prop · GS031d5 · 2005-01-01 00:00:00 — Åklagare deltar också i allt större utsträckning i internationell åklagarverksamhet, såväl i enskilda brottsutredningar som när det gäller t.ex. samarbete inom Eurojust eller det Eu- ropeiska rättsliga nätverket. Mot bakgrund av de nu nämnda och flera andra nya förutsättningar för åklagarverksamheten har Riksåklagaren efter uppdrag av regeringen överlämnat en rapport med förslag till en förändrad åklagarorganisation. I rapporten föreslås att de nuvarande åklagarmyndigheterna, med undantag för , slås samman till en myndighet (Riksåklagarens rapport för en effektiv och hög lagföring, ). Rapporten är remissbehandlad och bereds i . Den av Riksåklagaren föreslagna förändringen av åklagarorganisationen syftar bl.a. till att förstärka den lokala operativa verksamheten, minska de administrativa kostnaderna för organisationen samt förbättra verksamheten för rättslig utveckling och uppföljning. Enligt Riksåklagarens förslag skall den centrala ledningen svara för övergripande strategisk ledning och policy samt verksamhetsledning. Samtliga åklagarkammare föreslås få ett heltäckande ansvar direkt under den centrala myndighetsledningen för all åklagarverksamhet inom sitt område. För att förstärka och förbättra verksamheten för rättslig utveckling, uppföljning och stödet till den operativa nivån föreslås att det inrättas s.k. nationella utvecklingscentra. Regeringen anser att Riksåklagarens genomförda översyn av åklagarorganisationen är ett viktigt led i arbetet med att skapa en mera flexibel och i andra avseenden förbättrad åklagarverksamhet. Att samla verksamheten inom en myndighet är ett sätt att bättre nyttja de tillgängliga resurserna. För att genomföra organisationsförändringen avser regeringen att överlämna en proposition till . Regeringen prioriterar sedan åtskilliga år bekämpningen av ekonomisk brottslighet. har ett nationellt samordningsansvar för ekobrottsbekämpningen som inte sällan anknyter till annan grov och komplicerad brottslighet såsom organiserad brottslighet och korruption. Det är angeläget att myndigheten med kraft fortsätter att vidareutveckla sin kapacitet och effektivitet för att i samverkan med rättsväsendets andra myndigheter och övriga aktörer ytterligare intensifiera bekämpningen av den grova brottsligheten. Inom har ett utvecklingsarbete påbörjats som främst tar sikte på myndighetens inriktning, prioritering, ansvarsområde och personalförsörjning. Denna utveckling kan inte åstadkommas enbart inom mandat. Regeringen anser att det finns skäl att före mandatperiodens slut initiera en översyn av verksamhet. Polisens och åklagarnas roller i brottsutredningsverksamheten Regeringen har understrukit vikten av att polisens och åklagarnas roller och funktioner i brottsutredningsverksamheten vidareutvecklas. För att skapa bättre förutsättningar för åklagarna att vara framträdande och aktiva som förundersökningsledare i kvalificerade brottsutredningar är det angeläget att polisen betydligt oftare är förundersökningsledare i ärenden som gäller brott av mindre allvarligt slag. Flera åtgärder i syfte att vidareutveckla den polisiära förundersökningsledningen har också redan genomförts. Polisen har bl.a. anordnat ett flertal lokala och centrala utbildningar för de poliser som skall vara förundersökningsledare. Det har medfört att det har skapats bättre förutsättningar för en kvalificerad förundersökningsledning hos polisen. Inom åklagarväsendet har det genomförts satsningar på specialiståklagare för förundersökningsledning inom främst svårutredda brottsområden. Regeringen konstaterar dock att myndigheternas insatser inte har 2004/05:1 UTGIFTSOMRÅDE 4 lett till några större förändringar i uppgifts- och ansvarsfördelningen mellan dem. För den fortsatta utvecklingen har regeringen gett Beredningen för rättsväsendets utveckling i uppdrag att utreda hur den framtida uppgifts- och ansvarsfördelningen bör vara mellan polis och åklagare när det gäller att utreda och lagföra brott (dir. 