prop · GS03101 · 2005-04-15 00:00:00 — I detta sammanhang kan nämnas att förberedelser görs för att ett förbättrat underlag för beräkning av skatteinkomsterna skall kunna lämnas. Sådana väl avvägda steg förutsätter inte att budgetlagen ändras, utan de bör kunna tas med stöd av den möjlighet som finns för att besluta att avräkning mot ett anslag eller en inkomsttitel skall göras på någon annan grund än vad som föreskrivs i lagen. När steg i denna rikt- ning bör tas får det ankomma på regeringen att hemställa att på ett visst om- råde medger undantag. Det måste dock betonas att den redovisningsgrund på vilken statsbudge- ten utformas inte i något som helst avseende på- verkar det reella eller finansiella utrymmet på statsbudgeten för olika åtgärder. Detta utrymme avgörs i stället av de samhällsekonomiska förut- sättningarna. -Informationen i budgetpropositionen utgör utgångspunkt för arbetet med reglerings- breven, som även dessa skrivs i . Även ändringar av regleringsbreven under löpande år sker i . På detta sätt finns alltid ett aktuellt regleringsbrev i för varje myndighet. Den aktuella informationen används av myndigheterna som ingångsvärde i deras redovisning och av för utbetalningar av anslag. -Myndigheternas ekonomiska redovisning sänds till . Därigenom innehåller även utfallet för den to- tala statsbudgeten. 13.4Stärkt IT-stöd i budgetprocessen har ett modernt IT-stöd för bud- getprocessen under namnet utvecklats vid . Arbetet har bedrivits med målsättningen att öka kvaliteten och effek- tiviteten i budgetprocessen. togs i drift och stöds alla delar av budgetprocessen av systemet. Systemet befinner sig för närva- rande i en förvaltningsfas som utveck- ling av nya funktioner fortfarande pågår i syfte att ytterligare förbättra IT-stödet till budgetpro- cessen. Den grundläggande tanken med är att få till stånd en sammanhållen hantering av infor- mationen som används i budgetprocessen. Det innebär att alla aktörer, vid givna faser i budget- processen, skall ha tillgång till samma informa- tion, vilket minskar risken för fel och dubbelar- bete. På en övergripande nivå gäller följande princi- per för hur informationen bearbetas i : -Myndigheterna lämnar sina budgetunderlag och prognoser över anslagsbelastning i . -Informationen i budgetunderlagen och pro- gnoserna från myndigheterna bearbetas i olika steg av med stöd av . Den bearbetade informationen presenteras av regeringen i form av den ekonomiska vårpropositionen respektive budgetpropositionen. En samordnad informationsförsörjning ställer krav på kommunikationslösningar och ett väl ut- vecklat gränssnitt. Det är därmed viktigt att den organisation som ansvarar för att ta fram en viss information också har ett ansvar för informatio- nens kvalitet och aktualitet samt hur den be- skrivs. är ett Web-baserat system. Denna lösning har varit en förutsättning för att kunna knyta ihop det stora antalet aktörer i budgetpro- cessen. En web-lösning medför också en mindre kostsam förvaltning som det skapar bättre förutsättningar för att utveckla systemet. utgör ett effektivt och modernt stöd för hela budgetprocessen. Vid en interna- tionell jämförelse framkommer dessutom att det är få länder som är i närheten av att ha ett systemstöd liknande . är accepterat i statsförvaltningen som statens in- formationssystem för budgetprocessen. Det framgår bl.a. av att successivt får allt bättre omdömen i de användarundersökningar som genomförs. Kvaliteten i budgetprocessen har ökat till följd av . Det återspeglas t.ex. i ett betydligt färre antal fel i årsredovisningen för staten. För att ytterligare tillgodogöra den utvecklings- och rationaliseringspotential som införandet av inneburit måste dock utvecklingsarbetet fortsätta. 13.5Vissa bestämmelsers placering i parlamentet och i en budgetlag. När behandlade förslaget till lag om statsbudgeten, tog utskottet upp frågan om placering av vissa bestämmelser i riksdagsordningen i stället för i budgetlagen (bet. 1996/97:KU3). Med hänvisning till den korta tid som stod till buds innan lagen skulle träda i kraft, avstod från att föreslå några genomgripande förändringar, eftersom konsekvenserna av en relativt omfat- tande omdisponering av lagförslaget kunde vara svåra att överblicka. En förändring borde dock utredas för att genomföras . godkände vad utskottet hemställde om (rskr. 1996/97:27). I uppdraget 1998 till in- gick att överväga de frågor om olika bestämmel- sers placering som väckte. Med hänvisning till det arbete som på- gick i med syfte att för- bättra den ekonomiska styrningen i staten, vilket kunde beröra flera av de bestämmelser som kon- stitutionsutskottet tagit upp i sitt betänkande, ansåg referensgrupp för utvärdering av budgetprocessen att detta arbete inte skulle föregripas, särskilt som de eftersträ- vade ändringarna var av formell karaktär och att det nuvarande regelsystemet inte vållat praktiska svårigheter. I stället förutsattes att bestämmel- sernas placering skulle övervägas i samband med beredningen av de förslag som utvecklingsarbe- tet kunde leda till. , riks- dagsstyrelsen och har inte haft någon annan uppfattning. På förslag av beslöt att göra ett tillkännagivande till regeringen i enlighet med vad anfört om vissa be- stämmelsers placering i budgetlagen eller riks- dagsordningen (bet. 2000/01:KU23, rskr. 2000/01:274). I utvecklingsarbetet avseende den ekonomiska styrningen i