prop · GS0390 · 2005-03-14 00:00:00 — Regeringens skrivelse 2004/05:90 Regeringen överlämnar denna skrivelse till . I skrivelsen redogör regeringen för samarbetet mellan de nordiska ländernas regeringar, med huvudsaklig inriktning på verksamheten i . Samarbetet med närområdet ............................................................ Utdrag ur protokoll vid regeringssammanträdet . 1 Inledning Skr. var ordförande i det nordiska regeringssamarbetet. presenterade sitt ordförandeprogram med rubriken på resurser i vid bemärkelse. Det gällde samhällsordning, sociala förhållanden, kulturarv och naturresurser. ordförandeskap särskild vikt vid demokratifrågor, kulturfrågor och lade också vikt vid att följa upp det svenska ordförandeskapet och det fortsatta arbetet med avskaffande av gränshinder, som då var en huvudprioritering. Efter ett förslag från tillsatte ett med representanter från de nordiska länderna. Förslaget hade sin bakgrund bl.a. i den temakonferens som Nordiska rådet arrangerade i . En uppmaning från konferensen var att demokratins framtid i borde belysas närmare. medverkan har det genomförts flera arrangerades en konferens om IT och demokrati i , lämnades en delrapport och vid session i genomfördes ett seminarium. lämnade sin slutrapport i . har i rapporten lyft fram tre områden. kommunernas makt och roll, medborgarnas politiska och sociala engagemang samt informationsteknologins betydelse för att vitalisera I syfte att värna om och fördjupa de nordiska demokratierna lämnar utskottet en rad rekommendationer till de nordiska ländernas Rekommendationerna ligger väl i linje med den inriktning demokratipolitiken har i . Utskottet föreslår också att Nordiska ministerrådet skall upprätta en permanent arbetsgrupp för utgör ett bra underlag för en fortsatt diskussion om demokratifrågorna i . kommer att följas upp . Samverkan på det nordiska planet om ett hållbart samhälle var en viktig uppgift även . Den tvärsektoriella strategin för en hållbar utveckling i trädde 2001. strategin sker i huvudsak nationellt, men berör också många sektorer Det uppföljningsarbete som ägt rum i har kopplats nära till arbetet med den nationella strategin för en lämnade en nordisk förhandlingsgrupp förslag till revision av den nordiska strategin, Hållbar utveckling En ny kurs för . I den reviderade strategin läggs en större vikt vid den sociala och ekonomiska dimensionen. Mål och insatser för perioden Särskild tonvikt ligger på insatser inom områden där de nordiska länderna har gemensamma intressen och där nordiskt samarbete skapar ett mervärde. Ett syfte är att påverka olika diskuterade och ställde sig bakom strategin vid sessionen . ministerrådet fastställt strategin att gälla från . har avsatts på ministerrådets budget till stöd för genomförandet. De nordiska länderna har profilerat sig genom fokusering på miljö och hållbar utveckling. vill bidra till att en hållbar utveckling i flera internationella projekt verksamhet, bl.a. för hållbart nyttjande och bevaring av genetiska resurser spridits. tog också beslut om ett nytt Miljöhandlingsprogram för åren 20052008. Programmet är ett strategiskt styrinstrument för miljösamarbetet inom och i förhållande till EU, övriga internationella organisationer samt närområdet och . Nordiskt samarbete i EU/EES-frågor är ett av huvudområdena för samarbetet inom och övrigt nordiskt regeringssamarbete. I och med är EU:s inre marknad en gemensam nordisk angelägenhet som har givit det nordiska samarbetet en ny dimension. Med utgångspunkt i vår kultur- och värdegemenskap samt den samsyn som finns i de nordiska länderna kring centrala samhällsfrågor, borde det således finnas goda förutsättningar för att gå steget före EU i förverkligandet av den inre marknaden. har lagt vikt vid den direkta politiska dialogen med . I syfte att tydligare fokusera samarbetet med har förordats att den stora mängden rekommendationer från skall minskas. Rekommendationerna från sessionen är färre men ger en tydligare bild av