prop · GT031d3 · 2005-09-20 00:00:00 — Samarbetet med International () för utveckling av internationella riktlinjer för årlig/finansiell revision har fortskridit under ledning. Omfattande insatser har gjorts av experter från ett tjugotal länder för att utveckla internationella revisionsstandarder och vägledningar gemensamma för offentlig och privat sektor. För detta arbete har också etablerat ett utbyte av expertsynpunkter rörande enskilda standarder med representanter för den svenska kommunala revisionen. Kostnaderna oavsett finansieringskälla för verksamhetsgrenarna fördelade sig enligt följande: Tabell 19.2 Kostnadernas fördelning mellan verksamhetsgrenarna En viktig uppgift för har varit att utveckla en gemensam syn på och inriktning av granskningsverksamheten. Det har handlat om att tydliggöra uppdrag och omsätta det i kraftfull revision. En annan uppgift har varit att bygga upp och utveckla det interna arbetet med sikte på en gemensam myndighetskultur. Insatser har gjorts för att utveckla normer och rutiner för den administrativa verksamheten bland annat syftande till att förstärka den interna styrningen och kontrollen. har medarbetarna varit delaktiga i utvecklingen av en strategisk plan 2007. Denna innefattar myndighetens vision, långsiktiga mål och prioriterade utvecklingsområden. Utifrån strategin har ett arbete påbörjats bland annat när det gäller utvecklingen av uppdraget och myndighetens produkter, externa relationer samt kompetensförsörjning. Arbetet med att utveckla och bygga upp till en organisation med gemensam kultur och identitet har förts ett stort steg framåt . Denna process har krävt stora insatser från myndighetens medarbetare. Verksamhetens volym har inte nått den av anvisade nivån. Anslaget 90:1 uppvisar därför ett anslagssparande. En verksamhetsnivå som överensstämmer med anslaget som disponerar beräknas uppnås . föreslås besluta att det anslagssparande på anslaget 90:1 som vid slutet av översteg av anslagsbeloppet av myndigheten skall föras bort som indragning av anslagsbelopp. har uppdragit åt en revisionsbyrå att utföra extern revision av . Revisionen har i sin revisionsberättelse bedömt årsredovisning som i allt väsentligt rättvisande. (riksdagsstyrelsen) skall yttra sig över budgetunderlag. 2005/06:1 UTGIFTSOMRÅDE 2 Yttrandet saknar invändningar mot förslagets innehåll. föreslår att anslaget 90:1 anvisas med och att anslaget beräknas till respektive . Den föreslagna minskningen är en konsekvens av att anslaget ökades med för att finansiera ett s.k. EU-kontaktkommittémöte. bör vidare enligt styrelsen beviljas en anslagskredit på av anslagsbeloppet och en räntekontokredit på . föreslår dessutom att beslutar att det anslagssparande på anslaget 90:1 som vid slutet av översteg av anslagsbeloppet av myndigheten skall föras bort som indragning av anslagsbelopp. föreslås godkänna investeringsplan för 2006-2008. Styrelsen föreslår också att 2006 bemyndigas att ta upp lån i för anläggningstillgångar som används i verksamheten inom en ram av högst . All årlig revision som utför är avgiftsfinansierad. Inkomsterna tillförs inkomsttitel Avgifter för årlig revision. Tabell 19.3 Offentligrättslig verksamhet Avgifter för årlig revision, inkomsttitel 2005/06:1 UTGIFTSOMRÅDE 2 Tabell 19.4 Uppdragsverksamhet Avgiftsfinansierade internationella uppdrag Tabell 19.5 Investeringsplan för Tabell 19.6 Härledning av anslagsnivån 20062008, för 90:1 Förändring till följd av: Pris- och löneomräkning 2 Överföring till/från andra Förslag/beräknat anslag 1Statsbudget enligt beslut (bet. 2004/05:FiU10). Beloppet är således exklusive beslut på tilläggsbudget under innevarande år. 2Pris- och löneomräkningen baseras på anvisade medel statsbudget. Övriga förändringskomponenter redovisas i löpande priser och inkluderar därmed en pris- och löneomräkning. 