prop · GS03100 · 2005-04-14 00:00:00 — Den beräknade ökningen för- till större delen av budgeterade försälj- ningsinkomster om . Tabell 5.24 Övriga inkomster 20032007 Bidrag m.m. från EU -0,2 -0,2 -0,2 -0,2 Bidrag m.m. från EU -0,4 2000 Inkomster av statens verksamhet Under Inkomster av statens verksamhet redovisas bl.a. aktieutdelningar, affärsverkens inlevererade överskott, inlevererade överskott, överskott från spelverksamhet samt ränte- inkomster. Jämfört med beräkningen till budgetpropo- sitionen blev utfallet högre . Det beror främst på att utfallet för inkomsttiteln av statens verksamhet blev högre än beräknat. Det förklaras av som har rekvirerats från AP-fonderna för justering av bokföringen av retroaktiva utbetalningar av pensioner samt en återbetalning från av tidigare erhållen ränte- kompensation på . Prog- noserna för 20052007 har reviderats upp jäm- fört med budgetpropositionen, dels till följd av högre förväntade aktieutdelningar, dels till följd av högre inleveranser av överskott från Riks- banken och AB än beräknat. Upp- revideringen av prognosen för aktieutdelningar beror främst på att de föreslagna utdelningarna avseende 2004 från bl.a. och Telia- Sonera är högre än tidigare beräknat. 3000 Inkomster av försåld egendom Under Inkomster av försåld egendom redovisas försäljning av olika typer av statlig egendom. Försäljning av aktier i statligt ägda bolag utgör vanligtvis den största delen. beräknas totalt i försäljningsinkomster, vilket motsvarar . För- säljningsbeloppen och tidpunkterna är behäftade med stor osäkerhet. I utfallet kommer de nu beräknade inkomsterna för statliga bolags återköp av aktier ingå. Jämfört med beräkningen till budgetpropo- sitionen är prognosen oförändrad. 4000 Återbetalning av lån Under Återbetalning av lån redovisas bl.a. Åter- betalning av studiemedel (avser lån upptagna ) och Återbetalning av övriga lån. uppgick inkomsterna till varav återbetalningar av studiemedel ut- gjorde den största delen (2,). beräknas inkoms- terna minska något på grund av att antalet åter- betalare minskar, vilket beror på att studielån finansieras med lån i Riksgäldskon- toret. Jämfört med beräkningen till budgetpropo- sitionen beräknas återbetalningarna av studielån minska med . Under Kalkylmässiga inkomster redovisas vissa avskrivningar och amorteringar samt statliga pensionsavgifter, som utgör merparten av in- komsterna. uppgick inkomsterna till och beräknas inkomsterna till en nivå på . Jämfört med beräkningen till budgetpropo- sitionen beräknas de statliga pensionsavgifterna öka med ca för perioden 20052007. 6000 Bidrag m.m. från EU Under Bidrag m.m. från EU redovisas bidrag från olika EG-fonder. De största enskilda bid- ragen avser arealbidrag och bidrag från . uppgick inkomsterna till och inkomsterna väntas inte förändras nämnvärt . Jämfört med beräkningen till budgetpropo- sitionen beräknas inkomsterna öka något 2006 och 2007. Det beror till större delen på ökade inkomster från . Den nuvarande strukturen på statsbudgetens inkomstsida med kassamässig redovisning på inkomsttitlar har sin grund i det tidiga 1980- talet. Sedan skattekontot infördes redovisas emellertid debiterade belopp på många inkomst- titlar medan betalningsdifferenser, dvs. skill- naden mellan debiteringar och betalningar, redo- visas på inkomsthuvudgruppen 1600 Betalnings- differenser. Även om redovisningen på enskilda inkomsttitlar är en blandning av debiteringar och betalningar så är statsbudgetens totala skatte- inkomster, dvs. inkomsttypen 1000 Skatter m.m., kassamässiga. Utifrån redovisningen på enskilda inkomsttitlar är det svårt att följa utvecklingen av skattein- komsterna i förhållande till den ekonomiska utvecklingen och att följa upp effekter av regel- ändringar inom skatteområdet. Dessa svårigheter gäller framförallt hushållens och bolagens skatter, dvs. de skatter som fastställs vid den år- liga inkomsttaxeringen. Periodiseringseffekterna, dvs. fördelningen mellan åren, för dessa skatter uppgår i regel till relativt