prop · GS031d5 · 2005-01-01 00:00:00 — har ett väl utvecklat samarbete med andra myndigheter och organisationer, såväl nationellt som internationellt. som har gått sedan arbetet med närpolisreformen påbörjades har samhället genomgått stora förändringar och vår kunskap om brottsbekämpning har förbättrats. Detta har betydelse för polisen som genom sina dagliga kontakter med dem som på olika sätt berörs av brottsligheten får en ansenlig och ständigt växande kunskap om drivkrafterna bakom kriminalitet. Insikterna ökar också om vilka förebyggande åtgärder som ger bäst resultat. Det är viktigt att polisen tar tillvara den kunskapen och sprider erfarenheter och goda exempel till alla berörda delar av polisorganisationen. Samhällsförändringar och nya erfarenheter gör att det inte är rimligt att tänka sig att närpolisen skall arbeta exakt som det var tänkt . Men de bärande principerna gäller fortfarande. De innebär för det första att det bästa sättet att bekämpa brott är att förebygga dem. Därför har polismyndigheterna haft i uppdrag att utarbeta och dokumentera en brottsförebyggande strategi. Strategin skall vara utgångspunkt för den enskilda polismyndighetens handlingsplaner och användas i planeringen av den dagliga verksamheten. Den andra principen för närpolisreformen är att allt polisarbete skall bygga på kunskap på kartläggning, analys och uppföljning. Ett strategiskt arbetssätt som bygger på kunskap innebär att tydliga mål för verksamheten ställs upp och dokumenteras, att arbetet följs upp och utvärderas och att verksamhetsresultatet jämförs med målen. Den tredje principen är att närpolisen skall samverka med andra aktörer som berörs av eller kan påverka brottsligheten i lokalsamhället. Den lokala polisen, närpolisen, är basen i all polisverksamhet. På de flesta håll bör därför närpolisen kunna omfatta all polisverksamhet som inte kräver speciell kompetens eller av andra skäl bör bedrivas centralt. Det är naturligt eftersom all polisverksamhet genererar viktig kunskap om brott och brottslingar som kan användas för att förhindra brott. Ingripandeverksamheten skall planeras så att den ingår som en resurs i det långsiktiga arbete som har formats utifrån de lokala behoven. Det finns annars en risk att den bedrivs isolerat från andra delar av polisarbetet, vilket minskar samordningsvinsterna och därmed leder till en försämrad brottsbekämpning. 2004/05:1 UTGIFTSOMRÅDE 4 Det är naturligtvis en central och strategisk fråga hur olika polisiära verksamheter organiseras och samordnas. Vid verksamhetens planerande måste även hänsyn tas till lokala förhållande och behov. Nytt system för radiokommunikation Inom ramen för det brottsförebyggande arbetet ryms också polisens förmåga att säkerställa den allmänna ordningen. Ett viktigt verktyg i det arbetet är en väl fungerade radiokommunikation. Regeringen har givit i uppdrag att införa, förvalta och utveckla ett gemensamt radiokommunikationssystem för skydd och säkerhet (RAKEL-systemet). gavs i uppdrag att upphandla systemet. är det Försvarsdepartementet som har det samordnande ansvaret för frågan om ett gemensamt radiokommunikationssystem för skydd och säkerhet. Handlingsplan mot den ekonomiska brottsligheten En framgångsrik ekobrottsbekämpning förutsätter ett väl utvecklat förebyggande arbete. Det är angeläget att det brottsförebyggande arbetet inom ekobrottsområdet får genomslag redan i lagstiftningsprocessen. Det är också viktigt att det brottsförebyggande arbetet inriktas på fungerande och resurseffektiva insatser. Regeringen har utarbetat en handlingsplan som omfattar åtgärder som regeringen genomfört och planerar att genomföra för att förstärka samhällets skydd mot den ekonomiska brottsligheten (skr. 2003/04:178). Centrala inslag i handlingsplanen är lagstiftningsåtgärder, fortsatt myndighetsutveckling, skärpt kontroll och andra förebyggande åtgärder, effektivare utredning och lagföring samt ett fördjupat nationellt och internationellt samarbete. Brottsligheten har blivit allt