prop · GS031d24 · 2005-01-01 00:00:00 — presenterade en särskild förhandlingsman den s.k. Väneröverenskommelsen vars syfte var att presentera olika åtgärder som sammantaget skall sänka Vänersjöfartens kostnader och öka dess effektivitet. skall följa genomförandet av överenskommelsen och lämnade därför en rapport till både regeringen och parterna om resultatet. konstaterade i rapporten att flertalet punkter i överenskommelsen hade fullföljts och att kvarvarande punkter skall genomföras. Ett viktigt åtagande som har genomförts efter är övertagande av Seglationsstyrelses verksamhet. Överföringen av Seglationsstyrelses samtliga tillgångar och verksamhet och den därtill hörande farledshållningen skedde . 2004/05:1 UTGIFTSOMRÅDE 22 Frågorna om registrering av fritidsbåtar och om obligatorisk ansvarsförsäkring för ägare av fritidsbåtar behandlades senast i budgetpropositionen . Där uttalades att regeringen gav i uppdrag att bland annat närmare utreda de tekniska, juridiska, administrativa och ekonomiska förutsättningarna för ett fritidsbåtsregister. skulle också undersöka i vilken omfattning fritidsbåtar omfattas av ansvarsförsäkring, hur olika försäkringsformer fördelar sig på olika båttyper och förekomsten av olyckor där person- eller sakskada drabbar annan än båtens ägare eller förare. I uppdraget ingick också att belysa nyttan med ett fritidsbåtsregister ur ett sjösäkerhets- och ordningsperspektiv. Uppdraget redovisades och var i huvudsak positiv till att en obligatorisk ansvarsförsäkring införs och enligt är ett fritidsbåtsregister en förutsättning för att kunna införa ansvarsförsäkringen. poängterade också i betänkandet att det fanns skäl ur sjösäkerhetssynpunkt att aktualisera frågan om att införa åldersgräns och behörighetskrav för framförande av snabbgående båtar. Vad gäller ansvarsförsäkringen var remissutfallet på utredningen splittrad och frågan bereds av och regeringen avser att till redovisa sitt ställningstagande i frågan . Regeringen avser att i den kommande transportpolitiska propositionen, som skall presenteras , återkomma till registerfrågan. farledsavgifter baseras dels på fartygs storlek, dels på mängd lossat och lastat gods. För att balansera en höjning av lotsavgifterna har , fr.o.m. sänkt den godsrelaterade farledsavgiften. Genom ett regeringsbeslut fick 2004/05:1 UTGIFTSOMRÅDE 22 i uppdrag att utveckla farledsavgiftssystemet med utgångspunkt från det förslag som presenterades i departementspromemorian Nya Farledsavgifter (Ds 2003:41) och på regeringens remissynpunkter på promemorian. För den fartygsrelaterade farledsavgiften föreskriver uppdraget en övergång från s.k. anlöpstak baserade på kalenderår till anlöpstak baserade på kalendermånad. som avgiften per anlöp sänks höjs antalet anlöp som debiteras. Förändringarna är budgetneutrala. Uppdraget kommer också bl.a. föranleda vissa andra justeringar med syftet att stärka farledsavgifternas miljöstyrande karaktär. Regeringen har beslutat om en ändring i förordningen (1995:589) med instruktion för . Syftet med ändringen är att förtydliga den självständiga roll och det ansvar som har inom . Det innebär bl.a. att det nu på ett klarare sätt framgår att inspektionen ansvarar för huvuddelen av den myndighetsutövning som förekommer inom verket. I vissa avseenden utvidgas också inspektionens ansvarsområde, t.ex. när det gäller normer för farleder och farledsanordningar, lotsning, bemanningsfrågor och sjöfartsskydd. Med detta får man en tydligare rollfördelning mellan verkets roll som myndighet och som utförare av olika tjänster. Regeringens beslut om ändring av instruktion ligger i linje med den uppmaning som lämnat till regeringen om att vidta åtgärder för att stärka ställning i lagstiftningen. Ändringen träder i kraft . det finns anledning att ändra den nuvarande gränsdragningen av ansvaret mellan statlig och . Om myndigheterna ser att förbättringar kan göras i fråga om andra åtgärder som vidtas mot förorening från fartyg inom ramen för lagen (1980:424) om