prop · GS03162 · 2005-06-14 00:00:00 — I fråga om vad som övergångsvis skall gälla ser regeringen det som angeläget att de studenter som före påbörjat men inte slutfört en utbildning så långt det är möjligt bereds tillfälle att slutföra studierna och få en examen enligt de nya bestämmelserna. En självklar förutsättning är att kraven i de nya examensbeskrivningar som regeringen avser att föreskriva uppfylls av en student. De studenter som inte uppfyller de nya kraven för en examen eller som till någon del inte kan slutföra studierna enligt den nya ordningen bör genom övergångs- bestämmelser tillförsäkras rätt att studera till en examen enligt äldre bestämmelser. Det är regeringens bedömning att detta bör vara möjligt längst till utgången av . I punkten 3 i de föreslagna övergångs- bestämmelserna till högskolelagen ges regeringen rätt att meddela föreskrifter i dessa hänseenden. Övergångsbestämmelser av motsvarande innebörd bör gälla för studenter hos enskilda utbildningsanordnare. Övergången till en ny utbildnings- och examensstruktur för den högre utbildningen, mot bakgrund av bl.a. deltagande i Bologna- processen, med tre nivåer, mål för varje kurs, nivåbestämning av kurser, ett införande av masterexamen, nya examensbeskrivningar för samtliga examina, ett nytt poängsystem m.m., innebär ett stort förändrings- och omställningsarbete för lärosätena och de övriga myndigheter som berörs. Regeringen bedömer därför att det finns behov av att stödja detta utvecklingsarbete inför att reformerna skall genomföras med start . Det är också viktigt att ge lärosätena möjligheter att samverka kring vissa utvecklingsfrågor, utbyta erfarenheter och ge varandra stöd. Det kan även finnas behov av samverkan mellan företrädare för olika lärosäten inom ämnesområden för att stimulera till samsyn kring de krav som bör ställas för olika kurser och nivåer för att underlätta studenternas rörlighet. Regeringen har tidigare i avsnitten 6.3 och 6.4.2 betonat att ökad variation i utbudet i högskolan inte får innebära att studenternas möjligheter till mobilitet minskar. I avsnitt 7.5 gör regeringen bedömningen att universitet och högskolor har behov av ett nationellt stöd i arbetet med pedagogiska frågor i anslutning till arbetet med den nya utbildnings- och examensstrukturen för högre utbildning. Det finns behov av att bygga upp en kunskapsbas, skapa samordning och erfarenhetsutbyte mellan lärosätena. Uppgifterna för Myndigheten för bör vidgas till att stödja denna verksamhet. Regeringen avser att i budgetpropositionen ange de ekonomiska förutsättningarna för en utveckling av verksamheten vid Myndigheten för . Alla människor har rätt till kunskap och utveckling. Kunskapssamhället skall stå öppet för alla, oavsett social bakgrund, könstillhörighet, etnisk tillhörighet, funktionshinder, bostadsort eller sexuell läggning. Valet av högre studier skall i första hand styras av individens intresse och förmåga, inte av individens bakgrund. Högskolan måste vara en kraft för social förändring så att mångfalden i samhället bättre återspeglas i högskolan. Regeringen anser därför att rekryteringen till högskolan bör fortsätta att vidgas till nya grupper. Det alltmer gränslösa kunskapssamhället ställer också krav på att lärosätena öppnas mer mot andra länder. Möjligheten att studera en period utomlands och chansen att i sin utbildning möta studenter med annan bakgrund och andra erfarenheter är berikande för såväl utbild- ningen som individen. En modern högskola bidrar till ökad förståelse för andra länder och kulturer och är en naturlig del av det mångkulturella samhället. Genom utbyggnaden av antalet platser i högskolan och ett ökat intresse för högskolestudier har alltfler i en årskull påbörjat högskolestudier. Andelen som börjat i högskolan fördubblades för födda , från till . Rekryteringen till högskolan har inte bara utökats utan också breddats. Det visar att den sociala snedrekryteringen går att påverka med medvetna insatser. Valet att gå vidare