prop · GT032 · 2005-09-29 00:00:00 — Verket ska även överväga om förändringar av kurs- planerna i språk kan bidra till att öka intresset för språkkunskaper. Upp- draget ska redovisas . Reglerna för tillträde till högskolan har också stor påverkan på arbetet i gymnasieskolan. Att många elever väljer bort fördjupade kurser i andra moderna språk än engelska kan delvis även bero på att dessa kurser anses vara svåra i förhållande till det meritvärde de ger. Av de skäl som angetts bedömer vi att det är viktigt att elevernas insatser i gymnasieskolan premieras vid antagning till högre utbildning. I propositionen Ny värld ny högskola (prop. 2004/05:162) gjordes därför bedömningen att kunskaper i språk och matematik bör uppmuntras särskilt och ges ett större värde vid antagning till högre utbildning. Därigenom signaleras till såväl de studerande som föräldrar och skolor att språkkunskaper är viktiga. En sådan signal bör få effekt även i . Frågan om hur detta ska genomföras bör övervägas vidare mot bakgrund av beslut att införa ämnesbetyg i gymnasieskolan. Försöksverksamhet med undervisning på engelska följs upp Undervisning på engelska och andra främmande språk kan ge positiva effekter. Undervisning på t.ex. engelska kan vara ett sätt att ge tidiga kunskaper i samt väcka elevernas intresse för främmande språk. Det kommunikativa inslaget i språkundervisningen ökar genom att fler till- fällen ges att använda språket. Undervisning på främmande språk får dock inte ske på bekostnad av kunskaper i svenska språket. Såväl grundskolor som gymnasieskolor kan med nuvarande regelverk i begränsad omfattning genomföra undervisning på främmande språk i andra ämnen, s.k. SPRINT-undervisning (språk- och innehållsintegrerad undervisning). Vi har även beslutat om försöksverksamhet med engelskspråkig undervisning för som medger att högst hälften av undervisningen får anordnas på det främmande språket under den sammanlagda tid som sådan undervisning anordnas. Undervisningen i ett enskilt ämne får inte heller bedrivas helt på engelska. har fått i uppdrag att följa försöksverksamheten och rapportera till regeringen vilka effekter engelskspråkig undervisning får för elevernas språk- utveckling och studieresultat. Den högre utbildningen har länge haft en internationell dimension där goda språkkunskaper utgjort ett naturligt inslag. Lärosäten i olika länder konkurrerar om att attrahera studenter, lärare och forskare. Till följd av globaliseringen av ekonomi och arbetsmarknad samt en medveten politik för ökat internationellt samarbete mellan länder och lärosäten har den internationella dimensionen av den högre utbildningen accentuerats . Därtill har den så kallade Bolognaprocessen, kring vilken ett drygt fyrtiotal europeiska länder samarbetar för att skapa ett europeiskt område för högre utbildning (Higher Educa- tion Area), starkt bidragit till utvecklingen. Ett uttalat syfte med pro- cessen är att främja studenternas rörlighet mellan de europeiska utbild- ningssystemen, bl.a. eftersom ett ökat utbyte mellan såväl studenter som lärare i olika länder bidrar till ökad kvalitet i utbildningen, ökad för- ståelse för andra länder och kulturer samt till ökad anställningsbarhet på en internationaliserad arbetsmarknad. Likaså söker sig forskare världen över till de mest attraktiva veten- skapliga miljöerna och internationell samverkan är en förutsättning för att kunna bedriva forskning vid den vetenskapliga frontlinjen. Interna- tionellt samarbete ger tillgång till ett större forskarsamhälle än det svenska. Därigenom ges möjlighet till ett bredare utbyte av empiri, metoder och frågeställningar som i sin tur kan verka kvalitetsfrämjande för forskningen. Användningen av andra språk än det svenska, främst det engelska, har därför blivit en förutsättning för att ska kunna delta aktivt och fortsätta hävda sig i det internationella forskningssamarbetet. Språk och tillträde till högre utbildning vill se höjda språkkrav för att kraven på grundläggande behörighet till