prop · GS03102 · 2005-05-12 00:00:00 — Kommunernas roller inom den regionala utvecklingspolitiken har i olika Skr. 2004/05:102 sammanhang uppmärksammats allt mer . plan har konstaterats att, som marknaderna internationaliseras och centrala produktionsresurser blir alltmer lättrörliga, så tenderar den lokala och regionala miljön att bli viktigare för ett företags konkurrenskraft. Detta förklaras av att företagens innovationsförmåga ökar om kunskapsöverföring och samspel med andra företag och organisationer i den lokala och regionala miljön kommer till stånd. Den regionala utvecklingspolitiken bedrivs i alltmer decentraliserade former, vilket ger kommunerna ökat inflytande och ansvar. Exempel är deras deltagande i de s.k. partnerskap, som på regional nivå, givits viktiga roller vid utarbetande av de tidigare nämnda regionala tillväxtprogrammen, regionala infrastrukturplanerna och strukturfonds- programmen. Det sammanlagda beloppet för de åtgärder som ingick i de regionala tillväxtavtalen (numera regionala tillväxtprogrammen) uppgick till ca . Av detta belopp uppskattas kommunerna svara för ca , eller . Under den senast fullbordade perioden för EG:s strukturfondsprogram, 1995 1999, svarade primärkommunerna för av den svenska offentliga medfinansieringen av de program som finansierades av den regionala fonden. I de områden i landet där de regionala utvecklingsproblemen varit svårast, har behovet för kommunerna att engagera sig i näringslivspolitiska frågor också varit störst. Regeringen har också stöttat dessa kommuner genom de uppdrag som Inlands- delegationen respektive Tillväxtdelegationen genomfört. En stor del av delegationernas arbete har bestått av att, i nära dialog med berörda kommuner, hjälpa dessa att finna långsiktiga strategier för sitt utvecklingsarbete. Delegationerna har i sina slutrapporter (SOU 2004:126 resp. 135) bl.a. uttalat att de statliga kompensatoriska stöden till svaga kommuner gör alltför liten långsiktig nytta. I stället för att signalera uppgivenhet och avveckling bör de förbindas med villkor och tydliga krav på kommunerna att arbeta utvecklingsinriktat. En annan slutsats är att det kommunala ledarskapet är en nyckelfaktor för kommuners utveckling och därmed för den regionala utvecklingen. Vissa kommuner har också engagerats starkt i regionalt utvecklingsarbete i samband med att de drabbats av stora omställningsproblem på grund av strukturförändringarna inom försvaret. I samband med den nu pågående försvarsomställningen genomför regeringen också särskilda insatser i vissa lokala arbetsmarknads- regioner: , , /och . I tabellen nedan visas kommunernas kostnader och intäkter för riktade näringslivsfrämjande åtgärder . Tabell 6.2 Kommunernas kostnader och intäkter för riktade näringslivsfrämjande åtgärder Kommunernas nettokostnader har varit i stort sett oförändrade medan medfinansieringen från andra aktörer gjort att ambitionerna kunnat ökas. Starka kommuner lokala arbetsmarknadsregioner som utvecklas väl i förhållande till sina förutsättningar Kommunernas ageranden är en av många faktorer som är viktiga för hur en lokal arbetsmarknadsregion utvecklas. Som ett mått på resultatet av alla faktorers inverkan redogörs i det följande för en sammanställning som gjort av olika lokala arbetsmarknadsregioners förmåga att växa. De lokala arbetsmarknadsregionerna har delats in i jämförbara grupper, sex s.k. regionfamiljer. Det ger en mer rättvis bild av hur regionerna utvecklas i förhållande till sina förutsättningar. har valt ut nio olika indikatorer och jämfört hur de i de olika lokala arbetsmarknadsregionerna förhåller sig till riksgenomsnittet. Indikatorerna är: Etableringsgrad, förnyelsefaktor, entreprenöriell inställning, BRP/sysselsatt, utveckling av BRP, utveckling av sysselsättning, andelen sysselsatta på sårbara arbetsställen (50249 anställda respektive över 259 anställda), arbetslöshet och lönesumma per sysselsatt. Av tabellen framgår hur de 60 största lokala arbetsmarknads- regionerna placerar sig i denna jämförelse, dels totalt, dels i jämförelse med andra regioner inom samma regionfamilj. (De 21 minsta lokala arbetsmarknadsregionerna är för små för att alla indikatorer skall kunna användas på lokal nivå). Denna analys ger vid handen att tillväxtförmågan, inte oväntat, är nära relaterad till regionens storlek. Beträffande de olika lokala arbetsmarknadsregionerna indikeras till exempel att lokala arbetsmarknadsregion har sämre tillväxtförmåga än övriga universitets- och högskoleregioner samt att lokala arbetsmarknadsregion klarar sig betydligt bättre än övriga små regioner med offentlig sysselsättning. Tabell 6.3 Jämförelse mellan 60 största lokala arbetsmarknadsregioners förmåga att växa Baserad på nio tillväxtindikatorer och uppdelad på sex s.k. regionfamiljer. Kommunernas roll för uppfyllandet av den regionala utvecklings- politikens mål Någon samlad utvärdering av den nya regionala utvecklingspolitiken har ännu inte genomförts. har på regeringens uppdrag påbörjat ett utvecklingsarbete om hur politikområdet bör följas upp och utvärderas. Regeringen har också aviserat ett uppdrag till ett antal myndigheter och universitet att ta fram en samlad kunskap om tvärsektoriella utvärderingsmetoder. En sådan kunskap kan få stor betydelse för möjligheterna att utvärdera den regionala utvecklingspolitiken. Utdrag ur protokoll vid regeringssammanträde Närvarande: Statsministern , statsråden , , , , , , Y. , , , , , Andnor, Nuder, M. , , , , , , , Regeringen beslutar skrivelse Utvecklingen inom den kommunala sektorn