prop · GT031d3 · 2005-09-20 00:00:00 — Informationssystemet har övergått från att vara huvudsakligen ett utvecklingsprojekt till att vara en förvaltningsverksamhet. Alla delar av informationssystemet är i princip på plats och projektet går in i en förvaltningsfas. För att stödja arbetet med den finansiella styrningen i staten på ett effektivt sätt måste dock systemet anpassas till förändringar i omvärlden vilket även kommer att medföra periodvisa större utvecklingsinsatser. har Statskontoret på regeringens uppdrag granskat informationssystemet och påtalat att rollerna och ansvaret för i många delar är oklart. Det gäller internt i , men framför allt i relationen mellan och . Ett arbete kommer därför att inledas i syfte att förtydliga roller och ansvar. Målet är att arbetet skall vara klart . 5.3.3Förvaltningens organisation och struktur Statskontoret har regeringens uppdrag att redovisa utvecklingen inom statsförvaltningen, främst beträffande antalet myndigheter och den statliga sysselsättningen. I den delredovisning som överlämnades (dnr Fi2005/3425) konstateras att följande förändringar av statsförvaltningen första år varit 2005/06:1 UTGIFTSOMRÅDE 2 särskilt framträdande: sammanslagning av lokala och regionala myndigheter, bildande respektive nedläggning av allmänna förvaltningsmyndigheter, ökning av sysselsättningen inom högskoleväsendet och minskning av sysselsättningen inom försvaret. En utförligare beskrivning av organisations- och strukturförändringarna i statsförvaltningen lämnas i bilaga 1. Bättre service till medborgare och företag var ett av huvudmålen i regeringens förvaltningspolitiska program . Regeringen tog initiativ till att genom en ökad samverkan över myndighetsgränser förverkliga detta mål. har Statskontoret, , , , , och sedermera också på regeringens uppdrag arbetat med att utveckla, pröva och etablera gemensamma serviceformer för den offentliga förvaltningens möte med medborgare och företag. Utvecklingsarbetet, som givits arbetsnamnet VISAM, har bedrivits i form av 15 försöksprojekt runt om i landet. En sammanfattande värdering av vad som uppnåtts inom VISAM överlämnades till regeringen . Några av de slutsatser som dragits av denna tvååriga samverkan är: Samverkan vid erbjudande av tjänster kan leda till ökad nytta för medborgare och företag och en kostnadseffektivare tjänsteproduktion. Analyser av myndighetsövergripande verksamhetsprocesser är en mycket användbar arbetsmetod för att identifiera nya behov av samverkan. Det finns starka mekanismer som försvårar en horisontell samverkan. Resultatstyrningen är t.ex. i sin tillämpning för inriktad på enskilda myndigheters verksamhet. Regeringen delar myndigheternas bedömning att samverkan över myndighetsgränser måste förstärkas. En sådan samverkan leder till såväl ökad effektivitet i myndigheternas verksamhet som bättre service för medborgare och företag. Regeringen avser att ta ytterligare initiativ i syfte att åstadkomma en ökad samverkan över myndighetsgränser inom olika delar av förvaltningen, inte bara inom kärnverksamheten utan också inom stödverksamheten (se bl.a. avsnitt 5.3.5). 2005/06:1 UTGIFTSOMRÅDE 2 Den nya förvaltningspolitiska myndigheten kommer att ha en viktig roll i detta arbete. I den förvaltningspolitiska propositionen angav regeringen att en renodling av den statliga verksamheten skulle fortsätta. Renodlingen innebär att eftersträva en avgränsning av statens uppgifter. Syftet är att uppnå en större tydlighet mellan myndigheter och mellan staten och andra huvudmän. Regeringens inriktning är att värna om kärnverksamheterna i det fortsatta arbetet. Det statliga åtagandet måste prövas med stor omsorg. har i en skrivelse till Fi- nansdepartementet (dnr Fi2004/683) pekat på problem när det gäller den uppdragsverksamhet som myndigheter bedriver i konkurrens med privata aktörer på marknaden. har också på regeringens uppdrag lämnat vissa förslag när det gäller konkurrens mellan privata och offentliga aktörer. Förslagen