prop · GT0338 · 2005-10-26 00:00:00 — Strukturell diskriminering handlar, enligt betänkandet (SOU 2005:56) från utredningen om strukturell diskriminering på grund av etnisk eller religiös tillhörighet, till stor del om att lagar, föreskrifter och principer som redan finns inte efterlevs. Det är därför viktigt att diskriminerande rutiner, vedertagna förhållningssätt och beteenden i verksamheterna mot- verkas och elimineras. (2002) visar i sin undersökning av särskolan, att elever med utländsk bakgrund ofta bedöms och placeras i särskolan på andra grunder än svenska elever. Elever som placerats i särskolan på grund av koncentrationssvårigheter hade nästan uteslutande diskuterar i sin avhandling , motsägelser och marginalisering (2003) skolans marginaliseringseffekt. Genom att elever med utländsk bakgrund jämförs och mäts mot en ofta outtalad norm av svenskhet skapas bilden av elever med invandrarbak- grund som avvikande. Studier visar att det även inom vuxenutbildningen finns en outtalad norm som bygger på svenskhet och som påverkar hur elever med invandrarbakgrund bemöts. samspelet mellan etnicitet, genus och klass i lärarnas upplägg av under- visningen och allmänna föreställningar om hur man beter sig och hur man inte bör göra (Vi och dom och alla dom andra på Komvux. genus och klass i samspel, , 2004). 4.4 Åtgärder mot kränkande behandling i grund- och gymnasieskolan En rad insatser på nationell nivå har genomförts för att stödja det lokala arbetet mot mobbning och annan kränkande behandling. Förutom de in- satser som redovisas i detta avsnitt genomförs många viktiga insatser av olika myndigheter och organisationer för att stödja skolornas arbete. Ett nationellt skolformsövergripande värdegrundsprojekt (19992000) resulterade bl.a. i att två nationella värdegrundscentrum, vid respektive i samverkan med , inrättades. På uppdrag av regeringen har centrumen under 20002003 arbetat med att sprida kunskap om demokrati och värde- grundsfrågor samt för att göra forskning tillgänglig för kommuner och skolor. Det ingår i skolans läroplaner (Lpo 94 och Lpf 94) att eleverna skall ges kunskap om de nationella minoriteterna och minoritetsspråken. Inom skolområdet pågår ett utvecklingsarbete för att förbättra undervisningen för de nationella minoriteterna. skall särskilt inom ramen för sin tillsyn följa utvecklingen av modersmålsundervisningen och tvåspråkig undervisning för nationella minoriteter samer, sverigefinnar, tornedalingar, romer och judar. För att uppmärksamma och driva på kommunernas och skolornas arbete mot kränkande behandling och mobbning tog regeringen initiativ till att en kampanj mot mobbning, , genomfördes under 20012003. Huvuduppgiften var att synliggöra de möjligheter som finns att förhindra mobbning och att samordna insatser från olika håll. Myndigheten för skolutveckling redovisade ett regeringsuppdrag angående kränkande behandling i skolan. I uppdraget ingick att lyfta fram lärande exempel på handlingsprogram och arbetssätt mot kränkande behandling som genom utvärderingar eller forskning visat att de minskat mobbning och skapat goda lär- och arbetsmiljöer i skolan. I publikationen Olikas lika värde om arbetet mot mobbning och kränkande behandling (2003) identifierar myndigheten faktorer som framgångsrikt motverkar mobbning och stärker arbetet med en god social miljö. Med vägledning från forskning, skolors och kommuners utvärde- ringar samt nationella utvärderingar och granskningar pekar myndigheten ut ett antal konkreta hållpunkter som ett handlingsprogram mot kränkande behandling i skolan bör innehålla. Målgruppen för materialet är främst personal och skolledning i förskolan, och gymna- sieskolan, men även huvudmännen för verksamheterna har fått materia- let. Regeringen gav Myndigheten för skolutveckling uppdraget att ta fram ett referensmaterial för att främja och intensifiera skolornas och kommu- nernas jämställdhetsarbete. Detta resulterade i rapporten är det ställt? Tack, ojämt!, som är ett stödmaterial med