till högskolestudier styrs i mindre utsträckning än av social bakgrund. Ett stort steg har därmed tagits för att uppnå regeringens mål att minska den sociala snedrekryteringen till högskolan. Social snedrekrytering till högre utbildning kan sägas förekomma då ungdomar med ett visst socialt ursprung oftare än andra når högre utbildningsnivåer. presenterar i samarbete med statistik baserad på studenternas sociala hemmiljö. Statistiken utgår från föräldrarnas yrke, uppdelad på sex redovisningsgrupper; från högre tjänstemän till ej facklärda arbetare. Även föräldrarnas utbildningsnivå redovisas. Det bör påpekas att under- laget till statistiken innehåller en viss osäkerhetsfaktor, bl.a. beroende på att uppgifter saknas för personer som invandrat till efter 1990. Den sociala snedrekryteringen till högskolan minskar . Mellan läsåren 1993/942003/04 har andelen studenter från arbetarhem, med vilket avses studenter vars föräldrar klassats som antingen facklärda eller ej facklärda arbetare, ökat från av högskolenybörjarna i åldersgruppen . har andelen studenter från högre tjänstemannahem minskat från i samma grupp (Statistiska meddelanden UF 20 , Social bakgrund bland högskolenybörjare 2003/04 och doktorandnybörjare 2002/03). Om rekryteringen till högskolan skulle motsvara den sociala sammansättningen i befolkningen i åldern skulle ca en tredjedel av nybörjarstudenterna komma från arbetarhem och från högre tjänstemannahem. Antalet högskolenybörjare under har /94 ökat i samtliga socioekonomiska grupper. Räknat i individer är det en ökning från 62 000 till 83 000 personer. Ökningen har varit störst för ungdomar från arbetarhem där antalet högskolenybörjare nästan fördubblats . Det har medfört att högskolans sociala sammansättning förändrats. Ökningen av antalet studenter gör också att regeringens långsiktiga mål att av en årskull skall ha påbörjat högskolestudier ligger inom räckhåll. Av årskullen födda hade påbörjat högskolestudier . Det är en kraftig ökning jämfört med årskullen födda , där hade påbörjat högskolestudier . /04 var drygt 40 000 av högskolenybörjarna under kvinnor och ca 32 000 män. Av de kvinnliga högskolenybörjarna hade arbetarbakgrund att jämföra av männen. Detta beror delvis på att kvinnor i större utsträckning än män väljer högskoleutbildningar inom vård- och undervisningsområdena utbild- ningar som rekryterar studenter med arbetarbakgrund i relativt hög grad men också på att en större andel kvinnor söker sig till högskolan. Av årskullen födda hade av kvinnorna påbörjat högskole- studier jämfört av männen. Andelen kvinnor ligger därmed nästan i nivå med regeringens 50-procentsmål. Det är dock fortfarande en högre andel män än kvinnor som går vidare till forskarutbildning, . Det finns olika förklaringar till skillnaderna mellan mäns och kvinnors val att läsa på högskolan och de könsmässiga obalanser som råder på vissa utbildningar. En del har att göra med tradition inom olika utbildningsområden. En annan viktig förklaring är de könsstrukturer som finns i samhället som helhet. Cirka 11 500 av de totalt 83 300 personer som påbörjade högskolestudier /04 hade utländsk bakgrund, dvs. var antingen födda i med två utrikes födda föräldrar eller var själva födda utomlands (Statistiska meddelanden UF 19 , Utländsk bakgrund för studerande i grundutbildning /04 och forskarutbildning /03). De utgjorde av samtliga högskolenybörjare det läsåret, vilket motsvarar en ökning jämfört med året innan. över , mellan läsåren 1994/95 och 2001/02, har antalet högskolenybörjare med utländsk bakgrund ökat med , att jämföra med en ökning på av antalet nybörjare med svensk bakgrund. Det skall dock sättas i relation till att gruppen studenter med svensk bakgrund är betydligt större. Trots den positiva trenden finns en viss underrepresentation av studenter med utländsk bakgrund i högskolan jämfört med de som har en svensk bakgrund. /04 började av befolkningen som helhet i åldersgruppen studera på högskolan. Av de som en svensk bakgrund