prop · GS031d9 · 2005-01-01 00:00:00 — Av revisionsberättelsen framgår att verket inte har uppvisat dokumentation som visar att kostnadsfördelningen mellan verksamhetsgrenarna Prövning av ansökan och Mottagandeverksamhet ger en rättvisande bild av kostnaderna. Vidare har i revisionsrapporten rekommenderat att fastställa vilka aktiviteter som skall ingå i rutinen för framtagande av årsredovisningen för att uppnå god informationskvalitet samt förstärka den interna styrningen och kontrollen avseende avtalshanteringen för att säkerställa att giltiga avtal finns. har inte haft några invändningar i revisionsberättelsen avseende . I strävan att öka öppenheten och rättssäkerheten vid handläggningen av asylärenden, har regeringen gett i uppdrag att förändra arbetssättet vid asylutredningar. Anslaget behöver därför ökas med . Därutöver föreslås anslaget ökas med för de arbetsuppgifter väntas få med anledning av regeringens förslag i propositionen Prövning av verkställighetshinder i utlänningsärenden (prop. 2003/04:59). Regeringen föreslår dessutom att anslaget ökas med för att minska ärendebalanserna bl.a. inför en ny instans- och processordningen. Mot bakgrund av ovanstående föreslår regeringen att anvisas under anslaget 12:1 . beräknas anslaget till respektive . 2004/05:1 UTGIFTSOMRÅDE 8 Tabell 5.3 Härledning av anslagsnivån 20052007, för 12:1 Förändring till följd av: Pris & löneomräkning 2 Förslag/beräknat anslag 1Statsbudget enligt beslut (bet. 2003/04:FiU10). Beloppet är således exklusive beslut på tilläggsbudget under innevarande år. 2Pris- och löneomräkningen baseras på anvisade medel statsbudget. Övriga förändringskomponenter redovisas i löpande priser och inkluderar därmed en pris- och löneomräkning. 5.7.212:2 Mottagande av asylsökande 1 Inklusive av beslutade anslag på tilläggsbudget och förslag på tilläggsbudget i samband med BP . Anslaget finansierar mottagandet av asylsökande m.fl. såsom boende för asylsökande, organiserad verksamhet, förvar och verkställighetsarbetet samt personal som arbetar med dessa uppgifter och lokaler som används i mottagandeverksamheten. Vidare finansieras från anslaget: -ersättningar enligt förordningen (1994:361) om mottagande av asylsökande m.fl. -ersättningar till landsting enligt förordningen (1996:1357) om statlig ersättning för hälso- och sjukvård till asylsökande -ersättningar till kommuner och landsting enligt förordningen (2002:1118) om statlig ersättning för asylsökande m.fl. Utgifterna under anslaget styrs främst av antalet asylsökande, handläggningstiderna hos berörda myndigheter samt tiden från lagakraftvunnet avvisnings- eller utvisningsbeslut till utresa. Regeringen föreslog i proposition (2003/04:35) Människosmuggling och tidsbegränsat uppehållstillstånd för målsägande och vittnen m.m. bl.a. att straffbestämmelserna i utlänningslagen skärps vad avser människosmuggling. För att delfinansiera kriminalvårdens ökade utgifter med anledning av detta överförs till utgiftsområde 4 Rättsväsendet anslaget 4:6 Kriminalvården . beräknas den genomsnittliga dygnsutgiften till . Anledningen till den ökade kostnaden är bl.a. högre ersättning till landstingen för hälso- och sjukvård för de asylsökande. Vidare föreslås att den statliga ersättningen till kommuner för vissa sociala utredningar gällande ensamkommande asylsökande barn även skall gälla (prop. 2003/04:1 utg.omr. 8 sid. 43). Beräkningen av anslaget bygger på att kommer att anta det förslag om ändring i lagen (1994:137) om mottagande av asylsökande m.fl. som regeringen kommer att lämna till . Förslaget innebär att den särskilda bostadsersättningen avskaffas och därmed bedöms utgifterna på anslaget minska. Lagändringen föreslås träda i kraft . Mot bakgrund av ovanstående föreslår regeringen att 3 anvisas under anslaget 12:2 Mottagande av asylsökande . 