högskoleutbildning ska uppfyllas. Vi är dock inte beredda att föreslå höjda behörighetskrav för språk. Anledningen till detta är att den grundläggande behörigheten har förändrats vid ett flertal tillfällen, senast med anledning av införandet av den nya gymnasieskolan. har kraven skärpts och så sker även genom att det utöver nuvarande krav dessutom krävs att den sökande har god- känt betyg i gymnasiearbetet och betyg i 2 500 gymnasiepoäng. Att bland kärnämnena i gymnasieskolan välja ut två kärnämnen som får ett högre värde än andra i den grundläggande behörigheten skulle ge signaler om att olika kärnämnen har olika värde. Det har också visat sig att gruppen studenter i högskolan som saknar godkända betyg i kärn- ämnena svenska eller engelska är ytterst liten. En höjning av kraven skulle vidare minska gruppen sökande som kan antas till högre utbild- ning, vilket riskerar att öka den sociala snedrekryteringen. Mot denna bakgrund ser vi ingen anledning att ta ytterligare steg för att höja kraven på grundläggande behörighet. Vikten av goda språkkunskaper i även andra språk än engelska ökar i takt med internationaliseringen av samhälle och arbetsmarknad. I propo- sitionen Ny värld ny högskola (prop. 2004/05:162) föreslås därför, som tidigare nämnts, att studier i språk och matematik i gymnasieskolan ska premieras vid antagningen till högskolan. Svenska och engelska i den högre utbildningen Utbudet av lärosätenas hela kurser och program på engelska har ökat , till stor del som en följd av lärosätenas internationaliserings- strävanden. Exempelvis vid erbjuds totalt ca 25 magisterutbildningar och omkring 400 kurser på engelska. Vid är omfattningen nästan lika stor. På många lärosäten pågår också ett arbete med att öka utbudet av kurser på engelska, till stor del enligt i syfte att kunna attrahera och rekrytera interna- studenter. Utöver detta använder sig många utbildningar av kurslitteratur på engelska i stor utsträckning. Inom forskarutbildningen är engelska i många fall arbetsspråk och både information om och kurser inom forskarutbildningen ges på engelska. Likaså har antalet doktorsavhandlingar skrivna på engelska ökat . Enligt författas av alla avhandlingar på engelska. Avhandlingsspråket skiljer sig åt mellan vetenskapsområden. Inom medicin, teknik och naturvetenskap författas huvudsakligen avhandlingarna på engelska. Ett skäl är att det inom dessa områden nästan enbart finns engelskspråkigt material att tillgå. Ett annat är att doktorander inom dessa discipliner vanligtvis skriver s.k. samman- läggningsavhandlingar, dvs. doktoranderna publicerar ett antal artiklar i vetenskapliga tidskrifter för kritisk granskning av andra forskare. Dessa tidskrifter är i stor utsträckning engelskspråkiga. Inom humaniora och samhällsvetenskap är traditionen för publicering delvis annorlunda. Avhandlingar och forskning publiceras i större utsträckning som mono- grafier och på forskarens modersmål. inom humaniora och samhällsvetenskap beräknas författas på engelska eller andra språk än det svenska. Enligt språkkommittén kan användningen av engelska ha konsekven- ser för studenternas kunskapsinhämtande och för kvaliteten på under- I kölvattnet av den allt mer utbredda användningen av engelska riskerar, enligt kommittén, många studenter att gå miste om en svensk terminologi inom det studerade området. därför att det är viktigt att såväl lärare som studenter behärskar både svenska och engelska. anser vidare att universitet och högskolor bör förstärka moment i utbildningen som förbättrar studenter- nas muntliga och skriftliga färdigheter i både svenska och engelska. att värna den svenska terminologin, hålla det svenska språket levande och sprida ny kunskap till det omgivande samhället föreslår språk- kommittén att ett tillägg görs i högskoleförordningen om att avhandlingar skrivna på annat språk än det svenska ska innehålla en sammanfattning på svenska samt ett referat på svenska och engelska. I princip samtliga remissinstanser menar att det