2003:145). Några centrala frågor som beredningen skall överväga är om det kan finnas skäl att förändra det nuvarande sättet att leda och styra över tillgängliga utredningsresurser samt formerna för operativ samverkan i brottsutredningsverksamheten. Beredningen skall redovisa uppdraget . En viktig del i den utredande verksamheten är de utredningar och undersökningar som sakkunniga inom olika områden utför. huvuduppgift är att tillhandahålla sakkunnigutlåtanden på begäran av rättsväsendets myndigheter. När det gäller den brottsutredande verksamheten genomför utredningar och undersökningar dels inom det rättsmedicinska, dels inom det rättskemiska området. Verkets utredningar utgör ett betydelsefullt underlag för de bedömningar som polis, åklagare och domstolar har att göra. En förutsättning för en effektiv brottsbekämpning är att kan tillhandahålla utredningar av hög kvalitet inom rimliga tider. Efterfrågan på utredningar har ökat kraftigt . Detta ställer krav på en hög effektivitet inom verksamheten som kvaliteten måste upprätthållas. Det är i detta sammanhang viktigt att utvecklingen av nya metoder och tekniker i verksamheten fortsätter. Det är också angeläget att berörda myndigheter fördjupar sitt samarbete för att underlätta ärendehanteringen inom rättsväsendet. Som ett led i att garantera att kvaliteten är god på de undersökningar och utlåtanden som tillhandahålls inom den rättsmedicinska verksamheten, kommer regeringen att presentera ett förslag till en ny ordning för utfärdande av rättsintyg. Det är angeläget att samtliga myndigheter bedriver sin verksamhet så kostnadseffektivt som 2004/05:1 UTGIFTSOMRÅDE 4 Mot den bakgrunden har såsom chefsmyndighet för och fått i uppdrag att dels utreda vilka möjligheter till samverkan som finns i den verksamhet som bedrivs inom och , dels vidta åtgärder för att åstadkomma samverkan på de områden där sådan befinns möjlig (Ju2003/9607/Å och Ju2003/9598/PO). har vidare tecknat ett hyresavtal avseende nya lokaler i . Verkets tre avdelningar inom rättsmedicin, rättskemi och rättsgenetik skall samlokaliseras i nya lokaler i anslutning till . Detta skapar enligt regeringen goda förutsättningar för samverkan mellan de båda myndigheterna. För att långsiktigt förstärka de samlade resurserna inom verksamhetsområdet pågår ett omfattande reformarbete. De reformer och förändringar som pågår kommer att skapa goda förutsättningar för att myndigheterna skall kunna åstadkomma en väl fungerande brottsutredande verksamhet och tillsyn. pekat på brister och oklarheter i brottsutredningssystemet. Kritiken avser långa handläggningstider och oklarheter i ansvarsfördelningen mellan polis och åklagare samt tillsynen över polis och åklagare. Kommittén om tillsyn över polis och åklagare konstaterade i sitt betänkande Förstärkt granskning av polis och åklagare (2003:41) att tillsynen över polis- och åklagarväsendet behöver förtydligas och förbättras, bl.a. avseende informationsspridning och när det gäller de åtgärder som vidtas p.g.a. upptäckta fel och brister. Enligt kommittén kan emellertid erforderliga åtgärder ske inom ramen för nuvarande organisation och det skall således inte inrättas något fristående tillsynsorgan. Internutredningsförfarandet angavs inte uppvisa några brister. Då allmänhetens förtroende utgör den centrala frågan ansåg kommittén dock att nuvarande system bör förbättras, bl.a. genom ökad insyn i utredningarna för utomstående och förbättrad informationsspridning. Utredningen ansåg inte heller i denna del att det skall inrättas något fristående organ. Ett antal remissinstanser, däribland , har varit starkt kritiska mot förslagen. Mot bl.a. denna bakgrund avser regeringen att tillsätta en utredning med uppdrag att lämna förslag till ett fristående organ för utredning av brottsanmälningar och klagomål mot anställda inom polis- och åklagarväsendena. För att komma till rätta med de problem som finns avseende polisens brottsutredande verksamhet har genomfört projektet utredningskoncept. Syftet med