prop · GS0385 · 2005-03-16 00:00:00 — den bakgrunden naturligt att nya aktier som ges ut i samband med en fondemission skall tillfalla dem som äger aktier i bolaget. Det är vidare rimligt att dessa aktier normalt skall fördelas mellan aktie- ägarna i proportion till det antal aktier som de tidigare äger i bolaget. Även när det gäller övriga former för ökning av aktiekapitalet talar enligt vår uppfattning goda skäl för att de nya aktierna i första hand skall tillkomma de befintliga aktieägarna. På så sätt ges dessa möjlighet att säkerställa att deras aktieinnehav är förhållandevis lika stort efter emissionen som före denna. Härmed skapas vissa garantier för att reg- lerna om nyemission inte utnyttjas för att på ett otillbörligt sätt rubba maktstrukturerna i ett bolag. Aktieägarnas företrädesrätt innebär också att alla aktieägare ges lika möjligheter att utnyttja den förmån som ligger i att teckningskursen kan vara särskilt fördelaktig. Företrädesrätten kan således sägas vara ett utflöde ur likhetsprincipen. Vi anser alltså att de skäl som bär upp den nuvarande huvudregeln är bärkraftiga och att den nya lagen bör innehålla en likadan regel. Liksom bör aktieägarnas företrädesrätt omfatta även emission av teckningsoptioner och konvertibler (jfr 5 kap. 2 § aktiebo- lagslagen). Vi återkommer i avsnitt 9.2.1 och 9.3.1 samt i författnings- kommentaren till hur bestämmelserna närmare bör vara utformade och vilka undantag från huvudregeln som bör finnas. Regeringens förslag: Beslut om ökning av aktiekapitalet skall enligt huvudregeln fattas av bolagsstämman. Styrelsen skall dock kunna fatta beslut om nyemission av aktier samt om emission av teckningsoptioner eller konvertibler med stöd av stämmans bemyndigande eller under förutsättning att stämman i efterhand godkänner beslutet. I samband med emissionsbeslutet skall stämman kunna bemyndiga styrelsen att besluta om ökningsbeloppet och om vissa andra villkor för emissionen. Beslut om ökning av aktiekapitalet skall inte få fattas förrän bolaget har registrerats. Kommitténs förslag: Överensstämmer i allt väsentligt med rege- ringens förslag. Kommittén har emellertid föreslagit att beslut om ökning av aktiekapitalet skall få fattas utan hinder av att bolaget inte har re- gistrerats (SOU 1997:22 s. 339 f.). Remissinstanserna: Remissinstanserna har inte haft några invänd- ningar mot kommitténs förslag. Skälen för regeringens förslag: Beslut om ökning av aktiekapitalet fattas enligt gällande rätt av bolagsstämman. Detta är enligt vår uppfatt- ning en rimlig ordning. Beslutet kan få stora konsekvenser såväl när det gäller maktförhållandena i bolaget som när det gäller aktiernas ekonom- iska värde. Det är därför naturligt att beslutanderätten ligger hos bolagets ägare. I vissa fall kan det dock vara förenat med olägenheter att hänskjuta en fråga av detta slag till stämmobeslut. I stora bolag kan det exempelvis vara svårt att tillräckligt snabbt sammankalla en extra bolagsstämma. Vidare kan den publicitet som följer med en stämma ibland äventyra syf- tet med kapitalökningen. För att undvika problem av detta slag medger den nuvarande aktie- Prop. 2004/05:85 bolagslagen att styrelsen under vissa förutsättningar fattar beslut om emission (se 4 kap. 14 och 15 §§ samt 5 kap. 8 och 9 §§). Sålunda kan styrelsen besluta om nyemission eller emission av konvertibla skuldebrev eller skuldebrev förenade med optionsrätt om bolagsstämman antingen i förväg har gett sitt bemyndigande eller om den i efterhand godkänner emissionen. Möjligheten för styrelsen att på detta sätt besluta om emissioner fyller ett stort praktiskt behov. I samband med ett företagsköp är det inte sällan nödvändigt med ett snabbt beslut om emission av nya aktier som kan användas till betalning av det företag som skall köpas. I sådana och liknande fall kan bolagsstämmans beslut ofta inte avvaktas. Kommittén har mot den bakgrunden ansett att samma möjligheter till styrelsebeslut bör finnas i den nya lagen. Vi