är positivt att den parallella användningen av svenska och engelska inom högre utbildning Vi anser i likhet med språkkommittén att svenska och engelska bör ses som två språk som kompletterar varandra. Samtliga studenter bör därför ha möjlighet att utveckla goda och relevanta färdigheter i både svenska Många lärosäten erbjuder språkverkstäder till sina studenter, vilket ger dem stöd i skrivandet på olika sätt och på olika Mot bakgrund av regeringens mål att internationalisera den högre utbildningen och att ska vara en ledande forskningsnation är det, i de fall internationellt samarbete främjar områdets kvalitet, önskvärt att de ämnen som av tradition huvudsakligen använder svenska som avhandlingsspråk i ökad omfattning använder det engelska språket. Vi delar språkkommitténs uppfattning om värdet av en parallell användning av svenska och engelska samt andra språk inom forskning och forskarutbildning. För att värna den svenska terminologin och hålla det svenska språket levande är det därför av stor vikt att läro- säten verkar för en fyllig sammanfattning på det svenska språket. lärosäten arbetar aktivt för detta. Regeringen avser att fortsatt följa utvecklingen i denna fråga. Vetenskapens utveckling sker i en allt snabbare takt och forskningens möjligheter att bidra till framsteg i världen blir därmed allt större. denna bakgrund är det nödvändigt med en omfattande och förtroendefull dialog mellan forskarna och det övriga samhället. Genom att höja den allmänna kunskapsnivån i samhället ökar enskilda individers möjligheter att delta i den demokratiska processen. Att popularisera forskning innebär att göra resultat och processer inom forskningen tillgängliga och begripliga även för människor utanför den föreslår att lärosäten bör kräva en populärvetenskaplig sammanfattning av doktorsavhandlingar på , Verket för innovationssystem (), Forsk- ningsrådet för arbetsliv och socialvetenskap (FAS) samt för miljö, areella näringar och samhällsbyggande (FORMAS) har samt- liga i uppdrag att, inom sina respektive ansvarsområden, föra ut informa- tion om forskning och forskningsresultat till utförare och användare av forskning samt till en intresserad allmänhet. en samordnande roll för spridning av forskningsinformation i . De offentliga forskningsfinansiärernas roll i att underlätta dialogen mellan forskarna och andra grupper i samhället bygger på ett nära sam- arbete med universitet, högskolor och andra aktörer inom området. universitet och högskolor har enligt högskolelagen i uppgift att samverka med det omgivande samhället. En del i detta arbete är att kommunicera forskningsresultat till omvärlden så att så många som möjligt kan ta del av aktuell forskning. Forskningsrådens övergripande strategi är att i sam- verkan med andra aktörer skapa god infrastruktur för forskningsinforma- tion och göra det enklare att producera och hitta god populärvetenskap. Webbplatsen är ett exempel, medietjänsten Expertsvar ett Vi anser att det är viktigt att myndigheternas aktiva insatser för att kommunicera med omvärlden fortsätter och att man inom ramen för sina uppdrag utvecklar och fördjupar formerna för forskningskommunikation. Behov av kunskaper i flera språk I propositionen Ny värld ny högskola (prop. 2004/05:162) formulerade vi en nationell strategi med övergripande och långsiktiga mål för att främja internationaliseringen av den högre utbildningen. vikten av goda språkkunskaper och en god tillgång på kurser givna på andra språk fram. Ett övergripande mål i strategin är att ska vara ett attraktivt studieland för utländska studenter. I det ingår att lärosätena utvecklar kurser på engelska på alla nivåer i högskolan, men även att i högre grad än erbjuda undervisning på andra främmande språk än Det är även viktigt att det ökande antalet inresande utbytes- studenter erbjuds undervisning i svenska. Ett annat övergripande mål som lyfts fram i strategin är att främja de högskoleutbildades attraktivitet på en arbetsmarknad med ökande internationella