omfattar, förutom tydligare riktlinjer och regler för hur myndigheternas näringsverksamhet skall särskiljas från övriga myndighetsuppgifter, även förslag om utvärdering av statliga myndigheters näringsverksamhet samt möjligheter att granska och pröva denna. förslag bereds i . Inom ramen för arbete ser regeringen över gränsdragningen stat/kommun. Frågor om det offentliga uppdragets omfattning och utformning samt förvaltningens ansvarsfördelning, styrning och organisering i relation till de olika värdena demokrati, rättssäkerhet och effektivitet är också utgångspunkter i det forskningsprogram om offentlig förvaltning som redovisats i propositionen Forskning för ett bättre liv (prop. 2004/05:80) och som utlyser . Den del av myndigheternas resurser som används till stöd för kärnverksamheten, till exempel i fråga om ekonomi- och personalfrågor och juridiska frågor, dvs. kostnader för gemensam overhead, har kartlagts av ESV. Av rapporten för OH-kostnader (ESV 2005:3) framgår att närmare hälften av de statliga myndigheternas förvaltningskostnader går till stödverksamhet inklusive lokalkostnader. Regeringen avser att ge ESV i uppdrag att fortsätta arbetet med att utveckla instrument för att effektivisera statliga myndigheters administration. Syftet är att på det sättet frigöra resurser till myndigheternas kärnverksamhet. I flera omgångar har statliga myndigheter omlokaliserats från till andra delar av landet. Som en följd av den beslutade försvarsomställningen kommer ytterligare statlig verksamhet att omlokaliseras. De myndigheter som har sin hemvist utanför har ett behov av att ha tillgång till kontorsutrymmen i samband med tjänsteresor till för att kunna utnyttja tiden på ett effektivare sätt. Regeringen har därför inlett ett arbete för att åstadkomma en så effektiv lösning som möjligt, till gagn för de berörda myndigheterna. För andra chefer än myndighetschefer anordnar KKR längre utvecklingsprogram och mentorprogram. KKR ansvarar också för ett nätverk för chefsutvecklingsansvariga vid myndigheterna. För att underlätta för myndigheterna att själva ordna chefsutbildning har KKR tecknat ramavtal för chefsutvecklingsprogram. I syfte att stödja statsförvaltningens kompetensförsörjning med inriktning mot förvaltningskunskap och förvaltningsetik genomför KKR kvalificerade introduktionsprogram för nya handläggare i staten samt olika program riktade till chefer. I utbildningarna ingår bl.a. öppenhets-, insyns- och etikfrågor. Ett antal omgångar av kursen Introduktion till regler och värden i staten har anordnats. Två korta skrifter har utarbetats som riktar sig dels till nyanställda i staten, dels till den som svarar för introduktionen av nyanställda vid en myndighet. För en samlad redovisning av insatser avseende kompetensförsörjningen, se avsnitt 6. I syfte att förbättra förvaltningens möjligheter att snabbt och enkelt hitta relevant information har regeringen givit KKR i uppdrag att lämna ett förslag till hur en för statsförvaltningen gemensam webbaserad söktjänst för statliga myndigheters rapporter och skrifter skall kunna möjliggö- Förslaget skall redovisas . Elektronisk förvaltning och offentliga e- tjänster (e-nämn- den) har tagit fram två vägledningar. Vägledningen för hantering av inkommande elektroniska handlingar (e-nämnden 05:02) ger riktlinjer för hur myndigheternas e- tjänster kan utformas på ett sätt som uppfyller rättsliga krav på tydlighet och förutsebarhet. Vägledningen om myndighetsföreskrifter vid införande av e-tjänster (e-nämnden 05:03) syftar till att stödja myndigheterna när de skall utforma föreskrifter för nya e-tjänster. Med utgångspunkt i sitt delbetänkande e- tjänster för alla (SOU 2004:56) har Delegationen för utveckling av offentliga e-tjänster bl.a. tillsatt tre arbetsgrupper för att möjliggöra en tydligare inriktning av arbetet. En arbetsgrupp skall kartlägga näringslivets uppfattningar om dagens tjänster och hur dessa tjänster kan förändras för ökad effektivitet. En annan