prop · GT031d11 · 2005-09-20 00:00:00 — deltar aktivt i detta internationella erfarenhetsutbyte, då betydande vinster kan göras genom att gemensamt finna lösningar på problemställningar och framtida utmaningar för våra nationella sjukvårdssystem. Den ökade rörligheten bland EU:s medborgare och arbetskraft har lett till att medlemsstaternas behov av samarbete inom hälso- och sjukvårdens område ökat. ministrar i EU:s medlemsstater är överens om att ett utökat internationellt samarbete har potential att bidra till hälso- och sjukvårdens utveckling och har därför initierat ett fördjupat samarbete. Samarbetet bygger på enighet mellan staterna om att vården skall fortsätta att utvecklas i enlighet med varje stats grundläggande princip för att ge god hälso- och sjukvård till sina medborgare, och att vården främst är en angelägenhet för medlemsstaterna. har samsyn vuxit fram om att samverkan på EU-nivå kan ge stora fördelar för såväl enskilda patienter och vårdpersonalen som hälso- och sjukvårdssystemen i sin helhet. Man har därför enats om att samarbeta kring och analysera ett antal frågor som anses vara grundläggande för den sociala välfärd som unionen vill värna om. Inom det europeiska samarbetet diskuteras bland annat möjligheten att tillskapa europeiska kliniker för högspecialiserad sjukvård, vilka skulle förbättra patienternas möjlighet att få utökad tillgång till högspecialiserad vård. Andra utvecklingsområden som kan bidra till att förbättra hälso- och sjukvårdens kvalitet och effektivitet är de samarbeten som inletts kring utvärdering av medicinska teknologier och metoder, utökat användande av IT-stöd i vården, samt stärkt patientsäkerhet. Det är regeringens bedömning att EU-samar- betet kommer att bli ett viktigt komplement till det nationella arbetet med att förbättra hälso- och sjukvårdens kvalitet, tillgänglighet och effektivitet. kommer därför även fortsättningsvis att delta i detta samarbete. I den så kallade Dagmaröverenskommelsen enades regeringen och om att skall bli medlem i Observatory on . Med anledning av detta har regeringen gett sitt stöd till observatoriets verksamhet genom att avsätta . Observatory on är ett partnerskap mellan WHO:s regionala kontor för , regeringarna i , , och , Europeiska investeringsbanken, , , Science (LSE) samt . Syftet med observatoriets verksamhet är att genom omfattande studier och noggrann analys av dynamiken inom hälso- och sjukvårds- 2005/06:1 UTGIFTSOMRÅDE 9 systemen i , stödja och främja evidensbaserat beslutsfattande och policyskapande på hälso- och sjukvårdsområdet. Observatoriet arbetar i partnerskap med ländernas regeringar och tillvaratar erfarenheterna från de olika hälso- och sjukvårdssystemen. Observatoriets forskning ger en värdefull möjlighet att jämföra olika länders hälso- och sjukvårdssystem och förbättrar därmed förutsättningarna att utveckla det egna hälso- och sjukvårdssystemet. Inom observatoriet kommer att särskilt stimulera och stödja forskning som syftar till att ta fram och föra ut kunskap, erfarenhet och idéer om en solidariskt finansierad allmän sjukvård som ges på lika villkor efter behov. trädde vissa förändringar av lagen (1995:831) om transplantation m.m. i kraft. Ändringarna innebär att regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer () får föreskriva att sjukhus som utför transplantationer skall ha tillgång till en donationsansvarig läkare och en kontaktansvarig sjuksköterska med uppgift att förbereda för donationer och ge stöd och information till avlidnas närstående. inrättades det Nationella rådet för organ- och vävnadsdonation vid . Tyngdpunkten i rådets uppgifter ligger på donationsfrågorna i syfte att förbättra donationsfrekvensen. Till rådets uppgifter hör bl.a. att följa utvecklingen inom sjukvården i donations- och transplantationsfrågor och ta de initiativ utvecklingen kan ge anledning till. trädde lagstiftning i kraft som möjliggör stamcellsforskning i . Lagstiftningen innebär att forskning kring somatisk