projektet är att varaktigt effektivisera utredningsverksamheten genom att i nära samverkan med , de lokala polismyndigheterna och Riksåklagaren skapa ett helhetskoncept för den utredande verksamheten. Målsättningen är att effektivisera verksamheten inom befintliga resurser. Enligt regeringens uppfattning är det bra att arbetet med att utveckla utredningsverksamheten bedrivs med ett helhetskoncept över myndighetsgränser och på lokal och central nivå. På så vis kommer kvaliteten i utredningsarbetet långsiktigt att förbättras genom hela rättskedjan. Regeringen bedömer att förekomsten av hot och våld mot de demokratiska institutionerna och dess företrädare i stat, kommun och landsting utgör ett allvarligt hot mot demokratin. Re- geringen har därför tillsatt en parlamentarisk kommitté (dir. 2004:102) med uppdrag att motverka och förebygga hot och våld mot förtroendevalda. Brottstyper som särskilt bör uppmärksammas Regeringen anser att vissa brottstyper på grund av sin karaktär skall uppmärksammas särskilt av polisen och åklagarväsendet. Polisen och åklagarväsendet vidareutvecklar sedan åtskilliga år särskilt sin förmåga att bekämpa vålds- och narkotikabrottslighet samt brott med rasistiska eller främlingsfientliga inslag, ekonomisk brottslighet samt brott mot miljön. Det arbetet skall fortsätta med oförminskad kraft. Hur polisens och åklagarväsendets resurser närmare skall fördelas mellan olika brottstyper bör i huvudsak bestämmas på lokal nivå, utifrån den problembild som finns och de förutsättningar som i övrigt råder. Det gäller också för annan polisverksamhet än den brottsutredande. En viktig fråga för regeringen är att minska risken för att människor utsätts för våldsbrott. Särskilt gäller det våld mot utsatta grupper. Därför skall våldsbrott mot kvinnor och barn uppmärksammas särskilt av myndigheterna. Det är också viktigt att rättsväsendet med kraft förhindrar brott mot gamla människor som på grund av hög ålder eller sjukdom utgör en utsatt grupp. En av de viktigaste kriminalpolitiska frågorna är att förhindra nyrekrytering av kriminella. Kriminellt belastade vuxna har ofta börjat sin kriminella bana i ungdomsåren. Unga som har hamnat i ett kriminellt och destruktivt beteende måste få möjlighet att bryta sitt beteende. Därför skall myndigheterna särskilt uppmärksamma ungdomsbrottsligheten. Regeringen ser allvarligt på att många unga prövar narkotika. Narkotika är en starkt bidragande orsak till brottslighet och otrygghet i samhället och av den anledningen skall narkotikabrottsligheten uppmärksammas särskilt av myndigheterna. Regeringen ser också allvarligt på den ekonomiska brottsligheten som utgör hot mot samhällsekonomin, mot näringslivet och mot tillväxten. För att klara en omställning till ett ekologiskt hållbart samhälle är det viktigt att regelverket på miljöområdet upprätthålls. Ett väl fungerande arbete mot miljöbrott är därför enligt regeringens mening av stor betydelse. Det är grundläggande för ett demokratiskt samhälle att motverka främlingsfientlighet och annan negativ särbehandling av utsatta grupper. Regeringen anser därför att bekämpningen av brottslighet med rasistiska, främlingsfientliga, antisemitiska eller homofobiska inslag samt olaga diskriminering skall uppmärksammas särskilt av polisen och åklagarväsendet. Bekämpningen av den grova och gränsöverskridande brottsligheten har blivit en allt viktigare och större uppgift för rättsväsendets myndigheter. Det är enligt regeringens mening därför också av grundläggande betydelse att kunskap om de internationella rättsinstrumenten och de närmare förutsättningarna för internationellt samarbete kommer alla som har behov av sådan kunskap till del. Detsamma gäller kunskap om såväl de fördelar för utredningsverksamheten, i 2004/05:1 UTGIFTSOMRÅDE 4 form av bl.a. ökad tillgång till information och fler personliga kontakter, som därpå följande lagföring som samarbete över gränserna kan leda till och som utgör grundläggande betingelser för framgångsrik brottsbekämpning. Mest