prop · GS03100 · 2005-04-14 00:00:00 — Sammantaget uppgår finansieringarna till ca 2005, till ca 2006 och till ca 2007. Därtill kommer en utgiftsbegränsande åtgärd inom utgiftsområde 16 Utbildning och universitetsforskning där utbetalningarna från anslaget 25:10 Bidrag till personalförstärkningar i förskola, i fortsättningen betalas ut vid tre i stället för per bidragsår, i likhet med det tidigare införandet av tre utbetalningstillfällen för anslaget 25:11 Bidrag till personalförstärkningar i skola och fritidshem. Den tredje utbetalningen av bidrag till personalförstärkningar i förskolan för bidragsåret kommer att ske i början av nästkommande budgetår. Efter de nu föreslagna och aviserade åtgär- derna, inklusive finansiering, är de takbegränsade utgifterna och i stort oförändrade jämfört med beräkningarna i budgetpropositionen . beräknas utgifterna minska med ca till följd av de nu föreslagna och aviserade åtgärderna. Åtgärder för att undvika överskridanden av utgiftstaket I budgetpropositionen angav regeringen att budgeteringsmarginalen är mycket liten. För att hantera risken för ett överskridande av utgiftstaket har regeringen därför vidtagit ett antal åtgärder som syftar till att minska den totala nettoförbrukningen av anslagsbehållningarna i statliga myndigheter. Sammantaget beräknas dessa åtgärder minska statens utgifter med ca . De åtgärder som vidtagits innebär att ett anslagssparande byggs upp hos vissa myndigheter eller att ett anslagssparande har ställts till regeringens disposition. Om detta anslagssparande i sin helhet skulle komma att förbrukas riskeras ett överskridande av utgiftstaket. För att kunna prioritera angelägna reformer och hantera risken för ett överskridande av utgiftstaket kommer regeringen därför att överväga en rad åtgärder som begränsar utgifterna . Exempel på åtgärder som kan komma att genomföras är utgifts- begränsningar inom vissa områden eller mer generella begränsningar av förbrukningen av anslagssparandet. En lägre anslagskredit än den normala nivån på kan också komma att övervägas. Dessa åtgärder innebär att förbruk- ningen av anslagssparandet kan fördelas . För att kunna prioritera angelägna reformer avses dessutom den generella utgiftsbegränsningen på på anslag för förvaltnings- och investeringsändamål 2005 permanentas genom en motsvarande anslagsminskning. Minskningen uppgår till . De ovan redovisade utgiftsbegränsande åtgärderna kommer att leda till förskjutningar av användningen av anslagsmedel i förhållande till den förbrukning av anslagsmedel som skulle äga rum om nuvarande huvudregler för anslagskreditens och anslagssparandets nivå hade tillämpats. Denna effekt har beaktats i beräkningen av posten Minskning av anslagsbehållningar för 20062007 (se tabell 6.5). Tabell 6.8 föreslagna och aviserade utgiftsförändringar Förändring av offentliga finanser och effekter på takbegränsade utgifter i förhållande till budgetpropositionen . UO 9 Kvinnojourer, Rikskvinnocentrum m. m. UO 9 Bidrag till NEPI UO 13 Höjt tak lönebidrag UO 16 Yrkesutbildningar inklusive studiestöd UO 18 Ökade administrationskostnader: länsstyrelserna UO 23 Ökade administrationskostnader: UO 23 Stormen i Finansiering m. m. Finansiering av stormen i UO 19 Regional utveckling UO 25 Särskilda insatser UO 20 Biologisk mångfald Minskning av anslag för förvaltnings- och investeringsändamål (0,) Summa finansiering m m Övriga utgiftsbegränsande åtgärder (UO 16) Summa ökning av takbegränsade utgifter Nettoförsvagning av den offentliga sektorns finanser av anslagssparandet dras in. 6.3.3Övriga utgiftsförändringar jämfört dollarkursutvecklingen och prisutvecklingen för I avsnitt 6.3.2 redovisades effekten av nya förslag till utgiftsförändringar i form av utgiftsreformer och förslag till finansiering. I detta avsnitt redovisas förändringen av utgiftsramarna och 2007 till följd av andra faktorer (se också tabell 6.7). Pris- och löneomräkning av anslagen till myndigheternas förvaltningskostnader I den inledande fasen av budgetprocessen