mer gränsöverskridande och brottsbekämpande samverkan pågår inom FN, och EU. är även involverat i det utvecklingssamarbete som pågår för att anpassa rättssystemen i de länder som anslutit sig till EU. () och har t.ex. medverkat i flera utvecklingsarbeten som avser det rättsliga området i EU:s kandidatländer. Under ordförandeskap i EU inrättades ett europeiskt nätverk för förebyggande av 2004/05:1 UTGIFTSOMRÅDE 4 brottslighet (EUCPN). ett viktigt verktyg för att sprida kunskap och ut- (se vidare avsnitt 4.5.1 byta erfarenheter på det brottsförebyggande om- rådet inom EU. deltar aktivt i detta ar- är BRÅ nationell företrä- dare i nätverket. ingslivsorganisationer för att ge stöd till lokalt dering av nätverket och dess verksamhet. arbete för att förebygga s.k. mängdbrottslighet i I modernt brottsförebyggande arbete bör in- ternationell samverkan vara väl utbyggd på alla visar att det finns en vilja och beredskap inom Det är viktigt att rättsväsendets myndig- näringslivet att medverka till att förebygga brott. heter tar aktiv del i det internationella arbetet. Samarbetet mellan näringslivet och BRÅ har ut- Även på regional och lokal nivå bör man beakta På finns numera en det internationella perspektivet i sitt arbete. särskild rubrik Fokus Näringsliv som fokuse- Samordning inom myndigheten är förstås viktig. rar på näringslivets roll i det brottsförebyggande För detta ändamål finns inom vissa myndigheter Att minska riskerna för att brott begås är ett gemensamt ansvar som delas av samhällets Inom ramen för Plattformen har reger- ingen också tagit initiativ till ett projekt som riktar sig mot den s.k. bilbrottsligheten. har fått i uppdrag att, i samverkan med Rikspo- Brottsligheten förändras i takt med samhällets lisstyrelsen, genomföra en nationell strategi för Kunskapen om brottsligheten och att minska antalet brott som riktas mot bilar. om vilka brottsförebyggande åtgärder som fun- Strategin innebär att BRÅ skall gerar behöver därför ständigt förnyas. genomföra konkreta åtgärder för att minska bil- kunskap om brottsligheten och dess orsaker och det behövs kunskap om hur brott kan förebyg- gas både på lång sikt och på kort sikt. det viktigt med regelbunden uppföljning och ut- värdering av de insatser och åtgärder som vidtas. funktion att fylla för att stödja polisens dagliga () har en cen- Kompetensen att samla in, tral roll på detta område och verkar för en kun- strukturera, analysera och åskådliggöra ett stort material är användbar i omfattande brottsutred- erar och bedriver forskning och utveckling på ningar samt inför och vid större händelser som På regeringens uppdrag har en utredare kräver polisiära insatser. Som exempel på det se- sett över BRÅ och dess verksamhet. nare kan nämnas kriminalunderrättelsetjänstens ningen presenterade sitt betänkande (SOU roll i den framgångsrika spaning som polisen har bedrivit efter de personer som hade rymt från slutna anstalter och det nationellt Som ett led i kvalitetssäkringen av polisens och internationellt omfattande tillslaget mot in- brottsförebyggande arbete har regeringen också nehav av barnpornografibrott som ägde rum un- givit BRÅ i uppdrag att, i samråd med Rikspolis- styrelsen, göra en sammanställning av vilka poli- Verksamheten kan emellertid inte begränsas siära åtgärder mot olika typer av brott som till ett direkt operativt stöd. forskning eller beprövad erfarenhet har visat finns hos kriminalunderrättelsetjänsten skall tas fungerar väl i och internationellt. till vara tidigt som en del i planeringen av polis- ställningen kommer att bli ett bidrag till reger- tjänstens uppgifter är därför att tillhandahålla ingens uppföljning av polisens verksamhet. underlag för polismyndigheternas beslut på olika beskrivning av utvecklingsarbetet för uppfölj- nivåer om inriktning av verksamheten. ningens övriga delar finns i avsnittet 4.4.3 Verk- rande behov finns naturligtvis såväl i ett natio- samhetsområde 2 Utredning och lagföring.) nellt som ett internationellt perspektiv. BRÅ har också fått i uppdrag att utvärdera ef- Kunskapsinhämtningen syftar i dessa sam- fekterna av polisens arbete för att bekämpa nar- manhang regelmässigt till att ge beslutsfattarna ett kvalificerat underlag om brottslighetens omfattning och karaktär och om aktuella hotbilder. Det kan också vara nödvändigt med en underbyggd beskrivning av tänkbara förhållanden framåt i tiden. Underlaget för sådana beslut är sällan bara rent polisiär information. Analysen bör därför utgå från de teorier och metoder som finns inom relevant forskning. Det är således viktigt att polisen fortsätter arbetet med att utveckla och sprida modellen med underrättelseledd polisverksamhet. Den bör användas både mot mängdbrottsligheten och mot den grova och organiserade brottsligheten, såväl i ett brottsförebyggande som i ett repressivt syfte. Det är också viktigt att andra myndigheter, t.ex. kriminalvården, får del av underrättelseinformation som berör deras verksamhet och vidareutvecklar sin förmåga att tillvarata sådan information. och har intensifierat sitt samarbete på underrättelseområdet. Genom en ändring i polisdatalagen (1998:622) har fått möjlighet att bedriva kriminalunderrättelseverksamhet på samma sätt som inom polismyndigheterna. Den kriminalunderrättelsetjänst som byggs upp inom skapar bättre möjligheter att i samverkan med andra brottbekämpande myndigheter effektivt förebygga och bekämpa den organiserade ekonomiska brottsligheten. Självfallet skall polisen i den kriminalunderrättelseverksamhet som bedrivs i polisorganisationen kontinuerligt göra bedömningar av när den insamlade informationen har fått ett sådant innehåll att åklagare skall kopplas in. Frågan om åklagarnas medverkan på ett tidigt skede i polisens spanings- och underrättelseverksamhet när det gäller grov och organiserad brottslighet utreds av Beredningen för rättsväsendets utveckling, se avsnitt 4.4.3 Verksamhetsområde 2 Ut- redning och lagföring. Ett effektivt nyttjande av den kunskap som finns inom polisorganisationerna förutsätter också en väl fungerande samordning, både inom landet och internationellt. För den nationella samordningen av bl.a. kriminalunderrättelsetjänsten driver ett angeläget utvecklingsarbete under benämningen En nationell polis (se avsnitt 4.5.7 Organisationsstyrning). I det internationella sammanhanget är utbytet av information med Europol och inom 2004/05:1 UTGIFTSOMRÅDE 4 t.ex. Östersjösamarbetet av stor betydelse. Det finns flera internationella instrument med relevans för brottsbekämpning. Regeringen anser att det är viktigt att polismyndigheterna har god förmåga att använda dem. En av huvuduppgifterna för kriminalpolitiken är att förhindra att ungdomar hamnar i kriminalitet eller utsätts för brott. Barn och ungdomar är vår framtid och alla måste hjälpas åt att se till att de får en trygg uppväxt. Arbetet med att förebygga brott av och mot våra ungdomar måste engagera hela samhället och kräver samarbete över politik- och verksamhetsområdena. Åtgärder måste vidtas på ett tidigt stadium. Det krävs insatser för att stödja familjer med otillräckliga sociala och ekonomiska resurser och en bra skola för alla. Det är också viktigt med en ambitiös integrationspolitik, låg arbetslöshet bland ungdomar och att vidta åtgärder mot alkohol- och narkotikamissbruket. Samarbetet mellan alla inblandade myndigheter måste också fungera smidigt. Rättsväsendet har ett stort ansvar för detta arbete. När ungdomar begår brott, måste samhället reagera snabbt och tydligt med insatser för att minska riskerna för fortsatt brottslighet. Det ställer särskilda krav på hur påföljdssystemet för unga lagöverträdare skall vara utformat. Därför har regeringen tillsatt en utredning för att se över denna fråga. Utredningen skall presentera sitt förslag . Det är viktigt att påföljdssystemet för unga är tydligt och pedagogiskt så att ungdomar inte stöts bort och deras framtida möjligheter i samhället därmed försämras. En annan angelägen lagstiftningsreform på detta område