lärande exempel på hur skolor och kommuner, i samverkan med olika organisationer och myn- digheter, arbetar med jämställdhet och social och etnisk mångfald. Mate- rialet ger en bakgrund till köns- och maktskillnader i skolan och sam- hället och visar hur könsordningen skapas och upprätthålls. Alla kommuner och skolor fick information och material . har på regeringens uppdrag utarbetat allmänna råd för arbetet mot kränkande behandling och för att upprätta handlingsprogram. Myndigheten utfärdade Allmänna råd för arbetet med att mot- verka alla former av kränkande behandling (SKOLFS 2004:19). Råden gäller det förebyggande arbetet, arbetet med att upptäcka, utreda och åt- gärda kränkningar samt skolornas handlingsprogram mot kränkande be- handling. De allmänna råden följs av kommentarer som förtydligar rå- den. Kommentarerna grundar sig på förarbeten till bestämmelser, forsk- ning och beprövad erfarenhet liksom utredningar och annat relevant material. allmänna råd är således rekommendationer till stöd för hur skolans lagar, förordningar och föreskrifter kan tillämpas. Syftet är att påverka utvecklingen och att främja en enhetlig rättstillämpning. De allmänna råden vänder sig till rektorer, lärare och andra personal- grupper i skolan samt till skolhuvudmännen som har det yttersta ansvaret för att skolorna aktivt arbetar med att motverka alla former av kränkande behandling. De allmänna råden omfattar inte förskoleverksamhet och skolbarnsomsorg. I Myndigheten för skolutvecklings generella utvecklingsuppdrag ingår jämställdhet som ett av tre prioriterade områden. Ett annat område är utvecklingsinsatser riktade mot segregerande förskole- och skolsitua- tioner. redovisade myndigheten regeringsuppdraget (U2004/2350/S) angående insatser för att främja jämställdhet i skolan. Tillsammans med och andra myndigheter har myndigheten tagit fram flera informationsmaterial samt erbjudit filmen ! som ett pedagogiskt redskap i skolornas jämställdhets- arbete. Omkring 50 000 elever i årskurs 69 i 136 kommuner har sett och diskuterat filmen som tar upp problemen med sexuella trakasserier och könsmaktsordningen i skolan. gav tillsammans med Myndigheten för skolutveckling ut ett material Först såg vi en film som bygger på erfarenheter från skolor och kommuner som arbetat med jämställdhet och medier. Myndigheten sam- arbetar också med , Ombudsmannen mot diskrimi- nering på grund av sexuell läggning, , Läns- styrelsen i , och Operation kvinnofrid kring kompetensutvecklingsprojektet eller kille spelar roll för att stödja förskolors och skolors arbete för jämställdhet och mot diskrimine- ring på grund av exempelvis sexuell läggning. Över hundra skolpolitiker, förvaltningstjänstemän, rektorer och genuspedagoger i har deltagit i en upptaktskonferens som start för arbetet. Projektet har som mål att minst 13 kommuner skall delta med två skolledare per kommun. De skall efter satsningen, som pågår , ta fram en jämställdhetsplan för hur jämställdhets- frågorna skall drivas på den egna skolan. För att stärka jämställdhetsarbetet i skolorna avsatte regeringen medel för att utbilda resurspersoner i jämställdhet och genuskunskap i förskolan och skolan, s.k. genuspedagoger. Dessa skall arbeta praktiskt med förändringsarbete i sina verksamheter. Syftet var att stärka kompetensen och höja kvaliteten i det lokala jämställdhets- arbetet. Utbildningen riktade sig främst till pedagoger och lärare i för- skolan, och gymnasieskolan. Den har bedrivits på uppdrag av Myndigheten för skolutveckling av och i samarbete med i . Regeringens ambition var att det skulle finnas åtminstone en kvalificerad jämställdhetspedagog i varje kommun /2005. har 255 genuspedagoger från sammanlagt 145 kommuner utbildats. Myndigheten för skolutveck- ling redovisar avslutade och pågående jämställdhetsinsatser, däribland utbildningen av genuspedagoger . Jämställdhetsarbetet måste börja i tidiga åldrar. Därför beslutade regeringen om en jämställdhetsdelegation för förskolan . Delegationen (U2003:12) har