delar kommitténs uppfatt- ning. Vi återkommer i författningskommentaren till vilka närmare krav som bör ställas på styrelsens beslut i dessa fall och till hur förfarandet för sådant beslutsfattande närmare bör vara utformat. Något motsvarande behov av att överlämna viss beslutanderätt till sty- relsen föreligger inte vid fondemission. Beslut om fondemission bör därför, liksom , kunna fattas endast av bolagsstämman. Enligt 5 kap. 4 § fjärde stycket aktiebolagslagen kan stämman i sam- band med ett beslut om emission av konvertibla skuldebrev eller skulde- brev med optionsrätt lämna bemyndigande för styrelsen eller den sty- relsen inom sig förordnar att innan teckningen påbörjas bestämma bl.a. emissionens belopp och emissionskursen. Möjligheten att lämna sådant bemyndigande gäller endast i de fall då skuldebreven skall bli föremål för handel vid en svensk eller utländsk börs, en auktoriserad marknads- plats eller någon annan reglerad marknad. Syftet med bestämmelsen är att de närmare villkoren för emissionen skall kunna bestämmas i så nära anslutning till teckningsperioden som möjligt. På så sätt kan nödvändig hänsyn tas till bl.a. aktiekursens och räntelägets utveckling efter att emissionsbeslutet fattats. Enligt vår uppfattning bör denna möjlighet finnas även i fortsättningen. anser vi vidare att motsvarande möjlighet bör finns när det gäller nyemission av aktier. Även i de fallen kan det ofta vara angeläget för bolaget att på grund av marknadsläget kunna skjuta upp beslut till ett så sent skede som möjligt. Vi föreslår därför att möjligheten att uppdra åt styrelsen att fastställa vissa villkor för emissionen skall gälla såväl vid nyemission av aktier som vid sådan aktiekapitalökning som föregås av emission av tecknings- optioner eller konvertibler. Enligt den nuvarande aktiebolagslagen (se 4 kap. 1 § andra stycket) får beslut om ny- eller fondemission inte fattas förrän bolaget har blivit registrerat. Kommittén har ansett att denna begränsning bör tas bort. Vi delar inte den uppfattningen. Det kan leda till oklarheter och praktiska olägenheter om bolaget tillåts öka aktiekapitalet före registreringen. Såvitt vi kan bedöma finns det inte heller något påtagligt behov av en sådan möjlighet. Vi föreslår därför att det även i den nya lagen föreskrivs att beslut om emission får fattas först sedan bolaget har blivit registrerat. Regeringens förslag: Vid fondemission där nya aktier (fondaktier) ges ut skall aktieägarna enligt huvudregeln ha rätt till dessa aktier i förhåll- ande till det antal aktier som de tidigare äger. Om bolaget har aktier av olika slag som skiljer sig åt i fråga om rätt till andel i bolagets tillgångar eller vinst, skall aktieägarna ha rätt till fond- aktier enligt vad som föreskrivs i bolagsordningen. Finns det aktier av olika slag utan sådan skillnad, skall fondaktierna ges ut i förhållande till det antal aktier av samma slag som finns . De gamla aktierna skall då ge rätt till nya aktier av samma slag i förhållande till den andel av aktiekapitalet som de representerar. Kommitténs förslag: Överensstämmer med regeringens förslag (SOU 1997:22 s. 342 f.). Remissinstanserna: Remissinstanserna har inte haft några invänd- ningar mot kommitténs förslag. Skälen för regeringens förslag: Som vi har konstaterat (se avsnitt 9.1.3) bör nya aktier som ges ut i samband med en fondemission tillfalla dem som äger aktier i bolaget. Liksom bör aktierna därvid normalt fördelas mellan aktieägarna i proportion till det antal aktier som de tidigare äger i bolaget. I den nuvarande aktiebolags- lagen görs emellertid vissa undantag från huvudregeln. Undantagen gäller när det i bolaget finns aktier av olika slag. Om aktieslagen skiljer sig åt i fråga om röstvärde eller i fråga om ekonomiska rättigheter, skall frågan om rätt till nya aktier vid fondemission regleras i bolagsordningen (jfr avsnitt 6.1). Om skillnaderna mellan aktieslagen är av det senare slaget, har aktieägarna stor frihet att reglera