är medling med anledning av brott. Ungdomar som utsatts för brott behöver stöd och reaktionerna på ungdomar som begått brott behöver utvecklas. Regeringen verkar därför för att medling, där brottsoffer och gärningsman möts inför en opartisk medlare, skall spela en större roll när det gäller samhällets reaktion mot framför allt unga lagöverträdare. Det finns en ramlag för medling som sker i eller statlig regi. Medlingen kan äga rum i alla stadier av rättsprocessen och är frivilligt. Syftet med medling är främst att gärningsmannen skall få ökad insikt om brottet och dess konsekvenser och att brottsoffret ges möjlighet 2004/05:1 UTGIFTSOMRÅDE 4 att bearbeta sina upplevelser av brottet. Medlingen kan också leda till någon form av avtal mellan parterna, som exempelvis reglerar ersättning till brottsoffret. Regeringens målsättning är att medling skall finnas i hela landet. På regeringens uppdrag arbetar därför () för att stimulera medlingsverksamheten, dels genom ekonomiskt stöd, dels genom utbildning och metodutveckling. Skadegörelse är en typ av brottslighet som ökat och som till stor del, i vart fall när det gäller klotterbrott, begås av ungdomar. har beslutat i enlighet med regeringens förslag i propositionen (prop. 2002/03:138) Åtgärder mot klotter och annan skadegörelse om skärpningar av den straffrättsliga lagstiftningen. Bland annat har straffmaximum för skadegörelse av normalgraden höjts till fängelse . Dessutom har försök till skadegörelse straffbelagts. Skärpningarna trädde i kraft . För grov skadegörelse kan fängelse dömas ut. Polisen ges också möjlighet till kroppsvisitering i brottsförebyggande syfte. På regeringens uppdrag har BRÅ inventerat de klotterförebyggande åtgärder som vidtagits i och analyserat de uppföljningar som gjorts av deras effekter (se vidare under avsnitt 4.5.1 Ungdomsbrottslighet). Föräldrarna har förstås en viktig roll och kan behöva både stöd och utbildning för att hantera ett barn med problem under uppväxten. skall redovisa ett regeringsuppdrag att samla in, analysera och sprida kunskap om hur föräldrastöd av olika slag kan utformas. presenterade BRÅ en idéskrift om föräldrastöd i teori och praktik, som främst vänder sig till lokala brottsförebyggande aktörer och andra som arbetar med föräldrastödjande verksamhet. Skolan är en viktig arena och har en central roll i arbetet med att skapa trygghet och förebygga brottslighet. Genom en väl fungerande skolgång stärks individerna och grundläggs deras förmåga att skapa sig en yrkeskarriär och en meningsfull fritid. Frågor om vad som är rätt och fel och hur vi skall förhålla oss till varandra är centrala inslag i skolans värdegrundsarbete. Åt- gärder i skolan når också så gott som alla barn. Regeringen avser att ge BRÅ i uppdrag att, i samråd med Myndigheten för skolutveckling (MSU), ta fram ett handledningsmaterial om rätt och fel, etik och moral för lärare och elever i de lägre årskurserna i skolan. I uppdraget bör också ingå att vidta åtgärder för att materialet skall få spridning och göras tillgängligt på bred front. Det lokala brottsförebyggande arbetet är särskilt betydelsefullt när det handlar om barn och ungdomar. Ungdomar begår ofta brott där de bor och tillsammans med andra som bor i närheten eller går i samma skola. Det är på lokal nivå man har möjlighet att tidigt se problem, att snabbt ingripa och därmed har de bästa chanserna att förebygga att unga begår brott eller återfaller i brott. De flesta lokala brottsförebyggande råd ute i landets kommuner eller stadsdelar vidtar åtgärder med inriktning på ungdomar. 