2005/06:1 UTGIFTSOMRÅDE 2 antog regeringens förslag till lag om trängselskatt (prop. 2003/04:145, bet. 2003/04:SkU35, rskr. 2003/04:265). För att påverka trafikmängden och skapa större framkomlighet under högtrafikerade delar av dygnet skall det bli möjligt att ta ut en trängselskatt. Lagen (2004:629) om trängselskatt är utformad så att den kan tillämpas i olika tätorter, men kommer inledningsvis endast att på försök tillämpas vid passage av vissa angivna betalstationer i . Försöket med trängselskatt kommer att genomföras i med beräknad start och avslutas . Upphandlingen av det tekniska systemet för försöket har prövats rättsligt vilket har försenat starttidpunkten kraftigt Skatteuttaget kommer att differentieras beroende på veckodag och tid som vissa trafikantgrupper undantas. I samband med försöket sker också en satsning på utökad kollektivtrafik. Kollektivtrafiksatsningen startade och pågår fram till och med . Den del av intäkterna som överstiger avskrivningskostnader för försöket, skall återföras till i form av satsningar på kollektivtrafiken. 20.290:2 Försök med trängselskatt i Tabell 20.1 Anslagsutveckling för 90:2 Försök med trängselskatt i 1Inklusive förslag på tilläggsbudget i samband med budgetpropositionen . Anslaget skall täcka såväl statens som kommuns och AB Lokaltrafiks kostnader för försöket. Anslaget får användas för att finansiera t.ex. den extra satsning på kollektivtrafik som genomförs i samband med försöket, ökade kostnader inom vissa av de myndigheter som blir berörda samt kostnader för administration av det tekniska systemet med portaler vid skattebelagda passager, för information om försöket och för att löpande utvärdera försöket utifrån en rad olika aspekter. 2005/06:1 UTGIFTSOMRÅDE 2 Tabell 20.2 Härledning av anslagsnivån 20062008, för 90:2 Försök med trängselskatt i Förändring till följd av: -1 690 000 Överföring till/från andra Förslag/beräknat anslag 1 Statsbudget enligt beslut (bet. 2004/05:FiU10). Beloppet är således exklusive beslut på tilläggsbudget under innevarande år. väntas de kontraktsbundna utgifterna för systemet bli högre än vad som tidigare beräknats. Förklaringen är tillkommande utgifter orsakade av den långvariga rättsprocessen samt vissa tekniska anpassningar av systemet. Den fördröjning som rättsprocessen har inneburit har även påverkat fördelningen av utgifter så att vissa utgifter nu beräknas i stället för under innevarande år. Detta tillsammans med en högre skattning av övriga avtalsbundna utgifter och att det även för dessa beräknas ske en omfördelning av utgifter mellan åren, gör att ut- gifterna förväntas bli högre än vad som tidigare beräknats. Anslaget minskas med 2006 och 2007. Däri ingår en minskning med till följd av en generell reduktion av företrädesvis anslag avsedda för förvaltnings- eller investeringsändamål. Det är som huvuddelen av investeringarna sker, främst i det tekniska systemet men också i kollektivtrafiksatsningen med tillhörande infartsparkeringar, bussdepåer m.m. Därefter avser utgifterna i huvudsak driftskostnader. Efter att försöket avslutas återstår utgifter för kollektivsatsningen. Regeringen föreslår att anslaget uppgår till 1 . har anslaget beräknats till . För anslaget begärs i denna proposition på tilläggsbudget ett bemyndigande om att ingå åtaganden på 2 . begärs inget bemyndigande eftersom nya förpliktelser inte kommer att ingås. Vid utgången av 2006 kommer det fortfarande att finnas utestående förpliktelser som beräknas uppgå till ca . Dessa förpliktelser täcks helt av beräknat anslag 2007. 