prop · GT032 · 2005-09-29 00:00:00 — (1996:1596) framgår att det inom och gymnasieskolan ska finnas lämpligt fördelade skolbibliotek för att stimulera skolelevers intresse för läsning och litteratur samt för att tillgodose deras behov av material för utbildningen. Myndigheten för skolutveckling har tidigare haft ett regeringsuppdrag att stödja och stimulera språkutvecklingen med inriktning på att förbättra läs- och skrivmiljöerna i skolan och att stärka och utveckla skolbibliotekens pedagogiska roll (Språkrum). arbetet har inriktats på att stärka och stimulera förskolornas pedagogiska arbete med språkutveckling genom ett fördjupat samarbete mellan bibliotekarier och pedagoger i förskolan. Ett samarbete med högskolor har vidare inletts med föreläsningar och seminarier för att sätta igång ett Ett stödmaterial (LekaSpråkaLära) har tagits fram av myndigheten för att visa på erfarenheter av olika utvecklingsarbeten i syfte att inspirera arbetet med barns språkutveckling och begrepps- Som närmare utvecklas under avsnitt 9.1 har regeringen de tagit initiativ till flera satsningar som syftar till att förbättra utbildningsvillkoren i områden präglade av social och etnisk segregation. Inom ramen för dessa åtgärder ska särskild vikt läggas vid insatser för språkutvecklingen för elever med utländsk bakgrund, både vad gäller svenska språket och modersmålet. Folk- och skolbiblioteken kommer då särskilt att uppmärksammas liksom tillgången till böcker i förskolan. Regeringen har vidare uppdragit åt att kartlägga utbild- ningssituationen för de nationella minoriteterna. en samlad bild av utbildningssituationen och i första hand omfatta för- Viktiga iakttagelser som görs under arbetet Prop. 2005/06:2 beträffande övriga verksamhets- och utbildningsformer bör enligt beslutet också lyftas fram. Uppdraget ska redovisas senast den 1 novem- ber 2005. Regeringen har tillsatt en aktionsgrupp för barnkultur med uppdrag att kartlägga barnens situation när det gäller exempelvis tillgången till litte- ratur samt att lägga fram förslag till åtgärder. Kartläggningen har visat på stora brister och regionala skillnader när det gäller barns tillgång till skolbibliotek och barnbibliotekarier. Gruppen har även i uppgift att ta initiativ till s.k. modellsamarbete mellan kommuner i syfte att sprida föredömliga former för arbetet med barn och kultur. Aktionsgruppen ska slutredovisa sitt uppdrag . 4.3Insatser inom kultur och medier En utgångspunkt i kulturpolitiken är att barn och ungdomar ska tillför- säkras rätten till språkliga och kulturella verktyg. Syftet med statens insatser på litteraturområdet är att stimulera en varierad utgivning av kvalitetslitteratur samt att öka tillgången till och intresset för litteratur i alla grupper. Statsbidrag utgår i olika former såsom utgivningsstöd till förlag, distributionsstöd till folkbibliotek, särskilda stöd till bokhandeln, inköpsstöd till folk- och skolbibliotek, stöd till skolor, bibliotek, före- ningar och organisationer för läsfrämjande verksamhet samt verksam- hetsstöd till länsbibliotek och lånecentraler. En bok för alla AB får stöd för utgivning av böcker till lågt pris för barn och vuxna och till läsfräm- jande verksamhet. Mervärdesskatten på böcker och tidskrifter sänktes från 25 till 6 pro- cent . Regeringen tillsatte därefter en kommission för bokprisfrågor (Ku 2002:01) med uppgift att följa och granska pris- utvecklingen och verka för att skattesänkningen får fullt och bestående genomslag i konsumentpriserna. Uppdraget innebar också att verka för ökad och breddad läsning med momssänkningen som instrument. Av kommissionens slutredovisning av uppdraget (SOU 2005:12) framgår bl.a. att läsandet har ökat efter det att momsen sänktes men inte breddats till nya grupper. Snarare har läsningen minskat hos de grupper som redan har svag profil när det gäller läsning, bl.a. män inom LO. De allmänna biblioteken är viktiga för allas möjlighet att ta del av litteratur. Av bibliotekslagen (1996:1596) framgår