hanteras anslag för förvaltningsändamål i fasta priser. Dessa anslag räknas om till löpande priser genom att pris- och löneindex knyts till anslagen. I budgetpropositionen gjordes en preliminär pris- och löneomräkning av anslagen för förvaltningsändamål . Därefter har en slutlig pris- och löneomräkning (PLO) för dessa anslag genomförts . Den slutliga pris- och löneomräkningen av anslagen påverkar även de beräknade anslagsnivåerna , varför även dessa har reviderats jämfört med beräkningen i budgetpropositionen. Omräkningen baseras bland annat på löne- utvecklingen för tjänstemän i den konkurrens- utsatta sektorn. Vid beräkningen görs ett avdrag för produktivitetsutvecklingen motsvarande ett årligt genomsnitt av utvecklingen inom den privata tjänstesektorn . Till följd av den slutgiltiga pris- och löneomräkningen ökar de beräknade anslags- medlen sammantaget med 2006, jämfört med beräkningen i budgetpropositionen. Skillnaden mellan den slutliga pris- och löneomräkningen och den preliminära omräkningen i budgetpropositionen beror främst på ett högre arbetskostnadsindex. För flertalet PLO-anslag innebär den slutgiltiga pris- och löneomräkningen högre anslag. De största förändringarna gäller utgifts- område 4 Rättsväsendet (0,), utgiftsområde 16 Utbildning och universitets- forskning (0,), utgiftsområde 22 Kommunikationer (0,) och utgiftsområde 6 Försvar samt beredskap mot sårbarhet (0,). Försvarsanslagen räknas om med ett särskilt försvarsprisindex (FPI). Faktorer som vägs in vid beräkningen av FPI är bland annat Sammantaget innebär revideringarna av posten Reviderad pris- och löneomräkning (se tabell 6.7) att de takbegränsade utgifterna ökar med 2006 och med 2007 i förhållande till beräk- ningen i budgetpropositionen. I jämförelse med budgetpropositionen har anslag som styrs av den makroekonomiska utvecklingen justerats med hänsyn tagen till nya antaganden. Justeringen berör huvudsakligen ett fyrtiotal anslag för transfereringsändamål. Utgiftsberäkningarna påverkas främst av att antaganden om prisutvecklingen har reviderats ned. Jämfört med beräkningen i budget- propositionen beräknas prisbasbeloppet bli lägre 2006 och lägre 2007, vilket medför att utgifterna revideras ned med 2006 och med ca 2007. Ett lägre prisbasbelopp medför lägre utgifter på flera stora social- försäkringsanslag, främst aktivitets- och sjukersättning inom utgiftsområde 10 Ekono- misk trygghet vid sjukdom och handikapp samt garantipension till ålderspensionärer inom utgiftsområde 11 Ekonomisk trygghet vid ålderdom. Vidare har inkomstindex reviderats ned för såväl 2006 som 2007. Det lägre inkomstindexet medför 2006 och 2007 ca 0,9 respektive lägre utgifter för ålderspensionssystemet vid sidan av stats- budgeten. Nedreviderade räntenivåer jämfört med beräkningar i budgetpropositionen medför lägre beräknade utgifter för studiemedelsräntor inom utgiftsområde 15 Studiestöd. Utgiftsberäkningarna påverkas också av antaganden om en något högre öppen arbetslöshet 2006 och 2007 jämfört med beräkningen i budgetpropositionen, vilket leder till ca högre utgifter inom utgiftsområde 13 Arbetsmarknad dessa år. Utgiftsområde 13 Arbetsmarknad påverkas också av att antagandet om antalet deltagare i arbetsmarknadspolitiska program 2007 har reviderats upp, vilket medför ca högre utgifter jämfört med beräkningen i budgetpropositionen. Sammantaget innebär revideringarna av posten Övriga makroekonomiska förändringar (se tabell 6.7) att de takbegränsade utgifterna minskar med såväl 2006 som 2007, i förhållande till beräkningen i budgetpropositionen. Utgifterna har också förändrats jämfört med beräkningen i budget- propositionen till följd av nya prognoser för volymer inom vissa regelstyrda transfereringssystem. Inom utgiftsområde 9 Hälsovård, sjukvård och social omsorg har utgifterna för högkostnadsskyddet för äldre inom tandvården reviderats ned med 20062007. Detta är resultatet av att antalet inkomna ärenden antas bli färre än i beräkningen i budgetpropositionen, samt att en