åtgärder mot förorening från fartyg skall även sådana förslag lämnas. Regeringen har uppdragit åt och att gemensamt utreda om man genom ökad samordning av verksamheten vid flygräddningscentralen och sjöräddningscentralen kan uppnå en bibehållen hög kvalitet till lägre kostnader. Utredningen skall vidare omfatta en analys av vilka konsekvenser förslagen för med sig för berörda parter och därtill innehålla förslag till dels avtal mellan de båda myndigheterna, dels förordningsändringar som kan vara aktuella. Det här är något som även har framhållit i den rapport rörande sjöräddning som man lämnade till regeringen. EU:s arbete för en säker och hållbar sjöfart har medverkat i EU:s arbete för ökad sjösäkerhet och förhindrande av förorening. Under /04 har EG antagit en förordning om sjöfartsskydd. Flera förslag till rättsakter inom miljö och sjösäkerhet är under behandling: ett förordningsförslag om genomförande av den internationella säkerhetsorganisationskoden i gemenskapen, ett direktivförslag om förorening från fartyg och införande av påföljder vid överträdelser samt ett direktivförslag om ökat hamnskydd. har redovisat regeringens uppdrag om att beskriva och analysera nuvarande sjöräddningsverksamhet och lämnat förslag till förbättringar av denna verksamhet. Därefter har regeringen uppdragit åt och att gemensamt utreda hur möjligheterna att handla effektivt i samband med mottagande av fartyg i nöd kan förbättras. Det skall särskilt belysas om Med utgångspunkt i de transportpolitiska delmålen har regeringen i regleringsbrev fastställt verksamhetsmålen för , , och . För har det även fastställts ekonomiska mål. Resultatet i förhållande till dessa mål framgår av den följande redovisningen. Analys och slutsatser följer efter resultatredovisningen av myndigheternas verksamhet. Verksamhetsmål: Ett tillgängligt transportsystem, där sjötransportsystemet utformas så att medborgarnas och näringslivets grundläggande transportbehov kan tillgodoses. Sjöfarten skall kunna bedrivas året runt i svenska farvatten och på samtliga svenska hamnar av betydelse. Resultat: Isvintern 2002-03 var efter sex milda vintrar att betrakta som normal. Antalet assistanser var 2 040 jämfört med föregående säsongs 526 assistanser. Sjöfart kunde bedrivas i samtliga svenska hamnar av betydelse. har drivit ett internationellt arbete med att utveckla isbrytarsamarbetet och frågan om en harmoniserad isbrytarreglering. Inom ramen för har verket deltagit i arbetet med att ta fram gemensamma isklassnormer för vintersjöfart i . har inrättat ett vintersjöfartsråd, vars syfte är att öka dialogen mellan svenska myndigheter och näringsliv i frågor som rör sjötransporter under vinterförhållanden. I regleringsbrevet för finns målet att svenska farvatten skall vara sjömätta i enlighet med internationellt antagen standard (S-44). Detta arbete fortskrider och av svenska farvatten är sjömätta enligt denna standard. Av de prioriterade farlederna uppfyller denna standard. har liksom övriga trafikverk i uppdrag att öka tillgängligheten i transportsystemet för funktionshindrade och andra med särskilda behov. Det genomförs studier av hur stor andel av de funktionshindrade som använder sjötransportsystemet och vad de anser om transportalternativet. Lite mer än hälften av de funktionshindrade reser aldrig till sjöss. uppskattar att de reser /år och att de reser /år. Totalt beräknas av de funktionshindrade kunna resa med båt och med vissa besvär. Vad som återstår är som säger att de inte alls kan resa med båt. De förbättringsområden som har identifierats är astma- och allergifrågor, förflyttningar och information. Sammanfattningsvis anser regeringen att delmålet för verksamheten har uppnåtts. 