2 819 612 000 Tabell 5.5 Härledning av anslagsnivån 20052007, för 12:2 Mottagande asylsökande Förändring till följd av: -1 280 969 Överföring till/från andra Förslag/beräknat anslag 1 Statsbudget enligt beslut (bet. 2003/04:FiU10). Beloppet är således exklusive beslut på tilläggsbudget under innevarande år. 1 Inklusive av beslutade anslag på tilläggsbudget och förslag på tilläggsbudget i samband med BP . 2004/05:1 UTGIFTSOMRÅDE 8 Tabell 5.7 Härledning av anslagsnivån 20052007, för 12:3 Migrationspolitiska åtgärder Förändring till följd av: Överföring till/från andra Förslag/beräknat anslag 1 Statsbudget enligt beslut (bet. 2003/04:FiU10). Beloppet är således exklusive beslut på tilläggsbudget under innevarande år. Från anslaget finansieras organiserad överföring av flyktingar m.fl. och ersättning till de kommuner som tar emot dessa personer samt bidrag till vissa hjälpinsatser för flyktingar utanför . Bidrag till flyktingars resor från för bosättning i annat land och bidrag till flyktingar för kostnader för anhörigas resor till finansieras via detta anslag. Även statsbidrag till den efterforskningsverksamhet som enligt avtal bidrivs av Svenska Röda korset bekostas från anslaget. Dessutom finansieras internationell samverkan inom ramen för flykting- och migrationspolitiken m.m. Anslagsmedlen avseende vidarebosättning av flyktingar m.fl. kan användas med viss flexibilitet och motsvara kostnaderna för överföring och mottagande av 1 840 personer. För att delfinansiera kriminalvårdens ökade kostnader med anledning av att straffbestämmelserna i utlänningslagen skärps vad avser människosmuggling överförs till utgiftsområde 4 Rättsväsendet anslaget 4:6 Kriminalvården . Mot bakgrund av ovanstående föreslår regeringen att anvisas under anslaget 12:3 Migrationspolitiska åtgärder . beräknas anslaget till respektive . 1Inklusive av beslutade anslag på tilläggsbudget och förslag på tilläggsbudget i samband med BP . 2Motsvarar 129 963 tkr prisnivå. 3Motsvarar 129 963 tkr prisnivå. prövar överklaganden av beslut som fattas av avseende avvisning och utvisning samt ansökningar om uppehållstillstånd, flyktingförklaring, resedokument och svenskt medborgarskap. Nämnden prövar även s.k. ny ansökan om uppehållstillstånd enligt 2 kap. 5 b § utlänningslagen. Sådan ansökan kan göras efter det att ett avvisnings- eller utvisningsbeslut vunnit laga kraft. anslag föreslås öka med för att minska ärendebalanserna bl.a. inför en ny instans- och processordning samt för att minska väntetiderna i mottagandesystem. En särskild utredare tillkallas för att förbereda och vidta åtgärder för att inrätta en ny instans- och processordning i enlighet med 2004/05:1 UTGIFTSOMRÅDE 8 Den nya instans- och processordningen skall gälla från . Mot bakgrund av ovanstående föreslår regeringen att anvisas under anslaget 12:4 . beräknas anslaget till respektive . Tabell 5.9 Härledning av anslagsnivån 20052007, för 12:4 Förändring till följd av: Pris & löneomräkning 2 Förslag/beräknat anslag 1Statsbudget enligt beslut (bet. 2003/04:FiU10). Beloppet är således exklusive beslut på tilläggsbudget under innevarande år. 2Pris- och löneomräkningen baseras på anvisade medel statsbudget. Övriga förändringskomponenter redovisas i löpande priser och inkluderar därmed en pris- och löneomräkning. 5.7.512:5 Offentligt biträde i utlänningsärenden 1 Inklusive av beslutade anslag på tilläggsbudget och förslag på tilläggsbudget i samband med BP . Anslaget finansierar offentligt biträde enligt utlänningslagen (1989:529) vid , och . Anslaget påverkas främst av antalet ärenden. Regeringen bedömer att anslaget bör utökas med för ökade kostnader för offentligt biträde i utlänningsärenden. Mot bakgrund av ovanstående föreslår regeringen att anvisas under anslaget 12:5 Offentligt biträde i beräknas anslaget till respektive . Tabell 5.11 Härledning av anslagsnivån 20052007, för 12:5 Offentligt biträde i utlänningsärenden Förändring till följd av: Förslag/beräknat anslag 1 Statsbudget enligt beslut (bet. 2003/04:FiU10). Beloppet är således exklusive beslut på tilläggsbudget under innevarande år. 5.7.612:6 Utresor för avvisade och utvisade 1 Inklusive av beslutade anslag på