prop · GS031d17 · 2005-01-01 00:00:00 — 2004/05:1 UTGIFTSOMRÅDE 15 Förslag till riksdagsbeslut ...................................................................................... Utgiftsområde 15 Studiestöd................................................................................. Anslag inom utgiftsområde 15 Studiestöd............................................................ 25:1 Studiehjälp m.m. ............................................................................. 25:2 Studiemedel m.m........................................................................... 25:3 Studiemedelsräntor m.m............................................................... 3.1.525:5 Bidrag till kostnader vid viss gymnasieutbildning och vid viss föräldrautbildning i teckenspråk.......................................................... 25:6 Bidrag till vissa studiesociala ändamål ......................................... 25:7 Bidrag till vissa organisationer m.m............................................. 2004/05:1 UTGIFTSOMRÅDE 15 Tabell 2.1 Utgiftsutveckling inom utgiftsområde 15 Studiestöd.................................... Tabell 2.2 Härledning av ramnivån 20052007. Utgiftsområde 15 Studiestöd ............. Tabell 2.3 Ramnivå 2005 realekonomiskt fördelad. Utgiftsområde 15 Studiestöd ....... Tabell 3.25:1 Anslagsutveckling för Studiehjälp m.m. .................................................... Tabell 3.25:1 Härledning av anslagsnivån 20052007.................................................... Tabell 3.25:2 Anslagsutveckling för Studiemedel m.m. ................................................ Tabell 3.25:2 Härledning av anslagsnivån 20052007.................................................... Tabell 3.25:3 Anslagsutveckling för Studiemedelsräntor m.m. .................................... Tabell 3.25:3 Härledning av anslagsnivån 20052007.................................................... Tabell 3.25:4 Anslagsutveckling för Rekryteringsbidrag .............................................. Tabell 3.25:4 Härledning av anslagsnivån 20052007.................................................... Tabell 3.25:5 Anslagsutveckling för Bidrag till kostnader vid viss gymnasie- utbildning och vid viss föräldrautbildning i teckenspråk ................................... Tabell 3.25:5 Härledning av anslagsnivån 20052007.................................................... Tabell 3.25:6 Anslagsutveckling för Bidrag till vissa studiesociala ändamål ................ Tabell 3.25:6 Bemyndigande om ekonomiska åtaganden.............................................. Tabell 3.25:6 Härledning av anslagsnivån 20052007.................................................... Tabell 3.25:7 Anslagsutveckling för Bidrag till vissa organisationer m.m.................... Tabell 3.25:7 Härledning av anslagsnivån 20052007.................................................... 2004/05:1 UTGIFTSOMRÅDE 15 1 Förslag till riksdagsbeslut 1.godkänner att lån tas upp i 3. för anvisar anslagen under för studielån intill ett utgiftsområde 15 Studiestöd enligt följande belopp om 140 (avsnitt 2.bemyndigar regeringen att för ramanslaget 25:6 Bidrag till vissa studiesociala ändamål beställa produktion av studielitteratur som inklusive tidigare gjorda åtaganden innebär utgifter på högst efter 2005 (avsnitt 3.1.6), Bidrag till kostnader vid viss gymnasieutbildning och vid viss Bidrag till vissa studiesociala ändamål Bidrag till vissa organisationer m.m. 2004/05:1 UTGIFTSOMRÅDE 15 2 Utgiftsområde 15 Studiestöd Samtliga anslag under utgiftsområdet hör till politikområdet Utbildningspolitik som presenteras under utgiftsområde 16 Utbildning och universitetsforskning. Utgiftsområdet omfattar utgifter för olika former av ekonomiskt stöd till enskilda und er studier. Utgifter för förvaltningen av studiestöden, som huvudsakligen sköts av (), redovisas under utgiftsområde 16 Utbildning och universitetsforskning, politikområde Utbildningspolitik. Under