stora belopp. För att redovisningen på statsbudgeten skall kunna användas både för ekonomisk analys och för beräkning av lånebehovet pågår i regerings- kansliet ett arbete med att utveckla strukturen av statsbudgetens inkomstsida. En strävan är att redovisningen av enskilda skatteslag under 1000- gruppen skall avspegla det aktuella årets skatte- regler och ha en direkt koppling till den makro- ekonomiska utvecklingen i form av syssel- sättning, arbetslöshet, löneökningar, privat kon- sumtion m.fl. faktorer. De enskilda skatterna bör därför redovisas efter skattebaser och grupperas efter skatt på arbete, skatt på kapital, skatt på konsumtion och insatsvaror samt övriga skatter. Regeringen avser att i budgetpropositionen presentera en ny specifikation över stats- budgetens skatteinkomster. Under inkomsttypen 2000 Inkomster av statens verksamhet redovisas vissa intäkter som i beräkningen av finansiellt sparande definieras som skatter. För beräkning och redovisning av finansiellt sparande används nationalräken- skapernas definitioner, vilka baseras på de principer som fastställts av . För att få till stånd en mer enhetlig redovisning av vad som är skatt respektive övriga inkomster avser regeringen att i budgetpropositionen föreslå att följande inkomsttitlar flyttas från inkomsttypen 2000 Inkomster av statens verk- samhet till inkomsttypen 1000 Skatter m.m. 2153 Inlevererat överskott från AB 2519 Koncessionsavgift på televisionens område 2543 Avgifter för Kemikalieinspektionen I tabell 5.25 redovisas skattekvoten för perioden 20022007. Under prognosåren minskar skatte- kvoten och beräknas 2007 uppgå till 49,1 pro- cent. steg skattekvoten med 0,5 procent- enheter. Ändrade skatteregler och kommunala utdebiteringshöjningar ökade kvoten medan skattebasernas utveck- ling, framförallt för skatt på arbete, minskade kvoten . Bland ändrade regler kan nämnas att det särskilda grundav- draget slopades som garantipensionen infördes och förtidspensionen anpassades. Om- läggningen var i stort sett neutral för den enskilde pensionären men beräknas ha ökat skatteintäkterna med . Skattekvoten är oförändrad 2004. Ränte- beläggningen av periodiseringsfonderna 2005 resulterade i att vissa företag beslöt att återföra hela eller delar av sina periodiseringsfonder till beskattning. Det beräknas ha ökat skatteintäk- terna med 2004. Förutan dessa återföringar hade skattekvoten minskat 2004 , beroende framför- allt på den svaga arbetsmarknaden. minskar skattekvoten främst till följd av beslutade och aviserade skattesänkningar och en effekt av lägre återföringar av periodiserings- fonder. övriga sektorer beräknas skattekvoten minska under prognosåren. Skattekvoten med avseende på arbete beräknas vara som högst av BNP. Åren därefter minskar kvoten för att vid slutet av prognosperioden vara . Även skattekvoten på arbete påverkas av regeländringar. Justerat för regeländringar skulle skattekvoten minska med 0,6 procent- enheter 2003 och 2004. Skattekvoten på konsumtion och insatsför- brukning har en profil som sammanfaller med den på arbete. Dock utvecklas skatt på kapital annorlunda. Den är som högst av BNP för att därefter uppgå till . De höga kvoterna 2004 och 2005 beror till stor del på effekten av återförda periodiseringsfonder. Utvecklingen av skatte- kvoten på arbete och skattekvoten på kapital förklaras till stor del av en stark produktivitet i kombination med en svag utveckling av löne- summan . I tabell 5.25 redovisas även skattekvoten exkl. skatt på offentliga transfereringar. En övergång från brutto- till nettoredovisning, dvs. där pen- sioner, sjuk- och föräldrapenning samt ersätt- ningar vid arbetslöshet är skattefria, skulle inte påverka de offentliga finanserna, men skatte- kvoten skulle sjunka till . Tabell 5.25 Skattekvot 20022007 Anm.: Beloppen är avrundade och summerar därför . Den kommunala skattekvoten steg 2003, främst till följd av höjningar av kommunernas utdebiteringar samt av pensionsomläggningen, och beräknas öka , för att