tilläggsbudget och förslag på tilläggsbudget i samband med BP . Anslaget finansierar resor ut ur landet för utlänningar som avvisats eller utvisats enligt beslut av regeringen, , eller polisen med stöd av utlänningslagen. Även kostnader för resor ut ur för de asylsökande som återkallat sin ansökan finansieras från anslaget. kan överlämna ärenden till polismyndigheten om utlänningen håller sig undan eller om det kan antas att tvång kommer att behövas för att genomföra verkställigheten. Kriminalvårdens transporttjänst organiserar utresor för avvisade och utvisade på polisens uppdrag. Regeringen bedömer att anslaget bör utökas med på grund av ökat antal avvisningar och utvisningar samt ökade resekostnader. Mot bakgrund av ovanstående föreslår regeringen att anvisas under anslaget 12:5 Utresor för avvisade och utvisade . beräknas anslaget till respektive . Tabell 5.13 Härledning av anslagsnivån 20052007, för 12:6 Utresor för avvisade och utvisade Förändring till följd av: Förslag/beräknat anslag 1 Statsbudget enligt beslut (bet. 2003/04:FiU10). Beloppet är således exklusive beslut på tilläggsbudget under innevarande år. 5.7.712:7 Från EU-budgeten finansierade insatser för asylsökande och flyktingar 1 Inklusive av beslutade anslag på tilläggsbudget och förslag på tilläggsbudget i samband med BP . Anslaget disponeras av för att utveckla prövnings- och mottagandesystem för 2004/05:1 UTGIFTSOMRÅDE 8 asylsökande, integrationsinsatser för de som fått uppehållstillstånd. Vidare används anslaget för att hjälpa personer att återvända eller återvandra till sitt hemland, samt insatser för kvinnor och tortyroffer m.m. Anslagsbeloppet motsvarar EU:s medfinansiering av beviljade projekt. Bidraget administreras av i samarbete med . Bidraget redovisas under inkomsttiteln 6911 Övriga bidrag från EU. Regeringen bedömer anslagsbehovet till . Fonden inrättades 2000 för perioden 20002004. har träffat en politisk överenskommelse om att förlänga fonden för en perioden 20052010. Mot bakgrund av ovanstående föreslår regeringen att anvisas under anslaget 12:7 Från EU-budgeten finansierade insatser för asylsökande och flyktingar . beräknas anslaget till respektive . Tabell 5.15 Härledning av anslagsnivån 20052007, för 12:7 Från EU-budgeten finansierade insatser för asylsökande och flyktingar Förändring till följd av: Förslag/beräknat anslag 1 Statsbudget enligt beslut (bet. 2003/04:FiU10). Beloppet är således exklusive beslut på tilläggsbudget under innevarande år. 2004/05:1 UTGIFTSOMRÅDE 8 Minoritetspolitiken omfattar frågor om skydd och stöd för de nationella minoriteterna och de historiska minoritetsspråken. Politikområdet omfattar även anslaget för åtgärder för nationella minoriteter. Tabell 6.1 Utgiftsutveckling inom politikområdet Anslag inom utgiftsområde 8 47:1 Åtgärder för nationella minoriteter Totalt för utgiftsområde 8 Totalt för politikområde Minoritetspolitik 1 Inklusive av redan beslutade anslag på tilläggsbudget i samband med ekonomiska vårproposition, (bet. 2003/04:FiU21) och förslag på tilläggsbudget i samband med budgetpropositionen . Målet för minoritetspolitiken är att ge skydd för de nationella minoriteterna och stärka deras möjligheter till inflytande samt stödja de historiska minoritetsspråken så att de hålls levande. Målet fastställdes av och gäller från och med (prop. 2000/01:1, utg.omr. 8, bet. 2000/01: SfU2, rskr. 2000/01:72). Minoritetspolitiken är ett eget politikområde och grundas på beslut om åtgärder för de nationella minoriteterna och inriktningen av en minoritetspolitik (prop. 1998/99:143, bet. 1999/2000:KU6, rskr. 1999/2000:69). De nationella minoriteterna är samer, sverigefinnar, tornedalingar, romer och judar och de språk som omfattas av minoritetspolitiken är sa- 2004/05:1 UTGIFTSOMRÅDE 8 miska (alla former), finska, meänkieli, chib (alla former) och jiddisch. I samband med beslutet om en minoritetspolitik ratificerade två Europarådskonventioner, den europeiska stadgan om landsdels- eller minoritetsspråk och