cellkärnöverföring är tillåten efter noggrann etisk prövning av varje enskilt forskningsprojekt. I lagen finns också ett uttryckligt förbud mot reproduktiv kloning. Regeringen överlämnade skrivelsen Vård i livets slutskede (skr. 2004/05:166) till . I skrivelsen redogör regeringen för vidtagna åtgärder inom vården i livets slutskede i samt hur denna vård fortsatt kan främjas. Skrivelsen utgår från slutbetänkandet Döden angår oss alla värdig vård vid livets slut (SOU 2001:6). I skrivelsen behandlas bl.a. frågan om en gemensam etisk grund för palliativ vård, vissa organisatoriska frågor samt huvudmännens roll och ansvar. Regeringen har gett Socialstyrel- 2005/06:1 UTGIFTSOMRÅDE 9 sen i uppdrag att främja utvecklingen av vården i livets slutskede i landsting och kommuner och att till regeringen redovisa en bedömning av denna utveckling. För detta ändamål har regeringen avsatt . Regeringen stödjer även Nationella rådet för palliativ vård med . Regeringen har tillkallat en särskild utredare med uppdrag att utreda förutsättningarna för och konsekvenserna av att utländska kvinnor, som inte är bosatta i och som inte är asylsökande, får rätt att göra abort i under förutsättning att de själva står för kostnaderna (dir. 2003:134). Uppdraget skall redovisas . En proposition som utgår från de förslag som tidigare lämnats av Kommittén om genetisk integritet (SOU 2004:20) bereds inom . Förslag till förbättrad missbildningsövervakning bereds inom , med utgångspunkt i de förslag som tidigare lämnats av Utredningen om förbättrade kunskaper om missbildningar m.m. (SOU 2003:126). Regeringen förbereder en departementspromemoria med förslag till genomförande i svensk rätt av och rådets direktiv (2004/23/EG) om fastställande av kvalitets- och säkerhetsnormer för donation, tillvaratagande, kontroll, bearbetning, konservering, förvaring och distribution av mänskliga vävnader och celler. har haft regeringens uppdrag att följa upp tillämpningen av lagen (2002:297) om biobanker i hälso- och sjukvården. Uppdraget har redovisats . Rapporten redovisar resultatet av tillsyn och innehåller även en genomgång av lagstiftningen. Regeringen har gett en särskild utredare i uppdrag att ta ställning till om par av samma kön bör kunna ingå äktenskap. I uppdraget ingår även att överväga om beslut enligt lagen (1972:119) om fastställande av könstillhörighet i vissa fall liksom bör få meddelas endast beträffande den som är ogift. Uppdraget skall redovisas . Regeringen avser att tillsätta en utredning som skall göra en översyn av övriga delar av lagen. Inom FN har en politisk deklaration antagits där medlemsstaterna uppmanas att förbjuda all form av mänsklig kloning, även så kallad somatisk cellkärnöverföring. arbetet motsatt sig en deklaration med en sådan innebörd då den skulle strida mot svensk lag. Regeringen har därefter förklarat sig inte vara bunden av deklarationen. Regeringen tillkallade en nationell psykiatrisamordnare med uppgift att bland annat se över frågor som rör arbetsformer, samverkan, samordning, resurser, personal och kompetens inom vård, social omsorg och rehabilitering av psykiskt sjuka och psykiskt funktionshindrade (dir. 2003:133). Samordnaren skall fortlöpande informera regeringen om resultatet av sitt arbete samt vid behov lämna förslag till författningsändringar och förtydliganden i gällande regelverk. Psykiatrisamordnaren inkom till med skrivelsen En översikt av dagsläget inom svensk psykiatri. Samordnaren anger att tillgången på vård- och stödinsatser inom svensk psykiatri inte svarar mot målgruppens behov. Ambitionsnivån måste höjas beträffande användningen av moderna metoder och kunskapsbaserade insatser, effektivt resursutnyttjande, samverkan, uppföljning och jämförelser av resultat, samt levnadsförhållanden för psykiskt funktionshindrade. Samordnaren anser att det i det rådande ekonomiska läget är nödvändigt med ett statligt engagemang för att stimulera kommuner och landsting till nödvändiga prioriteringar