frågan på ett sätt som de finner lämpligt. Om skillnaderna mellan aktieslagen gäller endast röst- värdet, är friheten inte lika stor. I sådana fall har det ansetts att bolaget bör vara skyldigt att ge ut och fördela de nya aktierna så att innehavare av varje aktieslag efter en fondemission kan bibehålla sin andel i bolagets aktier och röster (se prop. 1993/94:196 s. 113). I dessa fall skall därför nya aktier ges ut i förhållande till det antal aktier av samma slag som finns och fördelningen av de nya aktierna skall ske i proportion till aktieägarnas andel i aktiekapitalet inom respektive aktie- slag. Enligt vår uppfattning framstår den beskrivna ordningen som lämplig. Om det finns olika slag av aktier som skiljer sig åt i fråga om rätten till andel i bolagets tillgångar och vinst, bör sålunda frågan om företrädesrätt liksom regleras i bolagsordningen. Aktieägarna bör därvid kunna reglera frågan på det sätt de finner lämpligt. Också reglerna om företrä- desrätten när skillnaden mellan aktieslagen är enbart av annat slag (t.ex. röstvärde) bör väsentligen bestå. har konstaterat är det emellertid tveksamt om principen om proportionell fördelning inom varje aktieslag i bolag med aktieslag som skiljer sig åt endast i fråga om röst- värdet kommer till tydligt uttryck i den nuvarande lagtexten. I förtyd- ligande syfte föreslår vi att en uttrycklig regel om rätten till nya aktier vid fondemission tas in i den nya lagen; någon skyldighet att i detta fall reglera frågan i bolagsordningen bör alltså inte längre finnas. I likhet med kommittén anser vi att den nya regeln bör omfatta alla bolag som har olika aktieslag som skiljer sig åt på andra sätt än i fråga om rätt till andel i bolagets tillgångar eller vinst. Lagrådet har menat att de föreslagna bestämmelserna om rätt till fond- aktier gör det möjligt att fördela vinst på annat sätt än vad som hade varit möjlig vid vanlig vinstutdelning. Lagrådet nämner som exempel det fallet att fondaktierna endast skall vara av det röststarka (eller det röst- svaga) slaget. Vid en sådan fondemission skall fondaktierna enligt såväl förslaget som gällande rätt fördelas enligt huvudregeln, nämligen mellan samtliga aktieägare i förhållande till deras tidigare aktieinnehav. För vår del kan vi inte se att en sådan fondemission innebär någon avvi- kelse från den likhetsprincip som gäller vid bl.a. vinstutdelning. Vad Lagrådet har uttalat i denna del föranleder därför inte någon ändring i vårt förslag. 9.2.2 Förslag till beslut m.m. Regeringens förslag: Om bolagsstämman skall pröva en fråga om fond- emission, skall styrelsen eller, om förslaget väcks av någon annan, för- slagsställaren upprätta ett förslag till beslut. Av förslaget skall framgå bl.a. det belopp som aktiekapitalet skall ökas med, de poster som ök- ningsbeloppet skall hämtas från samt huruvida nya aktier skall ges ut i samband med emissionen och, i så fall, hur många nya aktier som skall belöpa på varje gammal aktie. Om frågan prövas på en bolagsstämma som inte skall behandla års- redovisningen, skall aktieägarna även få tillgång till visst kompletterande material om bolagets ekonomiska ställning. Beslutsunderlaget skall hållas tillgängligt för aktieägarna före den stämma vid vilken beslutet fattas. Kommitténs förslag: Överensstämmer med regeringens förslag (SOU 1997:22 s. 343 f.). Remissinstanserna: Remissinstanserna har inte haft några invänd- ningar mot kommitténs förslag. Skälen för regeringens förslag: Som vi har konstaterat i avsnitt 9.1.4 bör beslut om fondemission fattas av bolagsstämman. För att stämman skall kunna ta ställning i frågan är det givetvis viktigt att den har ett till- fredsställande underlag för beslutet. I den nuvarande aktiebolagslagen finns också vissa bestämmelser (se 4 kap. 4 § första stycket och 16 § andra stycket) om vilket beslutsunderlag som aktieägarna skall ha tillgång till. Vi föreslår att bestämmelser om detta tas med även i den nya lagen. Bestämmelserna bör lämpligen utformas