prioriteringar. Detta är en positiv utveckling som ger Nordiska ministerrådets arbete med att följa upp rekommendationerna bättre fokusering och rimligare proportioner. På jämställdhetsområdet hade bland annat prioriterat löneskillnadsproblematiken samt frågan om föräldraledighet. Det avhölls under ordförandeskapet två stora konferenser på jämställdhetsområdet. I har arbetet fortsatt med att integrera köns- och jämställdhetsperspektivet i den samlade verksamheten. Det innebär att varje samarbetsområde har ansvar för att främja jämställdhet inom det egna området och dess institutioner. För alla samarbetsområden skall jämställdhetspolitiska mål fastställas. lämnas en rapport till om hur jämställdhetsarbetet fortlöper. var det första gången som en sådan avrapportering ägde rum. har ordförandeskapet i det nordiska regeringssamarbetet. Vid session presenterade sitt ordförandeprogram med rubriken i en ny tid: Kunskap, dynamik och samarbete. prioriterar samarbete på områden där det finns en klar nordisk nytta. Man vill inrikta samarbetet på sådant som ger politiska resultat och är till gagn för medborgarna. Syftet är också att stärka det nordiska forskningssamarbetet, främja innovation och utveckla samarbetet mellan forskning och näringsliv. Arbetet med att avveckla gränshinder skall fortsätta. Samarbetet med Västnorden, samarbetet om arktiska frågor och samarbetet med nordvästra och de baltiska länderna skall utvecklas. Vidare vill det danska ordförandeskapet undersöka hur samarbetsstrukturen i kan göras mer ändamålsenlig, hur budgetarbetet kan göras mer politiskt relevant och hur produktivitetskrav kan ställas på verksamheten. Den viktigaste frågan inom kultursektorn är arbetet med en ny struktur för det nordiska kultursamarbetet. det framtida samarbetet genomfördes och ett förslag sändes på remiss till berörda organ. I samband med sessionen i i november framförde kulturutskott sina synpunkter i frågan till kulturministrarna. En arbetsgrupp bestående av representanter för ämbetsmannakommittén för kulturfrågor tog sedan vid för att ta fram konkreta förslag till omstrukturering med målet att kulturministrarna skall fatta beslut i frågan . Parallellt med detta arbete tas en handlingsplan för kulturfrågor för fram. Kulturministrarna fastställde kriterier för ett permanent Nordiska Priset kommer att delas ut . the Myth, som öppnade i , har visats i , och . som , , och utnämnt till designår, kommer utställningen till bl.a. och . I syfte att tydliggöra Nordiska kulturfondens status och institutionella karaktär har kulturministrarna tidigare beslutat att revidera överenskommelsen om fonden. trädde i kraft . I överenskommelsen anges att fonden är ett Med anledning därav har frågan uppkommit om fonden även fortsättningsvis skall omfattas av avtalet av 1987 om den rättsliga ställningen för de nordiska sekretariaten och detta avtals bestämmelser om immunitet och ministerrådet har beslutat att ändra rättsställningsavtalet för att klargöra att fonden skall omfattas av bestämmelserna. Ett avtal om detta Regeringen har med proposition 2004/05:49 om Immunitet och privilegier för lämnat förslag till i denna sak. , , fördelade drygt 3,7 miljoner danska kronor i stöd för barn- och ungdomsorganisationers nordiska samarbete och projekt, samt initierade ett projekt med syfte att öka mångfalden av organisationer som får bidrag från NUK. för Nordiska ungdomskommitténs arbete inrättades också en ny tjänst som nordisk ungdomsforskningskoordinator, kopplad till Arbetet inom ramen för den s.k. Sigtunaprocessen för att stärka samarbetet och samordningen mellan det nordiska samarbetet och Östersjösamarbetet och på Den tvärsektoriella handlingsplanen för det barn- och diskussioner inför framtagandet av en ny strategi på området inleddes. Ett betydande reformarbete har bedrivits, särskilt institutionerna på utbildnings- och innebär att flera nordiska institutioner har förts över till nationell nivå eller övergått i andra verksamhetsformer. En viss