bl.a. att bibliotekens uppgift är att främja intresset för läsning och litteratur, information, upplysning och utbildning samt kulturell verksamhet i övrigt. På folk- biblioteken ska allmänheten avgiftsfritt få låna litteratur . Varje kommun ska ha folkbibliotek. gäller vidare att bibliotek och bibliotekshuvudmän inom det allmänna biblioteksväsendet ska samverka och att kommuner och landsting ska anta planer för sin biblioteksverksamhet. Tillägget har till avsikt att säkra en bättre bibliotekstillgång för medborgarna och en mer rationell användning av de samlade resurserna. Det kan t.ex. gälla främjandet av informationsteknologi i bibliotekens verksamhet men också hur folk- bibliotekens traditionella läsfrämjande roll kan utvecklas. Massmedierna har betydelse för kulturen och språket i en rad avseen- Prop. 2005/06:2 den. Det mest grundläggande är att den yttrandefrihet som är en förut- sättning för ett fritt och levande kulturliv, liksom för ett demokratiskt samhälle, bygger på att det finns fria och självständiga massmedier där debatt kan föras, åsikter utväxlas. Det är därför en angelägen uppgift att slå vakt om mångfalden på massmedieområdet och motverka likriktning och förytligande. Radio och TV har en viktig roll för tillgången till ett varierat och rikligt utbud av kultur på svenska och på de nationella mino- ritetsspråken. Inom radio- och TV-området har de avgiftsfinansierade public service-företagen, (), () och (), i uppdrag att sända ett programutbud som kännetecknas av mångsidighet och god kvalitet. I särskilda sändningstillstånd meddelar regeringen riktlinjer för bolagens verksamhet. Nuvarande sändningstillstånd för , SVT och UR är förlängt med och gäller till utgången av . Kommittén om radio och TV i allmänhetens tjänst redovisade förslag till riktlinjer som ska gälla under den nya tillståndsperioden som börjar (SOU 2005:1). förslag som berör framtida sändnings- villkor för , SVT och UR (inklusive remissutfallet) har därför också behandlats av Kommittén om radio och TV i allmänhetens tjänst. Regeringen har för avsikt att återkomma till med förslag på riktlinjer för radio och TV i allmänhetens tjänst under kommande tillståndsperiod. Det statliga presstödet syftar till att värna mångfalden på dags- tidningsmarknaden och därmed främja en allsidig nyhetsförmedling och opinionsbildning. Regeringen tillsatte en parlamentarisk kommitté med uppdrag att göra en översyn av det statliga stödet till dagspressen och lämna förslag till hur det framtida statliga engagemanget på dagspressområdet ska vara formulerat. Utgångspunkten är de föränd- ringar som kan iakttas på mediemarknaden i stort och på dagspress- området i synnerhet. Uppdraget ska slutredovisas senast den 30 novem- ber 2005 (dir. 2004:137). Informationstekniken och inte minst Internet har inneburit stora föränd- ringar av hur vi kommunicerar och utbyter information. Möjligheterna att förmedla information har ökat betydligt. Tillgången till relevant och digitaliserad information är väsentlig för utvecklingen av produktionen av varor och tjänster, för utbildning och för människors delaktighet i samhället. Väl fungerande, dvs. entydig och överenskommen terminologi krävs dock om det ska vara möjligt att utnyttja informationen och kommunikationsmöjligheterna. Ett öppet informationssamhälle och en samverkande 24-timmarsförvaltning kräver dessutom utveckling av och en bred förankring av begrepp och standarder. Denna fråga har behand- lats närmare i regeringens IT-politiska proposition, Från IT-politik för samhället till politik för IT-samhället (prop. 2005/06:175). Språkteknologi är informationstekniker som utvecklas för att hantera mänskligt språk i dess olika former och har många tillämpningsområden. Det handlar om tekniker som kan skapa övergångar mellan tal och text Prop. 2005/06:2 eller som kan känna igen en individuell röst. Det är också tekniker som handhar språket i dess skrivna form, t.ex. för stavnings- och grammatik- kontroll eller för maskinöversättning