så att det inför bolagsstäm- man upprättas ett förslag till beslut med visst innehåll. Förslaget bör upp- rättas av styrelsen eller, om förslaget har väckts av någon annan, av förslagsställaren. När det gäller frågan om vilka uppgifter som skall ingå i förslaget, gör vi följande överväganden. Vid ett beslut om fondemission är frågan om ökningsbeloppets storlek av central betydelse. Uppgift om detta belopp bör därför rimligen ingå i förslaget till beslut. Som vi har nämnt kan en fondemission ske genom att aktiekapitalet tillförs belopp som hämtas från fritt eget kapital, reservfond eller uppskrivningsfond eller genom att värdet av en anlägg- ningstillgång skrivs upp. Av förslaget bör därför framgå på vilket eller vilka av dessa sätt som fondemissionen skall genomföras. Det är vidare naturligt att det i förslaget anges om nya aktier skall ges ut i samband med fondemissionen. Om detta föreslås, bör det vidare framgå hur mån- ga nya aktier som skall belöpa på varje gammal aktie, från vilken tid- punkt de nya aktierna skall medföra rätt till utdelning och vilka aktieslag som de nya aktierna skall tillhöra. Ofta kan det vara nödvändigt att bolagsstämman tar ställning till ytter- ligare frågor i samband med att den beslutar om fondemission. En sådan fråga är huruvida bolagsordningen behöver ändras före emissionsbe- slutet. Även frågor av detta slag bör i förekommande fall tas upp i beslutsförslaget, liksom frågan om huruvida de nya aktierna skall vara förenade med särskilda förbehåll av det slag som vi har behandlat i avsnitt 6.2.26.2.4. Om det är fråga om ett avstämningsbolag och om nya aktier skall ges ut i samband med fondemissionen, måste kretsen av be- rättigade aktieägare bestämmas. Det kan ske genom att man i emissions- beslutet anger en avstämningsdag. Den som per denna dag är registrerad som aktieägare i avstämningsregistret anses sedan som berättigad. Ett förslag till avstämningsdag bör därför ingå i underlaget för beslut. Vi föreslår alltså att aktieägarna inför stämman skall ha tillgång till ett beslutsförslag med visst innehåll. För att kunna göra ett välgrundat ställningstagande behöver aktieägarna därutöver ha tillgång till ett visst ekonomiskt underlag. Om frågan skall prövas på en bolagsstämma som också skall behandla årsredovisningen, finns sådant underlag tillgängligt i form av de upprättade årsredovisningshandlingarna. Frågan bör emel- lertid, liksom , kunna prövas på annan stämma. För att aktieägarna då skall ha tillgång till ett likvärdigt beslutsunderlag föreskrivs i den nuvarande aktiebolagslagen att aktieägarna i sådana fall skall få tillgång till visst kompletterande material angående bolagets ekonomiska ställ- ning. Vi anser att motsvarande bör gälla fortsättningsvis och föreslår så- ledes att aktieägarna inför en sådan bolagsstämma skall ha tillgång till följande material: en kopia av den senaste årsredovisningen och en avskrift av revisionsberättelsen årsredovisningen avser, en av styrelsen undertecknad redogörelse för händelser av väsentlig betydelse som har inträffat efter årsredovisningens avgivande, samt ett av revisorerna avgivet yttrande över denna redogörelse. För att säkerställa att aktieägarna har möjlighet att granska besluts- förslaget och övrigt underlag inför stämman bör det ställas upp ett krav på att underlaget hålls tillgängligt före stämman. är bestämd till före stämman (se 4 kap. 16 § andra stycket jäm- fört med 4 kap. 4 § första stycket aktiebolagslagen). I likhet med kom- mittén anser vi att tiden bör utsträckas , vilket motsvarar vad som gäller beträffande tillhandahållande av årsredovisningen inför en stämma. Lagrådet har tagit upp frågan om vem som skall ansvara för att förslaget och underlaget hålls tillgängligt, när förslaget läggs fram av annan än styrelsen. Enligt vår mening är det naturligt att styrelsen svarar för tillhandahållandet av förslaget, oavsett om förslaget härrör från sty- relsen eller från andra. Vi föreslår att detta tydliggörs