basfinansiering av institutionernas verksamhet fortsätter emellertid framöver från Mot bakgrund av utbildnings- och forskningsministrarnas beslut i om att reformera samarbetet på området vuxnas lärande, upprättades inget nytt kontrakt för folkliga akademi (NFA) i . Istället organiserades samarbetet så att ett nordiskt nätverk av kontaktpunkter byggdes upp kring för flexibelt lärande i . Beslut om denna organisationsform togs av ministrarna . Ett Nordiskt innovationscenter (NICe), lokaliserat till , påbörjade sin verksamhet . avvecklades Nordiska industrifonden och Nordtest. Den nya institutionen arbetar med tillväxtfrågor för det nordiska näringslivet genom att bl.a. främja entreprenörskap och innovationsutveckling samt att stärka som en väl fungerande inre marknad utan gränshinder. Näringsministrarna lägger stor vikt vid att kopplingen mellan forskning och innovationer inom näringsliv och företag i stärks. Man vill uppnå nordisk synergi i kreativa nätverk och klusterbildningar. Ett innovationspolitiskt program har tagits fram som genom gränsöverskridande insatser på olika nivåer skall främja en nordisk innovationskultur. Näringsministrarna har också beslutat att ett samarbete kring hållbar turism i de nordiska länderna, de självstyrande områdena och skall inledas. Ett viktigt steg i samarbetet på det sociala området togs då statsministrarnas uppdrog åt social- och hälsoministrarna att utforma en gemensam nordisk hållning i alkoholpolitiska frågor i olika internationella fora. Vid ett extra möte enades social- och hälsoministrarna om en nordisk alkoholpolitisk plattform för arbetet i EU/EES och WHO. I arbetet på det nordiska planet ingår bl.a. att en lägesrapport om utvecklingen av det alkoholpolitiska arbetet skall utarbetas för vart och ett av . Vid de nordiska transportministrarnas möte diskuterades trafiksäkerhetsfrågor och nollvisionen, vars mål är att ingen skall dödas i trafiken. driver aktivt dessa frågor i EU och den nordiska kretsen och fick positivt gehör för fortsatt arbete på området. Genom Nordiska ministerrådets informationsverksamhet i Fokus har det nordiska samarbetet fått en synlig närvaro i och en informationspunkt som är lätt tillgänglig för allmänheten. arrangerades ett flertal seminarier, utställningar och kulturaktiviteter på nordiska teman. Samverkan med frivilligorganisationerna, där intar en särskild ställning, är ett viktigt inslag i det nordiska samarbetet. Både från Nordiska ministerrådets sida och på det nationella planet är en viktig samarbetspartner. Det gäller inte minst vid driften av informationsverksamheten vid i Fokus och servicetelefonen Hallå , vilka är viktiga redskap för att nå ut till medborgarna och göra det nordiska samarbetet känt. Verksamheten vid Hallå har stärkts och knutits närmare arbetet med gränshindersfrågorna inom . Över den nordiska budgeten ges stöd till samisk verksamhet som , Nordisk samiskt institut och samisk kulturverksamhet. är en politiskt obunden paraplyorganisation för samiska organisationer i , , och . institut har till uppgift att samordna och genomföra utredningar och Skr. 2004/05:90 forskning med syfte att förbättra de samiska folkens ställning. Till de årliga sameministermötena inbjuds att delta som observatör. Vid dessa möten träffas ministrarna och sametingspresidenterna för att diskutera gemensamma nordiska politiska frågor. Vid mötet beslutades att tillsätta en expertgrupp med uppgift att utarbeta ett utkast till en nordisk samekonvention. Arbetet skall vara slutfört senast . Vid mötet beslutade sameministrarna att inrätta ett nordisk- samiskt språkpris. Priset ges till organisationer eller personer för att erkänna och synliggöra deras arbete för de samiska språken. Priset delades ut första gången . infördes en ny budgetprocess för arbetet med Nordiska ministerrådets budget. Innebörden av den nya budgetprocessen är att berörda samarbetssektorer inom ministerrådet kommer in i budgetarbetet på ett tidigare stadium, att det inrättas en särskild