utgiftsområde 16 redovisas också insatser och resultat av studiestöden. Inom utgiftsområdet föreslås att medel skall anslås för studiehjälp i form av studiebidrag, inackorderingstillägg och extra tillägg för studerande inom främst gymnasieskolan, studiemedel i form av studiebidrag samt medel för räntesubventioner och avskrivning av studielån. Vidare föreslås att medel skall anslås för rekryteringsbidrag vid vuxenstudier, bidrag vid korttidsstudier, bidrag till kostnader vid viss gymnasieutbildning och vid viss föräldrautbildning i teckenspråk samt bidrag för studiesociala ändamål. Vissa studiestöd är rättighetsstyrda. Detta innebär att anslagsbelastningen, förutom av reglerna för lån och bidrag, främst är beroende av antalet studerande i utbildningar som ger rätt till studiestöd och de studerandes val av studiestöd. Bestämmelserna som reglerar rätten till studiehjälp och studiemedel samt återbetalningen av studielån finns främst i studiestödslagen (1999:1395) och studiestödsförordningen (2000:655) samt i CSN:s föreskrifter. Bestämmelser om rekryteringsbidraget återfinns i lagen (2002:624) om rekryteringsbidrag till vuxenstuderande och förordningen (2002:744) om rekryteringsbidrag till vuxenstuderande samt i CSN:s föreskrifter. Bidrag vid vissa studier i mindre omfattning regleras i förordningen (2001:362) om bidrag vid korttidsstudier. Bidrag till kostnader vid viss gymnasieutbildning regleras i förordningen (1995:667) om bidrag till vissa funktionshindrade elever i gymnasieskolan, medan bidrag till kostnader vid viss föräldrautbildning i teckenspråk samt bidrag för studiesociala ändamål regleras av förordningen (1997:1158) om statsbidrag för teckenspråksutbildning för vissa föräldrar. 2004/05:1 UTGIFTSOMRÅDE 15 Tabell 2.1 Utgiftsutveckling inom utgiftsområde 15 Studiestöd Totalt för utgiftsområde 15 1 Inklusive tilläggsbudget i samband med ekonomiska vårproposition, (bet. 2003/04:FiU21) och förslag på tilläggsbudget i samband med budgetpropositionen . Tabell 2.2 Härledning av ramnivån 20052007. Förändring till följd av: Överföring till/från andra 1 Statsbudget enligt beslut (bet. 2003/04:FiU10). Beloppet är således exklusive beslut på tilläggsbudget under innevarande år. Föreslagen anslagsnivå är lägre än nivån 2004. Beslut som främst berör anslag 25:4 Rekryteringsbidrag leder till en ökning av anvisade medel med . Makroekonomiska förutsättningar medför lägre utgifter på . I stort sett hela minskningen beror på lägre räntor, vilket minskar utgifterna på anslag 25:3 Studiemedelsräntor m.m. Faktorer under kategorin övrigt leder till att utgifterna minskar med . Merparten kan härledas till regleringsbeloppen avseende den preliminära inbetalningen av statliga ålderspensionsavgifter. Regleringen avser en förskottsinbetalning 2002 som översteg den av fastställda slutliga avgiften. Tabell 2.3 Ramnivå 2005 realekonomiskt fördelad. 1Med transfereringar avses inkomstöverföringar dvs. utbetalningar av bidrag från staten till exempelvis hushåll, företag eller kommuner utan att staten erhåller någon direkt motprestation. 2Med verksamhetsutgifter avses resurser som de statliga myndigheterna använder i verksamheten, t.ex. utgifter för löner, hyror och inköp av varor och tjänster. 3Med investeringar avses utgifter för anskaffning av varaktiga tillgångar såsom byggnader, maskiner, immateriella tillgångar och finansiella tillgångar. Den realekonomiska fördelningen baseras på utfallet samt kända förändringar av anslagens användning. 