4.4.3Verksamhetsområde 2 Utredning och lagföring En hörnsten i kriminalpolitiken är att brott skall upp. Målet för verksamhetsområdet redning och lagföring är att verksamheten skall bedrivas med högt ställda krav på rättssäkerhet och kvalitet och att fler brott skall leda till lagföring. Polisen och åklagarväsendet ansvarar tillsammans för merparten av verksamheten inom verksamhetsområdet. Dessa myndigheter skall ha god kapacitet att utreda all slags brottslighet. Polisen bedriver spaning, utredning och förundersökningsledning när det gäller brott som hör under allmänt åtal. Åklagare är förundersökningsledare, beslutar i åtalsfrågor och processar i domstol. har till uppgift att utreda och lagföra ekonomisk brottslighet, exempelvis skattebrott och brott enligt insiderstrafflagen. Myndigheten har ett nationellt samordningsansvar för bekämpningen av ekobrott. Andra aktörer inom verksamhetsområdet är , som bedriver kvalificerade kriminaltekniska undersökningar, som utför undersökningar i rättspsykiatri, rättsmedicin, rättskemi och rättsgenetik, samt kriminalvården som bedriver häktesverksamhet. För att förbättra brottsutredningsverksamheten är det angeläget att myndigheterna fördjupar sitt samarbete och oftare samordnar sina insatser på området. Det är viktigt att de samlade resurserna används på ett effektivt sätt. Polisen och åklagarväsendet skall förbättra brottsutredningsverksamheten har det skett en markant ökning av antalet anmälda våldsbrott och andra brottsärenden mot person. Bland dessa ärenden finns en stor del av de mest allvarliga och prioriterade brotten. Detta har medfört att en stor del av utredningsresurserna nu används till att utreda våldsbrottslighet. personuppklarades av alla brott. Den s.k. tekniska uppklaringen, där brottet anses uppklarat utan att en gärningsman är bunden till gärningen, var . Det kan handla om att den anmälda gärningen inte har varit brottslig eller att gärningsmannen inte varit straffmyndig m.m. Utvecklingen av närpolisorganisationen mot större närpolisområden fortsätter för att skapa bättre förutsättningar att bedriva ett effektivt, problemorienterat polisarbete mot konkreta problembilder. Verksamheten i närpolisområdena förknippades inledningsvis tydligt med polisens brottsförebyggande arbete men har också en viktig funktion för den utredande verksamheten. Den underrättelseledda polisverksamheten, som är ett konkret utryck för det problemorienterade arbetssättet, har fått genomslag i det dagliga polisarbetet. Utvecklingen av kriminalunderrättelseverksamheten har gett polisen bättre möjligheter att förebygga och klara upp brott. För att polis och åklagare skall kunna möta det växande hotet från den grova organiserade brottsligheten och de krav på effektiva arbetsmetoder som följer av den pågående internationaliseringen av det brottsbekämpande arbetet är det angeläget att svenska poliser och åklagare kan använda arbetsmetoder som är jämförbara med andra länders och som förutsätts i det internationella samarbetet. För att förbättra effektiviteten i polisens arbetsmetoder och stärka rättssäkerheten har Beredningen för rättsväsendets utveckling (BRU) bl.a. föreslagit att vissa av polisens arbetsmetoder skall ges uttrycklig lagreglering (SOU 2003:74). Förslagen har remissbehandlats och bereds nu inom . Polisen måste också ha stöd i lagen för att på ett effektivt sätt kunna använda modern teknik i sitt utredningsarbete. En särskild utredare för- 2004/05:1 UTGIFTSOMRÅDE 4 ordnades därför för att biträda Ju- stitiedepartementet med en översyn av vissa frågor avseende DNA-teknikens användning i brottsbekämpningen (Ds 2004:35). Utredaren föreslår bl.a. att fler brott skall kunna leda till registrering i polisens DNA-register. Förslagen har remitterats. Förbättrade möjligheter att använda DNA-tekniken i det brottsutredande arbetet kommer att innebära att fler brott går att klara upp och att utredningstiderna förkortas. Regeringen har dessutom givit BRU i uppdrag att göra en översyn av det regelverk som styr de brottsbekämpande myndigheternas möjlighet att få tillgång till innehållet i och uppgifter om elektronisk kommunikation (dir. 2003:145). BRU har också föreslagit andra åtgärder för att förbättra polisens möjligheter att klara upp brott (SOU 2002:44, SOU 2003:74 samt SOU 2003:114). Dessa förslag bereds inom . En effektiv rättskipning kräver dessutom att vittnen och andra bevispersoner deltar i