och satsningar för målgruppen. I detta sammanhang framhålls också av psykiatrisamordnaren nödvändigheten av att en statlig satsning matchas med en jämförbar motprestation från kommuner och landsting. Med utgångspunkt i psykiatrisamordnarens förslag har regeringen i budgetpropositionen avsatt och föreslagit att avsätts för att förbättra tillgängligheten till, och stödja och stimulera verksamhetsutveckling inom, vård och socialt stöd för personer med psykisk sjukdom och/eller psykiskt funktionshinder. Satsningen utgörs av två delar. Den första delen avser 2005 och 2006 för satsningar på vård, sysselsättning och boende. Den andra delen, vardera , avser en särskild satsning på verksamhetsutveckling, till exempel inom områdena samverkan, rehabilitering, sysselsättning, kvalitet och arbetssätt. Följderna av naturkatastrofen i kan komma att innebära påfrestningar för det svenska samhället på både kort och lång sikt. Flertalet personer som på något sätt drabbats av katastrofen kan förväntas ge uttryck för normala sorgereaktioner som inte kräver någon insats från psykiatrin. Det är dock känt att psykisk ohälsa kan uppkomma efter en upplevelse av det aktuella slaget. Det är därför angeläget att följa utvecklingen i landstingen vad gäller efterfrågan på och tillgänglighet till barn- och ungdomspsykiatrins och vuxenpsykiatrins insatser. Regeringen har mot denna bakgrund beslutat att lämna ett uppdrag åt att följa upp belastningen på psykiatrin med anledning av flodvågskatastrofen. En första lägesrapport skall lämnas och uppdraget skall slutredovisas . gavs i regleringsbrevet för i uppdrag att i samråd med utreda om processen för godkännande av vårdinrättningar för viss rättspsykiatrisk vård, som utgår från 6 § lagen (1991:1129) om rättspsykiatrisk vård (LRV), bör förändras utifrån syftet att dels förenkla förfarandet, dels säkerställa kvaliteten i bedömningar och beslutsfattande. inkom med en rapport till regeringen med anledning av uppdraget. I rapporten föreslås bl.a. kompletteringar av lagstiftningen beträffande säkerheten, att tillsyn utvidgas till att avse säkerhetsfrågor, att landsting som avser att bedriva rättpsykiatrisk vård skall anmäla detta till enligt en särskild ordning samt att skall föra ett register över landets sjukvårdsinrättningar för rättspsykiatrisk vård. Rapporten bereds inom . () har i regleringsbrevet getts i uppdrag att sammanställa den kunskap som finns om riskbedömningar av patienters farlighet för andra. Uppdraget kommer att rapporteras . Statens ersättning till landstingen för kostnaderna för läkemedelsförmånerna har reglerats genom överenskommelser mellan staten och . Nuvarande överenskommelse reglerar statens ersättning till landstingen för åren 2005 . 2005/06:1 UTGIFTSOMRÅDE 9 överenskommelsen ersätter staten landstingen för läkemedelsförmånskostnaderna med , och . finansieras inte längre kostnaderna för dosdispensering av läkemedel genom handelsmarginal. I de överenskomna beloppen för perioden ingår en ersättning till landstingen motsvarande en kostnad för 155 000 dospatienter, varför landstingen numera betalar för det faktiska utnyttjandet av dosdispensering. En behovsmodell för fördelning av statens ersättning till landstingen för kostnaderna för läkemedelsförmånerna infördes successivt under föregående avtalsperiod. Parterna är eniga om att ersättningen till landstingen fullt ut skall fördelas enligt denna modell. Utredningen om författningsreglering av inom hälso- och sjukvården, m.m. har i tilläggsdirektiv fått i uppdrag att bland annat se över landstingens möjligheter till uppföljning, utvärdering och kvalitetssäkring, särskilt med avseende på förskrivning och användning av läkemedel. Uppdraget kommer att redovisas i ett betänkande . lämnade genom förhandsavgörande, mål C-438/02 Allmänna åklagaren mot (ännu ej publicerad i EUT), sin tolkning av om monopol på detaljhandel med läkemedel är förenligt med EG-fördraget. För att efterleva avgörande har regeringen gjort ändringar