ramkonvention om skydd för nationella minoriteter. Bestämmelserna i dessa konventioner har utgjort en grund för den svenska politiken på området. Mot bakgrund av bestämmelserna i dessa båda konventioner prioriteras i första hand insatser inom kultur- och utbildningsområdena samt insatser för att stärka de nationella minoriteternas möjligheter till inflytande i samhällslivet. Genomförandet av minoritetspolitiken kräver således en samordning mellan detta politikområde och andra politikområden, såsom kultur- och utbildningsområdena. Erfarenhetsutbyte och samverkan med andra länder är en annan viktig del i arbetet att utveckla minoritetspolitiken. Minoritetspolitiken kan delas in i tre huvudområden, att ge skydd för de nationella minoriteterna, att stärka möjligheterna till inflytande för de nationella minoriteterna, både kvinnor och män, samt att stödja de historiska minoritetsspråken så att de hålls levande. Minoritetspolitiken skall genomsyras av jämställdhetsperspektivet. En arbetsgrupp finns för att samordna regeringens minoritetspolitik. Arbetsgruppen har till uppgift att samordna åtgärder inom minoritetspolitiken, verka för att minoritetspolitikens mål får genomslag inom olika sakområden samt medverka till uppföljning och utvärdering av politiken. Arbetsgruppen medverkar även i arbetet med att utarbeta rapporter till om hur uppfyller sina åtaganden enligt Europarådskonventionerna. Skydd för de nationella minoriteterna En viktig del av regeringens minoritetspolitik är att ge skydd för de nationella minoriteterna. I detta ingår att värna om de mänskliga rättigheterna, vidta åtgärder mot diskriminering och främja ömsesidig respekt och förståelse mellan personer med olika bakgrund. En förutsättning för att uppnå detta är att skydda de nationella minoriteternas fortlevnad och ge dem förutsättningar för att bevara och utveckla sin identitet. Regeringen gav Ombudsmannen mot etnisk diskriminering (DO) i uppdrag att genomföra ett särskilt arbete för att förebygga och motverka diskriminering av romer. Uppdraget har redovisats till regeringen genom rapporten av romer i . DO underströk i rapporten behovet av ett individuellt och strukturellt perspektiv samt ett minoritetsperspektiv i frågan om diskriminering av romer. Rapporten, som bl.a. innehåller ett antal förslag till åtgärder, bereds inom . DO har tilldelats medel som möjliggör att det särskilda arbetet för att motverka och förebygga diskriminering av romer kan fortsätta . DO:s undersökning visar att det är viktigt att synliggöra den romska gruppen samt att öka kunskapen om romer och deras situation i samhället. Regeringen avser därför att inom ramen för minoritetspolitiken göra en särskild satsning riktad mot såväl romska ungdomar som ungdomar generellt. För att minoritetspolitiken skall kunna få genomslagkraft krävs att den genomförs på flera nivåer i samhället. Till stor del är det inom den kommunala verksamheten som minoritetspolitiken måste genomföras. En viktig uppgift för regeringen är att informera och sprida kunskap om nationella minoriteter och innehållet i minoritetspolitiken. Därför genomförs regionala konferenser riktade till kommuner, landsting samt vissa statliga myndigheter. Regeringens bedömning är att det finns ett fortsatt behov av sådana informationsinsatser. Konferenserna kommer därför att följas upp genom ytterligare insatser riktade till kommuner. lämnar i sin senaste rapport rekommendationer till om hur genomförandet av konventionen kan förbättras. Som ett led i uppföljning av minoritetspolitiken och ett sätt att bereda möjlighet för information och diskussion kring rekommendationer kommer ett seminarium om rekommendationerna och uppföljningen av dessa att äga rum . Stärka möjligheterna till inflytande En viktig del av minoritetspolitiken är att stärka de nationella minoriteternas möjligheter till inflytande i samhällslivet. Ekonomiskt bidrag till minoritetsorganisationer och samrådsmöten mellan regeringen och företrädare för de nationella