inslag och ökad inter- För att nå det målet krävs såväl förbättrade språk- kunskaper som ökad kunskap och förståelse för människor i andra länder och deras förhållanden. Internationaliseringen av den högre utbildningen och den arbets- marknad som högskoleutbildningarna förbereder för förstärker värdet av goda språkkunskaper, såväl i engelska som i övriga europeiska eller Goda kunskaper i engelska är en förutsättning för att kunna följa undervisning och förstå kurslitteraturen på nationell nivå. För ett ökat europeiskt och interna- tionellt utbyte bland studenter krävs dock goda kunskaper även i andra europeiska och utomeuropeiska språk. Betydelsen av goda språkkunskaper inom högre utbildning har vid flera tillfällen betonats inom EU, bland annat i en handlingsplan för främjande av språkinlärning och språklig mångfald för tidsperioden 20042006 (KOM (2003) 449). och högskolornas roll när det gäller att främja flerspråkighet i samhället . 2005/06:2 och för individen. Där understryks också att varje europeisk medborgare borde ha meningsfull kommunikativ kompetens i åtminstone två andra språk utöver modersmålet. Enligt en utvärdering av (En gränslös högskola? Om internationalisering av grund- och forskarutbildning, 2005:1 R), där samtliga statliga universitets och högskolors internationa- liseringsarbete granskats av en bedömargrupp, är dock utbudet av språk- utbildning i såväl små som stora språk på vissa lärosäten alltför begränsat för att skapa förutsättningar för ett ökat studentutbyte. Bedömargruppen konstaterar vidare att den koncentration kring engelska som finns vid många lärosäten riskerar att hämma utbytet med icke engelsktalande länder, vilket kan skapa problem för näringsliv och offentlig sektor. Bland annat mot den bakgrunden har ett internt arbete påbörjats inom med att se över utbudet av undervisningen i språk på svenska lärosäten i syfte att säkra att studenterna erbjuds tillgång till ett stort antal språk, även om utbildningen i vissa fall inte ges vid det egna lärosätet. är det viktigt att lärosätena ser över möjligheterna till ansvarsfördelning och samarbete när det gäller undervisningen i språk. I det sammanhanget bör hänsyn även kunna tas till utbudet i andra nordiska länder. På vissa håll har ett lärosätesöverskridande samarbete inom språkutbildningarna redan påbörjats, vilket vi ser positivt på. föreslår att åtgärder ska vidtas för att stärka svensk- undervisningen för invandrare (sfi). En departementsskrivelse (2005:33) med förslag till ny lag för vuxenutbildning har gått ut på remiss. Lagför- slaget innefattar även förändringar för sfi. Målsättningen med en refor- merad utbildning är en språkutbildning av hög kvalitet som i än större utsträckning än ska anpassas bättre efter varje individs behov och förutsättningar. Utbildningen i svenska ska kunna bedrivas parallellt med andra aktiviteter såsom arbetslivsorientering, validering, praktik eller annan utbildning samt att den studerande ges möjlighet att öva det svenska språket i arbetslivet. Regeringen avser att åter- komma till i frågan. Utredningen om teckenspråkets ställning (S 2003:12) har dessutom i uppdrag att bedöma möjligheten att tillgodose döva invandrares behov av utbildning i svenskt teckenspråk. Utbildning i teckenspråk är en förut- sättning för att döva invandrare ska kunna tillgodogöra sig svensk- undervisning för invandrare. Alfabetisering i det samiska språket Det finns samer som aldrig fått möjlighet att lära sig läsa och skriva på sitt modersmål. Regeringen anser att samerna bör få förbättrade ekono- miska möjligheter att delta i sådan undervisning. Vi har därför i budget- propositionen , under utgiftsområde 15 Studiestöd, föreslagit att Prop. 2005/06:2 det ska vara möjligt att använda korttidsstödet även till alfabetisering för samer som inte kan läsa eller skriva samiska. Studiestöd för korttidsstudier regleras i förordningen (2001:362) om bidrag vid korttidsstudier och lämnas i två former, korttidsbidrag och internatsbidrag. 