2004/05:1 UTGIFTSOMRÅDE 15 3 Anslag inom utgiftsområde 15 Studiestöd För att stärka den ekonomiska situationen i familjer med ungdomar i gymnasieutbildning 3.1.125:1 Studiehjälp m.m. utökades utbetalningarna av studiehjälpen med Tabell 3.25:1 Anslagsutveckling för Studiehjälp m.m. 1 Inklusive tilläggsbudget i samband med ekonomiska vårproposition (bet. 2003/04:FiU21) och förslag på tilläggsbudget i samband med budgetpropositionen . en månad till totalt . Utgifterna är främst beroende av antalet ungdomar i åldern som studerar i gymnasieskolor eller motsvarande skolformer. Såväl det uppkomna som beräknade anslagsöverskridandet 2003 respektive 2004 följer av att antalet studerande tidigare underskattats. bedöms dessa bli cirka 8 000 fler än tidigare förväntat. Anslaget finansierar studiebidrag, inackorderingstillägg och extra tillägg enligt studiestödslagen (1999:1395). Vidare finansierar anslaget enligt särskild författning (CSNFS 1983:17) ersättning till svenska elever utomlands för dagliga resor. Studiehjälpen består av tre olika bidrag som kan lämnas till studerande i gymnasieskolan och annan utbildning på motsvarande nivå. Studiebidraget är ett generellt bidrag som lämnas med . Extra tillägg är ett behovsprövat bidrag som studerande från inkomstsvaga hushåll kan ansöka om. Likaså är det statliga inackorderingstillägget till studerande utanför det offentliga skolväsendet behovsprövat. Regeringens bedömning är att studiehjälpen har bidragit till att i princip alla ungdomar, oavsett deras ekonomiska, geografiska och sociala situation, har kunnat få en gymnasial utbildning. Antalet bidragstagare har varit högre än tidigare beräknat. Befolkningsframskrivningar från indikerar att antalet ungdomar i aktuella åldrar även fortsättningsvis kommer att öka. Detta innebär att utgifterna bedöms öka för studiebidraget, inackorderingstillägget och det extra tillägget med . 2004/05:1 UTGIFTSOMRÅDE 15 Mot bakgrund av ovanstående föreslår regeringen att 3 anvisas under anslaget 25:1 Studiehjälp m.m. . beräknas anslaget till 3 respektive 3 . Tabell 3.25:1 Härledning av anslagsnivån 20052007 Förändring till följd av: Förslag/beräknat anslag 1 Statsbudget enligt beslut (bet. 2003/04:FiU10). Beloppet är således exklusive beslut på tilläggsbudget under innevarande år. visar att prognosen ligger lägre än anslagsnivån. Skillnaden beror främst på att antalet studiemedelstagare med det högre bidraget tidigare överskattats. Även det uppkomna anslagssparandet är en följd av att antalet studerande med det högre bidraget tidigare bedömts bli högre. Anslagssparandet har bortförts genom indragning. Enligt regeringens bedömning bidrar studiemedelssystemet som helhet ändamålsenligt till att rekrytera personer till utbildning på olika utbildningsnivåer. Beslut om att föra över medel till anslag 25:4 3.1.225:2 Studiemedel m.m. Rekryteringsbidrag för att finansiera de s.k. Tabell 3.25:2 Anslagsutveckling för Studiemedel m.m. 1Inklusive tilläggsbudget i samband med ekonomiska vårproposition (bet. 2003/04:FiU21) och förslag på tilläggsbudget i samband med budgetpropositionen . 21 485 122 tkr avser statlig ålderspensionsavgift , varav 528 109 tkr avser regleringsbelopp . Anslaget finansierar utgifter för studiemedel i form av studiebidrag samt pensionsavgifter. Studiemedel består av bidrag och lån och vänder sig i huvudsak till de studerande som inte kan få studiehjälp eller rekryteringsbidrag. Studerande med studiemedel finns främst inom högskola, vuxenutbildning, folkhögskola och kvalificerad yrkesutbildning. Eftersom studiemedel till övervägande del är rättighetsstyrt är utgiften främst beroende av antalet studiestödsberättigande utbildningsplatser. Därutöver påverkas utgiftsnivån av bl.a. de studerandes studieomfattning, studietid, benägenhet att utnyttja studiebidraget samt uppgiven inkomst som överstiger fribeloppsgränserna. Utgiften på anslaget påverkas också av den allmänna prisutvecklingen i samhället genom ersättningsnivåns koppling till prisbasbeloppet. En jämförelse mellan anslag och prognos för kombinationsutbildningarna leder till att utgifterna beräknas minska med 2005. beräknas utgifterna öka med till följd av att ett barntillägg för studerande har aviserats. Vidare föreslås att avsätts och totalt för att förändra studiestödssystemet så att fler äldre har möjlighet att finansiera sin utbildning med studiemedel. överföringar av utbildningar till studiemedelssystemet ökar