2005/06:1 UTGIFTSOMRÅDE 2 BILAGA 1 Inriktningen av förvaltningspolitiken ......................................................................... Organisations- och strukturförändringar ................................................................... Antalet myndigheter har minskat något ...................................... Lokala och regionala myndigheter slås samman................................................... Bedömningar av framtida personalkonsekvenser........................................... Kompetensförsörjningen i staten .............................................................................. Antal anställda i staten ................................................................................... Antal uppsägningar i staten ........................................................................... Övergripande insatser avseende kompetensförsörjningen .......................... Åldersstruktur i staten ................................................................................... Jämställdhet och könsfördelning i staten...................................................... Etnisk och kulturell mångfald i staten .......................................................... Personalomsättning i staten........................................................................... Arbetsmiljö och sjukfrånvaro i staten........................................................... Lönenivåer och lönebildning i staten ............................................................ 2005/06:1 UTGIFTSOMRÅDE 2 BILAGA 1 Antal statliga myndigheter 2005 fördelat efter myndighetskategori ....................... Bedömningar av personalkonsekvenser inom resp. departements ansvarsområden Personalkonsekvenser i Försvarsmakten ................................................................. Andel uppsagda respektive total andel i staten fördelade på kvinnor och män, Uppsagda i staten som fick nya arbeten 2004 ......................................................... Antal individer med nybeviljad ålderspension, 19982004..................................... Antal individer med nybeviljad tillfällig respektive definitiv sjukpension, 1998 Beviljade delpensioner, 20032004........................................................................... Myndighetschefer fördelade på kvinnor och män ......................... Andel med utländsk bakgrund bland statsanställda, samtliga förvärvsarbetande och i hela befolkningen, 20002004..................................................................... Andel anställda med utländsk bakgrund fördelade på kompetenskategorier, 2003 Andel anställda med utländsk bakgrund inom olika sektorer och kompetenskategorier, 2004................................................................................... 4.10 Sjukfrånvaro i förhållande till tillgänglig arbetstid fördelad på sektor och kön, 4.11 Nominell och real löneutveckling, 19972004 ...................................................... 2005/06:1 UTGIFTSOMRÅDE 2 BILAGA 1 Antal anställda i olika statliga verksamheter, 19812004 ....................................... Antal uppsägningar fördelade per sektor, 2003 och 2004 ...................................... Åldersstrukturen i staten och på arbetsmarknaden totalt, 2004............................ Fördelning av kvinnor och män inom ledningskompetens, 19982004................ Personalomsättning fördelad på kvinnor och män, 19972004 ............................. Personalomsättning fördelad på kompetenskategori och ålder, 20032004 ......... Sjukfrånvaro i förhållande till tillgänglig arbetstid, 20032004 ............................. Sjukfrånvaro i förhållande till tillgänglig arbetstid fördelad på sektor och ålder, Genomsnittlig månadslön i olika sektorer på arbetsmarknaden, 2003 ................. 4.10 Löneutvecklingen i staten, ......................... 4.11 Utvecklingen av genomsnittliga löner i olika sektorer på arbetsmarknaden, Grunden för en gemensam förvaltningskultur redovisades i regeringens proposition Statlig förvaltning i medborgarnas tjänst (prop. 1997/98:136, bet. 1997/98:KU31, rskr. 1997/98:294). beslutade regeringen om ett förvaltningspolitiskt handlingsprogram En förvaltning i demokratins tjänst. Programmet innehåller dels regeringens grundläggande värden för en långsiktig utveckling av förvaltningen, dels de åtgärder som regeringen genomför för att uppnå de förvaltningspolitiska målen. Regeringen redogör i denna bilaga kortfattat för den fortsatta inriktningen av förvaltningspolitiken. Regeringen ger också en allmän beskrivning av