prop · GS03108 · 2005-03-22 00:00:00 — 7.2Förbättrade möjligheter till kombination av partiell sjukskrivning och studier Regeringens bedömning: Möjligheterna att kombinera partiell sjuk- skrivning med studier bör förbättras. Innan ett sådant förslag genom- förs bör den närmare utformningen av bestämmelserna och administ- rationen av dessa övervägas. Regeringen avser därför att se över bland annat kontrollmöjligheterna för att därefter ta ställning till hur en kombination av partiell sjukskrivning med studier som finansieras med statligt stöd kan möjliggöras. Utredningens bedömning: För personer som har en anställning eller står till arbetsmarknadens förfogande och är sjukskrivna men vill förena en fortsatt sjukskrivning på deltid med deltidsstudier anser utredningen att problemen kan lösas genom att reglerna i lagen om allmän försäkring ändras. Remissinstanserna: utgår ifrån att problemen för de ovan nämnda två grupperna kommer att kunna lösas antingen genom att reglerna i lagen om allmän försäkring respektive reglerna om rätt till stu- diestöd vid sjukdom ändras eller genom en särskild studerandeförsäkring. LO anser att man bör söka finna en lösning för de personer som vill förena sjukskrivning på deltid med deltidsstudier. Alla möjligheter till rehabilitering bör tas tillvara enligt dem. anser att frågan bör kunna lösas inom ramen för nuvarande försäkringsstruktur. och hoppas att problemet med reglerna som är konstruerade utan möjlighet till kombination sjuk- dom/studier löses . Nuvarande regelsystem är enligt de två organi- sationerna ett hinder för rehabilitering. anser att det är högst önskvärt att en ny försäkringsstruktur alternativt en delreform inrymmer en större flexibilitet och möjliggör en kombination av deltidssjukskrivning och deltidsstudier. förenade student- kårer förordar att det bör finnas möjligheter att vara partiellt sjukskriven precis som vanliga arbetstagare. Dåvarande ansåg att frågan borde prioriteras. Skälen för regeringens bedömning: Det nationella målet för att minska ohälsan i arbetslivet som gäller lyder: Frånvaron från arbetslivet på grund av sjukskrivning skall i förhållande till 2002 halve- ras . Målet skall uppnås genom insatser inom flera olika politikområden. Inom området sjukpenning och rehabilitering lade regeringen, , fram förslag om ökad precision vid sjukskriv- ning (prop. 2002/03:89) där bland annat ökad användning av möjligheten att deltidssjukskriva framhölls som en viktig åtgärd. En förändring till ett mer flexibelt regelsystem som gör det möjligt att kombinera studier med sjukskrivning skulle utgöra ett steg i denna rikt- ning. En ökad flexibilitet kan utgöra ett stöd för att bryta en långvarig sjukskrivning eftersom studier ofta kan vara en väg tillbaka till arbets- livet. Regeringen anser därför att möjligheterna att kombinera partiell sjuk- skrivning med studier som finansieras med statligt stöd bör förbättras. Innan ett sådant förslag genomförs bör den närmare utformningen av bestämmelserna och administrationen av dessa övervägas. finns ett system för informationsutbyte mellan och . Syftet med detta informationsutbyte är att öka ser- vicen till den enskilde, öka kontrollen av statliga medel samt förebygga felaktiga utbetalningar. Regeringen avser att se över om det befintliga informationsutbytet mellan myndigheterna behöver utvecklas och vilka kontrollsystem som är nödvändiga för att garantera att den enskilde får rätt ersättning i sam- band med att en kombination av partiell sjukskrivning och studier med studiemedel möjliggörs. Regeringen avser därefter att ta ställning till hur ett sådant system skulle kunna konstrueras. 