i samma åldersgrupp började på högskolan, medan siffran för dem med utländsk bakgrund var . Bland nybörjarna med utländsk bakgrund finns det också en skillnad mellan de personer som fötts i med två utrikes födda föräldrar och de personer som själva är födda utomlands, där den senare gruppen var något mindre representerad än den förra bland högskolenybörjarna. Det finns dock stora skillnader i representationen av studenter med utländsk bakgrund beroende på ursprungsland. Medan högskole- nybörjarna med till exempel iransk och polsk bakgrund var väl representerade i den svenska högskolan 2003/04 var andelen med afrikansk bakgrund låg. Endast en procent av personerna med bakgrund i började studera i den svenska högskolan 2003/04. Det finns flera orsaker till skillnaderna i deltagande i högre utbildning mellan personer födda i olika länder eller med olika etnisk och kulturell bakgrund. Ålderssammansättningen i en grupp påverkar andelen som studerar vid ett givet tillfälle. Skillnader i socioekonomisk bakgrund utgör en viktig faktor bakom skillnader i såväl studieresultat från grund- och gymnasieskolan som benägenheten att söka till högre utbildning. Möjligheterna att tillgodoräkna sig utländska utbildningar påverkar också förutsättningarna för invandrares fortsatta studier i . Det är viktigt att få mer kunskap om och uppmärksamma hur den etniska sned- rekryteringen samverkar med den sociala snedrekryteringen. Genom uppdrag i regleringsbrev skall redovisa antal studenter med funktionshinder vid universitet och högskolor samt samla in uppgifter om samtliga lärosätens kostnader för s.k. särskilt pedagogiskt stöd. Redovisningen utgår från hur många som beviljats särskilt pedagogiskt stöd via lärosätenas samordnare för stöd till studenter med funktionshinder. Av statistiken framgår att såväl stödet till som antalet studenter med funktionshinder har ökat . ökade antalet studenter som beviljats särskilt pedagogiskt stöd från drygt 2 000 till drygt 3 400 studenter, vilket är en ökning med . Till dessa skall läggas de studenter som varit i kontakt med samordnarna för studenter med funktionshinder för samtal och studieplanering men som inte ansökt om särskilt stöd, vilka var drygt 1 000 personer . Den största gruppen studenter med funktionshinder utgörs av dyslektiker som motsvarade av samtliga studenter som beviljades särskilt pedagogiskt stöd 2004. I antal personer utgör det en fördubbling , från drygt 1 000 till drygt 2 000 personer. Den näst största gruppen funktionshindrade studenter utgörs av personer med någon form av rörelsehinder. Lärosätenas samlade kostnader för särskilt pedagogiskt stöd till studenter med funktionshinder, i vilket inte ingår kostnader för utrustning och investeringar för ökad fysiskt tillgänglighet, uppgick till ca , att jämföra med 2002. 2004/05:162 Utgifterna utgjordes till av kostnader för tecken- I takt med det ökade studentutbytet med andra länder krävs ökat internationellt engagemang för breddad rekrytering. Inom ramen för Bolognaprocessen har vikten av breddad rekrytering och ökad tillgänglighet till högre utbildning lyfts fram. I Berlinkommunikén, kring vilken utbildningsministrar enades vid ministermötet i (se avsnitt 5.3.2), betonas även den sociala dimensionen av utbytesstudier, exempelvis möjligheten för studenter att ta med sig studiemedel vid studier utomlands något som utbildningsministrarna upprepade i den kommuniké som antogs vid det senaste mötet i . Jämlika sociala villkor är en förutsättning för att inte deltagandet i utbytesstudier skall bli socialt snedfördelat. Detta är extra viktigt i en internationaliserad värld där internationella studiemeriter blir alltmer värdefulla. Olika länder har dock kommit olika långt och har också olika ambitioner när det gäller att motverka social snedrekrytering till hög- skolan. Många länder strävar mot en ökad rekrytering medan insatser för breddad rekrytering är mindre vanligt förekommande. Det finns ingen internationell statistik över