minoriteterna är några exempel på insatser som görs inom politikområdet för att öka inflytandet för de nationella minoriteterna. Organisationer som företräder nationella minoriteter har tilldelats för detta ändamål. Fördelningen av medlen baseras på de enskilda organisationernas behov. Av redovisningarna från minoritetsorganisationerna framgår att medlen har använts för skiftande ändamål, bl.a. mötesverksamhet, informationsinsatser samt för åtgärder som syftar till att förbättra kunskaperna i det egna språket. Stöd för de historiska minoritetsspråken Ett av minoritetspolitikens huvudområden är att ge stöd åt de historiska minoritetsspråken så att de hålls levande. Av de fem minoritetsspråken i har samiska, finska och meänkieli en historisk geografisk bas medan chib och jiddisch är territoriellt obundna språk. I vissa kommuner i finns förvaltningsområden för samiska, finska och meänkieli. I dessa kommuner har språken använts av hävd och används fortfarande i tillräcklig omfattning för att få status som s.k. språkligt förvaltningsområde. Det samiska förvaltningsområdet omfattar kommunerna . Förvaltningsområdet för finska och meänkieli omfattar kommunerna . I förvaltningsområdena finns en lagstadgad rätt att använda samiska, finska eller meänkieli i kontakt med myndigheter och domstolar. Lagarna (SFS 1999:1175 och 1999:1176) om rätt att använda samiska respektive finska och meänkieli hos förvaltningsmyndigheter och domstolar innebär att en enskild boende har rätt att i vissa fall använda samiska, finska eller meänkieli vid en förvaltningsmyndighet eller domstol. Lagstiftningen medför också en rätt att få förskoleverksamhet och äldreomsorg helt eller delvis på respektive språk. En särskild utredare ser över möjligheten att utöka det finska förvaltnings- 2004/05:1 UTGIFTSOMRÅDE 8 området till att även omfatta Stockholms- och , (dir 2004:6). Frågan om en utvidgning av förvaltningsområdet för samiska har behandlats i olika sammanhang. i har bl.a. på regeringens uppdrag redovisat konsekvenserna av en sådan utvidgning av förvaltningsområdet. Med utgångspunkt i har regeringen nu för avsikt att ytterligare låta undersöka möjligheterna att utvidga det samiska förvaltningsområdet även till det sydsamiska området, dvs. södra delarna av det traditionella samiska språkområdet. För att sprida kunskap om minoritetspolitiken har två konferenser om nationella minoriteter och mänskliga rättigheter arrangerats för bl.a. kommuner och landsting samt vissa statliga myndigheter. Ytterligare en sådan konferens kommer att genomföras . För att öka minoriteternas inflytande hålls samrådsmöten med företrädare för regeringen och minoriteternas organisationer. Frågor som särskilt lyfts fram vid dessa samråd är språk- och utbildningsfrågor, frågan om en myndighet för minoritetspolitiken, inflytandefrågor både lokalt och regionalt samt diskriminering. andra periodiska rapport om genomförandet av den europeiska stadgan om landsdels- eller minoritetsspråk lämnade sin andra rapport till om genomförande av den europeiska stadgan om landsdels- eller minoritetsspråk. I rapporten redovisas framför allt åtgärder inom områdena för utbildning, kultur och media. Rådet för romska frågor inrättade regeringen för romska frågor som ett rådgivande organ till regeringen. Ordförande i rådet är ansvarigt statsråd. 2004/05:1 UTGIFTSOMRÅDE 8 I rådets arbetsplan lyfts ett antal områden fram som särskilt angelägna. Dessa områden är synliggörande av den romska gruppen, diskriminering och mänskliga rättigheter, utbildningsfrågor, kultur och massmedia, sociala frågor samt internationellt samarbete. Kunskapsspridning om de romska grupperna och antidiskrimineringsarbete är särskilt prioriterade frågor. har rådet arbetat med att flytta fram positionerna inom dessa områden. Det är angeläget att detta arbete fördjupas och utvecklas. Ett arbete har initierats för att stärka de romska kvinnornas situation och öka deras delaktighet, bl.a. har en grupp tillskapats med företrädare för och