betydelsefullt är arbetet inom EU. Inom EU finns för ändamålet beslutade samverkansformer, främst Europol, Eurojust, det Europeiska rättsliga nätverket (EJN) samt Schengen. Samarbete sker också inom ramen för det regelverk som styr verksamheten vid . Därtill kommer det gränsöverskridande regionala samarbetet, exempelvis inom mot organiserad brottslighet i och dess operativa kommitté och med de övriga nordiska länderna. Samarbete förekommer också i form av direktkontakter mellan svenska och utländska brottsbekämpande myndigheter. Eftersom brottsligheten i i stor och ökande utsträckning har internationell anknytning ställs också större och ökande krav på utredningsverksamheten. Detta gäller inte bara för polisens och åklagarväsendets vidkommande utan för alla brottsbekämpande myndigheter på såväl central som lokal nivå. Enligt regeringens uppfattning torde utbildningsbehovet omfatta fler tjänstemän inom verksamhetsområdet än hittillsvarande bedömningar från myndigheternas sida. Regeringen avser att ta upp frågan i särskild ordning. och bedriver internationellt samarbete på såväl central som lokal nivå och har vidareutvecklat åklagarverksamheten för att ännu bättre kunna bekämpa den grova, gränsöverskridande brottsligheten. Inom åklagarorganisationen sker arbetet på lokal nivå vid de internationella åklagarkamrarna. Här arbetar specialiståklagare med kvalificerad kompetens och erfarenhet på området. Arbetsuppgifterna på dessa åklagarkammare avser bekämpning av organiserad brottslighet med internationell anknytning. Vid integreras de internationella frågorna i den operativa verksamheten. Utredningar om ekonomisk brottslighet kräver i många fall samverkan över nationsgränser. Av tio kontaktpunkter i EJN är nio placerade inom åklagarväsendet. Två personer finns vid , en vid var och en av de internationella åklagarkamrarna och en vid . Åklagarna vid de internationella kamrarna samt vid Ekobrottsmyndig- 2004/05:1 UTGIFTSOMRÅDE 4 heten har också ett nära samarbete med Eurojust. Eurojust ger goda förutsättningar för ett effektivt samarbete i åklagarledda förundersökningar. har Riksåklagaren utsett en åklagare vid varje internationell åklagarkammare som nationell kontaktpunkt för Eurojust samma åklagare som är svenska kontaktpunkter för EJN. Genom beslutet har de olika funktionerna EJN och Eurojust samordnats. Regeringen anser att det är angeläget att åklagarsamarbetet Eurojust utvecklas för att ytterligare kunna förstärka den operativa brottsutredningsverksamheten som åklagare och poliser ansvarar för i respektive medlemsland i EU. Eurojust bör vara ett samarbetsorgan som regelmässigt tas i anspråk av nationella brottsbekämpande myndigheter för att driva brottsutredningar om organiserad gränsöverskridande brottslighet framåt. På så sätt kan man ytterligare höja kvaliteten och effektiviteten i sådana utredningar. 4.4.4Verksamhetsområde 3 Dömande verksamhet För att förtroendet för rättsstaten skall upprätthållas krävs väl fungerande domstolar. Målet för verksamhetsområdet är att mål och ärenden skall handläggas på ett rättssäkert och effektivt sätt. Detta innebär att handläggningen skall vara korrekt, snabb och genomföras utan onödiga resursinsatser. Det är angeläget att generellt minska omloppstiderna för samtliga målkategorier. Målbalanserna och målbalansernas åldersstruktur skall förbättras och återspegla omloppstiderna. skall skapa förutsättningar för domstolarna att uppfylla målet för verksamhetsområdet bl.a. genom en effektiv och ändamålsenlig resursfördelning. Inom verksamhetsområdet verksamhet verkar de allmänna domstolarna, de allmänna förvaltningsdomstolarna, hyres- och arrendenämnderna, , samt . är central förvaltningsmyndighet för samtliga myndigheter inom domstolsväsendet. En omfattande reformering av domstolsväsendet pågår . Det övergripande syftet med reformarbetet är att säkerställa att mål och ärenden avgörs med högt ställda krav på rättssäkerhet och effektivitet. Verksamheten skall i möjligaste mån renodlas