arbetsgrupp skall utgå från konkreta händelser i människors vardag och ta fram en medborgerlig kravspecifikation för samhälleligt bemötande genom e-tjänster. En tredje arbetsgrupp skall skapa en bredare kännedom om e-tjänster inom den offentliga sektorn genom en informationskampanj. Målgruppen för insatserna är i första hand den politiska ledningen inom kommuner och landsting men även myndighetschefer och länsledningar inom statsförvaltningen. Bättre förutsättningar att utnyttja information från offentlig sektor skulle EU:s direktiv /98/EEG om vidareutnyttjande av information från den offentliga sektorn ha varit genomfört. Direktivet syftar till att förenkla för medborgare och företag att få tillgång till offentlig information inom unionen för att sammanställa den efter olika behov, bland annat för kommersiellt vidareutnyttjande. Direktivet är därmed också en viktig förutsättning för att öka tillväxten i den europeiska informationssektorn. I direktivet fastställs en minimiuppsättning gemensamma regler, när det gäller vidareutnyttjande av information från den offentliga sektorn, för att säkerställa att icke-diskriminerande 2005/06:1 UTGIFTSOMRÅDE 2 grundvillkor gäller för alla aktörer på den europeiska informationsmarknaden. Om vidareutnyttjande tillåts måste vissa villkor vara uppfyllda. Det gäller bl.a. hur handlingar skall göras tillgängliga, avgiftsprinciper och krav på att en myndighets villkor måste gälla lika för alla användare. Direktivet bygger på medlemsstaternas gällande bestämmelser om tillgång till handlingar. För svensk del har konstaterats att inga regeländringar nu ansetts nödvändiga för att genomföra direktivet, men att det är viktigt att de praktiska förutsättningarna att uppfylla direktivets krav beaktas. Det kan därför bli aktuellt med andra åtgärder om det visar sig att de riktlinjer och regler som finns inte är tillräckliga. Utökade möjligheter till elektroniskt informationsutbyte mellan myndigheter skapades möjligheter till utökat elektroniskt informationsutbyte mellan , och arbetslöshetskassorna (prop. 2000/01:129, bet. 2001/02:KU3, rskr. 2001/02:18). Uppföljningar som kommit in till visar bl.a. att reformen utöver en stor minskning av s.k. dubbla utbetalningar har resulterat i en effektivare ärendehantering, förbättrad service till den enskilde och en ökad rättssäkerhet då besluten redan från början fattas utifrån ett korrekt underlag. Information förmedlas i realtid mellan handläggningssystemen och den genomsnittliga svarstiden är per fråga. Mot bakgrund av att reformen slagit väl ut har regeringen gett en särskild utredare i uppdrag att pröva behovet och lämpligheten av att vissa utökade möjligheter till elektroniska informationsutbyten mellan myndigheter införs (dir. 2005:91). I uppdraget ingår bl.a. att se över om kommunernas socialtjänst bör få elektronisk tillgång till uppgifter från vissa andra myndigheter och om det är lämpligt att i ökad utsträckning lämnar ut uppgifter till andra myndigheter. Utredaren skall även överväga om bör få elektronisk tillgång till vissa uppgifter hos , vilket bl.a. skulle ersätta cirka 70 000 telefonsamtal , motsvarande drygt 10 årsarbetskrafter. 2005/06:1 UTGIFTSOMRÅDE 2 Två nya EG-direktiv om offentlig upphandling håller på att implementeras i svensk lagstiftning. En översyn av de s.k. rättsmedelsdirektiven pågår inom . NOU:s medverkan inom det internationella arbetet kring offentlig upphandling har ökat . NOU har arbetat med insatser som skall skapa förståelse för det europeiska samarbetet på området och med att harmonisera EG-rätten och den nationella rätten. NOU har också arbetat med frågor inom tillsynsområdet, bl.a. avseende statliga bolag, vissa kommunala bolag, adoptionsverksamhet, friskolor och stiftelser. har tagit fram exempel på antidiskrimineringsklausuler som kan användas i offentlig upphandling. Regeringen har gett NOU i uppdrag att informera och stödja upphandlande enheter. Frågan om obligatorisk användning av