därefter långsamt avta. Statlig och inkomstskatt utgår på beskattningsbar förvärvsinkomst. Beskattnings- bar förvärvsinkomst beräknas som taxerad in- komst minskad med allmänna avdrag, avdrag för allmän pensionsavgift, grundavdrag och sjöin- komstavdrag. Den taxerade inkomsten utgörs av summan av inkomst av tjänst och inkomst av näringsverksamhet. Vid en taxerad förvärvsinkomst som under- stiger medges ett grundavdrag på . För inkomster därutöver trappas grundavdraget upp för att som högst uppgå till vid en inkomst på . Därefter trappas grundavdraget ned av överskjutande inkomst för att uppgå till för inkomster som överstiger . En sammanfattning av grundavdragets konstruktion framgår av tabell 5.26. Tabell 5.26 Grundavdrag vid inkomstbeskattningen 16 800 28 700 28 700 11 700 inkomstskatt beräknas på beskatt- ningsbar inkomst. varierar skattesatsen mellan beroende på kommuntillhörighet. Den genom- snittliga skattesatsen i riket är . I likhet 19992003 var det fasta beloppet om per skattskyldig en inkomstskatt. kompen- serades dock de skatteskyldiga med en skatte- reduktion om . slopas både det fasta beloppet och skattereduktionen. Tabell 5.27 Inkomstskatt för olika årslöner 2005 vid kommunalskattesats Statlig inkomstskatt betalas på den del av den beskattningsbara inkomsten som överstiger den nedre skiktgränsen, och med på den del som överstiger den övre skiktgränsen. är den nedre skiktgränsen och den övre . Detta motsvarar inkomsterna 313 000 respektive innan grund- avdrag och avdrag för allmän pensionsavgift gjorts (de så kallade brytpunkterna). I tabell 5.27 redovisas den totala inkomst- skatten för olika årslöner 2005. Skatten är beräknad utifrån den genomsnittliga kommunal- skattesatsen om . Dessutom anges hur mycket skatten ökar eller minskar då skattesatsen är högre alternativt lägre. Hänsyn har tagits till grundavdrag och allmän pensionsavgift (se avsnittet om arbets- givaravgifter och allmän pensionsavgift). Diagram 5.17 illustrerar hur marginalskatten varierar med inkomsten. Upp till en inkomst om präglas variationen av grund- avdragets konstruktion: Marginalskatten är noll för inkomster eftersom hela den taxerade inkomsten är avdragsgill i det intervallet. Därefter ger den sammantagna effek- ten av allmän pensionsavgift och kommunalskatt en marginalskatt om . De två platåer med lägre (25,) respektive högre (35,) marginalskatt beror på upptrappning respektive nedtrappning av grund- avdraget. Diagram 5.17 Marginalskatt vid olika inkomstnivå För inkomster betalas dess- utom statlig inkomstskatt vilket ökar marginalskatten till . För inkom- ster sjunker marginal- skatten till beroende på att den allmänna pensionsavgiften försvinner. Den sista ökningen av marginalskatten, till , förklaras slutligen av att den statliga inkomst- skatten ökar till för inkomster . Arbetsgivaravgifter och allmän pensionsavgift Arbetsgivaravgifter betalas av arbetsgivare och egenavgifter betalas av den som bedriver närings- verksamhet. Det sammanlagda avgiftsuttaget av arbetsgivaravgifter inklusive allmän löneavgift är och beräknas på utbetald bruttolön och förmåner. Summan av egenavgifter inklusive allmän löneavgift uppgår i normalfallet till av överskottet i verksamheten för enskilda näringsidkare och delägare i handelsbolag. I tabell 5.28 visas vilka avgifter som ingår i arbetsgivar- och egenavgift- erna. Tabell 5.28 Arbetsgivaravgifter och egenavgifter m.m. 1 För 3 och 30 dagars karens gäller . Särskild löneskatt utgår på inkomster av passiv näringsverksamhet, på pensionsutfästelser samt på arbetsinkomster för personer som är . Allmän pensionsavgift erläggs på in- komster som ligger till grund för fastställande av pensionsgrundande inkomst. Även sjukpenning och arbetslöshetsersättning ingår i detta under- lag. Avgiften fastställs i samband med inkomst- taxeringen och uppgår av avgiftsunderlaget, dock till högst 8,07 in- komstbasbelopp. är inkomstbas- beloppet . Skatt på kapitalinkomster betalas av fysiska per- soner och dödsbon. Statlig