lägre andel av ärendena beräknas leda till utbetalning av tandvårdsersättning. Därtill har prognosen för utgifterna för bastandvård reviderats ned med 20062007. Inom utgiftsområde 10 Ekonomisk trygghet vid sjukdom och handikapp beräknas utgifterna bli högre 2006 till följd av att antalet sjukpenningdagar antas bli något högre än vad som beräknades i budgetpropositionen. har antalet sjukpenningdagar reviderats ned. har antalet rehabiliterings- penningdagar reviderats ned både 2006 och 2007. Dessa två faktorer beräknas netto leda till att utgifterna ökar med ca 2006 och minskar med ca 2007 jämfört med beräkningen i budgetpropositionen. I denna proposition antas att antalet sjuk- penningdagar 2006 kommer att understiga nivå med . Motsvarande prognos i budgetpropositionen var . Att prognostisera antalet sjukpenningdagar på än är svårt. Detta gäller i synnerhet , då effekten av ett flertal faktorer ännu inte hunnit ge avtryck i statistiken. faktorer är exempelvis den nya organisationen av och den reform som trädde i kraft som innebär att arbetsgivare åläggs ett medfinansieringsansvar för heltidssjukskrivna anställda. Nämnda faktorer väntas leda till ett minskat antal sjukskrivningsdagar, men när i tiden och i vilken utsträckning detta sker är svårt att förutse. Till detta kan läggas att antalet sjukdagar historiskt sett har samvarierat med konjunktur och arbetslöshet. Givet de prognossvårigheter dessa faktorer sammantaget medför, väljer regeringen att sätta antalet sjukpenningdagar 2007 till samma nivå som 2006. Regeringen avser att återkomma i budgetpropositionen med en ny prognos för antalet sjukpenningdagar 2007. Antalet personer med aktivitets- och sjukersättning (f.d. förtidspension) antas sammantaget bli fler 20062007 än vad som antogs i budgetpropositionen, vilket innebär att utgifterna revideras upp med ca både 2006 och 2007. Förändrade volymantaganden inom utgiftsområde 10 Eko- nomisk trygghet vid sjukdom och handikapp beräknas sammantaget medföra högre utgifter och lägre utgifter i förhållande till beräkningen i budgetpropositionen. Sammantaget innebär revideringarna av posten Volymförändringar (se tabell 6.7) att de takbegränsade utgifterna ökar med 2006 och minskar med 2007 i förhållande till beräkningen i budgetpropositionen. I tabell 6.9 redovisas utfall och prognoser för volymer inom olika transfereringssystem. Redo- visningen begränsas till anslag där förändrade volymer medför betydande utgiftsförändringar. Tabell 6.9 Volymer 20042007 Förändring från budgetpropositionen anges inom parentes. (1 200) (2 300) (1 400) (6 400) Antal personer med assistansersättning Antal sjukpenningdagar (netto) räknat med 3 veckors (2,6) (3,0) (1,6) (0,3) Antal sjukpenningdagar (netto) räknat med 2 veckors (2,6) (3,0) (1,6) (0,3) Antal rehabiliteringspenningdagar (netto), miljoner (0,8) (1,5) (1,3) (1,2) Antal personer med sjukersättning (3 200) (9 900) (12 300) Antal personer med aktivitetsersättning (2 700) (6 600) Antal personer med garantipension (5 800) (10 600) (14 000) Antal personer med tilläggspension (1 700) Antal personer med inkomstpension (1 600) (3 800) (4 800) (6 300) Antal personer med premiepension (5 200) (7 300) (4 100) (11 500) Antal pensionärer samt personer med aktivitets- och sjukersättning som erhåller bostadstillägg (3 600) (6 100) (3 900) (2 100) (9 000) (11 000) (3 000) Antal uttagna föräldrapenningdagar, miljoner (0,2) (0,2) (0,6) (0,6) Antal uttagna tillfälliga föräldrapenningdagar, miljoner (0,3) (0,3) (0,2) (0,2) Antal personer med studiehjälp (1 200) Antal personer med studiemedel (3 200) Antal personer med rekryteringsbidrag (8 700) (2 300) (5 400) (5 500) Anm.: Antaganden om arbetslöshetstal och deltagare i arbetsmarknadspolitiska program ingår i de makroekonomiska förutsättningarna, som redovisas i avsnitt 4.2. Anm.: Volymuppgifter om antal personer avser årsgenomsnitt. 