8.1Förslaget till lag om ändring i lagen (1962:381) om allmän försäkring I tredje stycket har en ny punkt 2 lagts till. I denna punkt anges ytter- ligare en kategori försäkrade som kan få en s.k. skyddad sjukpenning- grundande inkomst (SGI), dvs. SGI:n får sänkas lägst till vad den skulle ha varit närmast före förvärvsavbrottet om då känt till samtliga förhållanden. Uttrycket periodiskt ekonomiskt stöd innebär att ersättningen skall utbetalas med periodicitet och inte endast en gång i form av någon engångsersättning. Efter samma mönster som i punkterna 1 och 3 är det regeringen eller den myndighet regeringen bestämmer som fastställer de närmare grunderna för tillämpligheten av punkten. För att det inte skall råda någon tveksamhet om att en förälder som saknar arbete eller som vid barnets födelse studerar också har rätt att behålla sitt sjukpenningskydd , har kravet i tredje stycket punkt 5 på att den försäkrade skall vara ledig från sitt arbete slopats. Det räcker med att föräldern avhåller sig från förvärvsarbete för att vårda barnet för att få behålla skyddet. I fjärde stycket, som reglerar hur sjukpenningen skall beräknas vid sjukdom under tid som den försäkrade bedriver studier eller deltar i ett arbetsmarknadspolitiskt program, har punkten 2 lagts till. I paragrafens första stycke har en ändring gjorts på så sätt att den ifråga- varande sjukpenninggrundande inkomsten inte längre skall anpassas till löneutvecklingen inom den försäkrades yrkesområde. I stället skall den sjukpenninggrundande inkomsten omräknas med den procentuella för- ändringen i prisutvecklingen som har skett för varje helt år som har för- flutit räknat från det att sjukersättningen eller aktivitetsersättningen bör- jade utges. Hur den procentuella förändringen skall beräknas framgår av 5 d § tredje stycket. Efter en sådan omräkning kan, om det är behövligt, den sjukpenninggrundande inkomsten omräknas ytterligare, se härvid kommentaren till 5 d §. I den nya paragrafen anges ett nytt beräkningssätt av den sjukpenning- grundande inkomsten (SGI:n) för de försäkrade som omfattas av 5 § tredje stycket 16 och som helt eller delvis saknar anställning. Den nya beräkningen av sjukpenninggrundande inkomst omfattar också dem som under en pågående ersättningsperiod förlorar sin anställning. Beräknings- sättet ersätter den anpassning till löneutvecklingen inom den försäkrades yrkesområde som tidigare tillämpats vid beräkningen av SGI:n. Ett omräkningsförfarande blir endast aktuellt om det finns något skäl till att beräkna en sjukpenninggrundande inkomst. I paragrafen anges därför att det är när skall fastställa den sjukpenninggrundande inkomsten som en omräkning skall göras. Den omräkningsmetod som nu införs anpassar den sjukpenninggrundande inkomsten till prisutveck- lingen i samhället. För den som helt eller delvis saknar anställning kan omräkning göras av såväl sådan sjukpenninggrundande inkomst som hänför sig till inkomst av anställning som på inkomst annat förvärvsarbete än anställ- ning. Omräkningen skall göras när det finns anledning att fastställa en sjukpenninggrundande inkomst och har gått räknat från den dag då den anställning upphörde som senast föranlett eller kunnat föran- leda beräkning av sjukpenninggrundande. Om det efter det att en omräk- ning har gjorts återigen finns anledning att fastställa en sjukpenninggrun- dande inkomst skall denna på nytt omräknas räknat efter den förra omräkningen. Eftersom omräkningen även kan beröra sådan sjukpenninggrundande inkomst som grundar sig på inkomst av annat förvärvsarbete jämställs den tidpunkt som en anställning upphörde med den tidpunkt en försäkrad helt upphörde med annat förvärvsarbete än arbete som anställd. När omräkning har gjorts enligt 5 c § skall tidpunkten för nästa omräk- ning räknas från utgången av det senaste som en försäkrad har uppburit sjukersättning eller aktivitetsersättning. Härigenom får omräk- ningen genomslag även som sjukersättningen eller aktivitets- ersättningen utgivits under del av år, dvs. då inte har förflutit med sådan ersättning. Har en försäkrad exempelvis uppburit sjukersätt- ning så omräknas inkomsten enligt 5 c § för det och därefter räknas tiden enligt 5 d § från utgången av det året dvs. nästa omräkning görs när har förflutit . Som framgår av det andra stycket i paragrafen skall den sjukpenning- grundande inkomsten av annat