statsförvaltningens utveckling i termer av organisations- och strukturförändringar med särskild inriktning på perioden 2004. Vidare redovisas bedömningar när det gäller framtida personalkonsekvenser för staten. Regeringen redovisar i budgetpropositionen sin bedömning av den statliga arbetsgivarpolitiken och dess utveckling till , se avsnitt 6. I denna bilaga redovisas regeringens övergripande iakttagelser . Regeringen redovisade i den ovan nämnda propositionen Statlig förvaltning i medborgarnas tjänst riktlinjer för och krav på den statliga förvaltningen. Utöver propositionen har ett flerårigt handlingsprogram legat till grund för regeringens förvaltningspolitik. Av de omkring 40 åtgärder som programmet tar upp har i stort sett alla vidtagits och är antingen avslutade eller under fördjupad beredning. Svensk statsförvaltning fungerar bra. har tyngdpunkten legat på att utveckla enskilda myndigheter och verksamhetsområden. Denna inriktning behöver nu skifta mot att modernisera statsförvaltningen som helhet att skapa en sammanhållen förvaltning i medborgarnas tjänst. Syftet är att åstadkomma mer med samma resurser för medborgare och företag samt att tydliggöra och stärka som en enhetlig aktör i internationella sammanhang, inte minst i EU-arbetet. Det handlar också om att motverka sektorisering och fragmentering. 2005/06:1 UTGIFTSOMRÅDE 2 BILAGA 1 Utmaningen ligger i att bevara den svenska modellens fördelar och stärka helheten, bl.a. genom bättre utnyttjande av kunskap, teknik och nya arbetsformer, men också genom förbättrad styrning och ett klimat som främjar innovation, lärande och nytänkande i förvaltningen. Inriktningen för förvaltningspolitiken formuleras i tre sammanhängande strategier: En sammanhållen förvaltning 2010. En effektiv och rättssäker förvaltning. En innovativ och lärande förvaltning. Regeringens riktlinjer för organisering av statsförvaltningen Renodlingen av den statliga verksamheten bör fortsätta och det statliga åtagandet prövas med stor omsorg. Syftet med att omstrukturera den statliga verksamheten är att öka dess effektivitet och ändamålsenlighet, samt att anpassa den interna och externa verksamheten till förändringarna i samhället. Inte minst den tekniska utvecklingen skapar nya möjligheter att förbättra servicen till medborgarna. Detta ställer nya krav på sättet att organisera olika verksamheter och på samverkan mellan myndigheter. Det finns fortfarande effektivitetsproblem som beror på att myndigheter inte är ändamålsenligt organiserade, att myndigheter har överlappande uppgifter o.s.v. Vissa tjänster som utförs i egen regi bör kunna effektiviseras om de upphandlas i konkurrens. En ökad samverkan mellan myndigheter behövs för att hindra fragmentering och stärka en sammanhållen förvaltning. När det gäller den regionala nivån är utgångspunkten att, där så är lämpligt, inordna regional statlig verksamhet i . Antalet små myndigheter bör också minska. Nämndmyndighetsformen bör användas i begränsad omfattning. När inrättandet av en liten myndighet övervägs skall en noggrann prövning göras om det finns andra alternativ att välja, t.ex. att ge ansvaret för uppgiften till en befintlig myndighet. Myndigheter med färre än tio anställda bör förekomma endast i undantagsfall. Regeringens arbete med att se över småmyndigheternas verksamhet kommer att intensifieras. kommer flera små myndigheter att avvecklas och verksamheterna, i den mån det bedöms motiverat, föras över till större myndigheter. Följande exempel kan nämnas: Statens bostadsnämnds verksamhet slås samman med , 2005/06:1 UTGIFTSOMRÅDE 2 BILAGA 1 Turistdelegationen inordnas i , Rådet för forsknings- och utvecklingssamarbete inom EU inordnas som ett sekretariat i och delar av verksamheten vid utvecklingsstöd läggs in i . Den statliga myndighetsstrukturen måste ständigt omprövas och förändras. Detta har resulterat i en kraftig minskning av antalet statliga myndigheter. mer än halverades det totala antalet myndigheter från 1 360 till 