i den nya lagen. Det kan i och för sig synas som att regler av detta slag innebär en viss omgång för mindre bolag där det inte finns några meningsskiljaktigheter mellan aktieägarna. Det finns då anledning att erinra om den allmänna principen inom aktiebolagsrätten att bestämmelser som är uppställda till aktieägares skydd får åsidosättas om samtliga aktieägare är ense. Det innebär att de aktuella bestämmelserna får frångås, om aktieägarna är överens om det. Regeringens bedömning: Det bör inte finnas någon skyldighet att kun- göra ett beslut om fondemission. Kommitténs förslag: Kommittén har föreslagit att beslut om fond- emission skall kungöras (SOU 1997:22 s. 346 f. samt SOU 2001:1 s. 92 f. och 343). Remissinstanserna: Remissinstanserna har inte haft några invänd- ningar mot kommitténs förslag. Skälen för regeringens bedömning: Den nuvarande aktiebolagslagen innehåller ett krav på att ett beslut om fondemission eller det väsentliga innehållet i beslutet skall kungöras (se 4 kap. 16 § tredje stycket jämfört med 7 § första stycket). Syftet med regeln, som omfattar endast avstäm- ningsbolag, är främst att ge aktieägare som ännu inte är införda i aktie- boken tillfälle att se till att de förs in i denna innan eventuella nya aktier ges ut (se prop. 1975:103 s. 343). Kommittén har föreslagit att kun- görelsekravet skall bestå och att det i fortsättningen skall gälla alla bolag. Enligt vår uppfattning finns det skäl som talar mot kommitténs förslag. Det kan till en början konstateras att de syften som ligger bakom det nuvarande kungörelsekravet knappast gör sig gällande i de fall då fond- emissionen genomförs utan att nya aktier ges ut. Men även i de fall då aktier ges ut kan man enligt vår mening ifrågasätta om kravet är befogat. Risken för att en aktieägare går miste om nya aktier som ges ut i sam- band med en fondemission på grund av att han eller hon inte har hunnit föras in i aktieboken torde vara högst begränsad. Ytterst skyddas den aktieägare som inte framställer anspråk på fondaktier i anslutning till emissionen av reglerna om försäljning av fondaktier (se 4 kap. 17 § i den nuvarande aktiebolagslagen). Innebörden av dessa bestämmelser som enligt vår mening bör föras över till den nya lagen är att en aktieägare har rätt att få ut de ifrågavarande aktierna under efter emissionen, att bolaget därefter, efter särskild anmaning till aktieägaren, kan försälja aktierna och att aktieägaren efter försälj- ningen har rätt att få ut vad som har influtit vid försäljningen. Vår samlade bedömning är att skälen för kungörelsekravet inte står i proportion till de olägenheter som kravet innebär för bolagen. Vi anser därför att den nya lagen inte bör innehålla något krav på kungörelse av beslut om fondemission. Liksom bör dock beslut om fondemission registreras. Vi åter- kommer till detta i författningskommentaren. 9.3 Nyemission av aktier samt emission av tecknings- optioner och konvertibler Regeringens förslag: Vid nyemission av aktier, emission av tecknings- optioner och emission av konvertibler skall aktieägarna som huvudregel ha företrädesrätt till de nya aktierna, teckningsoptionerna eller konver- tiblerna i förhållande till det antal aktier som de förut äger. Huvudregeln skall inte gälla om emissionen sker mot betalning med apportegendom eller om företrädesrätten regleras på annat sätt i bolags- ordningen, emissionsbeslutet eller föreskrifter som har meddelats vid en tidigare emission av teckningsoptioner eller konvertibler. Ett beslut av bolagsstämman om avvikelse från företrädesrätt skall fattas med två tredjedelars majoritet av såväl de avgivna som de vid stämman företrädda aktierna. Kommitténs förslag: Överensstämmer i huvudsak med regeringens förslag. Kommitténs förslag innebär dock att huvudregeln inte heller skall gälla vid kvittningsemissioner (SOU 1997:22 s. 352 och SOU 2001:1 s. 343). Remissinstanserna: Remissinstanserna har inte haft några invänd- ningar mot kommitténs förslag. Skälen för