högskolestudenternas sociala och etniska bakgrund motsvarande den som utvecklats i , vilket gör det svårt att jämföra olika länder i det avseendet. forskning på området visar dock att den sociala snedrekryteringen är förhållandevis låg i i ett internationellt perspektiv. och ligger på ungefär samma nivå som medan snedrekryteringen är högre i t.ex. och . Jämförbara data på området finns emellertid bara (Ishida et. 1995, och , 1996). Till följd av den expansion som högskolesektorn därefter genomgått i många västliga industriländer kan den sociala och etniska sammansättningen på studentgruppen i olika länder därmed ha förändrats. I europeiska sammanhang lyfts ofta fram som ett föregångs- land i arbetet med breddad rekrytering tillsammans med framför allt . De brittiska erfarenheterna har exempelvis haft betydelse för insatser för att motverka social snedrekrytering, bl.a. när det gäller inrättandet av Rekryteringsdelegationen (se nästa avsnitt). 7.3Propositionen Den öppna högskolan I propositionen Den öppna högskolan (prop. 2001/02:15) presenterade regeringen en rad förslag och bedömningar för att förbättra lärosätenas arbete med breddad rekrytering och underlätta övergången från gymnasieskolan och vuxenutbildningen till högskolan. En ny bestämmelse har införts i 1 kap. 5 § högskolelagen (1992:1434) om att universitet och högskolor aktivt skall främja och bredda rekryteringen till högskolan. En av regeringen tillsatt rekryteringsdelegation har arbetat med att stimulera rekryteringsaktiviteter vid universitet och högskolor och har anvisats för detta ändamål. Nyckeltal har utvecklats av för att möjliggöra uppföljning av resultatet av insatserna för breddad rekrytering. Den behörighetsgivande för- utbildningen, s.k. basårsutbildning, som varit ett effektivt rekryterings- instrument, har breddats och för att underlätta övergången mellan gymnasieskolan och högskolan kan högskolor och universitet anordna högskoleintroducerande utbildning, s.k. collegeutbildning, i samarbete med vuxenutbildning. För att samla utbudet av IT-stödda distansutbildningar och stödja samverkan mellan universitet och högskolor har skapats och Myndigheten för inrättats. En satsning har gjorts på kompletteringsutbildningar för invandrade akademiker och nya examina har tillkommit. Stödet till studenter med funktionshinder har ökat. För att förbättra högskolans mottagande av studenter från grupper som traditionellt inte sökt sig till högre utbildning har en satsning på högskolepedagogisk förnyelse genomförts och krav på pedagogisk utbildning av högskolans lärare införts. Genom införandet av lagen (2001:1286) om likabehandling av studenter i högskolan har studenternas skydd mot diskriminering inom högskolan stärkts. Det är för tidigt att dra några långtgående slutsatser om i vilken utsträckning ovan nämnda insatser bidragit till breddad rekrytering. Exempelvis kan flertalet av de långsiktiga rekryteringsfrämjande projekt som varit riktade mot grund- eller gymnasieskolan inte utvärderas förrän målgruppen står inför valet att söka sig till högskolan. Några positiva resultat kan dock skönjas , bl.a. i form av det ökade utbudet av nätbaserade kurser samt utvecklandet av basårs- och collegeutbild- ningarna. Nedan följer en kortare redovisning av några av dessa insatser. Rekryteringsdelegationen har förfogat för att stödja olika projekt som syftar till att minska den sociala och etniska snedrekryteringen till högskolan. Av den slutrapport som delegationen överlämnade till regeringen , Breddad rekrytering En fråga om visioner, incitament och attityder (dnr U2004/4252/UH), framgår att drygt 600 ansökningar behandlats och att ca 100 projekt har tilldelats medel. En stor del av ansökningarna har gällt projekt avseende s.k. collegeutbildningar och språkverkstäder. Slutrapporten visar att en stor aktivitet nu råder kring olika rekryteringsprojekt vid landets lärosäten i syfte att främja mångfald och motverka den sociala snedrekryteringen. Runt om på högskolorna