590. Antalet har därefter fortsatt att minska och trenden håller i sig. Den främsta orsaken är att små regionala och lokala myndigheter slås samman eller upphör att vara egna myndigheter för att i stället ingå i en gemensam myndighet. Statskontoret har regeringens uppdrag att redovisa utvecklingen inom statsförvaltningen, främst beträffande antalet myndigheter och den statliga sysselsättningen. I den delredovisning som överlämnades (dnr Fi2005/3425) lyfter Statskontoret fram några förändringar av statsförvaltningen första år som är särskilt framträdande: sammanslagning av lokala och regionala myndigheter, bildande respektive nedläggning av allmänna förvaltningsmyndigheter, ökning av sysselsättningen inom högskoleväsendet och minskning av sysselsättningen inom försvaret. 3.1Antalet myndigheter har minskat något Statskontoret konstaterar i sin rapport att antalet myndigheter har minskat marginellt under 2000- talet. Som framgår av betänkandet Från verksförordning till myndighetsförordning (SOU 2004:23) saknas en allmänt vedertagen definition av myndighetsbegreppet. Statskontoret har avgränsat myndighetsbegreppet till att avse myndigheter som lyder under regeringen eller och som följaktligen styrs av en instruktion eller en särskild lag. Med den definitionen fanns det 552 statliga myndigheter . Tabell 3.1 Antal statliga myndigheter 2005 fördelat efter myndighetskategori Myndigheter utan egen personal Enligt denna definition räknas också som egna myndigheter sådana myndigheter som ingår i myndighetskoncerner, domstolar och myndigheter utan egen personal. Utan en särredovisning av dessa myndigheter uppgick antalet myndigheter till 2004. har antalet myndigheter enligt detta sätt att räkna sjunkit något. Lokala och regionala myndigheter slås samman har flera stora myndighetskomplex, som i sig inrymt flera myndigheter, slagits samman till sammanhållna myndigheter. gäller detta , , och . Förslag finns även om att bilda sammanhållna myndigheter för bl.a. kriminalvården och kronofogdemyndigheterna. Syftet med sammanslagningarna är att uppnå bättre styrning av verksamheten, ökad effektivitet, större enhetlighet och ökad rättssäkerhet. Även inom domstolsväsendet har det pågått ett omfattande arbete med koncentration av verksamheten. Arbetet har inneburit både ett minskat antal myndigheter och lägre antal sysselsatta inom området jämfört med . har antalet domstolar minskat med 33. Syftet med reformerna är att utveckla rättsväsendet för att bättre kunna sörja för medborgarnas rättssäkerhet utifrån krav på snabbhet, kvalitet och service. För de allmänna förvaltningsmyndigheterna är det svårare att peka ut en lika entydig trend som för myndigheter i myndighetskoncerner och för domstolar. Strukturförändringarna är mer mångfasetterade. Att enbart redovisa antalet myndigheter ger inte en korrekt och rättvisande bild av de strukturförändringar som pågår. Många viktiga reformer sker inom ramen för den befintliga förvaltningsstrukturen, utan att myndighetsantalet för den skull ändras. Nyskapande och nedläggning hör ihop I flera fall hänger nyskapande och nedläggning av de allmänna förvaltningsmyndigheterna ihop. Ett exempel är avvecklingen av för internationella adoptionsfrågor och bildandet av Myndigheten för internationella adoptionsfrågor . Ett annat exempel är den nya organisationen för handikappolitisk samordning som också visar komplexiteten i en strukturförändring. En ny handikappolitisk myndighet inrättas som utvecklingsstöd (Sisus) avvecklas. Vissa delar av Sisus verksamhet förs över till den nya myndigheten medan andra delar läggs in i som ett särskilt beslutsorgan. sker en renodling av verksamhet genom att viss verksamhet förs över till den nya handikappolitiska myndigheten. verksamhet påverkas också. En grupp myndigheter bland de nybildade är de tillsynsorgan som brutits loss från större förvaltningsmyndigheter och bildat fristående myndigheter. Dessa myndigheter har bildats för att säkerställa medborgarnas rättssäkerhet och tydliggöra statens ansvar för granskning av verksamheten. Exempelvis inledde Inspektionen för arbetslöshetsförsäkringen sin verksamhet 2004. Myndigheten skall bl.a. utöva tillsyn över arbetslöshetskassorna och granska i frågor som rör arbetslöshetsförsäkringen. Nya myndigheter har också inrättats för att svara för verksamhet som knyter an till EU. EU- myndigheter som är placerade i de europeiska länderna genererar också allt fler uppdrag till den 2005/06:1 UTGIFTSOMRÅDE 2 BILAGA 1 svenska förvaltningen, både utifrån formella skyldigheter och på frivillig basis. 