staten har frågan om vissa bestäm- melsers placering i budgetlagen eller riksdags- ordningen behandlats. De överväganden som görs finns i avsnitt 14.6 i promemorian Nya principer för utformning av statsbudgeten konsekvenser för budgetlagen (Ds 2003:49). I promemorian konstateras att i praktiskt ta- get alla länder regleras den offentliga finans- makten i konstitutionen, i en arbetsordning för bestämmelser mellan dessa olika författningar varierar, men utan undantag innehåller budgetla- garna regler som i högre eller lägre grad avgör förutsättningarna för parlamentens arbete. En budgetlags syfte är att närmare precisera befo- genhetsfördelningen på finansmaktens område mellan parlamentet och regeringen. Det blir därmed i praktiken ofrånkomligt att en sådan lag alltid måste innehålla bestämmelser som riktar sig mot både den lagstiftande och den verkstäl- lande makten. I ett internationellt perspektiv är det normalt att budgetlagen innehåller bestäm- melser som påverkar formerna för parlamentets handlande. Exempel på detta ges i promemorian. I detta sammanhang finns också anledning att påpeka att vissa regler på finansmaktens område har sin naturliga placering i budgetlagen, men att de finns i riksdagsordningen efter- som en budgetlag saknades i vårt land. Budgetlagen innehåller företrädesvis precise- ringar och kompletteringar till regeringsformens och riksdagsordningens översiktliga och kort- fattade bestämmelser om statsbudgeten och fi- nansmakten. Framför allt regleras regeringens befogenheter och skyldigheter på finansmaktens område. saknades tydliga bestämmelser om detta och det var svårt att finna de bestäm- melser, i form av äldre bemyndiganden, som faktiskt kunde finnas. Det ligger ett stort värde för alla berörda att bestämmelserna nu finns samlade i en enda lag. Detta stärker medvetandet om och underlättar återfinnandet av bestämmelserna samt främjar en efterlevnad av reglerna. Budgetlagen innehåller några få paragrafer som direkt vänder sig till och ger den en befogenhet eller en skyldighet, och som där- med påverkar formerna för hand- lande. Det kan upplevas som principiellt olämp- ligt. kan sägas att det inte framstår som naturligt att regeringen skulle vara hänvisad till riksdagsordningen, för att få klart för sig vilka viktigare befogenheter och skyldigheter den har på finansmaktens område, något som skulle bli följden om alla eller särskilt viktiga be- stämmelser i budgetlagen fogades in i riksdags- ordningen. Härtill kommer att budgetlagen är grundvalen för den stora mängd ekonomiadmi- nistrativa förordningar vilkas detaljbestämmelser styr myndigheternas handlande. Om viktiga bestämmelser i budgetlagen i stället placerades i riksdagsordningen, skulle regeringen kanske be- höva meddela ekonomiadministrativa förord- ningar som verkställighetsföreskrifter till riks- dagsordningen. Detta framstår som mindre lämpligt. I stället för att flytta bestämmelser skulle ett annat sätt att lösa de principiella frågorna kunna vara att formulera om de paragrafer i budgetla- gen som särskilt anses påverka hand- lande. Detta skulle kunna ske genom att det i de berörda bestämmelserna i budgetlagen anges vad regeringen skall iaktta eller får göra när den läm- nar ett förslag till statsbudget till . En sådan bestämmelse skulle sedan kunna kom- pletteras med en motsvarande bestämmelse i riksdagsordningen, där det föreskrivs vad riksda- gen skall iaktta eller får göra i fråga om regler- ingen av statsbudgeten. Detta tillvägagångssätt belyses med ett exempel i promemorian. När förslaget till budgetlag bereddes i riksda- gen delade finansutskot- tets tillfredsställelse över att reglerna kring stats- budgeten samlades i ett enda regelverk och att därigenom ansvarsfördelningen mellan och regeringen på finansmaktens område klar- gjordes. Det finns också anledning att erinra om referensgrupps bedömning att frågan om placering av bestämmelser är av formell karaktär och att det nuvarande regelsy- stemet inte vållat praktiska svårigheter. I samanhanget kan också erinras om att beslutat att i regeringsformens kapitel om finansmakten föra in en ny bestämmelse (11 §) av vilken framgår att ytterligare bestämmelser om och regeringens befogenheter och skyldigheter i fråga om regleringen av statsbud- geten finns i riksdagsordningen och särskild lag. Med denna bestämmelse kan sägas be- kräfta att dess befogenheter och skyldigheter kan regleras inte bara med riksdagsordningen utan även med annan lag, t.ex. budgetlagen. Därmed borde det påtalade formella problemet om vissa bestämmelsers placering i riksdagsord- ningen eller budgetlagen bli av mindre betydelse. Det kan också erinras om att riksdagsstyrelsen har gett i uppdrag att genomföra en anpassning av budgetlagen med kompletterande förordningar till riksdagsför- valtningens och myndigheters verk- samhet. Ett sådant utredningsarbete pågår . Budgetlagen har varit i kraft sedan den 1 janu- ari 1997 och är alltjämt en relativt ny lag. Med ledning av de erfarenheter som successivt vinns kan det hållas för troligt att lagen vid någon tid- punkt behöver ses över. Det kan då vara lämpligt att ta upp den principiella och praktiska frågan om olika bestämmelser bör pla- ceras i riksdagsordningen eller budgetlagen. Mot den bakgrund som redovisats bedöms ytterligare åtgärder med anledning av tillkännagivande (bet. 2000/01:KU23, rskr. 2000/01:274) inte behövas.