i uppdrag att lyfta fram, förstärka och ut- veckla jämställdhetsarbetet i förskolan. En viktig del av uppdraget för delegationen är att föreslå lämpliga insatser för hur ett långsiktigt jäm- ställdhetsarbete för förskolan skall utvecklas och stärkas. Delegationen påbörjade sitt arbete . överlämnade delegationen sitt delbetänkande Den könade förskolan om betydelsen av jämställdhet och genus i förskolans pedagogiska arbete (SOU 2004:115) till regeringen. Betänkandet remitterades till ett åttiotal instanser. Remissinstanserna inkom med sina synpunkter . skall delegationen redovisa upp- draget i sin helhet. 5 Bestämmelser om kränkande behandling i Prop. 2005/06:38 förskolan, skolan och kommunernas Skollagen (1985:1100) innehåller regler om det offentliga skolväsendet förskoleklassen, , gymnasieskolan, särskolan, specialskolan och sameskolan, vuxenutbildning, vuxenutbildning för ut- vecklingsstörda och svenskundervisning för invandrare. Vidare regleras där förskoleverksamhet, skolbarnsomsorg, fristående skolor av olika slag som drivs av enskilda, riksinternatskolor och andra särskilda utbildnings- former samt skolhälsovård. Utanför lagens område faller en rad speciella utbildningsformer, bl.a. folkhögskolor. En rad sådana speciella utbild- ningar nämns i författningskommentaren till 2 § i förslaget till lag om förbud mot kränkande behandling av elever (2004:50). Angående särskilda utbildningsformer som faller under skollagen, se närmare 10 kap. i denna lag. Enligt skollagens portalparagraf (1 kap. 2 §) skall verksamheterna för alla barn och elever utformas i överensstämmelse med grundläggande demokratiska värderingar. Där markeras att alla verksamma i skolan är skyldiga att aktivt ingripa mot kränkande behandling. Bestämmelsen ställer även krav på ett förebyggande arbete. Skollagen innehåller också motsvarande föreskrifter för utbildning för vuxna (1 kap. 9 §). Förskole- verksamhetens uppgift är att erbjuda barn fostran och omvårdnad och skolbarnsomsorgens att komplettera skolan och stödja barnen i deras ut- veckling (2 a kap. 3 § första stycket). I förarbetena till skollagen och vid flera ändringar av lagen understryks att varje form av kränkande behandling mellan elever eller mellan elever och personal i verksamheten är helt otillåten och strider mot de grund- läggande värden som gäller. I uttalandena framgår att det skall vara en självklar rättighet för elever att inte bli mobbade och att det är vuxen- samhället som har ansvaret för att ge eleverna den rättigheten. Mobb- ning, våld och rasism skall inte accepteras. Detta är oförenligt med respekten för andra människors lika värde. Åtgärder för trygghet och säkerhet i olika skolformer I skollagen (1985:1100) finns inga bestämmelser om vilka konkreta åt- gärder som får vidtas mot elever som uppträder störande eller missköter sig på annat vis. Enligt 6 kap. 9 § grundskoleförordningen (1994:1194) får en elev i de obligatoriska skolformerna endast utvisas för återstoden av en lektion och kvarhållas efter skoldagens slut. I motiven till skollagen framhölls att problem som gäller en flickas eller en pojkes uppförande i regel kan lösas av skolans personal genom samtal med henne eller honom och andra metoder som inte har karaktären av disciplinära åtgärder (prop. 1985/86: 10 s. 60 f.). I skolformsförordningarna finns det regler för de stegvisa åtgärder som får vidtas i och gymnasieskolan. För gäller att en elev som uppträder olämpligt eller gör sig skyldig till en mindre förseelse skall uppmanas att ändra sitt upp- förande (se 6 kap. 9 och 10 §§ grundskoleförordningen [1994:1194]). Hjälper inte detta skall läraren kontakta vårdnadshavaren. Nästa steg är att anmäla frågan till rektorn och överlämna ärendet till elevvårdskon- ferensen. I sista hand kan om inte annat hjälper elevvårdskonferensen anmäla förhållandet till styrelsen för utbildningen som får överväga vilka åtgärder som skall vidtas. Det är inte tillåtet att avstänga en skolpliktig elev. Beträffande gymnasieskolan är det första