inkomstskatt tas ut med en skattesats om på kapitalin- komster. Beskattningen kan delas in i två huvud- grupper: löpande avkastning samt kapitalvinster. Löpande avkastning är bl.a. räntor och utdelnin- gar på aktier, medan kapitalvinst är realiserad värdestegring. Skattskyldiga är bl.a. aktiebolag, ekonomiska föreningar, stiftelser, sparbanker, medlems- banker och svenska investeringsfonder. Den statliga inkomstskatten uppgår till av den beskattningsbara inkomsten. Undantaget är investeringsfonderna där skatten är av underlaget. Skattesystemet är utformat så att företagen har tillgång till olika reserveringsmöjligheter. Avsättning till periodiseringsfond ges av överskottet i näringsverksamheten. Senast det sjätte året efter det att avsättningen gjordes måste medlen återföras till beskattning. Därigenom kan företag utjämna beskattningen över tiden. En juridisk person som har gjort avsättning till periodiseringsfond skall ta upp en schablonintäkt om av statslåneräntan vid utgången av november andra året före taxeringsåret multi- plicerad med summan av periodiseringsfonder vid beskattningsårets ingång. Pensionssparande och sparande i kapitalförsäk- ringar beskattas genom en avkastningsskatt på den sparade förmögenheten. Skatten baseras på en schablonmässigt beräknad avkastning som utgörs av kapitalunderlaget multiplicerat med den genomsnittliga statslåneräntan året före beskattningsåret. För kapital som hör till pensionsförsäkringar tillämpas en skattesats på , och för dito till kapitalförsäkringar en skattesats på . Skatt utgår på fastighet som taxerats som små- husenhet, hyreshusenhet, industrienhet inklusive elproduktionsenhet eller lantbruksenhet om det på lantbruksenheten finns vad som vid fastig- hetstaxeringen betecknas som småhus eller mark för småhus. Från skatteplikt undantas fastighet som året före taxeringsåret inte varit skatte- pliktig enligt fastighetstaxeringslagen. Skattskyl- dig är ägare till fastigheten. Skattesatserna för olika slag av fastigheter redo- visas i tabell 5.29. Från och med finns en s.k. dämpningsregel för fastighetsskatten. Syftet är att utjämna höjningar av taxeringsvärden i sam- band med de allmänna eller förenklade fastig- hetstaxeringarna. Utformningen medför att en tredjedel av höjningen slår igenom under tre på varandra följande år. Tabell 5.29 Skattesatser för olika slag av fastigheter Skatten utgår på fastighetens taxeringsvärde, vilket skall motsvara av fastighetens marknadsvärde. Med marknadsvärde avses det pris fastigheten sannolikt betingar vid en försälj- ning. För småhus och hyreshus fastställs ett värdeår som normalt motsvarar det år då fastigheten färdigställs. Värdeåret kan dock förändras vid ombyggnader. efter värdeåret utgår ingen fastighetsskatt och för de därpå följande fem åren utgår endast halv fastighets- skatt. En begränsningsregel för fastighetsskatten har införts fr.o.m. . Den innebär i huvudsak att ett hushåll, under vissa förutsätt- ningar, skall betala maximalt av inkomsten i fastighetsskatt. Skattskyldiga till förmögenhetsskatt är bl.a. fysiska personer bosatta i . Skattskyldig- heten omfattar all skattepliktig förmögenhet i och i utlandet. Förmögenhetsskatt för juridiska personer betalas dels av svenska föreningar och samfund till den del medlemmarna inte har del i för- mögenheten genom sin andel, dels av svenska stiftelser. Fribelopp och skattesatser redovisas i tabell 5.30. Förmögenhetsskatten tas ut på den del av den skattepliktiga förmögenheten som över- stiger fribeloppet. tade fysiska personer samt för familjestiftelser höjs 2005 med 1 000 000 respektive . Från och med inkomstår 2004 avskaffades arvs- beskattningen av efterlevande make eller sambo och av- skaffades arvs- och gåvobeskattningen i sin hel- het. Stämpelskatt utgår på förvärv av fast egendom och tomträtter samt vid beviljande av inteck- ningar. Vid förvärv är skatten av egendomens värde. Förvärvas egendomen av en juridisk person är dock skatten med vissa undan- tag . Vid inteckning är skatten 2 pro- cent av inteckningsbeloppet för fast egendom och tomträtt, för luftfartyg och näringsverksamhet samt för skepp. 