utgifterna med . Förändringar av prisbasbeloppet innebär marginellt ökade utgifter med . Både antalet studerande med det generella och det högre bidraget väntas minska till såväl 2004 som 2005.Utgifterna beräknas därför bli cirka 240 miljoner lägre 2005 än anslagna medel 2004. Jämfört med 2004 beräknas utgifterna bli lägre 2005 till följd av skillnader i regleringsbeloppen avseende den statliga ålderspensionsavgiften. Mot bakgrund av ovanstående föreslår regeringen att 10 anvisas under anslaget 25:2 Studiemedel m.m. . beräknas anslaget till 11 respektive 12 . Tabell 3.25:2 Härledning av anslagsnivån 20052007 Förändring till följd av: Överföring till/från andra Förslag/beräknat anslag 1 Statsbudget enligt beslut (bet. 2003/04:FiU10). Beloppet är således exklusive beslut på tilläggsbudget under innevarande år. Tabell 3.25:3 Anslagsutveckling för Studiemedelsräntor m.m. 1 Inklusive tilläggsbudget i samband med ekonomiska vårproposition (bet. 2003/04:FiU21) och förslag på tilläggsbudget i samband med budgetpropositionen . Anslaget finansierar periodiserade räntor på och avskrivningar av studielån som tas upp i . Anslaget belastas dessutom av avskrivningar av studielån som lämnats inom ramen för studiehjälpen enligt äldre bestämmelser samt vid avskrivningar av felaktiga återkrav eller för höga utbetalda belopp. Anslaget belastas slutligen av kostnader för avskrivning och inlösen av vissa studielån med statlig kreditgaranti i enlighet med kungörelsen (1961:384) om avskrivning av lån för studier eller på grund av att låntagaren avlidit eller varit varaktigt betalningsoförmögen. Faktorer som styr utgifterna på anslaget är nyutlåning, ränteutveckling, prisbasbeloppsförändringar, återbetalningstakt och avskrivning av studielån. Ränteutgifterna beror också på den fordran som staten har på samtliga låntagare. Anslagssparandet är främst en effekt av att antalet låntagare har överskattats. Anslagssparandet har bortförts genom 2004/05:1 UTGIFTSOMRÅDE 15 väntas utgifterna bli lägre än anvisade medel. Omfattningen av låneverksamheten bestäms främst av antalet studielåntagare och deras lånebenägenhet. fanns knappt 1,7 miljoner studielån registrerade. Den samlade utestående skulden för alla olika former av lån var fördelat på cirka 1,4 miljoner låntagare. Lån tagna finansierades via statsbudgeten. Lån tagna efter 1988 finansieras genom att CSN tar upp lån hos (). Regeringens förslag: får lån tas upp i för studielån intill ett belopp om 140 Skälen för regeringens förslag: CSN:s totala upplåning för studielån hos RGK beräknas uppgå till vid utgången av 2004 för studielån tagna . För beräknas lånebehovet vara . Upplåningsräntan för CSN för dessa lån är 2004 och baseras på den ovägda genomsnittsnittsräntan av emissionsräntorna för RGK:s statsskuldsväxel och statsobligationsemissioner . Denna ränta väntas minska till 2005, vilket innebär att utgiftsförändringar som kan hänföras till makroekonomiska förändringar beräknas sjunka med . En övervägande del av anslagsbelastningen utgörs av räntekostnader för lån tagna i RGK. Till följd av att återbetalningarna i det nya annuitetslånet ännu är relativt begränsade fortsätter den totala skuldstocken och därmed räntekostnaderna att öka. För innebär detta att utgiften ökar med . Mot bakgrund av ovanstående föreslår regeringen att 5 anvisas under anslaget 25:3 Studiemedelsräntor m.m. . beräknas anslaget till 5 respektive 5 . 2004/05:1 UTGIFTSOMRÅDE 15 Tabell 3.25:3 Härledning av anslagsnivån 20052007 Förändring till följd av: Förslag/beräknat anslag 1 Statsbudget enligt beslut (bet. 2003/04:FiU10). Beloppet är således exklusive beslut på tilläggsbudget under innevarande år. Tabell 3.25:4 Anslagsutveckling för Rekryteringsbidrag 1Inklusive tilläggsbudget i samband med ekonomiska vårproposition (bet. 2003/04:FiU21) och förslag på tilläggsbudget i samband med budgetpropositionen . 