1 är sjuklöneperioden åter . Då redovisningar i tidigare propositioner avsett prognoser för antalet sjukpenningdagar som byggt på en sjuklöneperiod , redovisas för jämförbarhetens skull prognoser med både en sjuklöneperiod och en . Halveringsmålet för sjukdagarna till 2008 innefattar såväl sjukpenningdagar som sjuklönedagar och karensdagar. Tekniska förändringar och övrigt Revideringar av utgifterna kan också föranledas av nya prognosmetoder, justeringar till följd av ny information, korrigeringar av tidigare gjorda fel samt regeländringar utom regeringens omedelbara kontroll, till exempel genom ändringar i . Revideringar kan också göras till följd av budgettekniska förändringar. EU-avgiften inom utgiftsområde 27 Avgiften till Europeiska gemenskapen beräknas bli högre 20062007 än i beräkningen i budgetpropo- sitionen . Ökningen avseende 2006 beror främst på att prognosen för EU:s budget har justerats upp, vilket påverkar prognosen för EU-avgift. I budgetpropositionen redovisades en konsekvensberäkning för EU- avgiften som innebar en oförändrad Beräkningen i förevarande proposition tar hänsyn till den linje som , tillsammans med fem andra medlemsstater, driver i förhandlingarna om det finansiella perspektivet för EU för perioden 20072013. Denna linje innebär att ett utgiftstak sätts på en nivå motsvarande av EU:s samlade bruttonationalinkomst (BNI). Den genomsnittliga sjukpenningen per dag antas bli lägre 2006 och 2007 än vad som antogs i budgetpropositionen. Denna prognosrevidering, som inte beror på förändrade makroekonomiska antaganden, bidrar till att de beräknade utgifterna inom utgiftsområde 10 Ekonomisk trygghet vid sjukdom och handikapp revideras ned med ca såväl 2006 som 2007. Sammantaget innebär revideringarna av posten Övriga förändringar (se tabell 6.7) att de takbegränsade utgifterna ökar med ca 2006 och 2007, i förhållande till beräkningen i budgetpropositionen. Statliga myndigheter har vissa möjligheter att fördela sina utgifter över tiden. Medel på ramanslag som inte utnyttjas under ett budgetår kan inom vissa gränser sparas till efterföljande år2. Det innebär att en myndighet utöver anvisade anslagsmedel även kan använda tidigare sparade anslagsmedel. Myndigheter har också möjligheter att inom vissa gränser låna av efterföljande års anslag. Förskjutningar av detta slag redovisas som en för alla ramanslag gemensam beräkningspost benämnd Minskning av anslagsbehållningar. Denna post ingår i de takbegränsade utgifterna. För kommande budgetår erhålls en prognos för de tak- begränsade utgifterna genom att den beräknade förändringen av anslagsbehållningarna läggs till utgiftsramarna och ålderspensionssystemets utgifter. Myndigheternas förbrukning av anslagsbehållningar och utnyttjande av anslags- krediter utgör en betydande osäkerhet i beräkningen av de takbegränsade utgifterna. I förhållande till bedömningen i budget- propositionen beräknas förbrukningen av anslagsbehållningarna bli 2 Det högsta belopp som kan sparas på ramanslag är normalt . Regeringen kan emellertid besluta om en lägre eller högre nivå än . högre 2006 och högre 2007 (se posten Förändrad prognos för anslags- behållningar i tabell 6.7). Den främsta orsaken till revideringen 2006 är en förändrad bedömning av storleken på de förskjutningar av utgifter som beror på de utgiftsbegränsade åtgärder som vidtagits . Utgiftsområde 26 Statsskuldsräntor m.m. Utgiftsområde 26 Statsskuldsräntor m.m. omfattar utgifter för räntor på statsskulden, oförutsedda utgifter samt provisionskostnader i samband med upplåning och skuldförvaltning. Utgiftsområdet ingår inte under utgiftstaket för staten. uppgår utgiftsramen enligt statsbudgeten till ca . Utgifterna beräknas nu bli , vilket är lägre än vad som anslogs i budgetpropositionen . Avvikelsen beror på att räntantagandena nu är lägre. beräknas utgifterna för utgiftsområdet till respektive . I jämförelse med de beräknade ramarna i budgetpropo- sitionen minskas beräknade ramar för utgiftsområdet och 2007 med 6,9 respektive . Det förklaras främst av lägre ränteantaganden. En mindre del förklaras av antagandet om en något starkare krona. 