2004/05:1 UTGIFTSOMRÅDE 22 Verksamhetsmål: En hög transportkvalitet, där sjötransportsystemet skall medge hög transportkvalitet för medborgarna och näringslivet. Resultat: Ett utvecklingsarbete pågår för att kvalitetssäkra farlederna. Kvalitetssäkringen bygger på att kontroll-, underhålls- och rapporteringsrutiner utarbetas för farlederna. Ett verksamhetsmål för har varit att digitalisera papperssjökorten. Detta har slutförts och den målsättning som gäller är att sjökorten skall vara leveransklara som elektroniska sjökort . Sammanfattningsvis anser regeringen att delmålet för verksamheten har uppnåtts. Verksamhetsmål: En säker sjöfart, där ingen dödas eller allvarligt skadas. Sjötransportsystemet skall anpassas till de krav som följer av detta. Resultat: Sjösäkerheten påverkas främst genom det tillsynsansvar som åligger . Sjösäkerheten kan mätas som dels säkerhet i svenska farvatten för all sjöfart oavsett fartygens nationalitet, dels säkerhet för svenska fartyg oberoende av farvatten. Genom flaggstatsansvaret har betydligt större möjligheter att påverka fartygssäkerheten på svenska fartyg än de fartyg inspektionen inspekterar som hamnstat. Antalet allvarliga olyckor inom sjöfartsnäringen i svenska farvatten har varierat med mellan 5 och 22 allvarliga olyckor och har olyckorna varit färre än 10 . En olycka bedöms enligt definition som allvarlig om någon omkommit eller skadats svårt till följd av olyckan. I det transportpolitiska beslutet formulerades målet att halvera antalet allvarliga olyckor inom handelssjöfarten och för fiske- och fritidsbåtar. Vidare skall inga allvarliga olyckor ske inom kategorin färje- och passagerarsjöfart. En redovisning av antalet omkomna de två ger resultaten i tabellerna 6.2 och 6.3. Tabell 6.2 visar trenden i svenska farvatten och där minskar antalet allvarliga olyckor i alla sjötrafikkategorier utom för fritidsbåtarna där olyckorna ligger kvar på ungefär samma nivå som . 2004/05:1 UTGIFTSOMRÅDE 22 Tabell 6.3 visar utvecklingen för svenska fartyg i samtliga farvatten och även här kan noteras en trend med ett minskat antal olyckor. I denna tabell ingår ingen information om utvecklingen för svenska fritidsbåtar i och med att det inte finns tillgänglig statistik på detta område. Tabell 6.2 Antal allvarliga sjöolyckor (exkl. personolycksfall ombord) med svenska och utländska handels-, färje- och övriga passagerarfartyg samt fiskefartyg och fritidsbåtar i svenska farvatten Tabell 6.3 Antal allvarliga sjöolyckor (exkl. personolycksfall ombord) med svenska fartyg i samtliga farvatten hamnstatskontroller genomförs för att kontrollera utländska fartyg. Denna verksamhet regleras dels genom hamnstatskontrolldirektivet (95/21/EG), dels genom samförståndsavtalet mellan 20 stater om hamnstatskontroll (). har genom denna reglering åtagit sig att utföra kontroller på av de utländska fartyg som kommer till . har 767 (769) kontroller genomförts, vilket motsvarar 27 (27) procent. Av dessa hade 291 (328) en eller flera anmärkningar. I 7 (16) fall var bristerna så allvarliga att fartygen belades med nyttjandeförbud. siffror anges inom parentes. De ca 400 svenska fartygen med en bruttodräktighet om minst 100 har i en internationell jämförelse klarat sig väl vid dessa kontroller. genomfördes 319 (306) hamnstats- kontroller av fartygen och av dem belades 5 (6) med nyttjandeförbud medan 134 (127) hade en eller flera anmärkningar. En sammanvägning av resultatet från nyttjandeförbudsstatistiken från av sekretariatet för Paris- visar att endast fartyg registrerade i klarar sig bättre än de registrerade i . I arbetet med sjösäkerheten använder numera ett nytt incidentrapporteringssystem som även rönt internationell uppmärksamhet. Med den information som inrapporteras i systemet skapas möjligheter att spåra trender i säkerhetsutvecklingen som sedan kan användas i sjösäkerhetsarbetet. har uppfyllt det uppställda sjöräddningsmålet. Enligt målet skall ett fartyg ha anlänt till olyckplatsen efter larm om att en olycka har inträffat på svenskt territorialhav och om olyckan inträffat på internationellt vatten som ingår i överenskommen svensk sjöräddningsregion. Målet gäller dygnet runt. räddningscentral i har lett 1 029 (1 190) sjöräddningsuppdrag. Antalet omkomna inom ansvarsområde var 22 (37). Till sjösäkerhetsområdet