2364 569 tkr avser statlig ålderspensionsavgift . Anslaget finansierar utgifter för bidrag enligt lagen (2002:624) om rekryteringsbidrag till vuxenstuderande. Rekryteringsbidraget skall komplettera studiemedelssystemet och kunna användas som ett verktyg i kommunernas uppsökande verksamhet för att stimulera till studier på grundskole- och gymnasienivå. Avsikten är att kommunerna skall rekrytera personer som är eller äldre med kort tidigare utbildning och som är eller riskerar att bli arbetslösa eller som på grund av funktionshinder behöver extra tid för att uppnå studiemålen. Uppgiften för kommunerna är också att bedöma om dessa personer har behov av kompletterande utbildning. CSN beslutar om och ansvarar för utbetalning av rekryteringsbidraget samt övrig administration. Kommunerna kompenseras för sin medverkan inom ramen för det allmänna bidraget till kommunerna. Utgifterna är främst beroende av kommunernas förmåga att rekrytera vuxna till studier. Anslaget nivå påverkas också av den allmänna prisutvecklingen i samhället genom ersättningsnivåns koppling till prisbasbeloppet. Rekryteringsbidraget till vuxenstuderande är i sin helhet ett skattefritt bidrag och beloppen följer studiemedelssystemets totalbelopp. Det uppkomna anslagssparandet beror främst på att kommunernas rekryteringsverksamhet det första verksamhetsåret inte nådde upp i de volymer som tidigare bedömts vara möjligt. Anslagssparandet avseende 2003 har bortförts genom indragning. väntas dock hela anslaget utnyttjas. Efter som stödet har funnits verkar kommunerna nu kommit till rätta med de svårigheter som initialt uppstod med att få i gång rekryteringsverksamheten. Regeringen bedömer därför att rekryteringen successivt kommer att öka. Vidare kommer de politiska prioriteringar som gjordes i 2003 och ekonomiska vårpropositioner innebära att uppbyggnaden av rekryteringsbidraget till vuxenstuderande fortsätter som den tidsbegränsade utbildningssatsningen på den s.k. kombinationsutbildningen slutförs under . Detta medför att utgifterna ökar 2005 med jämfört med , varav satsningen på den s.k. kombinationsutbildningen utgör . Den makroekonomiska utvecklingen innebär att utgifterna ökar marginellt med . Mot bakgrund av ovanstående föreslår regeringen att 1 anvisas under anslaget 25:4 Rekryteringsbidrag . beräknas anslaget till 1 respektive 1 . Tabell 3.25:4 Härledning av anslagsnivån 20052007 Förändring till följd av: Förslag/beräknat anslag 1 Statsbudget enligt beslut (bet. 2003/04:FiU10). Beloppet är således exklusive beslut på tilläggsbudget under innevarande år. 2004/05:1 UTGIFTSOMRÅDE 15 3.1.525:5 Bidrag till kostnader vid viss utgifter under detta anslag. gymnasieutbildning och vid viss föräldrautbildning i teckenspråk Tabell 3.25:5 Anslagsutveckling för Bidrag till kostnader vid viss gymnasieutbildning och vid viss föräldrautbildning i teckenspråk ligga på samma nivå 2005. fick drygt 250 föräldrar bidrag till kostnader för teckenspråksutbildning. väntas omfattningen vara oförändrad. Mot bakgrund av ovanstående föreslår regeringen att anvisas under anslaget 25:5 Bidrag till kostnader vid viss gymnasieutbildning och vid viss föräldrautbildning i teckenspråk . beräknas anslaget till respektive . 1Inklusive tilläggsbudget i samband med ekonomiska vårproposition (bet. 2003/04:FiU21) och förslag på tilläggsbudget i samband med budgetpropositionen . 289 tkr avser statlig ålderspensionsavgift . -bidrag enligt förordningen (1995:667) om bidrag till vissa funktionshindrade elever i gymnasieskolan för kostnader för resor och boende för döva och hörselskadade elever vid riksgymnasierna i , samt för elever vid Rh-anpassad gymnasial utbildning i , , och samt -utgifter enligt förordningen (1997:1158) om statsbidrag för teckenspråksutbildning för vissa föräldrar för kostnader för dels anordnandet av sådan utbildning, dels deltagande i sådan utbildning. Tabell 3.25:5 Härledning av anslagsnivån 20052007 Förslag/beräknat anslag 1 Statsbudget enligt beslut (bet. 2003/04:FiU10). Beloppet är således exklusive beslut på tilläggsbudget under