förvärvsarbete också kunna räknas om för en försäkrad som inte har upphört med förvärvsarbetet. Inkomsten får dock inte vara sådan inkomst som avses i 2 a § första stycket dvs. sådan inkomst som hänför sig till inkomst av annat förvärvsarbete än anställ- ning men ändå har utgivits av en arbetsgivare. Omräkningen skall göras under en pågående ersättningsperiod om denna har pågått . Omräkningstidpunkten räknas då från ersättningsperiodens början. En ersättningsperiod kan i dessa omräkningsfall givetvis bestå av olika typer av dagersättningar. Dessa måste dock uppbäras i en följd. Vid omräkningen skall alltid det senast fastställda talet för konsument- prisindex (KPI-talet) användas. Detta KPI-tal jämförs med det KPI-tal som fastställdes för samma månad . Eftersom KPI- talet fastställs månaden efter den månad det avser kan i vissa fall talet för månaden före inte ännu vara fastställt. Det är då det senast fastställda talet som skall användas och jämförelsen skall göras med det tal som avser samma månad . Även om omräknings- förfarandet rent faktiskt kommer att göras av efter själva omräkningstidpunkten är det alltid det senast fastställda KPI- talet räknat från omräkningstidpunkten som skall användas. Om prisutvecklingen skulle vara negativ kan omräkningen aldrig komma att medföra att den sjukpenning- grundande inkomsten sänks. Inte heller kan omräkningen komma att medföra att SGI:n fastställs till ett belopp som överstiger 7,5 prisbas- belopp. I paragrafen har en ändring gjorts så att den nya kategorin försäkrade i den nya punkten 2 i 5 § tredje stycket kommer att inkluderas. Ändringen i paragrafen innebär att föräldrapenningen, under vissa förut- sättningar, skall beräknas lägst på grundval av den sjukpenninggrun- dande inkomst (SGI) som tidigare gällde eller den högre inkomst som ett löneavtal därefter föranleder. Föräldrapenningen skall således kunna beräknas på den fiktiva högre sjukpenninggrundande inkomst som ett löneavtal kan komma att föranleda. För den som har en anställning men som har minskat sin inkomst ska anpassningen således göras med hjälp av de eventuella löneavtal som hör till den tidigare högre inkomsten som gällde före sänkningen av SGI:n. Det innebär att om ett löneavtal har medfört en viss procentuell höjning av inkomsten skall denna procen- tuella höjning göras på den sjukpenninggrundande inkomsten som gällde innan sänkningen skedde. Den angivna beräkningen utifrån löneavtal gäller endast sådan förälder som har anställning. När det gäller föräldrar som är helt eller delvis arbetslösa har beräk- ningen utifrån löneutvecklingen inom yrkesområdet tagits bort. I stället har det, i ett nytt sjunde stycke, införts en regel som innebär att deras sjukpenninggrundande inkomst skall räknas om på det sätt som anges i 3 kap. 5 d §. Uttrycket alltjämt avser att klargöra att omräkning av den SGI som avses i sjätte stycket skall göras fast det inte längre föreligger en sådan skyddad tid som avses i 3 kap. 5 § tredje stycket 5. Omräk- ningsmetoden är även tillämplig på sådan förälder som helt har upphört med förvärvsarbete och har en sjukpenninggrundande inkomst som endast hänförs till inkomst av annat förvärvsarbete eftersom en sådan förälder helt eller delvis saknar anställning, se härvid 3 kap. 5 d § första stycket. Vidare är omräkningsmetoden tillämplig på en försäkrad som inte helt har upphört med sitt förvärvsarbete och som har en sjukpen- ninggrundande inkomst av annat förvärvsarbete, se härvid 3 kap. 5 d § andra stycket. Lagen skall träda i kraft . Den nya bestämmelsen avseende ekonomiskt periodiskt stöd skall tillämpas när det gäller ersättningar som betalas ut och som avser tid efter lagens ikraftträdande. Har ersättning betalats ut för tid före ikraft- trädandet och SGI:n har sänkts kan de nya reglerna således inte tillämpas. Omräkning skall tillämpas på sjukpenninggrundande inkomst (SGI) som beräknas för tid efter ikraftträdandet. Innebörden av detta är att om en omräkning/beräkning av SGI:n skall göras efter