hör också skyddet mot brottsliga handlingar riktade mot sjöfarten, dvs. Det internationella regelverket trädde i kraft . Regeringen har utsett till behörig sjöfartsskyddsmyndighet i den mån uppgifter enligt regelverket ankommer på . har inför ikraftträdandet av det globala regelverket vidtagit omfattande åtgärder för att få systemet på plats i . Dels har man utökat sin personalstyrka och vidtagit kompetenshöjande åtgärder, dels har skyddsplaner för svenskregistrerade fartyg och svenska hamnanläggningar granskats. Sammanfattningsvis anser regeringen att delmålet för verksamheten delvis har uppnåtts . De allvarliga olyckorna med fritidsbåtarna är på en oförändrad nivå vilket inte är bra. Verksamhetsmål: En god miljö, där sjötransportsystemet anpassas till krav på god och hälsosam livsmiljö för alla och där en god hushållning med naturresurser främjas. Resultat: driver svenska intressen på miljöområdet inom internationella fora som IMO, EU, och . Under /04 har stora arbetsinsatser lagts ned på att få hela klassad av IMO som ett särskilt känsligt havsområde (PSSA) och slutresultatet blev att alla utom stod bakom det förslag som i princip antogs av IMO. Regeringen har uppdragit åt att i samråd med och utarbeta förslag till tilläggsskyddsåtgärder samt verka för att senast kan bli slutligt klassat som ett särskilt känsligt havsområde i enlighet med IMO:s riktlinjer. Regeringens ambition är att samtliga östersjöstater skall kunna sluta upp bakom en klassning av som PSSA. De växande transporterna av olja från ryska hamnar ger en nyckelroll i det framtida sjösäkerhetsarbetet. Regeringen betonar i uppdraget därför vikten av att även inbjuds till det fortsatta arbetet. medverkade vid under vilken en konvention om fartygs barlastvattenhantering antogs i syfte att förhindra spridning av främmande organismer. Inom ramen för HELCOM deltar och i arbete med att genomföra Köpenhamnsdeklarationens sjösäkerhetsåtgärder. har miljödifferentierade farleds- och hamnavgifter. differentierar farledsavgifterna med avseende på svavelhalten i fartygs bränsle och på minskningen av kväveoxidutsläpp. Åtgärderna har resulterat i en beräknad reduktion med omkring svaveldioxid och kväveoxider inom Östersjö- och . Regeringen konstaterar att Östersjöstrategin i fråga om mottagningsanordningar för hamnar inte har uppfyllts i . Sammanfattningsvis anser regeringen att delmålet för verksamheten endast delvis har uppnåtts . En positiv regional utveckling Verksamhetsmål: En positiv regional utveckling, där sjötransportsystemet bidrar till att utjämna 2004/05:1 UTGIFTSOMRÅDE 22 skillnader i möjligheterna för olika delar av landet att utvecklas och motverka nackdelar av stora transportavstånd. Resultat: har delat in den svenska kusten i sju sjötrafikområden och har anställd personal i dessa områden. De och andra delar av arbetar för att sjöfart skall kunna bedrivas året runt på samtliga hamnar av betydelse. geografiska läge och det stora beroendet av utrikeshandel ger sjöfarten en dominerande roll för de svenska utrikestransporterna. av det totala transportarbetet i , inräknat utrikessjöfartens transportarbete längs den svenska kusten, mätt i tonkm, utgörs av sjötransporter. av all export och import går på lastfartyg eller färjor. Den sjöledes transporterade godsvolymen i utrikes trafik uppgick till 2003. Av denna godsvolym transporterades merparten, ca , på lastfartyg. Med färjetrafiken (passagerarfartyg och järnvägsfärjor) transporterades gods till och från . Drygt 29 miljoner passagerare reste i utrikes trafik. Även för de inrikes transporterna är sjöfarten av stor betydelse. Sammantaget innebär detta att ca avgiftspliktigt gods omsattes i de svenska hamnarna, vilket är en ökning med jämfört med . Efter en lång följd av år med ökande sjötransporter och godsomsättning i de svenska hamnarna skedde en minskning 2001 med . vände godsvolymerna åter svagt uppåt och denna utveckling har förstärkts ytterligare . Sedan konjunkturen, sett ur ett sjöfartsperspektiv, bottnade 