från ett språk till ett annat. En bety- dande del av språkteknologin är också tekniker som är gemensamma för tal och text. har under byggt upp forskning och utveckling inom språkteknologiområdet. Forskning och utveckling inom språk- teknologi bedrivs vid lärosäten och institut med varierande inriktning och olika tillämpningsområden. Viktiga områden är bl.a. interaktion mellan människa och maskin, informationssökning och automatisk översättning. För att främja en god utveckling på språkteknologiområdet krävs att stora text- och taldatabaser byggs upp och att programvaror utvecklas som håller hög språklig kvalitet. Utvecklingstakten av språkteknologi har ökat och det har kommit fram många avancerade produkter och ett stort antal nya företag inom det språkteknologiska området. Flera av företagen, som utför en viktig del av det praktiska utvecklingsarbetet, har sitt ursprung i de offentliga satsningar på forskning och utveckling inom området som gjorts av främst Verket för näringslivsutveckling (), dåvarande (), samt Verket för innovationsutveckling (). 5 Mål för en nationell språkpolitik Regeringens förslag: Målen för en nationell språkpolitik ska vara följande. Svenska språket ska vara huvudspråk i . Svenskan ska vara ett komplett och samhällsbärande språk. Den offentliga svenskan ska vara vårdad, enkel och begriplig. Alla ska ha rätt till språk: att utveckla och tillägna sig svenska språket, att utveckla och bruka det egna modersmålet och nationella minoritetsspråket och att få möjlighet att lära sig Regeringens bedömning: förslag om en särskild lag om svenska språket bör inte genomföras. förslag: Överensstämmer i stora delar med reger- ingens förslag. Regeringen föreslår ett nytt mål om att svenska språket ska vara huvudspråk i . föreslår en lag om svenska språket. Remissinstanserna: Den övervägande delen av remissinstanserna är positiva till kommitténs förslag om mål. När det gäller förslaget om en lag om svenska språket tillstyrks det av Hovrätten för Nedre , Länsrätten i län och Justitiekanslern tillstyrker förslaget om en lag om det svenska språket. Justitiekanslern ifrågasätter dock lagens bestämmelse om att den som fullgör uppgifter inom den offentliga för- valtningen i sin verksamhet ska använda klar och begriplig svenska, eftersom det utgör ett hinder för personer som inte har svenska som modersmål eller som av andra skäl inte känner sig hemmastadda i det svenska språket. Liknande synpunkter framförs av , Kungl. och Kammarrätten i avstyrker lagförslaget och ifrågasätter behovet av en särskild lag om svenska språket. Andra remissinstanser som avstyrker, inklusive avstyrker detaljer och är tvek- samma är , , , /, , Svenska biotermgruppen, , , , , . Flera av dessa instanser menar att lagens fastställande att svenska ska vara språket i internationella kontakter kan innebära ett brott mot konventioner som ratificerat. Vidare menar flera instanser att lagen ger anledning till stora tolkningsproblem och att behovet av en särskild lag är ringa. Skälen för regeringens förslag och bedömning Att svenska är huvudspråk behöver markeras Svenska språket är av hävd det språk som används i och därmed den viktigaste identitets- och kulturbäraren. Svenskan är det helt domine- rande språket inom landets gränser och det gemensamma språket för kommunikation och delaktighet. Svenska språket är därför av största betydelse för och de människor som verkar och bor här. En utgångspunkt för en samlad svensk språkpolitik är därför att svenska ska vara huvudspråket samhällets gemensamma språk. Svenskan är ett mycket väl beskrivet och dokumenterat språk, såväl nutida svenska som språket under tidigare perioder. Vidare finns det en rik och levande litteratur på svenska språket. Svenska är också ett av EU:s officiella språk. Det svenska språket i likhet med många andra språk, kan dock , som kommittén påpekar, riskera att trängas undan av mer dominerande språk inom vissa områden i samhället mot bakgrund av samhällsutvecklingen. Vi anser