6.4Analys av utgiftsutvecklingen 19972007 För att möjliggöra jämförelser av de tak- begränsade utgifterna över tiden redovisas i detta avsnitt de takbegränsade utgifterna per utgiftsområde i miljarder kronor och som andel av de totala takbegränsade utgifterna för perioden 19972007. För att underlätta jämförelser över tiden är tidserierna angivna anslagsstruktur. Genom att utgifts- områdena redovisas i en och samma struktur för åren 19972007 elimineras de skillnader som beror på att anslag kan ha tillhört ett annat utgiftsområde än 2007. Av tabell 6.10 och tabell 6.11 framgår hur utgifterna fördelas mellan utgiftsområdena 19972007. Skillnader i fördelningen mellan åren kan bero på utgiftsreformer och besparingar, förändrad makroekonomisk utveck- ling, förändrade volymer inom regelstyrda transfereringssystem, engångshändelser och tekniska förändringar. Ett exempel på en teknisk justering är förändringen i systemet för ersättning av ingående mervärdesskatt till kommuner och landsting, som genomfördes . Förändringen innebar att de avgifter till systemet som kommuner och landsting tidigare betalat in till statsbudgeten upphörde, som statsbidragen till kommunerna minskade med motsvarande belopp. Effekten av förändringen är därför neutral för statsbudgetens saldo på kort sikt. Förändringen innebär dock att stats- budgetens utgifter minskade med ca 2003 i förhållande till 2002. Sådana förändringar ger upphov till brott i tidserien. För att underlätta jämförelser redovisas därför i tabell 6.11 även utgifter som rensats för större tekniska förändringar (kursiverade i tabell 6.11). Förklaringar till större tekniska för- ändringar finns redovisade i fotnoter till tabell 6.10. Då en teknisk förändring skett har tidserien justerats för åren före ändringens ikraftträdande. Justeringen har gjorts med en lika stor relativ andel av de takbegränsade utgifterna som den som gällde då ändringen trädde i kraft. Vissa av de justerade beloppen är ungefärliga. De tekniska förändringar som främst försvårar jämförbarheten över tiden av de takbegränsade utgifterna är förändringar till följd av ålderspensionsreformen. Reformen, som trädde i kraft , innebar betydande förändringar i betalningsflödena mellan stats- budgeten, AP-fonden och premiepensions- systemet. Bland annat har garantipensionen blivit fullt beskattad och den statliga ålderspensionsavgiften inkluderats på berörda transfereringar. Vidare innebar reformen att ramarna påverkades kraftigt för främst utgifts- område 10 Ekonomisk trygghet vid sjukdom och handikapp, utgiftsområde 11 Ekonomisk trygghet vid ålderdom samt för ålderspensions- systemet vid sidan av statsbudgeten. Fördelningen av de takbegränsade utgifterna mellan olika utgiftsområden i tabell 6.10 kan ses som ett uttryck för de politiska prioriteringar som gjorts . Över hälften av utgiftsområdena uppvisar inte någon eller endast en ringa förändring över tiden, såvitt avser utgiftsområdenas andel av de totala utgiftsandelen ökar för utgiftsområdena 7 Inter- nationellt bistånd, 10 Ekonomisk trygghet vid sjukdom och handikapp, 12 Ekonomisk trygghet för familjer och barn samt 16 Utbildning och universitetsforskning. varierar den makroekonomiska utvecklingen. Detta gäller exempelvis den öppna arbetslösheten, som successivt minskade från en nivå på av arbetskraften , men som har ökat igen. Förändringar av öppen arbets- löshet och av antalet deltagare i arbets- marknadspolitiska program påverkar utgifterna inom utgiftsområde 13 Arbetsmarknad. Utgifterna kan även förändras mellan åren till följd av förändrade volymer inom vissa regelstyrda transfereringssystem. De största volymförändringarna återfinns inom utgiftsområde 10 Ekonomisk trygghet vid sjukdom och handikapp. Särskilt gäller detta antalet personer med aktivitets- och sjukersättning (f.d. förtidspension), som beräknas öka från 423 000 till 584 000 . Exempel på engångshändelser som påverkar de takbegränsade utgifterna återfinns under utgiftsområde 23 Jord- och skogsbruk, fiske med anslutande näringar