stycket skall vad som har sagts nu sagts nu gälla även för tid efter de gälla även för tid efter de första första av sjukperioden. För sjukpenningen skall 10 a och 10 b §§ tillämpas 10 b §§ tillämpas. Om det inte kan utredas hur den försäkrade skulle ha förvärvsarbetat under sjukperiodens första , får sjukpenning utges efter vad som kan anses skäligt med ledning av hur den försäkrade har förvärvsarbetat före sjukperioden, om det kan antas att den försäkrade skulle ha för- värvsarbetat i motsvarande omfattning i sjuk- perioden. Med tid för förvärvsarbete enligt första stycket jämställs 1.ledighet för semester, dock inte om den försäkrade uppbär semes- terlön enligt semesterlagen (1977:480) och, enligt 15 § samma lag, kan begära att dag då han är oförmögen till arbete på grund av sjukdom inte räknas som semesterdag, 2.ledighet under studietid för vilken oavkortade löneförmåner utges, 3.ledighet under tid då den försäkrade uppbär ersättning till deltagare i teckenspråksutbildning för vissa föräldrar (TUFF), och 4.ledighet för ferier eller för motsvarande uppehåll för lärare som är anställda inom utbildningsväsendet. Hel föräldrapenning utgör lägst (lägstanivå). Föräldrapenning utges med belopp motsva- rande förälderns sjukpenning, beräknad enligt femte stycket, om föräl- dern under minst före barnets födelse eller den beräk- nade tidpunkten för födelsen har varit försäkrad för en sjukpenning över lägstanivån och skulle ha varit det om känt till samt- liga förhållanden. Föräldrapenning utges dock alltid lägst med ett belopp för hel föräldrapenning om (grund- nivå). För en förälder som endast är försäkrad enligt 3 kap. 4 § socialför- säkringslagen (1999:799) gäller detta under förutsättning att föräldern uppfyller villkoren i första meningen. 4Senaste lydelse 2000:37. 5Senaste lydelse 2004:781. Utan hinder av vad som före- skrivs i andrafjärde styckena skall, om förälderns sjukpenning- grundande inkomst har sänkts enligt 3 kap. 5 § tredje stycket 5, föräldrapenningen till dess barnet fyller beräknas lägst på grundval av den sjukpenninggrun- dande inkomst som gällde innan sänkningen skedde eller den högre inkomst som löneavtal därefter föranleder, om föräldern avstår från förvärvsarbete för vård av barn. Är kvinnan gravid på nytt innan barnet uppnått eller skulle ha uppnått och nio månaders ålder, skall föräldrapenningen även fortsättningsvis beräknas på motsvarande sätt. Detsamma gäller vid adoption av barn som sker och efter det att det föregående barnet fötts eller adopterats.För en förälder som helt eller delvis saknar anställning skall den sjukpenninggrundande inkomst som föräldrapenningen beräknas på enligt sjätte stycket alltjämt omräknas på sätt som anges i 3 kap. 5 d §. Utöver vad som anges i andra stycket utges föräldrapenning för med belopp motsvarande förälderns sjukpenning, beräk- nad enligt femte stycket, dock lägst med belopp enligt grundnivån, och för med belopp enligt lägstanivån. Vid flerbarnsbörd utges föräldrapenning enligt 3 § andra stycket för med belopp motsvarande förälderns sjukpenning, beräknad enligt femte stycket, dock lägst med belopp enligt grundnivån, och för med belopp enligt lägstanivån. För varje barn utöver det andra utges föräldrapenning med belopp motsvarande förälderns sjuk- penning, beräknad enligt femte stycket, dock lägst med belopp enligt grundnivån. När föräldrapenning enligt andrafjärde styckena skall utges med belopp motsvarande förälderns sjukpenning, skall beräkningen ske enligt 3 kap. med undantag av 5 § fjärdesjunde styckena samt 10 a och 10 b §§. Utan hinder av vad som före- skrivs i andrafjärde styckena skall, om förälderns sjukpenning- grundande inkomst har sänkts enligt 3 kap. 5 § tredje stycket 5, föräldrapenningen till dess barnet fyller beräknas lägst på grundval av den sjukpenninggrun- dande inkomst som gällde innan sänkningen skedde eller den högre inkomst som löneutvecklingen inom yrkesområdet därefter för- anleder, om föräldern avstår från förvärvsarbete för vård av barn. Är kvinnan gravid på nytt innan bar- net uppnått eller skulle ha uppnått och nio månaders ålder, skall föräldrapenningen även fortsätt- ningsvis beräknas på motsvarande sätt. Detsamma gäller vid adoption av barn som sker och efter det att det före- gående barnet fötts eller adopte- rats. 1.Denna lag träder i kraft . 