disciplinära steget att upp- mana eleven att ändra sitt beteende och det andra att läraren utreder orsaken till elevens beteende (se 6 kap. 2123 §§ gymnasieförordningen [1992:394]). Det tredje steget är att rektorn utreder frågan. Hon eller han skall också försöka få pojken eller flickan att bättra sig och kan eventu- ellt ge henne eller honom en skriftlig varning. Vårdnadshavaren skall i detta skede underrättas om de åtgärder som rektorn vidtar. Vid allvar- ligare förseelser kan ärendet gå direkt till rektorn för utredning. Ett fjärde steg är att eleven avstängs från undervisningen helt eller delvis av terminen. Detta gäller om syftet med tidigare vid- tagna åtgärder inte haft någon effekt, om elevens uppförande kan skada andra elever eller om det finns andra särskilda skäl. Eleven kan också förvisas från gymnasieskolan för , men för högst tre terminer utöver den termin då beslutet meddelades. Det är styrelsen för utbild- ningen som fattar beslutet efter en förutsättningslös utredning av ärendet. Rektorn kan tillfälligt avstänga flickan eller pojken med omedelbar verkan i avvaktan på styrelsens beslut . Beslutet kan överklagas. En deltagare i vuxenutbildning och i vuxenutbildning för ut- vecklingsstörda kan avstängas om hon eller han begått upprepade eller allvarliga förseelser (se 6 kap. 4 och 5 §§ förord- ningen [2002:1012] om vuxenutbildning samt 3 kap. 7 § för- ordningen [1992:736] om vuxenutbildning för utvecklingsstörda). En deltagare kan även förvisas från vuxenutbildningen på högst . Några motsvarande bestämmelser finns inte inom svenskunder- visning för invandrare. Även för elever i särskolan finns bestämmelser om disciplinära åt- gärder, se 6 kap. 6 och 7 §§ särskoleförordningen (1995:206). Likaså i gymnasiesärskolan finns regler om åtgärder för elevers tillrättaförande, se 6 kap. 48 §§. Regleringen kring specialskolan och sameskolan inne- håller också möjligheter att vidta disciplinära åtgärder mot elever i dessa skolformer, se 7 kap. 10 och 11 §§ specialskoleförordningen (1995:401) respektive 5 kap. 2 § sameskolförordningen. Enligt rättspraxis får varje skola ha lokala ordningsregler. I dessa kan skolan reglera vad som skall gälla med hänsyn till ordningen i fråga om affischering, flygblad, demonstrationer, möten och bärande av märken och symboler. Ordningsreglerna är till för att garantera ordningen på skolan och skall vara neutrala till sin karaktär. De får inte inskränka yttrande- och tryckfriheten. Om exempelvis en lärare och skolledning misstänker eller vet att elever gör sig skyldiga till hets mot folkgrupp i form av märken och annat material är det skolledningens sak att anmäla det till polisen och polisens uppgift att beslagta materialet. Elevernas integritet är grundlagsskyddad. I extrema situationer finns i regler om nöd och nödvärn, som kan få betydelse även på Dessa innebär att det finns ett visst utrymme för att om- händerta föremål för att avvärja omedelbar fara. Kollektiv bestraffning är naturligtvis inte tillåtet. Det strider mot rätts- statens självklara princip att var och en ansvarar endast för sina egna Om disciplinära åtgärder kan vara aktuella för elever skall det för var och en för sig prövas vilka åtgärder som skall vidtas. skollagskommittés slutbetänkande Skollag för kvalitet och likvärdighet (SOU 2002:121) föreslås i nu aktuella avseenden att rektor och lärare skall kunna vidta tillfälliga åtgärder i akuta situationer för att tillförsäkra alla elever en trygg skolmiljö och arbetsro och för att komma till rätta med elever som uppträder störande eller hotfullt. Enligt betänkandet bör den nya skollagen innehålla en bestämmelse som klart fastslår skolans ansvar för att förebygga, upptäcka och ingripa mot kränkande behandlingar utan att de olika formerna för kränkningar Kommitténs motiv bakom förslaget är att de beteenden som inte räknas upp skulle kunna uppfattas som mindre allvarliga. förslag övervägs i Regerings- Ett utkast till lagrådsremiss har remitterats till ett begränsat antal