antidiskrimineringsklausuler bereds inom . I bilaga 1 redovisas förändringar i statsförvaltningens organisation och struktur som enligt regeringens bedömning har lett till en effektivare statsförvaltning. En utgångspunkt för redovisning av resultat inom förvaltningspolitiken är att området är omfattande och mångfacetterat. Sambanden mellan regeringens åtgärder, myndigheternas prestationer och förvaltningens utveckling är svåra att mäta. Regeringens arbete med att utveckla resultatindikatorer fortsätter, bl.a. utifrån en förstudie om en modell för myndigheternas arbete med förvaltningsutveckling (dnr Fi2004/1056) och ett förslag till modell för återkommande uppföljning av 24-timmarsmyndigheten (dnr Fi2005/3009) som ESV respektive Statskontoret utarbetat på regeringens uppdrag. Enligt är andelen svenskar som anger att de är mycket eller ganska nöjda med hur svensk demokrati fungerar fortsatt hög. Resultatet är bland det högsta i EU. En förklaring till detta torde vara att svensk förvaltning fungerar väl. I en internationell jämförelse av offentlig förvaltning, Public Sector Performance, publicerad 2004 av ett nederländskt statligt organ, bekräftas att svensk förvaltning tillhör de främsta i världen, bland annat med avseende på förtroende, upplevd kvalitet av medborgare och företag, öppenhet och avsaknad av korruption. har låtit göra en jämförande studie av utvecklingen av elektronisk förvaltning inom Europeiska unionen. Mätningen omfattar 20 grundläggande offentliga tjänster, 12 som riktar sig till medborgare och 8 som riktar sig till företag. har i dessa mätningar alltid visat goda resultat. I den rapport som redovisades intar tätpositionen. ESV fastställer ekonomiadministrativa värden (EA-värden) för myndigheter under regeringen. EA-värden mäter hur väl kraven i de statliga ekonomiadministrativa reglerna uppfylls. EA-värderingen tar sin utgångspunkt i områdena redovisning och finansiering men omfattar även andra områden såsom betalningar, upphandling och arkivering samt rapportering till statsredovisningen, budgetprognoser och systemet för matrikelföring. Av de 223 myndigheter som ingick i värderingen hade högsta EA- värdet AA. Det innebär att någon förändring inte skett . 2 är centrum för den undersöknings- och seminarieverksamhet som drivs gemensamt av masskommunikation, samt Förvaltningshögskola vid . nr 35, Lyckan kommer, lyckan går (2005). Tabell 5.1 EA-värden 20022004 ESV:s EA-värdering indikerar att myndigheternas redovisning, finansiering och interna kontroll är av fortsatt hög kvalitet. Arbetet med (e-budgetsystem för statliga myndigheters redovisning) har varit framgångsrikt, vilket medfört att informationskvaliteten i den finansiella styrningen har förbättrats, bl.a. har antalet fel i årsredovisningen för staten minskat. Regeringen konstaterar att samtliga myndigheter inom politikområdet har uppnått regeringens mål och att myndigheternas olika insatser stödjer regeringens strävan mot en effektivare förvaltning. Myndigheternas insatser består bl.a. i att tillhandahålla kunskapsunderlag, utbildningar och tjänster åt andra myndigheter och åt regeringen. Kundundersökningar och externa utvärderingar som myndigheterna har låtit göra visar att tjänsterna håller hög kvalitet och är efterfrågade. I övrigt kan konstateras att det vid samtliga myndigheter inom politikområdet pågår ett strategiskt arbete för att säkerställa att erforderlig kompetens finns för att nå verksamhetens mål. har i sina granskningar haft förvaltningspolitiken som en prioriterad inriktning och har bl.a. granskat regeringens styrning av myndigheter och regeringens rapportering till . I sin årliga rapport anger 2005/06:1 UTGIFTSOMRÅDE 2 vissa brister och ger rekommendationer om förbättringar. Regeringen konstaterar att det utvecklingsarbete som pågår syftar till att ytterligare förbättra styrningen av myndigheterna. Allmänna arvsfonden har genom Kammarkollegiets verksamhet med avveckling av dödsbon tillförts . Det är det högsta