2.Den nya bestämmelsen i 3 kap. 5 § tredje stycket 2 skall tillämpas för tid efter ikraftträdandet. 3.De nya bestämmelserna om omräkning skall tillämpas på sjukpen- ninggrundande inkomst som beräknas för tid efter ikraftträdandet. För en försäkrad som avses i 3 kap. 5 d § och som har en sjukpenninggrundande inkomst som är att hänföra till inkomst av annat förvärvsarbete skall omräkningen av denna inkomst emellertid göras tidigast . 4.Vid tillämpning av den nya bestämmelsen i 3 kap. 5 c § skall omräkning av den sjukpenninggrundande inkomsten för varje helt år som infallit före göras med utgångspunkt i löneutvecklingen inom yrkesområdet. 2.2Förslag till lag om ändring i lagen (1976:380) om arbetsskadeförsäkring Härigenom föreskrivs i fråga om lagen (1976:380) om arbetsskade- försäkring1 dels att 4 kap. 5, 6 och 12 §§ skall ha följande lydelse, dels att det i lagen skall införas två nya paragrafer, 4 kap. 6 a och 7 a §§, av följande lydelse. För den som är sjukpenning- För den som är sjukpenningför- försäkrad enligt 3 kap. lagen säkrad enligt 3 kap. lagen (1962:381) om (1962:381) om dande inkomst enligt 3 kap. 2 § dande inkomst enligt 3 kap. 2 § vilken livräntan skall utges eller den inkomst som då skulle ha skall utges eller den inkomst som utgjort hans eller hennes sjukpen- då skulle ha utgjort hans eller hen- ninggrundande inkomst, om För- hade känt till samtliga förhållan- Vid tillämpningen av första stycket gäller följande avvikelser från bestämmelserna i 3 kap. 2 § lagen om allmän försäkring. Vid beräk- ningen skall också andra skattepliktiga förmåner än pengar beaktas. Med inkomst av anställning likställs kostnadsersättning som inte enligt 8 kap. 19 eller 20 § skattebetalningslagen (1997:483) undantas vid beräkning av skatteavdrag. Semesterlön och semesterersättning skall medräknas utan den begränsning som anges i 3 kap. 2 § tredje stycket lagen om allmän försäkring. Inkomst i form av skattepliktiga förmåner skall värderas på det sätt som är föreskrivet för beräkning av pensionsgrundande inkomst enligt lagen (1998:674) om inkomstgrundad ålderspension. Vid beräkning av livränte- underlaget får även beaktas ett löneavtal som har träffats efter den tidpunkt från vilken livräntan första gången skall utges om avtalet omfattar denna tidpunkt. För den som inte är sjukpen- För den som inte är sjukpen- ningförsäkrad enligt 3 kap. lagen ningförsäkrad enligt 3 kap. lagen 1Lagen omtryckt 1993:357. 2Senaste lydelse 2004:783. 3Senaste lydelse 1997:566. (1962:381) om allmän försäkring men likväl har inkomst av för- värvsarbete utgörs livränteunder- laget av den inkomst som med tillämpning av 5 § skulle ha beräknats för honom om han hade varit sjukpenningförsäkrad. (1962:381) om allmän försäkring men likväl har inkomst av för- värvsarbete utgörs livränteunder- laget av den inkomst som med tillämpning av 5 §, vid den tid- punkt från vilken livräntan första gången skall utges, skulle ha beräknats för honom om han hade varit sjukpenningförsäkrad. Om det från vilken livräntan första gången skall utges är sannolikt att livrän- teunderlaget skulle bli väsentligen högre eller lägre får ett nytt livränte- underlag fastställas och läggas till grund för beräkning av livränta vid ett sådant senare tillfälle. Om en livränta skall beräknas på nytt den första gången skall utges eller om den skall omprövas enligt 12 § skall det livränteunderlag som anges i 57 §§ räknas om med ledning av 6 kap. 2 § Ett beslut om livränta skall