post i budgeten för nya politiska initiativ, att det görs en genomlysning av de nordiska institutionerna för att skapa ökad effektivitet samt att formerna för samråd med i budgetarbetet förnyas. Erfarenheterna från de senaste årens budgetarbete har varit positiva. har i sitt ordförandeprogram för pekat på att det finns behov av att gå vidare i arbetet med att utveckla budgetprocessen. Det gäller att se på den politiska relevansen och effektiviteten i processen och att närmare överväga hur produktivitetskrav kan ställas. Nordiska ministerrådets budget för uppgick till . De största sektorerna på budgeten var utbildnings- och forskningssamarbetet (av budgeten), miljö, resurspolitik och närområdet (av budgeten) samt kultursamarbetet (av budgeten). Den svenska andelen av budgeten var enligt den nordiska fördelningsnyckeln , en minskning jämfört med föregående år. Fördelningsnyckeln beräknas på basis av respektive lands andel av den samlade nordiska bruttonationalinkomsten. Efter behandling i organ fastställde ministerrådet i överensstämmelse med önskemål budgeten . Den uppgår efter prisomräkning till . Det är en realt sett oförändrad budgetram. Ökade insatser görs på miljöområdet och på arktiskt samarbete. Den svenska andelen av budgeten minskar till . med beslut om budgeten har även beslutats om en likviditetsbudget som är bestämmande för ländernas inbetalningar till ministerrådet och ett verktyg för att minska likviditeten. Denna ordning innebär att inbetalningarna från länderna ligger på en lägre nivå än den planerade aktivitetsnivån. Det gränshindersarbete som under sitt ordförandeskap initierade har under föregående år haft fortsatt hög prioritet och det nordiska regeringssamarbetet har i hög utsträckning fokuserat på dessa Gränshindersarbetet bedrivs i syfte att främja integrationen inom och underlätta vardagen för de nordbor som av olika anledningar rör sig över de nordiska gränserna. Det är ett viktigt arbete som på ett konkret sätt berör medborgare och som synliggör fördelar av nordisk Gränshindersfrågor spänner över åtskilliga politikområden. danske statsministern har tidigare utnämnts till de nordiska samarbetsministrarnas särskilde representant med ansvar för att driva på har fortsatt sitt arbete med att identifiera hinder för rörligheten över de nordiska gränserna. presenterade han en rapport där problemställningar och tänkbara lösningar till befintliga gränshinder redovisas. vid sessionen och blev underlag för den Genom sitt engagemang har bidragit till att gränshindersfrågor intagit en central roll i det nordiska samarbetet. Rapporten redogör för uppnådda resultat i gränshindersarbetet och kartlägger områden där gränshindersproblem ännu förekommer och utgör således ett viktigt underlag för det fortsatta arbetet att främja integration Ett väsentligt inslag i arbetet med att förverkliga den inre marknaden till fördel för medborgare och företag är att bearbeta gräns- och För detta ändamål finns ett antal nätverk både på nordisk och europeisk nivå, bl.a. det så kallade , som I samtliga EU/EES-länder finns det en instans att vända sig till för att få hjälp med att undanröja hinder, och för en effektiv tillämpning är det administrativa samarbetet i nätverket ett viktigt inslag. I sker samarbetet via . De nordiska länderna samarbetar i stor utsträckning vid genomförande av gemenskapslagstiftning för att garantera nordisk rättslikhet och en samstämd tillämpning av regelverket. Det är ett viktigt arbete för att säkerställa en effektiv och välfungerande tillämpning av rättsakter och initiativ med bäring på den inre marknaden. bidrar samarbetet till att ge de nordiska medborgarna och företagen ett försprång inom EU. är detta ett samarbete som kommer till stånd när gemenskapslagstiftning redan är samarbetsstrukturer bör i ökad omfattning utnyttjas för att på ett tidigt stadium i beslutsprocessen systematiskt bevaka frågor av gemensamt intresse för de nordiska länderna. Gränshindersarbetet berör en rad olika politikområden