2001 har godsvolymerna ökat med . Den främsta anledningen till detta är att exportvolymerna ökat med , men även att import och inrikesvolymerna har ökat. An- talet fartygsanlöp med färjor är också rekordhögt. Tyngdpunkten i trafiken har sedan det föregående förskjutits ytterligare mot färjetrafik. Trenden att använda allt större lastfartyg ser ut att förstärkas än mer. har godsmängden per anlöp av lastfartyg ökat med . Den tillväxt av godsvolymerna som skett har huvudsakligen avsett fyra geografiska områden nämligen , , och , varvid ökningen på uppgår till ca , vilket utgör hälften av den totala 2004/05:1 UTGIFTSOMRÅDE 22 Godsvolymen på övriga områden stagnerar eller minskar. visar sex sjötrafikområden en ökning av antalet anlöp (en minskning) och en ökning av godsvolymen i fem sjötrafikområden (och Ostkusten visar en nedgång). Förändringen av godsvolymerna ger dock inte hela bilden av sjötrafikens regionala utveckling. Ostkustens sjötrafikområde, som haft en sjunkande godsvolym, uppvisar en stark ökning av antalet anlöp med färjor som har ökat med ca 1 500, vilket motsvarar en ökning med . En liknande utveckling kan noteras för StockholmMälarregionen där antalet färjeanlöp ökat med . Vidare kan nämnas att de 10 största hamnarna i står för ca 2/3 av den totala godshanteringen. Sammanfattningsvis anser regeringen att delmålet för verksamheten har uppnåtts. Verksamhetsmål: Ett jämställt sjötransportsystem, där sjötransportsystemet är utformat så att det svarar mot både kvinnors och mäns transportbehov. Kvinnor och män skall ges samma möjligheter att påverka sjötransportsystemets tillkomst, utformning och förvaltning och deras värdering skall tillmätas samma vikt. Resultat: bedrevs arbete tillsammans med och trafikverken för att utveckla kunskap och strategier inom området. Vi- dare genomför en studie av könsfördelningen och jämställdheten inom olika delar och på olika nivåer inom sjötransportsystemet. Studien kommer att ligga till grund för en konkretisering av mål och strategier inom sjöfartssektorn. Verksamhetsmål: De ekonomiska målen för verksamheten är att räntabiliteten på justerat eget kapital efter skattemotsvarighet skall vara över en konjunkturcykel. Vidare skall soliditeten vara lägst . Resultat: skall finansiera sin verksamhet inklusive investeringar med de intäkter som uppbärs av brukarna av tjänsterna. Verket erhåller även anslag för att tillhandahålla vissa tjänster som inte bör finansieras av intäkterna från farledsavgifterna. Omsättningen ökade till 1 494 (1 450) . Resultatet efter finansiella poster blev 3 (25,4) , vilket är en resultatförsämring jämfört med föregående år med . Anledningen till detta är främst ökade kostnader för vintersjöfarten p.g.a. isläget den gångna vintern. Ett positivt resultat efter skatt på erhålls genom en bokslutsdisposition där överförs från resultatutjämningsfonden till resultaträkningen. Fonden kan användas när klimatförhållanden påverkar verksamhet och ekonomi. Räntabiliteten på justerat eget kapital efter skattemotsvarighet uppgår därmed till (2,) och räntabilitetsmålet . Soliditeten uppgick till (). Investeringarna var på 346,2 (126,2) och finansieringen skedde med egna medel. Regeringen konstaterar att de ekonomiska målen för har uppnåtts. Regeringen har i tidigare budgetpropositioner informerat om att haft en tvist med i . hade beslutat att uttag av farledsavgifter inte kunde hänföras till yrkesmässig affärsverksamhet enligt mervärdesskattelagen (1994:200) utan att detta ingick i verkets myndighetsutövning och att därmed saknade avdragsrätt för av den totala ingående mervärdesskatten. Efter att överklagat till Länsrätten i , som biföll överklagandet och undanröjde beslutet, överklagade skattemyndigheten länsrättens dom till Kammarrätten i . I dom biföll kammarrätten överklagandet och upphävde länsrättens dom så vitt avser avdrag för ingående mervärdesskatt för omsättning i verksamhet som innefattar uttag av farledsavgifter. Domen har vunnit laga kraft. Enligt Kammarrätten i utgör uttag av farledsavgifter ett led i myndighetsutövning. är därför inte skattskyldigt enligt mervärdesskattelagen för de verksamheter som finansieras med farledsavgiften. Därmed är den ingående mervärdesskatten för dessa verksamheter inte avdragsgill. 