därför i likhet med språk- kommittén att svenskans ställning som huvudspråk i behöver markeras men föreslår ett språkpolitiskt mål som fastslår detta i stället för att införa en särskild lag om svenska språket, som språkkommittén före- slår. Den föreslagna lagen fastställer svenskans status som huvudspråk i och landets officiella språk i internationella sammanhang. Lag- förslaget innebär att de som fullgör uppgifter inom den offentliga för- valtningen i sin verksamhet ska använda klar och begriplig svenska. Slutligen innehåller lagförslaget hänvisningar till andra författningar när det gäller användningen av det svenska teckenspråket, de nationella minoritetsspråken och andra språk. Kommittén anser att lagstiftning är en åtgärd som kan förhindra att svenskan förlorar sin samhällsbärande funktion. En utgångspunkt för kommitténs överväganden är att en lag- reglering ger en mycket tydlig signal om den vikt som svenska språket har. Många remissinstanser menar att den föreslagna lagen innehåller otydligheter som leder till tolkningsproblem och att den saknar praktisk betydelse för svenska språket, eftersom den inte har någon normerande verkan eller inte anger vad som händer om man inte iakttar bestämmel- Vi delar remissinstansernas bedömning. Det är inte oproblematiskt att föreskriva att svenskan ska vara landets officiella språk i internationella Inom svensk offentlig förvaltning och i internationella sammanhang finns det svenskar som både har rätt att och bör använda andra språk, exempelvis något av de nationella minoritetsspråken eller något främmande språk inom utrikesförvaltningen. I 8 § förvaltnings- lagen (1986:223) föreskrivs också att en myndighet vid behov bör anlita tolk i kontakten med någon som inte behärskar svenska. om att de som fullgör uppgifter inom den offentliga förvaltningen i sin verksamhet ska använda klar och begriplig svenska, som kommittén föreslår, kan uppfattas som diskriminerande mot dem som inte har svenska som modersmål eller av annan anledning inte behärskar Mer nyanserade föreskrifter om ett klart myndighetsspråk finns redan i förvaltningslagen och i verksförordningen (1995:1322). anser därför vid en samlad bedömning att kommitténs förslag om en lag om svenska språket inte bör genomföras och föreslår istället, som fram- går ovan, ett språkpolitiskt mål om att svenska språket ska vara huvud- Målet står inte i motsatsförhållande till ett mångspråkigt samhälle. Landets huvudspråk är svenska och nationella minoritetsspråk är finska, meänkieli, jiddisch, chib och samiska. är dövas modersmål och därutöver talas ett stort antal olika språk i Kunskaper i och om flera språk är en stor tillgång. gemensamt språk menar vi ger förutsättningar för att fullt ut kunna dra nytta av den mångfald i språk och kulturer som finns inom landet. Svenskan ska även kunna användas inom alla samhällsområden Målet att svenskan ska vara ett komplett och samhällsbärande språk innebär att alla måste medverka till att svenska språket förblir ett språk som kan användas inom alla delar av samhället, t.ex. inom administra- tionen, rättsväsendet, det politiska systemet, alla nivåer inom under- visningsväsendet, arbetslivet och kulturlivet. I används engelska på alltfler områden. och forskning är engelska vanligt som publiceringsspråk. politik och administration leder den europeiska integreringen till att viktiga frågor avgörs i forum där svenska inte används. är engelska koncernspråk i ett flertal företag. områden för svenskan kan minska möjligheterna till insyn och demokra- tisk delaktighet och kontroll. Brist på svenska termer och uttryck kan skapa kommunikationsproblem i samhället och även påverka attityden till det egna språket. Samspelet med andra språk är mycket viktigt. spelar svenska med engelska och andra stora språk, det svenska tecken- språket, våra nationella minoritetsspråk, och ett stort antal språk som talas av dem som invandrat till . utom samspelar svenskan genom den nordiska språkgemenskapen med Prop. 