och bland de resultat som uppnåtts av arbetet kan följande exempel nämnas. En ny överenskommelse mellan de nordiska länderna om folkbokföring har undertecknats av de nordiska samarbetsministrarna i samband med föranleddes av att den tagit initiativ till en arbetsgrupp bestående av representanter för de nationella myndigheterna Skr. med ansvar för folkbokföring. För den som flyttat till annat nordiskt land är det viktigt att kunna folkbokföras i det nya landet och tilldelas ett personnummer för att kunna etablera sig. överenskommelsen träder i kraft innebär det att nordbor som flyttar till annat nordiskt land snabbare och enklare kan folkbokföras och därmed också erhålla ett personnummer i det nya hemlandet. Som ett resultat av den nya överenskommelsen har regeringen till lämnat en proposition (prop. 2004/05:67) med förslag att de avtalade bestämmelserna skall införlivas i svensk rätt. På arbetsmarknadsområdet har arbetet med att revidera den tidigare nordiska överenskommelsen om en gemensam nordisk arbetsmarknad, som påbörjades , fortsatt och en arbetsgrupp bestående av representanter från varje land bildades . resultat kommer att presenteras . Vidare har de tekniska förutsättningarna för etablerandet av en internordisk arbetsförmedling på Internet utretts. arbetstagare kan ha fördel av att få tillgång till grannländernas databaser och arbetet med den digitala arbetskraftsförmedlingen kommer att Detta arbete är särskilt betydelsefullt i gränsregioner och ett pilotprojekt kommer att genomföras i skapades bland annat information på de nationella arbetsförmedlingarnas webbplatser om arbete i annat nordiskt Även inom social- och hälsoområdet har betydande framsteg gjorts. En ny nordisk konvention om social trygghet trädde i kraft den 2 Konventionen tydliggör nordbors socialförsäkringsförmåner och uppdaterar relationerna mellan nationella rättigheter och EU- regleringen på området. Genom reviderade och tydligare regler minskas risken att medborgare på grund av otydliga regelverk går miste om sociala ersättningar och Internet kan här utgöra ett verktyg för att tydliggöra gällande bestämmelser och de nordiska social- och hälsoministrarna har beslutat att vidare utreda hur medborgare på ett enklare sätt kan få korrekt och lättillgänglig information om myndigheters regler. Social- och hälsoministrarna fattade ett principbeslut om att den nordiska konventionen om socialt bistånd och sociala tjänster skall kompletteras med bestämmelser om en samarbetsplikt för kommuner för att underlätta att personer med funktionshinder får erforderligt stöd och social service i samband med flyttning till annat nordiskt land. pågår arbetet med att förbättra möjligheterna till tolkningshjälp vid myndighetskontakter och färdtjänst. Ökad kraft har lagts på att informera om de förmåner och ersättningar som personer med funktionshinder är berättigade till vid flytt till annat nordiskt land. En ämbetsmannakommitté har tagit fram ett förslag om avgränsning av de narkotiska läkemedel för vilka schengenintyg skall krävas vid inresa till ett nordiskt land. Ministrarna med ansvar för narkotikafrågor har enats om att förslaget till avgränsning är godtagbart ur narkotikakontrollsynpunkt och att de enskilda länderna, för det fall de finner att detta är i överensstämmelse med andra internationella överenskommelser, t.ex. , skall följa förslaget. Ett annat gränshindersproblem som prioriterats rör reglerna kring föräldraledighet och de oklarheter som kan följa om bostadsort och arbetsplats är belägna i olika nordiska länder. Arbetet med att finna lösningar på detta problem går vidare . Konkreta resultat har också nåtts i utbildningsfrågor. I syfte att underlätta rörligheten inom bör utbildning, examina och kompetenskrav samordnas så långt det är möjligt och arbetet med att erkänna högre utbildningar mellan de nordiska länderna har fortskridit. De nordiska utbildningsministrarna antog Reykjavik-deklarationen som fastställer att de nordiska länderna