Regeringen avser att återkomma med förslag till en ny skollag. är central förvaltningsmyndighet för det offentliga skol- väsendet samt för förskoleverksamhet och skolbarnsomsorg som det all- männa anordnar, se förordningen (2002:1160) med instruktion för Verket utövar statlig tillsyn över det offentliga skol- väsendet, utbildning vid fristående skolor, vid riksinternatskolor och vid särskilda ungdomshem enligt lagen (1990:52) med särskilda bestämmel- ser om vård av unga samt vid vissa andra utbildningar. skall också se till att kommunen fullgör sitt tillsynsansvar vid förskoleverksamhet, fritidshem och förskoleklass bedrivna i enskild Tillsynen skall framför allt inriktas på att garantera rättssäkerheten för enskilda barn och elever. har i sitt betänkande (SOU 2002:121) föreslagit att tillsynsansvar regleras i skollagen och att det omfattar lagens efterlevnad, föreskrifter som meddelats med stöd av lagen samt före- skrifter om utbildningen som kan finnas i andra författningar. svaret för enskild verksamhet som godkänns av kommunen skall dock enligt kommittén ligga på kommunen. Vidare skall , enligt kommittén, ha rätt att vid vite förelägga huvudman för verksamhet som står under verkets tillsyn att fullgöra sitt uppdrag. Statsmakterna har angett nationella mål och riktlinjer för skolverksam- heterna genom skollagen, läroplaner och andra förordningar. Dessa be- stämmelser skall styra innehållet i förskoleverksamhet och skolbarnsom- sorg, barn- och ungdomsutbildning samt vuxenutbildning och garantera barn och elever likvärdiga förutsättningar oavsett var i landet verksam- heten anordnas. skedde en omfattande decentralisering av ansvaret för skolan. Regel- och resursstyrningen ersattes med mål- och resultatstyrning dvs. en styrning i förhand genom mål och i efterhand genom uppföljning och utvärdering. Det är huvudmännen som bestämmer hur målen skall nås, hur verksamheten skall organiseras och vilka resurser som skall satsas. Mål- och resultatstyrningen innebär att staten anger vilka mål och rikt- linjer som gäller i skollag, förordningar och läroplaner. Huvudmannen för verksamheten skall fastställa lokala mål och svara för den lokala upp- följningen och utvärderingen. Den första läroplanen i den mening som används kom . Den gällde det obligatoriska skolväsendet och innehöll, liksom senare läro- planer, allmänna mål och riktlinjer. Det är brukligt att en läroplan anger utbildningens värdegrund. Fostran är naturligtvis också ett väsentligt be- grepp i varje läroplan. Genom fostran överförs grundläggande värden, regler och handlingskompetens. En demokrati är inte värdeneutral. Den speglar samhälleliga värden. Verksamheterna har uppgiften att, i enlighet med vad som föreskrivs i läroplanerna, överföra dessa värden och förbe- reda barn och unga för att leva och verka i det framtida samhället. Det finns tre läroplaner i . Läroplan för förskolan (Lpfö 98) och Läro- planen för det obligatoriska skolväsendet, förskoleklassen och fritids- hemmet (Lpo 94) inleds med ett avsnitt om verksamheternas värdegrund, uppdrag och uppgifter. De värden som skall gestaltas och förmedlas är människolivets okränkbarhet, individens frihet och integritet, alla människors lika värde, jämställdhet mellan könen samt solidaritet med svaga och utsatta. Enligt Lpo 94 skall alla som arbetar i skolan: medverka till att utveckla elevernas känsla för samhörighet, solidaritet och ansvar för människor även utanför den närmaste gruppen, bidra till att skolan präglas av solidaritet mellan människor, aktivt motverka trakasserier och förtryck av individer eller grupper, visa respekt för den enskilda individen, och i det vardagliga arbetet utgå från ett demokratiskt förhållningssätt. De grundläggande värdena är desamma också i Läroplanen för de fri- villiga skolformerna (Lpf 94) som gäller för gymnasieskolan, gymnasie- särskolan, den kommunala vuxenutbildningen, Nationellt centrum för flexibelt lärande (tidigare Statens skolor för vuxna) och vuxenutbild- ningen för