innevarande år. 3.1.625:6 Bidrag till vissa studiesociala ändamål Tabell 3.25:6 Anslagsutveckling för Bidrag till vissa studiesociala ändamål De huvudsakliga faktorer som styr utgifterna på området är antalet elever. Vid beslut om bidrag enligt den första förordningen tas hänsyn till om eleven uppbär sjukersättning eller aktivitetsersättning. Budgeteringen under anslaget utgår från att ingen elev uppbär sådan förmån, vilket förklarar skillnaden mellan anvisade medel statsbudget och beräknad utgift samt det uppkomna anslagssparandet . Anslagssparandet har efter beslut av regeringen dragits in. har drygt 400 personer beviljats bidrag enligt förordningen om bidrag till vissa funktionshindrade elever i gymnasieskolan. beslut om sjukersättning och aktivitetsersättning i stället för förtidspension, som började gälla 2003, har medfört ökade 1 Inklusive tilläggsbudget i samband med ekonomiska vårproposition (bet. 2003/04:FiU21) och förslag på tilläggsbudget i samband med budgetpropositionen . Anslaget finansierar stöd till produktion av studielitteratur för högskolestuderande som är synskadade, rörelsehindrade eller dyslektiker. Anslaget disponeras av Talboks- och (TPB) som i samverkan med andra bibliotek skall förse synskadade och andra läshandikappade med litteratur. En jämförelse mellan anslag och utfall visar att utfallet blev högre än anvisade medel. För att tillgodose det totala behovet av anpassad studielitteratur har förts från det under utgiftsområde 16 upptagna anslaget 25:75 Särskilda utgifter inom universitet och högskolor m.m. 2004/05:1 UTGIFTSOMRÅDE 15 Tabell 3.25:6 Bemyndigande om ekonomiska åtaganden Utestående åtaganden vid årets början Erhållet/föreslaget bemyndigande Bemyndigande om ekonomiska åtaganden Regeringen föreslår att bemyndigar regeringen att beställa produktion av studielitteratur som inklusive tidigare gjorda åtaganden innebär utgifter på högst efter 2005. Mot bakgrund av ovanstående föreslår regeringen att anvisas under anslaget 25:6 Bidrag till vissa studiesociala ändamål . beräknas anslaget till respektive . Tabell 3.25:6 Härledning av anslagsnivån 20052007 Utbyggnaden av högskolan sedan slutet av 1990- talet har inneburit ett ökat antal studenter, vilket också lett till en ökning av antalet funktionshindrade i högskolan. bedöms behovet av studielitteratur vara oförändrad. Förslag/beräknat anslag 1 Statsbudget enligt beslut (bet. 2003/04:FiU10). Beloppet är således exklusive beslut på tilläggsbudget under innevarande år. 3.1.725:7 Bidrag till vissa organisationer m.m. Tabell 3.25:7 Anslagsutveckling för Bidrag till vissa organisationer m.m. 1Inklusive tilläggsbudget i samband med ekonomiska vårproposition. 2Motsvarar 63 759 tkr prisnivå. 3Motsvarar 63 759 tkr prisnivå. Anslaget finansierar bidrag vid studier . Bidrag vid studier fördelas av i (LO), () och utbildningsstöd (Sisus). Bidrag utgår för vissa studiecirklar, kortare kurser vid folkhögskola, viss och statlig vuxenutbildning samt vuxenutbildning för utvecklingsstörda. Bidraget är skattefritt och omräknas genom dess koppling till prisbasbeloppet. 2004/05:1 UTGIFTSOMRÅDE 15 Hanteringen av stödformen i närmare kontakt med målgruppen har inneburit en avsevärd förbättring av rekryteringen till korttidsstudier. Regeringen bedömer att resultatet av verksamheten bidrar till att uppfylla målen för studiestödsverksamheten och att resurserna för korttidsstöd fortsättningsvis bör vara oförändrade. Mot bakgrund av ovanstående föreslår regeringen att anvisas under anslaget 25:7 Bidrag till vissa organisationer m.m. . beräknas anslaget till respektive . Tabell 3.25:7 Härledning av anslagsnivån 20052007 Förslag/beräknat anslag 1Statsbudget enligt beslut (bet. 2003/04:FiU10). Beloppet är således exklusive beslut på tilläggsbudget under innevarande år. 2Pris- och löneomräkningen baseras på anvisade medel statsbudget. Övriga förändringskomponenter redovisas i löpande priser och inkluderar därmed en pris- och löneomräkning.