regeringens förslag: Som vi har konstaterat (se avsnitt 9.1.3) bör aktieägarna som huvudregel ha företrädesrätt till nya aktier, teckningsoptioner eller konvertibler. På så sätt skapas vissa garan- tier för att reglerna om emission inte utnyttjas för att på ett otillbörligt sätt rubba maktbalansen i ett bolag. Aktieägarnas företrädesrätt innebär också att alla aktieägare ges lika möjligheter att utnyttja den förmån som uppkommer om teckningskursen är lägre än aktiernas marknadsvärde. Utgångspunkten bör liksom vara att företrädesrätten gäller i för- hållande till det antal aktier som aktieägarna förut innehar. Den nuvarande aktiebolagslagen medger betydande undantag från huvudregeln om aktieägarnas lika företrädesrätt. Sålunda gäller regeln exempelvis inte då aktier ges ut mot betalning med apportegendom (apportemission) eller då aktietecknaren förutsätts betala genom kvitt- ning av en fordran mot bolaget (kvittningsemission). Undantaget har, så- vitt gäller apportemissioner, sin grund i det förhållandet att en sådan emission ofta syftar till att bolaget genom emissionen skall förvärva viss egendom som tillhör någon utomstående (jfr SOU 1971:15 s. 174). Ett sådant syfte skulle förfelas om befintliga aktieägare hade företrädesrätt till de nya aktierna. Vi anser därför att aktieägarna inte heller i fortsätt- ningen bör ha företrädesrätt vid apportemission. gäller reglerna om företrädesrätt inte heller vid s.k. kvittnings- emissioner, dvs. emissioner där betalning för utgivna aktier erläggs genom kvittning. Kommittén har inte föreslagit någon ändring i detta av- seende. Enligt vår mening talar emellertid starka skäl för att kvittnings- emissioner i fortsättningen bör jämställas med kontantemissioner. Från bolagets perspektiv finns det knappast några avgörande principiella eller praktiska skillnader mellan den situationen att de utgivna aktierna betalas kontant och den situationen att betalningen sker genom kvittning av en fordran mot bolaget. Det ligger därför enligt vår mening närmare till hands att jämställa en kvittningsemission med en kontantemission än med en apportemission (jfr Nerep, Aktiebolagsrättslig analys, 2003 s. 207). Det finns inte heller några andra bärande skäl för att en emission, utan iakttagande av reglerna om avvikelse från företrädesrätten, skall kunna riktas till den som avser att betala genom kvittning framför övriga aktieägare. Vi föreslår därför att reglerna om företrädesrätt i fortsätt- ningen skall omfatta även kvittningsemissioner. Som har framgått är det möjligt att i bolagsordningen ta in bestämmelser om avvikelser från huvudregeln om det i bolaget finns olika aktieslag och aktierna skiljer sig åt i fråga om rätt till andel i bo- lagets tillgångar eller vinst eller i fråga om röstvärde. Vi har i avsnitt 6.1 föreslagit att frågan om företrädesrätt även i fortsättningen skall regleras i bolagsordningen i dessa fall. Detta undantag från huvudregeln om lika företrädesrätt bör alltså bestå. Liksom bör det därvid finnas vissa begränsningar när det gäller hur föreskrifterna om avvikelse från den lika företrädesrätten får utformas. Vi återkommer till den frågan i författ- ningskommentaren. Enligt gällande rätt kan avvikelser från aktieägarnas lika företrädesrätt också beslutas av bolagsstämman eller, under vissa förutsättningar, styr- elsen i samband med emissionsbeslutet. Vid ett sådant beslut skall gen- eralklausulen i 9 kap. 37 § aktiebolagslagen beaktas. Beslutet får alltså inte ge en otillbörlig fördel åt en aktieägare eller någon annan till nackdel för bolaget eller någon annan aktieägare. Kommittén har ansett att möj- ligheten att inom dessa ramar besluta om avvikelse från företrädes- rätten bör bestå. Vi delar den uppfattningen. Av EG-rätten (artikel 29.4 i EG:s andra bolagsrättsliga direktiv) följer att ett sådant stämmobeslut måste fattas med minst två tredjedelars majoritet av de röster som är förenade med de företrädda värdepapperen eller det företrädda kapitalet.