i avtalet mellan staten och avseende bolagets sortiment och lagerhållning. Det nya avtalet trädde i kraft . har en oberoende kontrollinstans inrättats genom att utöka den tidigare verksamhet till att innefatta läkemedelsfrågor (se förordning (2005:601) om ändring i förordningen (1994:2048) med instruktion för ). Den vanligaste behandlingsformen för äldre är läkemedel. Det naturliga åldrandet i kombination med ökad sjuklighet medför en ökad användning av läkemedel. Äldre (80+) använder i genomsnitt cirka fem läkemedel per person, vilket är två preparat . Rapporter från bl.a. läkemedelsgenomgångar visar även att det på sjukhem används så mycket som tio läkemedel per person i genomsnitt. Flera studier pekar på att läkemedelsbiverkningar är orsaken till av inläggningarna av 2005/06:1 UTGIFTSOMRÅDE 9 äldre på sjukhus. Behandling av äldre med läkemedel är komplicerad och kan medföra risker. Bland annat mot bakgrund av ovanstående gav regeringen i uppdrag att följa upp och utvärdera läkemedelsanvändningen inom äldreområdet och, om brister konstaterades, lämna förslag till åtgärder för att avhjälpa dessa. konstaterar i rapporten att det finns stora brister i läkemedelsbehandlingen av äldre. För att höja kvaliteten på äldres läkemedelsanvändning avser att tydliggöra att den fasta läkarkontakt, som alla skall ha tillgång till i primärvården enligt hälso- och sjukvårdslagen, skall ha ett samordnande ansvar för patientens läkemedelsanvändning. Myndigheten avser också att tydliggöra vårdgivarnas ansvar för att organisera regelbundna uppföljningar av läkemedelsanvändningen hos äldre inom vård och omsorg samt hemsjukvård i landstingens regi. Vidare avser att verka för att de kvalitetsindikatorer för äldres läkemedelsterapi som myndigheten utarbetat kommer till rutinmässig användning i förskrivarstöd och vid uppföljning av läkemedelsbehandlingen hos äldre. Dessutom föreslås att berörda vårdutbildningar och apotekarutbildningen ses över för att stärka undervisningen i ämnet äldre och läkemedel samt att sjukvårdshuvudmännen även fortsättningsvis uppmärksammar behovet av fort- och vidareutbildning i ämnet äldre och läkemedel. förslag bereds inom . En viktig del i att uppnå en rationell läkemedelsanvändning är att ge läkare och andra som förskriver läkemedel verktyg för att kunna fatta korrekta beslut om vilken behandling som är mest lämplig. Möjligheten för förskrivare att ta del av uppgifter om vilka läkemedel som en patient använder har varit mycket begränsade förskrivarna har varit tvungna att förlita sig antingen på patientens minne över vilka läkemedel som används eller varit tvungna att begära in journaluppgifter. För att avhjälpa denna informationsbrist och öka patientsäkerheten överlämnade regeringen till propositionen Ökad patientsäkerhet på läkemedelsområdet (prop. 2004/05:70), som medför en möjlighet för en läkare att efter patientens samtycke få information om alla läkemedel som patienten hämtat ut på . Lagen trädde i kraft . En annan pågående process som underlättar hanteringen vid läkemedelsförskrivning är det utvecklingsarbete som och landstingen bedriver för att skapa möjligheter för att öka användningen av elektroniska recept. Elektroniska recept är en vanligt förekommande företeelse. Ökningstakten , 20022005, har varit dramatisk. skickades drygt 170 000 elektroniska recept från vården till apoteken i , vilket motsvarar av förstagångsrecepten från primärvården. var motsvarande andel drygt 1 miljon elektroniska recept, vilket motsvarar av förstagångsrecepten från primärvården. har apoteken bytt ut ett förskrivet läkemedel mot det billigaste likvärdiga läkemedlet som finns tillgängligt på det enskilda . har haft regeringens uppdrag att i samråd med undersöka om utbytesreformen har medfört några säkerhetsproblem för patienterna och lämna förslag på åtgärder för att minska eventuella problem. Av rapporten framgår bl.a. att reformen inte har medfört några problem för majoriteten av de personer som fått