utvecklingsstörda. Det är rektorerna, som pedagogiska ledare och chefer, som har det övergripande ansvaret för verksamheten. Deras särskilda ansvar skärptes då läroplanen reviderades för det obligatoriska skolväsendet, förskoleklassen och fritidshemmet (Lpo 94). Hon eller han har ansvar för att upprätta ett handlingsprogram för att förebygga och motverka alla former av kränkande behandling bland elever och anställda. Ansvarsfördelningen mellan staten och kommunerna innebär således att de övergripande målen beslutas av staten, medan kommunen och den lokala verksamheten beslutar hur de skall arbeta för att nå dessa. verktyg och metoder man använder avgör man själv. och de olika verksamheterna som ansvarar för att utarbeta metoder för att förebygga och åtgärda kränkande behandling. Skolan utgör naturligtvis ingen fredad zon från den straffrättsliga regler- ingen. Straffbestämmelserna i kan således gälla även vissa slag av kränkande behandling i skolan, nämligen om handlingen utgör brott. Det kan t.ex. röra sig om fall som är att bedöma som misshandel, ofredande eller olaga hot. Även bestämmelser om sexualbrott och om hets mot folkgrupp kan vara aktuella. En rektor kan även ingripa mot lärare eller annan skolpersonal som uppträder störande eller kränkande och därmed begår tjänstefel (se 20 kap. 1 § ). 5.4 Arbetsmiljölagstiftningens tillämpning på skolområdet Det finns ett omfattande regelverk om arbetsmiljön som gäller för alla arbetsplatser, dvs. även för skolan. I regelverkets mening utgör skolan en arbetsplats i likhet med andra. Arbetsmiljölagen (1977:1160) gäller också elevernas arbetsmiljö. Elever i förskoleklass och skola jämställs i flera avseenden med arbetstagare. Barn i förskoleverksamhet och skolbarns- omsorg omfattas däremot inte. Arbetsmiljölagen likställer en arbetstagare med en person som genom- går en utbildning, bl.a. när det gäller reglerna om arbetsmiljön. Lagen innehåller bestämmelser om arbetsmiljön och föreskriver allmänna skyldigheter för arbetsgivare och arbetstagare för att åstadkomma en god arbetsmiljö samt om samverkan mellan parterna i detta syfte. Skolans personal, dit eleverna i detta sammanhang räknas, och arbetsgivaren skall samverka för att åstadkomma en god arbetsmiljö. Rektor har dock huvudansvaret. Med stöd av arbetsmiljölagstiftningen har (då- varande Arbetarskyddsstyrelsen) utfärdat kungörelse med föreskrifter om åtgärder mot kränkande särbehandling i arbetslivet (AFS 1993:17). Där definieras kränkande särbehandling som: Återkommande klandervärda eller negativt präglade handlingar som riktas mot enskilda arbetstagare på ett kränkande sätt och kan leda till att dessa ställs utanför arbetsplatsens gemenskap. Arbetsgivaren skall planera och organisera arbetet så att kränkande sär- behandling förebyggs samt klargöra att sådan särbehandling är oaccep- tabel. När det finns tecken på kränkande särbehandling skall åtgärder vidtas och följas upp. Den arbetstagare som utsätts för kränk- ningar skall snabbt få hjälp eller stöd. Råden gäller också skolan som arbetsplats och omfattar både personal och elever. I allmänna råd om hur dessa föreskrifter skall tillämpas, nämns som exempel på kränkande särbehandling vuxenmobb- ning, psykiskt våld, social utstötning och trakasserier även sexuella Däremot bör tillfälliga meningsmotsättningar, konflikter och problem i samarbetsrelationerna ses som normala företeelser. om kränkande särbehandling när konflikten mellan personerna förlorar prägeln av ömsesidighet och när respekten för en individs rätt till personlig integritet glider över till de oetiska handlingar som anges i de I råden redogörs vidare för de insatser som behövs dels för att förebygga kränkande särbehandling, dels när kränkningen konsta- Råden avser dock främst vuxna arbetstagare. Det finns också särskilda föreskrifter om åtgärder mot våld och hot i arbetsmiljön (AFS 1993:2). Vid allvarligare händelser som rör våld eller hot om våld är skolan skyldig att underrätta . 5.5 FN:s konvention om barnets rättigheter