till dömande verksamhet. Förutsättningarna för allmänheten att få tvister och andra rättsliga angelägenheter prövade skall, med utgångspunkt i rättssäkerhet och effektivitet, vara lika över hela landet. Tyngdpunkten i den dömande verksamheten skall ligga i första instans, vilket förutsätter tillräckligt stora domstolar som kan möta krav på stabilitet och flexibilitet. Domstolarna skall ha en funktionell geografisk spridning i förhållande till allmänheten, myndigheterna och näringslivet. Domstolarna skall vara moderna och attraktiva arbetsplatser. Arbetet skall organiseras så att utrymme ges för specialisering och delegering. Därmed ges också domstolsväsendet bättre förutsättningar att attrahera och bibehålla kvalificerad personal inom alla personalkategorier. har ställt sig bakom dessa utgångspunkter för reformarbetet. Reformarbetet kan delas upp i fyra huvudområden. Förändringar av den yttre organisationen. Förändringar av den inre organisationen. Renodling av verksamheten. Förbättringar av det processuella regelverket. För att reformarbetet skall kunna utveckla och effektivisera domstolsväsendet på ett ändamålsenligt sätt behövs samordnade satsningar inom de fyra huvudområdena. Förändringar av den yttre organisationen Förändringarna av den yttre organisationen är främst inriktade på domstolarnas och övriga myndigheters storlek och geografiska placering men också på samverkan mellan domstolar och mellan domstolar och andra myndigheter. Målsättningen för arbetet med att förändra tingsrättsorganisationen är att med bibehållen tillgänglighet skapa möjligheter för en stärkt beredningsorganisation, säkerställa möjligheterna att rekrytera personal, skapa förutsätt- ningar för återkommande kompetensutveckling, öka möjligheterna till specialisering samt förbättra den geografiska samordningen med rättsväsendets övriga myndigheter. har ställt sig bakom denna målsättning. har ett flertal tingsrätter berörts av organisationsförändringar. Genomförda förändringar har utvärderats med gott resultat. En närmare beskrivning av utvärderingen och regeringens slutsatser med anledning av denna redovisades i en särskild skrivelse som lämnades till (skr. 2002/03:126). I skrivelsen Reformeringen av tingsrättsorganisationen fortsätter (skr. 2003/04:153) redovisas regeringens bedömning vad gäller förändringar av tingsrättsorganisationen i , och delar av . I avsnitt 4.7, anslag 4:5 Domstolsväsendet m.m., behandlas ytterligare förändringar av tingsrättsorganisationen. Ett annat sätt att stärka domstolsorganisationen som visat sig fungera väl är att mindre tingsrätter och länsrätter samverkar. Den samverkan som bedrivs i ett antal domstolar innebär att domstolarna har gemensam chef och i övrigt samverkar i administrativa frågor. Det är regeringens avsikt att fler tingsrätter och länsrätter där det bedöms lämpligt skall samverka på detta sätt. Inom det industriella rättsskyddet är splittringen av tillgängliga resurser på olika domstolar och den långsiktiga trenden av minskad måltillströmning till Patentbesvärsrätten problematisk. En samlad domstolsorganisation för immaterialrätten bör därför skapas. Handläggningen av immaterialrättsliga mål i första instans bör koncentreras till en tingsrätt i . Patentbesvärsrätten bör upphöra och dess uppgifter föras till . Dessa och ytterligare frågor kommer att övervägas i en departementspromemoria som är planerad till senare delen av 2004. Den administrativa och judiciella bärkraften hos de mindre hyres- och arrendenämnderna behöver stärkas. Regeringen behandlar i avsnitt 4.7 förslag till förändringar av organisationen av de mindre hyres- och arrendenämnderna. Regeringen kommer även att presentera ett förslag till ett effektivare förfarande vid hyres- och arrendenämnderna. 