3.2Bedömningar av framtida personalkonsekvenser Nedan redovisas respektive departements bedömningar av framtida personalkonsekvenser som följer av förslagen i denna budgetproposition (exkl. sysselsättningsåtgärder enligt tabell 3.4) och andra särpropositioner som förelagts . Tabell 3.2 Bedömningar av personalkonsekvenser inom resp. departements ansvarsområden för 20052008 Nedan följer övergripande kommentarer till de bedömningar som gjorts. Siffrorna inom parentes avser bedömningar 2008. Bedömningarna avser nettoförändringar. Bedömningarna är preliminära eftersom det finns många osäkra faktorer. Huruvida bedömda minskningar av personalen faktiskt leder till uppsägningar och arbetslöshet är något som inte kan förutses. I övrigt anges kommentarer under respektive utgiftsområde. : (+ 736) Förändringarna inom polisväsendet är en följd av regeringens mål om att utbilda 4 000 nya poliser . Antalet poliser beräknas öka med 1 084 åren 20052008. Som ett led i effektiviseringsarbetet bedöms antalet civilanställda minska . 2005/06:1 UTGIFTSOMRÅDE 2 BILAGA 1 Den nya instans- och processordningen för utlännings- och medborgarskapsärenden beräknas leda till att totalt ca 500 personer anställs vid tre länsrätter och en kammarrätt. minskar antalet anställda inom domstolsväsendet till följd av strukturförändringar och organisationsförändringar. Försöket med trängselskatt i beräknas leda till en tillfällig ökning av antalet anställda inom domstolsväsendet. Denna ökning ingår inte i tabellen ovan. Antalet anställda inom kriminalvården beräknas öka till följd av den planerade platsutbyggnaden. pågår arbete för att bl.a. effektivisera användandet av personalresurserna. Det är för tidigt att kvantifiera vilka nettoeffekter detta kommer att ge. Ombudsmannen mot etnisk diskriminering tillförs ytterligare medel. Detta kan i förlängningen leda till ytterligare anställningar. : (- 543) Regeringen har till föreslagit en ny instans- och processordning för utlännings- och medborgarskapsärenden (prop. 2004/05:170). Förslaget innebär att upphör . Antalet personer som söker asyl i fortsätter att minska. Detta leder till successiva minskningar av såväl personal som boendeplatser inom hela asylprocessen. Ett institut för utvärdering av internationellt utvecklingssamarbete kommer att inrättas i . Den beräknade personalstyrkan vid fullt utbyggd verksamhet är 1520 personer. Försvarsdepartementet: (- 2 730) genomförs de beslut om försvarspolitikens inriktning som fattade (prop. 2004/05:5, bet. 2004/05:FöU4, rskr. 2004/05:143, prop. 2004/05:43, bet. 2004/05:FöU5, rskr. 2004/05:143, prop. 2004/05:1, utg.omr. 6, bet. 2004/05:FöU1, rskr. 2004/05:130). Trots att omfattningen av den personella omstruktureringen inom Försvarsmakten är betydande förutser regeringen ett visst behov av nyrekrytering. Detta beror främst på att systemet med anställda soldater nu införs och på behovet av att rekrytera inom de kompetensområden där det redan är eller uppstår brist på personal. Tabell 3.3 Personalkonsekvenser i Försvarsmakten För perioden 20062008 beräknas antalet anställda vid () öka från ca 180 till ca 200 anställda. Ökningen sker med anledning av arbetet med den nationella portalen och det webbaserade informationssystemet, utvecklingen av myndighetens tekniska kompetens, dess övningsverksamhet samt utbyggnad, drift och förvaltning av (Gemensam radiokommunikation för skydd och säkerhet).