2005/06:2 våra grannspråk, främst norska och danska, både utom och inom landet. För att säkerställa att svenskan förblir ett komplett och samhälls- bärande språk bör därför åtgärder vidtas för att främja svenskans bruk inom skilda samhällssektorer parallellt med andra språk. Av betydelse för en god utveckling är således att t.ex. engelska och svenska används parallellt och att riktlinjer för svenskans ställning och bruk inom EU fastläggs. Det är också angeläget att insatser görs för att främja till- komsten av nya svenska termer, uttryck och textmönster. Genom en god utveckling av språkteknologin (se avsnitt 6.3) kan vidare svenska språkets ställning stärkas och förluster i användningsområden undvikas. Offentlig svenska ska vara föredömlig När det gäller målet om en vårdad, enkel och begriplig offentlig svenska är det främst massmedierna, den offentliga administrationen, inklusive det som följer av EU-medlemsskapet, och den utveckling som sker genom den ökade användningen av informationsteknik som språk- kommittén behandlar i sitt betänkande. Dessa områden är naturligtvis centrala men för att målet ska kunna nås krävs medverkan från alla som verkar i offentligheten. Skolans och språkvårdens ansvar Skolan har ett stort ansvar. Det är i skolan som grunderna för goda språkkunskaper läggs. Skolan och språkvården har därför en viktig upp- gift att verka för att en tydlig och klar norm fortlöpande utvecklas och sprids genom goda förebilder. bör vara öppen och tolerant men ändå så fast att den kan utgöra grunden för en effektiv kommunikation i samhället. Språkvården ska ge råd och rekommendationer, påverka atti- tyder samt följa språkets utveckling. Medierna är i flera avseenden förebilder för språkanvändningen. svarar också för en central del av det offentliga språk som vi möter i Eftersom det från demokratisk utgångspunkt är viktigt att alla har möjlighet att följa debatten i medierna finns det all anledning att kräva att det talade språket i radio och TV samt språket i t.ex. tidningar och tidskrifter, men även på textremsor i TV och på film, är korrekt och Medierna är också viktiga kanaler för att sprida nya ord, uttryck och termer, vilket bör utnyttjas i positiv bemärkelse så att t.ex. goda ersätt- ningar för engelska uttryck eller svenska former av inlånade ord får Även reklamen, som är en annan inflytelserik del av mediespråket, bör kunna bli en inkörsport för nya svenska ord och Främjandet av åtgärder för en god utveckling av mediespråket är således av stor betydelse. Det är självfallet avgörande för ett öppet och demokratiskt samhälle att de offentliga texter som skrivs hos myndigheter är vårdade och begrip- När vanliga språkliga regler och rekommendationer inte följs upp- står lätt missförstånd. Informationen måste vara anpassad till sina motta- gare för att förstås. Den riskerar annars att inte nå fram till alla de grupper i samhället som den är avsedd för. Trots att många myndigheter lämnat det ålderdomliga och stela myndighetsspråket bakom sig, finns det fortfarande brister i texterna när det gäller t.ex. urval av innehåll, överskådlighet och anpassning till de tilltänkta läsarna. De nya utmaningar som 24-timmarsmyndigheten och annan datorisering innebär ger också anledning till att såväl generellt språkvårdsarbete som terminologiarbete på myndigheterna intensifieras så att både den muntliga och skriftliga kommunikationen fungerar väl. För de nationella minoritetsspråken samiska, finska och meänkieli gäller lagarna (1999:1175, 1176) om rätt att använda samiska respektive finska och meänkieli hos förvaltningsmyndigheter och domstolar i vissa geogra- fiska områden. Vid de tillfällen förvaltningsmyndigheter och domstolar är skyldiga att använda något av dessa språk i kontakt med den enskilde ska myndigheten självfallet sträva efter att använda ett korrekt och tydligt språk. IT-utvecklingen innebär att allmänheten i allt större utsträckning använder datorer för att söka information och för att kontakta myndig- heter. I