9Svenskundervisning i utlandet och svensk utlandsundervisning viktigt för och svenska språket Regeringens bedömning: Undervisning i svenska språket i utlandet liksom svensk undervisning på förskole-, grundskole- och gymnasienivå i utlandet stärker kunskapen om och intresset för . Verksam- heterna bidrar också till att det svenska språket stärks. Mål och priorite- ringar för statens stöd till svenskundervisning på högskolenivå i utlandet bör ses över. Skälen för regeringens bedömning: Undervisning i svenska språket har länge förekommit vid utländska lärosäten. Närmare 40 000 studenter i 42 länder läser svenska på högskolenivå och ca 200 lärosäten har undervisning i svenska. Störst utbredning har svenskundervisningen i , , och . Högskoleundervisningen om- fattar både språk- och litteraturkurser. Svenskan ingår ofta som en del av en examen i germanska språk, skandinavistik eller motsvarande. Vid många institutioner bedrivs även en omfattande forskning. Svenskunder- visningen har en tydlig Sverigefrämjande karaktär genom att den sprider och stärker kunskapen om och intresset för . fungerar som kontakt- och serviceorgan för svensklärare och deras studenter i utlandet och ger stöd till svenskundervisningen vid utländska lärosäten. I detta sammanhang kan även frågan om svenska språkets ställning i nämnas och frågan om ett samlat ansvar för de åtgär- der som riktas mot undervisningen i svenska språket i . Svensk utlandsundervisning bedrivs med statligt stöd på en mängd platser runt om i världen i olika omfång och under skiftande förutsätt- ningar. Syftet med det statliga stödet är att tillhandahålla undervisning för svenska elever i förskoleklass och på grundskole- och gymnasienivå. För svenska elever som går i utländska skolor avser stödet undervisning i svenska språket och om som förberedelse för en återgång till undervisning i efter utlandsvistelsen. Undervisningen bedrivs i form av svensk utlandsskola, kompletterande svensk undervisning, distansundervisning och svensk sektion vid internationell skola. Utgångspunkten vid fastställande av kriterier för statsbidrag till utlands- svenska barn och ungdomar (s.k. behöriga elever), är att utlandsvistelsen ska vara motiverad av samhällets intresse, dvs. att svenskar med barn i skolåldern ska kunna rekryteras till olika slag av utlandstjänst. Under /05 fanns 30 svenska utlandsskolor på grundskolenivå. sex av dessa bedrivs även gymnasieutbildning. undervisning deltog ca 3 500 elever och i distansundervisning ca 120 elever. Därutöver ger stöd till undervisning på olika nivåer. Stöd ges till svenska skolor utomlands och till undervisning i svenska för icke-svenska medborgare i utlandet. Mål och prioriteringar för svenskundervisningen bör ses över Det statliga stödet till svenskundervisning på högskolenivå i utlandet styrs huvudsakligen av de initiativ utländska lärosäten tar och av de behov dessa har. har situationen förändrats i flera länder, främst genom nedskärningar och hårdare prioriteringar på berörda universitet och högskolor. I exempelvis och har nedskärningar och nedläggningar av svenskundervisningen blivit vanli- gare trots att intresset för att lära sig svenska är stabilt och bedöms öka. Utvecklingen är bekymmersam eftersom den medför en minskning av den svenska närvaron och synlighet i världen. Vi bedömer att svenskundervisningen i utlandet kan stärka kunskapen om och intresset för . Den kan också bidra till att det svenska språket stärks. En närmare analys av mål och prioriteringar när det gäller stödet till svenskundervisning på högskolenivå i utlandet bör därför göras. Även frågan om ett samlat ansvar för de åtgärder som riktas mot undervisningen i svenska språket i behöver belysas. Regeringen avser därför att tillsätta en utredning för dessa frågor. 