sina läkemedel utbytta. För att minska riskerna för problem med t.ex. felmedicinering efter utbytesreformen föreslår bl.a. att förskrivarna bör skriva ut det billigaste läkemedlet direkt samt att patienten får samma produkt under receptets hela giltighetstid under förutsättning att det billigaste expedierades vid det första uttaget. För att åstadkomma bättre möjligheter att spåra läkemedel som expedierats vid utbyte föreslår vidare att apoteken bör åläggas att bevara expeditionsjournaler som patientjournaler sparas. inträffade den så kallade neurosedynkatastrofen, som orsakades av läkemedel som innehöll substansen talidomid. Drygt 150 personer fick skador relaterade till talidomid. Av dessa är drygt hundra fortfarande i livet. Justitiekanslern rekommenderade regeringen, i ett utlåtande som överlämnades , att regeringen ex till var och en av de nu levande talidomidskadade i bör utbetala ett engångsbelopp. Regeringen överlämnade propositionen Beräkning av inkomstprövade socialförsäkringsförmåner m.m. för neurosedynskadade till (prop. 2004/05:122). I propositionen föreslås in- förande av en ny lag om beräkning av inkomstprövade socialförsäkringsförmåner m.m. för neurosedynskadade. Den föreslagna lagen innebär att den ersättning om som enligt regeringsbeslut utbetalas till personer som antas ha skadats av läkemedelsubstansen talidomid (Neurosedyn och Noxodyn) inte skall beaktas vid beräkning av vissa inkomstprövade socialförsäkringsförmåner, studiestöd, kommunala bidrag och avgifter. beslutade i linje med förslagen i propositionen (bet. 2004/05:SoU20, rskr. 2004/05:259). Lagen trädde i kraft . Regeringen fattade 97 beslut om utbetalning av ex gratia-er- sättning till de neurosedynskadade . Övriga beslut kommer att fattas löpande eller när ansökan inkommit och behandlats. Inom EU har arbetet med att reformera den europeiska läkemedelslagstiftningen avslutats. och europeiska unionens råd har antagit en förordning (förordning (EG) nr 726/2004) och tre direktiv (om humanläkemedel 2004/27/EG, om veterinärmedicinska läkemedel 2004/28/EG och om växtbaserade läkemedel 2004/24/EG). Syftet med reformeringsarbetet har varit att säkerställa ett starkt folkhälsoskydd, bl.a. genom att ge patienterna snabb tillgång till innovativa och säkra produkter och genom att öka tillsynen över marknaden med hjälp av en förstärkning av kontrollförfarandena och säkerhetsövervakningen. Att stärka den inre marknaden för läkemedel och stärka den europeiska läkemedelsindustrins konkurrenskraft samt att vidta åtgärder för att främja utvidgningen av unionen har varit andra drivkrafter. Förslagen bygger på den redan existerande lagstiftningen, som successivt har vuxit fram . Arbetet med att införliva den nya europeiska lagstiftningen i pågår inom . Kommissionen har dessutom lagt fram ett förslag till förordning som syftar till att påskynda utvecklingen av nya läkemedel avsedda för behandling av barn. Nationell handlingsplan för utveckling av hälso- och sjukvården Det utvecklingsavtal som har legat till grund för den nationella handlingsplanen för utveckling av 2005/06:1 UTGIFTSOMRÅDE 9 hälso- och sjukvården (prop. 1999/2000:149, bet. 2000/01:SoU5, rskr. 2000/01:53) löpte ut /2005 och handlingsplanen avslutades därmed. Staten, och har dock enats om att det är viktigt att det positiva utvecklingsarbete som påbörjats med handlingsplanen får fortsätta även kommande år. Parterna har därför tecknat två nya överenskommelser: en överenskommelse som avser primärvård och äldrevård samt en överenskommelse om psykiatri. Parterna har i dessa överenskommelser enats om att inriktningen och åtagandena i det ursprungliga utvecklingsavtalet i huvudsak skall ligga fast även kommande år. och har åtagit sig att verka för att landstingen och kommunerna genomför insatser i enlighet med överenskommelserna. tillfördes det generella statsbidraget med hänvisning till den nationella handlingsplanen. enskilda kommuner respektive landsting har skett baserat på folkmängd. har