5.7.3Skatt på konsumtion och insatsvaror Mervärdesskatt utgår på värdet av omsatta och skattepliktiga varor och tjänster. Skattskyldig är den som har skattepliktig omsättning av varor och tjänster, import av skattepliktiga varor samt den som gör ett gemenskapsinternt förvärv av varor. Skatt tas ut i varje led, varvid den som är skattskyldig har avdragsrätt för den skatt som betalats till leverantör. Detta medför att det endast är mervärdet som beskattas i varje produktions- eller distributionsled. Omsättning av alla varor och tjänster är, om inte annat sär- skilt stadgas, skattepliktig. Huvudregeln är att mervärdesskatt utgår av beskattningsunderlaget. Från denna regel gäller följande undantag: för livsmedel, hotell och camping, transport i skidliftar, konstnärs försäljning av egna konstverk, import av konstverk, samlarföremål och antikviteter, för allmänna nyhetstidningar (dagstidningar) och tidskrifter, person- befordran, entréavgifter till konserter, cirkus-, biograf-, teater-, opera- eller balettföreställningar, djurparker, biblio- teks- och museiverksamhet, vissa imma- teriella rättigheter, idrottslig verksamhet, böcker, broschyrer och liknande samt kartor. Vid beräkning av skatten som en del av försälj- ningspriset motsvaras de tre olika skattesatserna av för huvudregeln och för de lägre skatte- satserna. Tobaksskatt skall betalas för tobaksvaror som tillverkas i , som förs in eller tas emot från ett annat eller som importeras från tredje land. Tobaksskatt tas ut för cigaretter, cigarrer, cigariller, röktobak, tuggtobak och snus. I tabell 5.31 redovisas de skattesatser som gäller . Tabell 5.31 Skattesatser för olika tobaksslag av punktskatt på mest sålda priskategorin = per styck För öl, vin och andra jästa drycker, mellanklass- produkter samt för etylalkohol som tillverkas inom landet, som förs in eller tas emot från annat eller som importerats från tredje land skall alkoholskatt erläggas. De skattesatser som gäller 2005 redovisas i tabell 5.32. Tabell 5.32 Skattesatser för olika alkoholslag Skattesats/liter och volymprocent Skattesats/liter ren alkohol Energiskatt skall erläggas för elkraft och vissa bränslen som kolbränslen, petroleumkoks, ben- sin, fotogen, motorbrännolja, eldningsolja, rå- tallolja, naturgas, metan och gasol samt andra oljeprodukter, med undantag för smörjoljor och smörjfetter. Dessutom skall energiskatt i vissa fall erläggas även för andra produkter om en så- dan produkt används som motorbränsle eller för uppvärmning. Energiskatten på bensin och hög- beskattade oljor är differentierad med hänsyn till deras miljöegenskaper. Tabell 5.33 Urval av skattesatserna på energi Kronor/liter, öre/kWh Bensin, miljöklass 1 Dieselolja, miljöklass 1 hushåll i övriga landet el-, gas-, värmeförsörjning Som ett led i den gröna skatteväxlingen har energiskatten på bensin och diesel höjts med 15 respektive per liter 2005. Vidare har energiskatten på elektrisk kraft höjts med per kWh. Samtliga energi- och koldioxid- skattesatser har dessutom höjts med motsvarande förändringen i konsument- Några av de vanligaste skatterna på energi redovisas i tabell 5.33. Fordonsskatt tas ut för motorcyklar, personbi- lar, lastbilar, bussar, trafiktraktorer, tunga ter- rängvagnar, motorredskap och släpvagnar, om de är eller bör vara upptagna i trafikregistret och inte är avställda (skattepliktiga fordon). Släpvag- nar som dras av motorredskap eller av tunga ter- rängvagnar är skattepliktiga endast i vissa fall. Traktorer som används uteslutande i jordbruket är inte skattepliktiga. Fordonsskatten beräknas efter fordonets skat- tevikt. Skattevikten är för personbil, motorcykel, traktor och motorredskap lika med tjänstevikten och för buss, lastbil, tung terrängvagn och annan släpvagn än påhängsvagn i princip lika med total- Särskilda bestämmelser gäller beträffande beräkningen av skattevikten för påhängsvagnar. Fordonsskattens