denna tidpunkt så skall det nya omräkningsförfarandet tillämpas, dvs de senaste tolv måna- dernas prisutveckling skall användas vid omräkningen. För en försäkrad som har SGI som hänförs till inkomst av annat för- värvsarbete och som uppbär ersättning som är beräknad på denna SGI skall dock omräkningsförfarandet tillämpas först Prop. 2004/05:108 2006. Det innebär att omräkning av inkomsten för såväl den som helt har upphört med annat förvärvsarbete som den som inte har upphört med sådant arbete första gången kan komma att göras , dvs. En försäkrad som uppburit sjuk- eller aktivitetsersättning under tid före ikraftträdandet skall få SGI:n omräknad utifrån löneutvecklingen inom vederbörandes yrkesområde. Omräkningen utifrån löneutveck- lingen gäller dock endast de sådan ersättning har uppburits före . Därefter skall de nya omräkningsreglerna haka på. 8.2Förslaget till lag om ändring i lagen (1976:380) om arbetsskadeförsäkring Paragrafen anger huvudprincipen för beräkning av livränteunderlag. Första stycket har ändrats på så sätt att endast ett livränteunderlag kom- mer att behöva bestämmas vid prövning av rätt till livränta. Livränte- underlaget skall således grunda sig på den försäkrades inkomstförhållan- den från vilken livräntan första gången skall utges. Det fastställda livränteunderlaget kommer, då det finns behov av att använda det, att omräknas på sätt som anges i den nya 7 a §. Eftersom det är den försäkrades inkomstförhållanden vid livräntans begynnelsetidpunkt som kommer att bilda det livränteunderlag som, efter omräkning, skall vara grunden för senare livräntebeslut är det angeläget att en så rättvisande bild som möjlig ges av dessa inkomstförhållanden. Enligt nuvarande praxis är det inte möjligt att vid bestämmande av liv- ränteunderlag beakta ett löneavtal som träffats efter det att livräntan skall utges även om avtalet omfattar denna tidpunkt. I ett nytt tredje stycke har därför införts en bestämmelse om att sådana avtal får beaktas vid beräk- ning av livränteunderlaget. Efter beslut om livränta kommer ett retroaktivt verkande löneavtal även kunna beaktas vid en omprövning av livräntan enligt 12 §. På motsvarande sätt som enligt 5 § skall livränteunderlaget även för den som inte är sjukpenningförsäkrad fastställas med hänsyn till inkomsten då livräntan första gången skall utges. Paragrafen är ny. På grund av att endast ett livränteunderlag kommer att bestämmas med anledning av en arbetsskada kan en person vars inkomster vid livräntans begynnelsetidpunkt på grund av speciella omständigheter är högre eller lägre än vad som är normalt för denne komma att få en livränta som inte på ett rimligt sätt återspeglar den inkomstförlust som arbetsskadan förorsakar. Det gäller i första hand de som skadar sig de har förkortad arbetstid med anledning av att de vårdar barn. Med tillämpning av nuvarande bestämmelser har dessa personer enligt fast praxis möjlighet att under vissa omständigheter få sin livränta beräknad på ett högre livränteunderlag när den lagliga möjligheten till sådan ledighet upphör eller då tiden för en avtalade åter- gång i högre tjänstgöringsgrad infaller (se bl.a. RÅ 2001 ref. 54, RÅ 2003 not 63 och 221). Om något av dessa tillfällen infallit före livräntans begynnelsetidpunkt har de förslagna lagändringarna ingen inverkan på hur livränteunderlaget fastställs. Infaller emellertid tidpunkten då en återgång i den normala tjänstgöringsgraden skulle ha inträffat efter den tidpunkt från vilken livräntan första gången skall utges kommer den nya paragrafen att möjliggöra en justering av livränteunderlaget i enlighet med nuvarande praxis. Bestämmelsen avses också tillämpas på fall då en försäkrad har en ovanligt hög inkomst från vilken livräntan första gången skall utges men det då står klart att denna inkomst har begränsad varak- tighet. Det kan t.ex. gälla elitidrottsmän som under sin aktiva tid har mycket höga inkomster men som därefter kan beräknas få mer normala inkomster. Ett livränteunderlag bör då kunna sänkas