romska kvinnor. Denna grupp leds av ansvarig statssekreterare och planerar att genomföra ett seminarium om romska flickors och kvinnors situation och framför allt deras möjlighet att kombinera utbildning och yrkesliv med romska traditioner. Rapport om diskriminering av romer i Romerna som grupp drabbas särskilt hårt av fördomar och diskriminering. Regeringen gav därför Ombudsmannen mot etnisk diskriminering i uppdrag att genomföra ett särskilt arbete för att förebygga och motverka diskriminering av romer. Uppdraget har redovisats till regeringen genom rapporten av romer i . Utredning om finska i Stockholms- och gav regeringen en särskild utredare i uppdrag att se över finska språkets ställning i Stockholms- och (dir. 2004:6). Utredaren skall analysera förutsättningarna för att göra även detta område till en del av det finska förvaltningsområdet. Uppdraget skall redovisas . Samverkan med andra länder är en viktig del i arbetet att utveckla minoritetspolitiken. Det finns en arbetsgrupp med tjänstemän från ansvariga departement i och , den finsk-svenska arbetsgruppen för minoritets- och minoritetsspråkfrågor, (Ju 2003:D). avlämnat en rapport för /2003. har framför allt finska språkets ställning i diskuterats. Det pågår även ett arbete med att fördjupa samarbetet kring minoritetsfrågor mellan de övriga nordiska länderna. Inom ramen för , EU:s och andra internationella organs arbetsområden finns också samarbete som berör minoritetsfrågor. För att stärka de nationella minoriteterna och stödja minoritetsspråken är insatser utanför politikområdet av största betydelse. En rad åtgärder som rör minoritetspolitiken har vidtagits, bl.a. inom områdena språk, arkivfrågor, massmedier, utbildning, demokrati och de mänskliga rättigheterna, äldreomsorg, kulturverksamhet och samepolitik. Regeringen tillkallade en parlamentarisk kommitté med uppdrag att lägga fram förslag till ett handlingsprogram för det svenska språket. redovisade sitt uppdrag i betänkandet Mål i mun (SOU 2002:27). I betänkandet föreslås bl.a. att en ny myndighet för språkvårdande uppgifter, språkråd, skall bildas. Avsikten är att myndigheten skall ta över de uppgifter som ligger på och men att även språkvårdande arbete för andra minoritetsspråk skall omfattas. Beredning av förslagen i betänkandet Mål i mun pågår och regeringen avser att återkomma till i frågan . I betänkande Arkiv för alla nu och (SOU 2002:78) föreslås bl.a. åtgärder för att bevara dokument på minoritetsspråken. Betänkandet har remissbehandlats och bereds i . Programföretagen i allmänhetens tjänst har ett stort ansvar för att beakta språkliga och etniska minoriteters behov. I sändningstillstånden för public serviceföretagen (), () och () som gäller , framgår att företagens insatser för de språkliga och etniska minorite- terna skall öka. Enligt sändningstillstånden skall samiska, finska, meänkieli och chib ha en särställning. Av propositionen som ligger till grund för sändningstillstånden framgår vidare att programföretagen skall ta hänsyn till att även jiddisch har status som minoritetsspråk. En parlamentarisk kommitté förbereder de sändningstillstånd som skall gälla (dir. 2003:119). Regeringen gav i uppdrag att kartlägga och analysera situationen för medier som riktar sig till främst invandrare och nationella minoriteter i . Uppdraget har redovisats till regeringen i rapporten (). Rapporten bereds i . Inom skolområdet pågår ett utvecklingsarbete för att förbättra undervisningen för de nationella minoriteterna. Arbetet består dels av insatser för kompetensutveckling av pedagogisk personal i förskola och skola, dels av utveckling av läromedel och utarbetande av ordbaser och lexikon för de olika språken. Utvecklingen sker i samråd med representanter för de nationella minoriteterna. Myndigheten för skolutveckling driver webbplatsen Tema modersmål. Den tillhandahåller information och olika kommunikationsverktyg riktat till dem som arbetar med eller på annat sätt kommer i kontakt med modersmålsundervisning.