storlek är beroende av bland andra fordonsslag, drivmedelsslag och antal hjul- axlar. I tabell 5.34 redovisas hur fordonsskatten för ett urval av fordon beror på skattevikten. Tabell 5.34 Vissa fordonsskattesatser Skattevikt (tjänstevikt) Som stöd för glesbygden är fordonsskatten för personbilar, vars ägare är bosatta i vissa kommu- ner, nedsatt med . Tabell 6.1 Statsbudgetens utgifter I detta kapitel redovisas och analyseras stats- budgeten och de takbegränsade utgifternas utveckling över tiden. Jämförelser görs även mot de utgiftsberäkningar som redovisades i budget- propositionen . I avsnitt 6.2 redovisas utgiftsprognosen och skillnaderna mellan den aktuella prognosen och utgifts- ramarna i statsbudgeten . I avsnitt 6.3 redovisas beräknade utgiftsramar och en jämförelse med beräkningarna i budgetpropositionen . Vidare redovisas regeringens förslag till nya utgiftsreformer och finansieringen av dessa. Därefter redovisas andra utgiftsförändringar, till följd av bland annat ändrade volymer inom regelstyrda transfereringssystem eller ändrade makroekonomiska förutsättningar. I avsnitt 6.4 analyseras utgiftsutvecklingen för . I avsnitt 6.5 redovisas statliga insatser för vissa lokala arbetsmarknadsregioner (LA-regioner) med anledning av försvarsomställningen. Avslut- ningsvis redovisas Sidas profilenhet (avsnitt 6.6) och regeringens bedömning av användningen av obetecknade anslag (avsnitt 6.7). Anm.: Beloppen är avrundade och överensstämmer därför inte alltid med summan. 1Statsbudget enligt beslut . 2Inklusive posten Minskning av anslagsbehållningar. I budgetpropositionen beräknades statsbudgetens utgifter till . I den aktuella prognosen beräknas utgifterna till . Den del av förändringen som hänförs till utgifter exklusive statsskuldsräntor förklaras i avsnitt 6.2.1. uppgår utgiftsramen för utgifts- område 26 Statsskuldsräntor m.m. till , varav anslaget 92:1 Räntor på statsskulden svarar för . Utgifterna för utgiftsområdet beräknas , till följd av lägre ränteantaganden, bli , vilket är lägre än vad som anvisades i statsbudgeten . Det finns en betydande osäkerhet i prognosen eftersom räntebetalningarna, även på kort sikt, påverkas av ränte- och valutarörelser. I avsnitt 6.2.1 redovisas prognosen för de tak- begränsade utgifterna, medan beräkningarna av inkomsterna och statsbudgetens saldo redovisas i kapitel 5 respektive avsnitt 4.4.4. Utgiftstaket för staten omfattar utgiftsområdena 125 samt 27. Däremot ingår inte utgiftsområde 26 Statsskuldsräntor m.m. Till de takbegränsade utgifterna räknas även utgifterna för ålderspensionssystemet vid sidan av stats- budgeten. Under utgiftstaket ingår även posten Minskning av anslagsbehållningar. Skillnaden mellan utgiftstaket för staten och de takbe- gränsade utgifterna utgörs av budgeterings- marginalen. har fastställt utgiftsstaket till . Utgiftstaket för staten är ett centralt budget- politiskt åtagande för regeringen och . Om det finns risk för att utgiftstaket kommer att överskridas skall regeringen, enligt 42 § lagen (1996:1059) om statsbudgeten, vidta sådana åtgärder som den har befogenheter till eller föreslå nödvändiga åtgärder. Regeringen följer noggrant utgiftsutveck- lingen genom en månatlig uppföljning och regelbundna prognoser för att kunna vidta åtgärder om utgiftstaket bedöms vara hotat. De takbegränsade utgifterna beräknades i budgetpropositionen till . Budgeteringsmarginalen uppgick då till . I den aktuella beräkningen bedöms de takbegränsade utgifterna uppgå till . Det innebär att budgeteringsmarginalen har förbättrats och beräknas uppgå till . I prognoserna har hänsyn tagits till föreslagna beslut (se avsnitt 6.3.2 och kapitel 3 Tilläggs- budget) samt prognostiserade volymföränd- ringar i rättighetsstyrda system (se avsnitt 6.3.3). Jämfört med 2004 ökar de takbegränsade utgifterna med . Om hänsyn tas till tekniska förändringar som motiverat justeringar av utgiftstaket (se avsnitt 4.1.1), ökar de underliggande utgifterna med , vilket motsvarar en real ökning .