det står klart att en sådan inkomstminskning är att förvänta. I paragrafen, som är ny, anges att det fastställda livränteunderlaget i vissa situationer skall räknas om med ledning av det särskilda tal som anges i 6 kap. 2 § då livräntan första gången skall utges. Omräkningen skall göras om det finns behov av att beräkna en ny liv- ränta. Det gäller t.ex. vid bestämmande av en ny livränta efter det att en period med tidsbegränsad livränta löpt ut och i samband med att en omprövning av livräntan ifrågasätts enligt 12 §. I paragrafens tredje stycke har sista meningen som anger att livränte- underlaget vid bestämmande av livränta under period med vilande för- mån skall omräknas på visst sätt med hänsyn till prisbasbeloppet tagits bort. Därigenom kommer även detta livränteunderlag att räknas om enligt den nya principen som anges i 7 a §. 1.De nya reglerna träder i kraft . De kommer såle- des att tillämpas vid beslut om nya livräntor som fattas från och med denna tidpunkt, även om en ansökan om livränta kommit in till Försäk- ringskassan . 2.När det gäller livräntor som har beslutats före ikraftträdandet skall dock äldre bestämmelser alltjämt tillämpas. Det innebär att äldre bestämmelser skall tillämpas dels vid förnyad prövning av tidsbegrän- sade sådana livräntor, dels vid omprövning av sådana livräntor. 3.Det särskilda tal med vilket livräntor räknas om enligt 6 kap. 2 § och med vilket livränteunderlaget enligt den föreslagna 7 a § skall räknas om med fastställdes första gången . När de nya bestämmelserna om livränteunderlag skall tillämpas skall underlaget räknas om med den årliga förändringen av prisbasbeloppet. Sammanfattning av betänkandet Sjukpenninggrundande inkomst skydd och anpassning (SOU 2003:50) Sammanfattning är hämtad ur SOU 2003:50 och återges här i sin helhet. Utredningens uppdrag består av fyra delar Utredningens huvudsakliga uppdrag består av fyra delar eller områden. För det första skall utredningen göra en analys av reglerna om skydds- tider för sjukpenningrundande inkomst (SGI) och mot bakgrund av grundläggande principer för sådana regler föreslå ändringar. För det andra skall utredningen se över det efterskydd som finns i form av en särskild beräkningsgrund för föräldrapenning. För det tredje skall utred- ningen se över reglerna om att följa löneutvecklingen under ett pågående ersättningsfall. För det fjärde skall utredningen i detta sammanhang uppmärksamma frågan om löneutveckling i samband med beräkning av arbetsskadelivränta för förfluten tid. Utgångspunkten för utredningens arbete är att reglerna som föreslås skall uppfylla den enskildes behov av en väl fungerande försäkring som skall vara tydlig och överskådlig och därmed lättare att tillämpa. Admi- nistrationen av försäkringen skall vara enkel och undantag bör så långt det är möjligt undvikas. Förslagen skall också så långt som möjligt utformas så att de underlättar ett livslångt lärande. Det är även viktigt att förslagen beaktar relevanta jämställdhetsaspekter och kan gynna ett ökat barnafödande. När det gäller den första delen av uppdraget skyddsbestämmelser för SGI har utredningen presenterat och remissbehandlat en delrapport vägval för framtidens sjukpenningskydd. Bygga ut eller bygga om? I del- rapporten har utredningen analyserat dagens skyddsbestämmelser och pekat på olika strukturella och principiella lösningar. Delrapporten och inkomna remissvar har ingått som underlag för utredningens fortsatta arbete när det gäller denna del av uppdraget. Dagens SGI-skydd bör ersättas av en ny försäkringsstruktur Principer som styr dagens SGI-skydd Sjukförsäkringens syfte är att ersätta individen för ett inkomstbortfall vid t.ex. sjukdom. Vid beräkning av bl.a. sjukpenning används SGI som ersättningsunderlag. Har individen ingen inkomst saknas i regel förut- sättningar att fastställa SGI och han eller hon omfattas inte av försäk- ringen. Skyddsbestämmelser för SGI utgör undantag från denna ordning. SGI-skydd innebär nämligen att en person i vissa fall får behålla