årsresultatet i den verksamheten. Kammarkollegiets kapitalförvaltning fortsätter att expandera och marknadsvärdet för det förvaltade kapitalet uppgår nu till . Regeringen redovisade i propositionen Statlig förvaltning i medborgarnas tjänst (prop. 1997/98:136, bet. 1997/98:KU31, rskr. 1997/98:294) riktlinjer för och krav på den statliga förvaltningen. Utöver propositionen har ett flerårigt handlingsprogram legat till grund för regeringens förvaltningspolitik. Regeringen har tagit initiativ på alla de 37 punkter som programmet omfattar. har inriktningen legat på att utveckla enskilda myndigheter och verksamhetsområden. Denna inriktning behöver nu skifta mot att modernisera statsförvaltningen som helhet för att skapa en mer sammanhållen förvaltning i medborgarnas tjänst. Syftet är att åstadkomma mer med samma resurser för medborgare och företag och att tydliggöra och stärka som en enhetlig aktör i internationella sammanhang, inte minst i EU-arbetet. Det handlar också om att motbalansera sektorisering och fragmentering. Utmaningen ligger i att bevara den svenska modellens fördelar och stärka helheten, bl.a. genom bättre utnyttjande av kunskap, teknik och nya arbetsformer, men också genom förbättrad styrning och ett klimat som främjar innovation, lärande och nytänkande i förvaltningen. Inriktningen för förvaltningspolitiken formuleras därför i tre sammanhängande strategier: 2005/06:1 UTGIFTSOMRÅDE 2 En sammanhållen förvaltning 2010. En effektiv och rättssäker förvaltning. En innovativ och lärande förvaltning. I syfte att stärka arbetet på detta område avser regeringen inrätta en ny förvaltningspolitisk myndighet . I den nya myndigheten samlas strategiska funktioner som tidigare legat på flera myndigheter, bl.a. KKR som därmed kommer att avvecklas. Huvuduppgiften för den nya myndigheten skall vara att driva på utvecklingen för en sammanhållen statsförvaltning och att stödja gemensamt utvecklingsarbete och förnyelse i statsförvaltningen. Den nya myndigheten skall också följa upp förvaltningsutvecklingen samt analysera den internationella utvecklingen och ta del av relevant forskning. Regeringen avser att i samband med detta renodla Statskontorets verksamhet till att inriktas på utredning, uppföljning och utvärdering. Kvalitetssäkrade kunskapsunderlag och utvärderingar av olika områden är av stor betydelse för regeringens arbete. Arbetet med att utveckla den ekonomiska styrningen i staten fortsätter. En väl fungerande ekonomisk styrning skapar förutsättningar för att förverkliga regeringens politik inom området: att åstadkomma god kontroll av statens finanser, skapa förutsättningar för en resursfördelning i enlighet med politiska prioriteringar och att åstadkomma en effektiv resursanvändning. I propositionen Från IT-politik för samhället till politik för IT-samhället (prop. 2004/05:175) anger regeringen att arbetet med att utveckla och effektivisera den offentliga förvaltningen bör förstärkas, bl.a. genom att gemensamma grundfunktioner för den elektroniska förvaltningen utarbetas och tillämpas. framhåller regeringen behovet av en ökad samverkan inom den offentliga förvaltningen i syfte att dra nytta av informationstekniken för utvecklingen och moderniseringen av förvaltningen. I bilaga 1 redovisas regeringens riktlinjer för organisering av statsförvaltningen. Som framgår av redovisningen bör antalet små myndigheter minska. Nämndmyndighetsformen bör användas i begränsad omfattning. När inrättandet av en liten myndighet övervägs skall en noggrann prövning göras om det finns andra alternativ att välja, t.ex. att ge ansvaret för uppgiften till en befintlig myndighet. Myndigheter med färre än tio anställda bör förekomma endast i undantagsfall. Ny organisering av regeringens stabsstöd Regeringen aviserade i budgetpropositionen (prop. 2004/05:1 utg. omr. 2 avsnitt 4) sin avsikt att se över det stabsstöd som lämnas av ESV, Statskontoret och KKR. Regeringen tillkallade en särskild utredare med uppgift att lämna förslag