och universiteten finns ett stort engagemang i dessa frågor. En hel del rekryteringsfrämjande projekt har också startats utan ekonomiskt stöd från Rekryteringsdelegationen. Studentorganisationernas pådrivande roll och engagemang har därtill bidragit positivt. Rekryteringsdelegationen framhåller att medvetenheten om rekryteringsläget på den egna högskolan kan förbättras. Parallellt med Rekryteringsdelegationen har Samverkansdelegationen Prop. 2004/05:162 arbetat med att stimulera regionala samarbeten inom högre utbildning som syftar till att främja rekryteringen till högskolan och skapa hållbar tillväxt. Samverkansdelegationen, som inrättades i enlighet med förslag i propositionen En politik för tillväxt och livskraft i hela landet (prop. 2001/02:4), har förfogat som bl.a. gått till olika samverkansprojekt mellan kommuner och högskolor i syfte att öka intresset för högskolestudier bland gymnasie- ungdomar. Vid inrättandet av Rekryteringsdelegationen beslutade regeringen att delegationens arbete skulle utvärderas efter treårsperiodens slut. Regeringen avser att tillsätta en oberoende utvärderare med detta uppdrag. Breddningen av den behörighetsgivande förutbildningen, s.k. basårsutbildning, har inneburit att utbildningen får anordnas i anslutning till samtliga högskoleprogram där antalet behöriga sökande erfarenhets- mässigt är lägre än antalet platser. Enligt tidigare bestämmelser syftade basårsutbildningen i första hand till att ges i anslutning till tekniska eller naturvetenskapliga högskoleutbildningar. Sedan den infördes /93 går i genomsnitt ca 3 500 studenter per läsår på basårsutbildning. /04 anordnades utbildningen vid 26 lärosäten. De vanligaste inrikt- ningarna på basåret är mot ingenjörsutbildningarna och öppna tekniska /naturvetenskapliga basår där de studerande väljer inriktning efter hand. De förordningsförändringar om breddat basår som trädde i kraft har inneburit att två lärosäten utvecklat basårs- utbildningar som vänder sig till sökande till andra utbildningar än naturvetenskapliga eller tekniska. En av dessa riktar sig till invandrar- och flyktingstudenter med utländsk gymnasieutbildning som vill förbättra sina kunskaper i svenska, engelska och samhällskunskap. De som antas till basårsutbildning inom högskolan erbjuds platsgaranti på efterföljande högskoleutbildning. Övergången till högskolan efter basåret är också hög. av dem som påbörjat basårs- utbildning befinner sig på någon högskoleutbildning. Drygt var tredje basårsstuderande påbörjar en högskole- eller civilingenjörs- utbildning medan var femte påbörjar en utbildning utanför det tekniska eller naturvetenskapliga området. Kvinnorna väljer i högre utsträckning än männen andra högskoleutbildningar än tekniska eller naturveten- skapliga efter avslutad basårsutbildning. Trenden är att andelen män ökar bland de basårsstuderande. /04 var av deltagarna kvinnor efter att ha varit i majoritet fram t.o.m. /99 (Redovisning av basårsutbildningen , HSV 2005:22 R). I och med den förordning (2002:763) om högskoleintroducerande utbildning som följde av regeringens bedömning i propositionen Den öppna högskolan kunde sådan utbildning, s.k. collegeutbildning, an- ordnas i samarbete med vuxenutbildning i full skala fr.o.m. . Collegeutbildning hade bedrivits endast med särskilt tillstånd vid ett fåtal lärosäten. Cirka hälften av lärosätena erbjöd collegeutbildning . Collegeutbildning bedrivs i mindre omfattning än basårsutbildningen sett till antalet deltagare. Cirka 400 personer genomgick college- utbildning med godkänt resultat /04. Av dem med godkänt resultat är övergångsfrekvensen till högskolan relativt hög, mellan . Av samtliga som påbörjade collegeutbildning återfanns på någon högskoleutbildning. Högskolorna har i många fall givit platsgaranti till studenterna inom ramen för det alternativa urvalet (se avsnitt 8.3.3) efter genomgången collegeutbildning. De studerande på collegeutbildningarna har till största delen en avbruten gymnasieutbildning, en