ömsesidigt skall erkänna studiebevis och kvalifikationer inom högre utbildningar. Samordningen av examens- och kompetensgodkännande underlättar för nordiska medborgare att tillgodoräkna sig sin kompetens vid flyttning till annat nordiskt land. Dessutom innebär ett ökat samarbete mellan högskolor och samordningen av utbildning och examina att de utbildades kompetens lättare kan bedömas på ett likvärdigt sätt. De nordiska utbildningsministrarna har också sett över hur erkännande av yrkeskompetens fungerar mellan de nordiska länderna och funnit att även om det i stort fungerar bra, så bör arbetet fortsätta för att ytterligare stimulera rörligheten av arbetskraft mellan gränserna. Flera konkreta förslag syftande till att stödja internordiskt erfarenhetsutbyte inom utbildningsfrågor har godkänts. Arbetet syftar även till att bidra med nordiska erfarenheter i EU-samarbetet kring erkännandefrågorna. Vidare har den nordiska gymnasieöverenskommelsen reviderats och ett nytt nordiskt gymnasieavtal godkänts av de nordiska utbildningsministrarna. Det nya avtalet innebär bl.a. att större tyngd läggs vid att gymnasiala yrkesutbildningar erkänns och att nationella bedömningsgrunder i högre utsträckning samordnas. Mot bakgrund av en kartläggning av antalet studerande som använder gymnasieöverenskommelsen har en informationsstrategi utarbetats för att upplysa om det nya gymnasieavtalet och dess möjligheter för ungdomar. Gränshindersarbetet har även gått framåt på finans- och skatteområdet. Befintliga gränshinder beträffande skattesektorn har presenterats och beslut har fattats om att inleda arbetet med att analysera och söka lösningar till aktuella skattehinder. De nordiska finansministrarna har tidigare beslutat att etablera en nordisk skatteportal och ett virtuellt skattekontor i syfte att underlätta informationsinhämtning. Dessa funktioner kommer att förmedla information och vara de medborgare som har för avsikt att arbeta, studera eller bo i annat nordiskt land behjälpliga. Beslutsfattandet för dem som planerar att arbeta i annat nordiskt land kommer att underlättas av att de kan ha en samnordisk kontakt istället för kontakter med flera nationella skattemyndigheter. För att ytterligare öka informationstillgängligheten knyts den nordiska skatteportalen och det virtuella skattekontoret till den nordiska informationstjänsten Hallå . På det regionalpolitiska området har ett projekt om gränsregionala optimala lösningar i fortsatt. Samarbetet syftar till att identifiera gränshindersproblem och genom deltagande aktörers lokala initiativ och erfarenhetsutbyte kartlägga hur rörligheten över gränserna kan bli så smidig som möjligt. För att få en samlad bild över gränsregional Skr. 2004/05:90 pendling har statistikinsamlandet beträffande denna fortgått. Språkskillnader kan ibland ge upphov till gränshinder och hämma rörligheten över gränserna. En juridisk utredning om den nordiska språkkonventionen och dess nationella tillämpning har genomförts för att tydliggöra vilka rättigheter medborgare i enlighet med språkkonventionen är berättigade till vid myndighetskontakter. I detta sammanhang bereds även frågan om teckenspråkens ställning. De nordiska samarbetsministrarna har därefter åt språkråd givit i uppdrag att följa upp utredningen och komma med förslag till ändringar av språkkonventionen. Det kan i sammanhanget tilläggas att har beslutat att underlätta för islänningar i att följa det isländska namnskicket. Arbetet med att avskaffa gränshinder och öka rörligheten för nordiska medborgare har blivit en förebild och efter initiativ från de nordiska näringsministrarna har gränshindersarbetet breddats till att inriktas även på företag. De nordiska länderna vill verka för att näringslivsrelaterade gränshinder minskas i syfte att skapa en öppen och rörlig arbetsmarknad. har av samarbetsministrarna fått ett utökat mandat för att driva på detta gränshindersarbete och bringa klarhet i de gränshinder som hämmar näringslivets internordiska aktivitet.