sin SGI trots att han eller hon inte längre har någon inkomst av arbete. De vanligaste skyddssituationerna är förutom sjukdom arbetslöshet föräldraledighet och studier. I dessa fall anser alltså sam- hället att förvärvsavbrottet är så skyddsvärt att individen får ett SGI- skydd under avbrottet. Dessutom anses ytterligare några situationer som skyddsvärda, t.ex. biståndsarbete. Utifrån dessa skyddssituationer har utredningen identifierat fyra principer som kan anses ha motiverat dagens skyddssystem; principen om anknytning till förvärvslivet, principen om att gynna ökat barnafödande, principen om det livslånga lärandet samt principen om samhällsnyttig verksamhet. Dessa principer kan i olika grad, till synes osystematiskt, sägas ha styrt utvidgningen av de skydds- värda grupperna. Principen om anknytning till förvärvslivet är den princip som ursprungligen motiverade SGI-skydd. Den som starkast kan härleda sitt skydd ur denna princip är självfallet den som är i förvärvsarbete. Likaså får denna princip anses självklar när det gäller en person som har för- värvsarbete men blir sjuk eller behöver rehabilitering. Andra grupper som kan härleda sitt skydd ur denna princip är arbetslösa och personer vars dagersättningar baseras på SGI, t.ex. tillfällig föräldrapenning och dagpenning inom totalförsvaret. Vissa fall av föräldraledighet och studier inom eget yrkesområde kan också härledas ur denna princip. SGI-skyddet vid graviditet och vård av barn kan härledas ur såväl prin- cipen om anknytning till förvärvslivet som principen om att gynna ökat barnafödande. Detta under förutsättning att föräldern är berättigad till tjänstledighet från sitt arbete. Ju förmånligare föräldraförsäkring som kopplas till motsvarande SGI-skydd desto starkare blir principen om att gynna ökat barnafödande och desto svagare blir kopplingen till principen om anknytning till förvärvslivet. En person som studerar inom eget yrkesområde kan härleda sitt skydd ur principen om anknytning till förvärvslivet, i vart fall så länge han eller hon är tjänstledig från sin anställning. För övriga studerande är skyddet uppbyggt kring principen om att uppmuntra det livslånga lärandet. Skyd- det vid studier är kopplat till studiefinansiering. För att omfattas av principen om att uppmuntra det livslånga lärandet måste den studerande kunna visa att han eller hon uppbär visst statligt stöd eller bidrag . Det innebär att studerande som inte uppfyller detta krav inte omfattas av skydd. Givetvis under förutsättning att inte heller villkoren för studier inom eget yrkesområde är uppfyllda. Den fjärde och sista principen som kan åberopas för vissa skydds- situationer är principen om samhällsnyttig verksamhet. Den vanligaste skyddssituationen som kan härledas ur denna princip är biståndsarbete. Biståndsarbetare får till skillnad från övriga skyddssituationer ett skydd när han eller hon avstår från arbete för ett annat arbete. Under upp- draget utomlands omfattas biståndsarbetaren dock inte av den svenska arbetsbaserade försäkringen. Han eller hon har i stället rätt att få tillbaka sin tidigare SGI vid hemkomsten. Det bör påpekas att flera principer kan bli tillämpliga av förvärvsavbrott. Som exempel kan nämnas att en person som är arbetslös kan övergå till att vårda barn för att därefter övergå till studier. De nu nämnda principerna styr själva SGI-skyddet. När det gäller vilken ersättning som skall betalas ut vid eventuell sjukdom så är detta beroende av hur skyddet är utformat, dvs. om individen får behålla eller får tillbaka sitt försäkringsskydd eller om försäkrings- skyddet hålls vilande. Allmänt sett gäller att sjukförsäkringen bygger på inkomstbortfallsprincipen. Denna princip styr således inte själva skyddet utan har betydelse när det gäller vilken ersättning som skall betalas ut. Det finns flera skäl för en förändrad försäkringsstruktur Utredningen har vid sin genomgång av dagens skyddsbestämmelser kun- nat konstatera att dessa bestämmelser medför en rad negativa konsekven- ser.