praktisk gymnasieutbildning eller enbart en grundskoleutbildning bakom sig. Studenterna är äldre än genomsnittet i högskolan. De har saknat förvärvsinkomst eller varit arbetslösa i större utsträckning än genomsnittsbefolkningen och två tredjedelar av dem är kvinnor (Collegutbildningen en delrapportering , HSV 2005:23 R). Genom lärosätenas samverkan kring IT-stödd distansutbildning inom ramen för har utbudet av sådan utbildning ökat kraftigt. fanns ca 2 600 kurser och program registrerade hos Myndigheten för . /04 läste 53 000 av totalt 77 000 distansstudenter nätuniversitetskurser, vilket motsvarar av samtliga registrerade studenter och av utbildningsvolymen räknat i helårsstudenter. Studenter på nätuniversitetskurser rekryteras i större utsträckning än campusstudenterna från arbetarhem (Uppföljning av . Tillgänglighet, Rekrytering och extra ersättning, HSV 2004:30 R). hade av nybörjarstudenterna vid traditionell campusutbildning arbetarbakgrund, medan motsvarande siffra för högskolenybörjarna på kurser inom var . Nätuniversitetets studenter är något äldre än genomsnittet i studentgruppen. Hälften är , i jämförelse med bland övriga studenter. Enligt har de många kommunala lärcentra som etablerats runt om i landet också haft betydelse för utvecklingen av distans- och nätkurserna vid lärosätena. fanns lärcenterverksamhet i 248 av landets 290 kommuner. Av dessa hade 183 lärcentra verksamhet med högskoleutbud (Lärcentra 2003, Sammanställning av enkätsvar, ). Nästa steg för breddad rekrytering Aktiva rekryteringsinsatser har visat sig vara av stor betydelse för att stimulera personer från studieovana hem att söka sig till högre utbildning. Regeringen har som nämnts ovan föreslagit en rad åtgärder för att främja arbetet med breddad rekrytering. Viktiga framsteg har gjorts. Andelen nybörjare i högskolan från arbetarhem har ökat. Det gäller också för andelen nybörjare med utländsk bakgrund som i det närmaste motsvarar andelen med utländsk bakgrund i befolkningen. Dessa resultat pekar på att det faktiskt är möjligt att motverka snedrekryteringen och öka mångfalden, men stora utmaningar kvarstår och det krävs engagemang på alla utbildningsnivåer för ett fortsatt lyckat resultat. Ett effektivt arbete med breddad rekrytering måste vara långsiktigt och integrerat i lärosätenas ordinarie verksamhet. Det måste också vara riktat mot de länkar i utbildningskedjan där den sociala bakgrunden visat sig ha stort genomslag. Sociala mönster fortplantas vid alla val av studieväg. Det gäller framför allt vid valet av gymnasieutbildning, vid valet av högskoleutbildning och vid övergången till forskarutbildningen. Dessa länkar utgör enligt regeringen särskilda utmaningar för att arbetet med att motverka social snedrekrytering skall bli fortsatt framgångsrikt. Till dessa skall läggas den ökande konkurrensen om högskoleplatserna som kan förväntas framöver. , i takt med att de stora årskullarna födda och senare söker sig till högskolan, kommer antalet 20- åringar att öka . ökade konkurrensen om högskole- platserna. Vid antagningen till sjönk andelen antagna i förhållande till antalet sökande. Den ökande konkurrensen kommer att kräva ett förstärkt engagemang för breddad rekrytering från lärosätenas sida. I annat fall riskerar de senaste årens positiva utveckling att stanna upp, eller i värsta fall att brytas av en negativ utveckling. Regeringen presenterar nedan bedömningar som syftar till att lärosätena skall kunna ta nästa steg i arbetet med breddad rekrytering. 7.5Fortsatt stöd för breddad rekrytering Regeringens bedömning: Arbetet med breddad rekrytering bör ges fortsatt stöd. Uppgifterna för Myndigheten för bör vidgas till att omfatta frågor rörande stöd för breddad rekrytering. I samband därmed bör uppgifter hos Rådet för högre utbildning vid bli överförda till Myndigheten för och rådet avvecklas. I budgetpropositionen avser regeringen att ange de ekonomiska förutsättningarna för en utvidgning av verksamheten vid Myndigheten för .