medlen på det generella statsbidraget förts till det nya anslaget 48:1 Kommunalekonomisk utjämning. Inom ramen för det nya anslaget ingår ett regleringsbidrag eller en regleringsavgift som fördelas på samma sätt som det generella statsbidraget, dvs. med ett enhetligt belopp per invånare. De medel som 2004 tillfördes det generella statsbidraget med hänvisning till den nationella handlingsplanen ligger kvar med samma fördelning mellan kommuner och landsting. beräknas ha gått till satsningar på förbättringar av primärvård och äldrevård och till förbättringar av psykiatrin. ingår dessa medel i finansieringen av det nya utjämningssystemet. Regeringen förutsätter att en motsvarande summa kommer att användas av huvudmännen till fortsatta förbättringar inom primärvård och äldrevård samt inom psykiatri åren 20052007. ekonomiska vårproposition aviserade regeringen en särskild satsning för att varaktigt förbättra hälso- och sjukvårdens tillgänglighet. Satsningen innebar att avsattes för att förbättra vårdens tillgänglighet. Stödet har lämnats från 2005/06:1 UTGIFTSOMRÅDE 9 utgiftsområde 25 Allmänna bidrag till kommuner. Resurstillskottet till landstingen och den närmare inriktningen på satsningen reglerades i en överenskommelse mellan staten och . Överenskommelsen löpte ut /2005 och medlen överförs till anslaget 48:1 Kommunalekonomisk utjämning för fortsatt utbetalning till landstingen. Mot bakgrund av de olika insatser som vidtagits för att komma till rätta med väntetidsproblemen den nationella handlingsplanen för utveckling av hälso- och sjukvården, tillgänglighetssatsningen, det fria vårdvalet, utvecklingen av väntetidsdatabasen och arbete med riktlinjer för prioriteringar har staten och tecknat en överenskommelse om att utvidga besöksgarantin till en vårdgaranti som också omfattar väntetid till behandling. finns en besöksgaranti som innebär att primärvården skall erbjuda hjälp, antingen per telefon eller genom besök, som vården kontaktas. Om kontakt med läkare erfordras skall väntetiden vara och den som fått en remiss bekräftad till den specialiserade vården skall erbjudas sådant besök . Parterna har kommit överens om att vårdgarantin innebär ett åtagande för landstingen att erbjuda behandling från det att beslut om behandling fattats. Garantin skall gälla fullt ut i hela landet och omfattar all behandling inom landstingens planerade vård. I och med överenskommelsen om införande av en nationell vårdgaranti har staten och också enats om att fortsätta satsningen för att förbättra tillgängligheten inom hälso- och sjukvården. Anledningen till detta är att de båda satsningarna syftar mot samma mål och stödjer varandra vårdgarantin på så sätt att den fastställer en garanterad tidsgräns för behandling vilket stärker patientens krav på tillgänglighet och snabb och effektiv behandling, och tillgänglighetssatsningen på så sätt att den möjliggör för vården att leva upp till denna tidsgräns, genom t.ex. satsningar på effektivare arbetsmetoder och kortande av köer. För att stödja det fortsatta arbetet med att förbättra tillgängligheten till hälso- och sjukvården tillförs landstingen För att täcka de ökade kostnaderna för införande av vårdgarantin tillförs landstingen ytterligare samt . Den sammanlagda satsningen på en nationell vårdgaranti och förbättrad tillgänglighet uppgår således till 2005 och kommer att uppgå till . Hälso- och sjukvårdens insatser för minskad sjukfrånvaro har på uppdrag av regeringen genomfört tillsynsaktiviteter för ökad kvalitet i sjukskrivningsprocessen i primärvården. Av rapporten, som överlämnades , framgår att det finns stort utrymme för kvalitetsförbättringar. anser att en sjukskrivning alltid är en del av vård och behandling av patienten. En sjukskrivning bör därför baseras på vetenskap och beprövad erfarenhet. Enligt rapporten upplever många primärvårdsläkare att de har små möjligheter att påverka sjukskrivningsförloppet och att orsaken till detta kan ha sin grund i flera faktorer.