där utbetalningar av vissa jordbruksstöd senarelagts. På motsvarande sätt påverkas utgiftsutvecklingen för utgiftsområde 27 Avgif- ten till Europeiska gemenskapen av en tidigareläggning av en del av avgiften till EU och av att en del av avgiften anslagsavräknades 2004. Tabell 6.10 Utgifter 19972007 Utfall 19972004, prognos 2005 och beräknat 20062007. Anslagen har fördelats till de utgiftsområden de tillhör i statsbudgeten . Skatt, tull och exekution Försvar samt beredskap mot Hälsovård, sjukvård och Ekonomisk trygghet vid sjukdom och Ekonomisk trygghet vid ålderdom4 Ekonomisk trygghet för familjer och Kultur, medier, trossamfund och Allmän miljö- och naturvård Jord- och skogsbruk, fiske Allmänna bidrag till kommuner8 Ålderspensionssystemet vid sidan av 1Till följd av att förvaltningsanslagen för UD och slogs ihop 2002, ökade utgifterna under UO 1 med 1,8 mdkr som utgifterna under UO 5 minskade med samma belopp. Justeras utgifterna under UO 1 och UO 5 för detta, utgör UO 1:s andel av de takbegränsade utgifterna 0,80,samliga år 19972007, medan UO 5:s andel utgör 0,10,samtliga år 19972007. 2Till följd av förändrad finansieringsprincip för de statliga avtalsförsäkringarna ökade utgifterna under UO 6 med 1,4 mdkr och under UO 16 med 1,6 mdkr. Vidare beräknas att 0,125 mdkr överförs 20052006 från UO 25 till UO 16, till följd av avvecklingen av den interkommunala ersättningen för riksrekryterande påbyggnadsutbildningar. överförs 3 mdkr från UO 16 till UO 25, och ytterligare 1 mdkr 20062007, avseende medel för personalförstärkning i skolan. har även beräknats att 1,8 mdkr överförs från UO 16 till UO 25 avseende medel för statligt stöd för utbildning av vuxna. Regeringen avser nu att bibehålla detta riktade stöd på UO 16 , vilket inte har beaktats i de i tabell 6.10 och tabell 6.11 redovisade utgiftsberäkningarna. 31999 ökade utgifterna med 41,5 mdkr, varav 24,2 mdkr beror på ändrat finansieringsansvar och 11,4 mdkr beror på ökade statliga ålderspensionsavgifter till följd av ålderspensionsreformen. Vidare ökar utgifterna med 6,0 mdkr till följd av att arbetsskadeförsäkringen lyfts in på statsbudgeten. ökade utgifterna när det särskilda grundavdraget för förtidspensionärer slopades och ersattes av högre förtidspensioner, vilket beräknades till ca 2,9 mdkr. ökade utgifterna med 3,8 mdkr då bostadstillägg för personer med aktivitets- och sjukersättning fördes från UO 11 till UO 10. I och med att de allmänna försäkringskassorna förstatligades , kom de att omfattas av de statliga tjänstepensionssystemet, vilket ökade utgifterna under UO 10 med 0,4 mdkr 2005. 4År 1999 minskade utgifterna med 29,4 mdkr till följd av ändrat finansieringsansvar enligt ålderspensionsreformen och ökade med 0,6 mdkr när delpensioner lyftes in på statsbudgeten. ökade utgifterna med 16,5 mdkr när den bosättningsbaserade delen av utgifterna av folkpensionerna fördes över till statsbudgeten från ålderspensionssystemet vid sidan av statsbudgeten (7,0 mdkr) och folkpension och pensionstillskott ersattes med en beskattad garantipension (vilket beräknades till 9,5 mdkr). minskade utgifterna med 3,8 mdkr då bostadstillägg för personer med aktivitets- och sjukersättning fördes från UO 11 till UO 10. 5År ökade utgifterna med 4,8 mdkr när statliga ålderspensionsavgifter infördes till följd av ålderspensionsreformen. 6År ökade utgifterna med 2,7 mdkr när statliga ålderspensionsavgifter infördes till följd av ålderspensionsreformen. överfördes bidraget till skyddad anställning hos en offentlig arbetsgivare () från statsbudgetens utgiftssida till inkomstsidan. Årseffekten av detta beräknades till ca 0,8 mdkr, varav hälften i tabell 6.11 har lagts in som en teknisk nedjustering 2003 och hälften som en teknisk nedjustering 2004. 7År ökade utgifterna med 0,6 mdkr när statliga ålderspensionsavgifter infördes till följd av ålderspensionsreformen. 8Sammantaget skedde tekniska förändringar inom UO 25 med 4,8 mdkr 2000, 3,0 mdkr 2001, 3,5 mdkr 2002, 36,7 mdkr 2003 och +0,1 mdkr 2004.