2004/05:1 UTGIFTSOMRÅDE 4 Efter beslut av regeringen har och omorganiserats . Omorganisationen innebär att och kvarstår som självständiga myndigheter men knyts administrativt till respektive Hovrätten för Nedre . Av slutrapporterna över omorganiseringsarbetet framgår att förändringarna genomförts på ett effektivt sätt och att de kommer att innebära vissa kostnadsbesparingar. Förändringar av den inre organisationen Det är en viktig del i ett väl fungerande domstolsväsende att handläggningen av mål och ärenden inte onödigt uppehålls utan kan beredas och avgöras i den takt de kommer in. Det är i det sammanhanget viktigt att arbetsuppgifterna och arbetsmomenten fördelas på bästa sätt mellan de olika personalkategorierna inom domstolsväsendet. En väl fungerande domstolsverksamhet förutsätter en professionell och effektiv intern administrativ styrning. Domstolarna ges allt större frihet att avgöra hur det inre arbetet i domstolen skall organiseras. En utgångspunkt är att dömande verksamhet huvudsakligen skall utföras av domare och att huvuddelen av arbetet med att bereda mål och ärenden bör skötas av andra anställda. Beredningsåtgärder av särskilt kvalificerat slag bör dock även i fortsättningen utföras av domare. verkar aktivt för att förstärka beredningsorganisationen vid domstolarna. Härigenom kan domarna ägna mer tid till att avgöra mål och ärenden. Teknikstöd och verksamhetsstöd i domstolarna Det är av stor betydelse för verksamhetsutvecklingen att domstolarna har tillgång till ett effektivt teknik- och verksamhetsstöd. De första delarna av det nya verksamhetsstödet för domstolsväsendet (förkortat ) har successivt satts i drift med början . införs nu den färdiga basversionen av i samtliga domstolar. Införandet beräknas vara avslutat . ger stöd för bl.a. registrering av mål och ärenden, fördelning av arbetet, informationssökning, dokumenthan- 2004/05:1 UTGIFTSOMRÅDE 4 tering samt visst stöd för hantering av avgöranden, främst brottmålsavgöranden. bör nu utvecklas vidare. Ett steg i utvecklingen av är att skapa förutsättningar för att återvinna uppgifter mellan instanserna. Ett andra steg i vidareutvecklingen av är att skapa stöd för ett ökat elektroniskt informationsutbyte mellan domstolarna och andra myndigheter och mellan domstolarna och parter m.fl. Det kan här röra sig om ett strukturerat informationsutbyte mellan domstolarna och andra myndigheter eller helt nya sätt att expediera handlingar från domstolarna till parter och vittnen. bör också ha en roll i arbetet med att utveckla domstolarna i riktning mot 24-timmarsmyndigheten. På grundval av slutbetänkande Informationshantering och behandling av uppgifter vid domstolar (SOU 2001:100) utarbetas ett förslag till nya lagar om behandling av personuppgifter i domstolarnas samt hyres- och arrendenämndernas rättsskipande och rättsvårdande verksamhet. För att skapa underlag i arbetet med frågor om ansvaret för den administrativa styrningen av domstolarna bedrivs en försöksverksamhet där domstolschefen ensam fattar beslut i de ärenden som enligt nuvarande ordning avgörs av plenum eller kollegium. Försöket omfattar ett tjugotal domstolar och pågår till . har fått i uppdrag att utvärdera och analysera försöksverksamheten. Uppdraget skall redovisas . Det är angeläget att nämndemannakårens sammansättning blir mer allsidig. I betänkande Framtidens nämndemän (SOU 2002:61) finns ett antal förslag som syftar till att på olika sätt tydliggöra nämndemannauppdraget och ytterst till att stärka nämndemannainstitutet, bl.a. genom att främja en mer allsidig sammansättning av nämndemannakåren. Vidare föreslås att rekryteringen av nämndemän till viss del skall ske i en s.k. fri kvot. Till denna kvot skall allmänheten kunna lämna förslag på lämpliga kandidater. I betänkandet finns också förslag till nya regler om entledigande och avstängning när en nämndemans tjänstgöring bedöms vara till skada för allmänhetens förtroende för rättskipningen. Kommittén lämnar vidare förslag om ersätt- ningen till nämndemän och om nämndemännens tjänstgöring. Regeringen avser att lägga fram en lagrådsremiss . Det är angeläget att säkerställa att domstolarna även kan rekrytera domare som tillhör de allra skickligaste och mest lämpade juristerna i landet.