omprövas, om ändring av betydelse har skett i de förhållanden som var avgörande för beslutet eller om den för- säkrades möjlighet att bereda sig inkomst genom arbete väsentligen har förbättrats. Livränta för förfluten tid får dock inte minskas eller dras in. Ett beslut om vilandeförklaring av sjukersättning eller aktivitetsersätt- ning enligt 16 kap. lagen (1962:381) om allmän försäkring skall också omfatta sådan livränta som enligt 6 kap. 1 § första eller andra stycket denna lag samordnats med ersättningen. För den tid under vilken en För den tid under vilken en skall beslutas om livränta beräk- skall beslutas om livränta beräk- nad utifrån dels det livränteunder- nad utifrån dels det livränteunder- lag som legat till grund för lag som legat till grund för 4 Senaste lydelse 2002:224. inkomstförhållanden som råder Prop. Vid bestämmande av livränte- underlaget skall detta omräknas med hänsyn till de förändringar av livräntan senast fastställdes. 1.Denna lag träder i kraft . 2.Äldre bestämmelser gäller fortfarande för livräntor som har beslutats före ikraftträdandet. 3.Vid tillämpning av 7 a § skall livränteunderlaget för tid räknas om med de årliga förändringarna i prisbasbeloppet. Ärendet och dess beredning Reglerna om när en försäkrad får behålla sin sjukpenningrundande inkomst (SGI) under förvärvsavbrott, s.k. SGI-skydd, har genomgått successiva förändringar . Reglerna återfinns i lagar, förordningar och föreskrifter. Vid sidan av dessa regler har även en omfattande praxis utvecklats. Sammantaget har reglerna blivit svåröver- skådliga samt komplexa att hantera. har i en rad sam- manhang framförts kritik mot nuvarande regler om SGI-skyddade tider. beslutade regeringen därför om direktiv som gav en sär- skild utredare uppdraget att se över reglerna om SGI-skydd (dir. 2001:104 Utredningen om skyddstider för sjukpenninggrundande inkomst). Utredaren fick i uppdrag att göra en analys av reglerna om skyddstider för SGI och utifrån grundläggande principer för sådana reg- ler föreslå ändringar. Utredaren skulle enligt direktiven också se över reglerna om rätten att följa löneutvecklingen dels under pågående ersätt- ningsfall, dels vid beräkning av arbetsskadelivränta för förfluten tid. Vidare ingick i uppdraget att se över det efterskydd som finns i form av en särskild beräkningsgrund för föräldrapenning. Utgångspunkten för utredningen var att de regler som föreslogs skulle uppfylla den enskildes behov av en väl fungerande försäkring som skall vara tydlig och över- skådlig och därmed lättare att administrera. skulle utredaren beakta bland annat regelsystemets effekter för personer som vill kombi- nera deltidsstudier med sjukskrivning på deltid och för personer som tar emot ersättning från trygghetsråd. presenterade utredningen, som antagit namnet SGI- utredningen, en delrapport (Ett vägval för framtidens sjukpenningskydd Bygga ut eller bygga om?). Där redovisade utredningen sina tankegångar om en helt ny försäkringsstruktur som kan delas in i tre olika delar, näm- ligen ersättning vid sjukdom och annan korttidsfrånvaro, ersättning vid graviditet och föräldraledighet samt ersättning vid arbetsskada. Del- rapporten remissbehandlades. Slutbetänkandet, Sjukpenninggrundande inkomst skydd och anpassning (SOU 2003:50), presenterades . I detta betänkande ingår delrapporten med remissammanställning som bilaga. I slutbetänkandet utvecklade utredningen sina tankar om en ny försäkringsstruktur men konstaterade att det krävs ytterligare utred- ning och överväganden, vilket inte rymdes inom tidsramen för den aktu- ella utredningen. Däremot ansåg utredningen att vissa förändringar kunde göras omgående oberoende av en eventuell fortsatt utredning. Utred- ningen föreslog bland annat att det skulle införas bestämmelser om att omräkna SGI:n för försäkrade som saknar anställning och att nya regler för beräkning av arbetsskadelivränta borde införas.