brottsutredningar och domstolsförhandlingar. har därför föreslagit att det skall införas ett nationellt program om personsäkerhet (SOU 2004:1). Betänkandet bereds inom . Förbättrade förstahandsåtgärder t.ex. förhör i omedelbar anslutning till brottstillfället, utveckling av polisens tekniska brottsplatsundersökningar och förbättrad dokumentation leder till bättre kvalitet i brottsutredningarna genom hela rättskedjan. En förutsättning är också att det finns personal med rätt kompetens i tjänst när brotten begås. Inom polisen utvecklas kontinuerligt arbetet med att anpassa arbetstiderna efter verksamhetens behov. Vid i stort sett samtliga polismyndigheter finns utredningsjourer med personal som har särskild utredningskompetens även och kvällar. Detta förfarande har inneburit snabbare handläggning och bättre rättssäkerhet genom att de inblandade har fått lämna sina redogörelser i nära anslutning till brottstillfället. Regeringens ambition är att utvecklingen skall fortsätta. Teknisk bevisning har blivit allt viktigare i brottsutredningarna vilket kan avläsas bl.a. i den ständigt ökande efterfrågan på kriminaltekniska undersökningar från (). 2004/05:1 UTGIFTSOMRÅDE 4 utvecklingen kommer av allt att döma att bestå och till och med öka i takt med att kriminaliteten blir alltmer komplex och benägenheten att erkänna brott minskar samt att andra utredningsåtgärder i många fall inte räcker till. Framgång när det gäller att bekämpa mängdbrottsligheten är i mycket beroende av att de kriminaltekniska insatserna ökar. Mot den här bakgrunden är de kvalificerade kriminaltekniska undersökningar som utförs vid SKL av stor betydelse för den brottsutredande verksamheten. Det är viktigt att verksamheten vid SKL både kvantitativt och kvalitativt kan hålla jämna steg med den ökande efterfrågan på undersökningar. Det är i sammanhanget angeläget att laboratoriet fortsätter att stärka sin kompetens och att utveckla mer effektiva och säkra metoder och tekniker för verksamheten, inte minst när det gäller sådana områden som DNA, IT-forensisk verksamhet och miljöbrott. Det är i sammanhanget också betydelsefullt att SKL fortsätter att utveckla samarbetet med andra myndigheter inom rättsväsendet, se nedan avsnittet om utredningsverksamhet. har sedan åklagarreformen 1996 fortsatt att utveckla och förstärka sin verksamhet. Det arbetet bedrivs mot bakgrund av att förutsättningarna för åklagarverksamheten har förändrats i flera avseenden. Antalet inkomna ärenden till åklagarorganisationen har ökat som nya former av kriminalitet har vuxit fram. En allt större del av åklagarnas arbete avser bekämpning av grov och komplicerad brottslighet. För att effektivisera bekämpningen av sådan brottslighet finns specialiståklagare och vid i har en särskild organisation och specialisering för nationell korruptionsbekämpning inrättats. Även handlägger ärenden rörande korruption i vissa fall. Vid bekämpning av grov och komplicerad brottslighet kan det enligt Riksåklagaren finnas skäl för åklagare att i ett så tidigt skede som möjligt delta i polisens brottsbekämpning. En sådan utveckling leder till att de tillgängliga utredningsresurserna kan disponeras på ett bättre sätt som samspelet mellan de operativa insatserna och den juridiska kompetensen fördjupas. Ett sådant arbetssätt innebär att åklagare i ett tidigt skede snabbt kan fatta sådana beslut som kräver åkla- Regeringen har gett Beredningen för rättsväsendets utveckling i uppdrag att utreda lednings- och styrningsfrågor i brottsutredningsverksamheten samt om det kan finnas behov av åklagarkompetens vid polisens spanings- och kriminalunderrättelseverksamhet (se nedan avsnittet om polisens och åklagarnas roller i brottsutredningsverksamheten). Här skall också nämnas att har fått möjlighet att bedriva kriminalunderrättelseverksamhet på samma sätt som polisen (se avsnitt 4.4.2). Den organiserade gränsöverskridande brottsligheten har också ökat i omfattning vilket innebär att brottsutredningarna har blivit mera komplicerade.