77Verksamhetsmål: HKF skall så effektivt som möjligt erbjuda sjömän ett meningsfullt och attraktivt fritids- och kulturliv. HKF skall med-Resultat Handelsflottans kultur- och fritidsrådResultat KustbevakningenEn följd av domen är att en dominerande del av verksamhet inte omfattas av möjligheten att göra avdrag för den ingående mervärdesskatten. verksamhet omfattas inte heller av förordningen (2002:831) om myndigheters rätt till kompensation för ingående mervärdesskatt (kompensationsförordningen). Verket kan varken göra avdrag för den ingående mervärdesskatten med stöd av mervärdesskattelagen eller rekvirera kompensation för denna skatt med stöd av kompensationsförordningen. belastas därför med en kostnad som andra myndigheter som utför myndighetsutövning inte har. När kompensationsförordningen infördes förutsattes att affärsverkens huvudsakliga verksamhet omfattades av möjligheten till avdrag för ingående mervärdesskatt enligt mervärdesskattelagen. Det fanns därför inte skäl att låta dessa få kompensation enligt kompensationsförordningen. Mot bakgrund av kammarrättens dom avser regeringen att se över frågan hur affärsverken skall behandlas när det gäller kostnader för ingående mervärdesskatt.I avvaktan på en sådan översyn beslutade regeringen att kompensera för den ingående mervärdesskatt som hänför sig till de verksamheter som finansieras med farledsavgifter enligt samma regler som gäller enligt kompensationsförordningen.Inom sjösäkerhetsarbetet har prioriterat tillsynen av lastbärare avskilda för sjötransport och bemanningskontroller avseende svenska fartyg med en bruttodräktighet på upp till 1 500. Myndigheten har vidare tillsammans med fortsatt utvecklingen av den riskanalysbaserade tillsynen. verkar även för att fördjupa kontakterna med transportnäringen och inom ramen för myndighetens förebyggande verksamhet har tjänstemän besökt speditörer och åkerier för att bl.a. informera om gällande regelverk. Vidare har myndigheten i samråd med genomfört en inventering av samtliga hamnar där farligt gods hanteras.Under de senaste åren har trafiken med fritidsbåtar ökat framför allt i storstadsområdena. har genomfört 14 089 kontroller inom ramen för myndighetens sjötrafikövervakning och sjösäkerhetstillsyn i syfte att öka säkerheten till sjöss och minska antalet överträdelser mot gällande regelverk. har myndigheten övervakat områden där fartbegränsningar gäller med huvudsaklig inriktning mot fritidsbåtstrafiken. I samband med hastighetskontroller har även nykterhet kontrollerats. Ett flertal övervakningsinsatser har genomförts i samverkan med polisen. Fortsatt anskaffning av laserhastighetsmätare har bidragit till en effektivisering av fartkontrollerna till sjöss. När det gäller yrkessjöfarten har sjötrafikövervakningen inriktats mot det mindre tonnaget i närtrafik. Övervakning avVerksamhetsmål: Målet är att antalet allvarliga hårt trafikerade trafiksepareringsområden har olyckor samt sjöfartens negativa miljöpåverkan prioriterats och övervakningen har bedrivits med skall minska. har även uppdra- både fartyg och flygplan.get att samordna de civila behoven av sjööver- Vidare har genomfört 233 vakning och sjöinformation samt förmedla insjöräddningsoperationer, vilket motsvarar en formationen till berörda myndigheter. Vidare knapp fjärdedel av det totala antal sjöräddningshar myndigheten en ständig beredskap för miljöinsatser som genomfördes i svenska vatten under räddningstjänst, vilket även utgör en beredskap 2003. Myndigheten svarade därmed för den som utnyttjas för sjöräddning. största delen av de statliga insatserna.Resultat: medverkan vid Målet för verksamheten har enligt regeringen tillsyn av fartyg är reglerad i en särskild överens- uppnåtts.kommelse mellan och .