till en preciserad organisations- och ansvarsfördelning mellan ESV, Statskontoret och en ny förvaltningspolitisk myndighet. I direktiven angavs att KKR skall avvecklas och att verksamheten skall övergå till en ny förvaltningspolitisk myndighet. Utredaren har i betänkandet Regeringens stabsmyndigheter (SOU 2005:32) föreslagit att Statskontoret skall ha ett renodlat utrednings-, uppföljnings- och utvärderingsuppdrag samt att viss verksamhet som rör lokalförsörjning och samordning av statlig inköpssamordning skall överföras till ESV. ESV skall även svara för samordningen av den statliga internrevisionen. Vi- dare föreslog utredaren att främjandeuppdrag kring elektronisk samhällsinformation, modernisering och uppdrag som i övrigt anknyter till förvaltningspolitiskt utvecklingsarbete skall överföras till en ny förvaltningspolitisk myndighet. Utredaren föreslog också att inköpssamordningen inom informations- och kommunikationsteknik (IKT) bör placeras på ESV. Regeringen anser emellertid att det finns goda skäl för att verksamheten flyttas till den nya förvaltningspolitiska myndigheten. Den samordnade upphandlingen på IKT-området är av strategisk betydelse för utveckling och modernisering av förvaltningen. Upphandlingen förutsätter att tydliga specifikationer tas fram för de interna och externa IT-lösningar som krävs vid utvecklingen av e-förvaltningen. Den kunskap som upphandlingen ger är också till direkt nytta i det dagliga utvecklingsarbetet för förvaltningspolitiken. Regeringen har beslutat kommittédirektivet En ny myndighet med förvaltningspolitisk inriktning (dir. 2005:65). Enligt direktiven skall den särskilde utredaren vidta de åtgärder som krävs för bildandet av en ny förvaltningspolitisk myndighet. Den nya myndigheten skall inrättas . Den nya förvaltningspolitiska myndigheten skall ansvara för att utveckla en sammanhållen statsförvaltning (se vidare avsnitt 10). En utgångspunkt för regeringen i budgetpropositionen 2005 var att stabsmyndigheterna skall ha tydliga ansvarsområden och därmed stärka den förvaltningspolitiska utvecklingen. Regeringen anser att Statskontoret skall ha ett renodlat utrednings-, uppföljnings- och utvärderingsuppdrag. Statskontoret skall vidare på regeringens uppdrag biträda med underlag för omprövning, effektivisering och styrning av statlig verksamhet. Regeringen anser att ESV, utöver nuvarande arbetsuppgifter, skall ansvara för samordningen av den statliga inköpsverksamheten. Uppgiften bedöms ligga väl i linje med ESV:s övriga uppdrag. Verksamheten innebär samverkan över myndighetsgränserna i syfte att åstadkomma besparingar för staten genom att verka för utveckling och effektiv samordning av statlig inköpsverksamhet. I uppgifterna ingår bl.a. att se till att avtal kommer till stånd, att informera om ramavtal och följa upp och rapportera utnyttjandet samt säkerställa efterlevnaden. Det ingår också att utveckla och effektivisera avropsprocesserna och att verka för att de ramavtalsslutande myndigheterna arbetar på ett likartat sätt. ESV skall också ansvara för vissa lokalförsörjningsfrågor och bistå regeringen med underlag för prisomräkning av lokalkostnader och analyser av lokalkostnader och lokalanvändning. 2005/06:1 UTGIFTSOMRÅDE 2 Vidare skall ESV svara för samordningen av den statliga internrevisionen. Förändringarna skall gälla . granskning av den statliga inköpssamordningen lämnade inköp (RiR 2005:10) till regeringen. I den angavs att regeringens styrning av den statliga inköpsverksamheten var svag, att Statskontorets redovisningar brister i kvalitet samt att formella beslut saknas från regeringens sida. Enligt räcker inte de underlag som finns för att besvara frågan om vilka besparingar inköpssamordningen leder till. uppmanade regeringen att se över systemet för samordnade inköp i staten. Som ovan redovisats har regeringen tillsatt en organisationskommitté (Fi 2005:65) som skall vidta de åtgärder som krävs för bildandet av en ny förvaltningspolitisk myndighet.