10 Litteraturen och läsandet 10.1Barn- och ungdomsböcker på andra språk än svenska bör öka Regeringens bedömning: Tillgången till barn- och ungdomsböcker på andra språk än svenska bör öka. Regeringen avser att ge Statens kultur- råd i uppdrag att återkommande samla in uppgifter och publicera infor- mation om barn- och ungdomsböcker på andra språk än svenska. förslag: Överensstämmer i stora delar med reger- ingens bedömning. Remissinstanserna: Remissinstanserna har inga invändningar mot förslaget. Skälen för regeringens bedömning: För att barn ska kunna tillägna sig ett rikt språk är det väsentligt att de tidigt får ta del av böcker. Vuxnas högläsning för små barn är därför av stor betydelse. Lika viktigt är att barnen verkligen fortsätter att läsa, när de blir större och kan läsa själva. Läsningen utökar ordförrådet, öppnar dörren till nya tankar och idéer, skänker kulturupplevelser och är en nyckel till framgång i skolarbetet. I flera kommuner pågår projekt där konsekventa läsfrämjande insatser görs som syftar till att sprida böcker till alla barnfamiljer, från barna- vårdscentraler till , i syfte att stimulera till läsning och informera om läsningens betydelse för barnens språktillägnande. Skolor, Prop. 2005/06:2 bibliotek, föreningar m.fl. kan ansöka om bidrag från för verksamhet som syftar till att främja läsning bland barn och unga. har även i uppdrag att ge ut en årlig barnbokskatalog över den svenska utgivningen av barn- och ungdomsböcker i syfte att ge sakkunnig och attraktiv information om böcker och läsning, en hand- ledning som ska locka till läsning. Barnbokskatalogen, en redaktionell produkt, vänder sig till alla som själva vill läsa mer och till dem som arbetar med barn och ungas läsning föräldrar, lärare, bibliotekarier m.fl. (prop. 1997/98:86, bet. 1997/98:KrU15, rskr. 1997/98:240). Kata- logen går ut till landets förskolor, skolor, bibliotek, bokhandel, barna- vårdscentraler m.fl. Tillgången till barnböcker på andra språk än svenska är viktig för att ge föräldrar, förskolor m.fl. möjligheten till sagostunder på barnens modersmål. Det är väsentligt för samhörigheten och förståelsen av olika kulturer att barn tidigt får en möjlighet att prata om och referera till samma berättelser. Läsning på det egna modersmålet behövs också för begreppsbildningen, och att befästa kunskaper i det egna språket är en väg till att lära sig det svenska. Många svenska barnböcker finns översatta till en rad olika språk och det finns ett antal förlag som ger ut böcker på andra språk än svenska i , även om tillgången är ojämn mellan språken. Flera förlag är enmansverksamheter och har små möjligheter att marknadsföra och distribuera sina böcker. Böckerna finns dessutom inte i de gängse data- baserna, t.ex. Seelig, Bibliotekstjänst eller Libris. Det är vår bedömning att läsfrämjande insatser för barn och unga med ett annat modersmål än svenska bör stärkas. Särskilda insatser bör därför göras för att förbättra tillgången till litteratur på andra språk. Detta gäller självfallet även de nationella minoritetsspråken. bör därför ges uppdraget att återkommande samla in uppgifter om och publicera information om barn- och ungdomsböcker på andra språk än svenska på motsvarande sätt som för barn- och ungdomslitteratur på svenska. Inom ramen för anslagna medel till läsfrämjande verksamhet har möjlighet att finansiera en sådan utgivning. Ny utgivning av serien Alla Tiders Klassiker Regeringens bedömning: Det nuvarande litteraturstödet bör fr.o.m. 2006 utvidgas för att inrymma en ny utgivning av serien Alla Tiders Klassiker för bruk i grund- och gymnasieskolan. i uppdrag att ta initiativ till och stödja en utgivning av moderna klassiker från olika språkområden och världsdelar i svensk översättning. förslag: Överensstämmer i stora delar med reger- Remissinstanserna: Remissinstanserna har inga invändningar mot Skälen för regeringens bedömning: Regeringens insatser för att öka tillgängligheten till litteratur och främja läsning riktas särskilt till skolor Ett inköpsstöd till folk- och skolbibliotek infördes i samband med en bibliotekslag. Av förordningen (1996:1608) om stats- Prop. 2005/06:2 bidrag till folkbibliotek framgår att statsbidraget ska användas för inköp