det sammanhanget är det särskilt viktigt med mottagaranpassade och lättbegripliga texter och en svensk, enhetlig terminologi. Genom informationstekniken skapas också nya redskap för språklig normering och standardisering som stavningskontroll, avstavningsprogram, grammatik- och stilkontroller och olika typer av dokumentmallar, vilka alla påverkar skrivandet. Språkvården bör ha till uppgift att följa utveck- lingen och att samarbeta med dem som skapar programmen så att inte motstridiga eller felaktiga inställningar och regler byggs in i dem. Maskinöversättningsprogram kan ge tillgång till information på det språk användaren bäst behärskar. Även datorkulturens övriga effekter på språket bör språkvården naturligtvis uppmärksamma. Informationsteknik har stor betydelse i vardagen. Den har inte minst betydelse för revitaliseringen av de nationella minoritetsspråken, särskilt för de minoritetsgrupper där skriftspråket behärskas av ett mindre antal. Språkteknologin och annan informationsteknologi för minoriteterna håller på att utvecklas. Som exempel kan nämnas att användare numera har möjlighet att skriva samiska tecken på datorn. Svenskt teckenspråk saknar skriftspråk. För personer beroende av teckenspråk för sin kommunikation har informationsteknologin skapat möjligheter att återge och att överföra tecknat språk i realtid via bild- och mobiltelefoni. Syn- skadade är beroende av det talade språket eller information på punktskrift för att kunna ta del av information. Datorn kan med kompletterande utrustning ibland användas som eller ersätta hjälpmedel på en rad områden. Så kan t.ex. synskadade med hjälp av datorn söka och behandla information samt få den presenterad på ett tillgängligt sätt genom synte- tiskt tal eller punktskrift. Datorn kan också användas för mottagning och uppläsning av taltidningar och talböcker samt för bild- eller texttelefoni. Språkvården bör följa utvecklingen på området och uppmuntra fort- satta framsteg. Språk är en nödvändig förutsättning för individens utveckling och för fram- gång i skola och arbetsliv Att språket har stor betydelse för människan är helt klart. Genom språket kan vi uppleva och förstå vår tillvaro, uttrycka våra tankar och känslor och samspela med andra. Språket ger oss tillgång till litteratur och andra kulturalster och är bärare av vårt kulturarv. Det språk vi använder i kamratkretsen eller familje- och vänkretsen kan vara både rikt och kraft- fullt och fungera utmärkt i kommunikationen inom gruppen. Men jäm- sides med detta språk behöver var och en ha tillgång till det offentliga språket, som är redskap alla behöver för att hävda sin rätt i samhället. Språket är nyckeln till framgång i skolan och i arbetslivet, och kraven på språkbehärskning blir allt större i det moderna samhället. Arbets- marknaden präglas av tjänsteinriktade arbeten i stor utsträckning och informationssamhället förutsätter språkkompetens. Tillgången till språket är en förutsättning för en levande demokrati där medborgarna deltar i det offentliga samtalet och i skilda sammanhang gör sina röster hörda. I de skillnader som finns mellan olika gruppers språkbehärskning avslöjar sig klassamhället. Undersökningar visar att skillnaderna är stora mellan barn med olika familjebakgrund. Det är samhällets ansvar att utjämna dessa skillnader och ge alla likvärdiga förutsättningar att tillägna sig ett språk som gör dem till fullvärdiga samhällsmedlemmar. Målet bör därför vara att alla ska ha rätt till språk. Rätten till språk innebär att alla i ges möjligheter att tillägna sig svenska språket, som ger tillgång till det offentliga livet men också till läsupplevelser. Barn med olika social bakgrund har olika förutsättningar att tillägna sig ett rikt språk. Under förskoleåldern läggs grunden för barnens språkutveckling. Längre fram är skolan central för tillägnandet av det offentliga språket i tal och skrift. Skola och förskola har därför en mycket viktig roll när det gäller utvecklingen av språket hos barn och unga.