prop · GS03116 · 2005-03-24 00:00:00 — Om betalningsförmågan förbätt- ras har den bidragsskyldige ingen möjlighet att betala av den upp- komna skulden eftersom återbetalningsbeloppet då inte motsvarar betal- ningsförmågan samt i första hand avräknas på den upplupna skuldräntan. Per har haft anstånd med att betala det fastställda återbetal- Anståndet har varat . Per har fått ökad betalningsförmåga och har förmåga att återbetala fullt underhållsstöd på . anståndsregeln skulle Per endast behöva betala som är det senast fastställda återbetalningsbeloppet och som grundar sig på det Med den föreslagna regeln skulle Per i stäl- let betala (x 1,5). Konsekvenser av nya umgängesregler De förslag som rör barnets umgänge med den bidragsskyldiga föräldern (se avsnitt 7 och 8) innebär att både den bidragsskyldiges månatliga åter- betalningsbelopp såväl som boförälderns underhållsstöd sätts ned i för- hållande till hur frekvent umgänget är. Detta gäller både reglerna om umgängesrättsavdrag och nettoberäkning utifrån vad som är bestämt i dom eller avtal om umgänge. Umgänget mellan barn och frånlevande föräldrar har ökat sedan början Enligt SCB:s uppgifter /93 saknade en femtedel av barn med separerade föräldrar då helt kontakt med den frånlevande Åren 2000/01 var motsvarande andel (SCB, Barn och deras familjer 2001). Av de barn med frånlevande föräldrar som bor huvuddelen av tiden hos den ena föräldern (), så träffar den frånlevande föräldern minst en gång . Kontakten minskar bland de äldre bar- I träffar den frånlevande föräldern påverkas av om någon av föräldrarna har en ny partner, speciellt bland de Tabell 9 Hur ofta barnet träffar den frånlevande* föräldern, procent far/mor död sammanboende med ny partner Barnet bor helt el mestadels med: Källa: SCB, Undersökningarna av levnadsförhållanden /02 * Med frånlevande förälder avses den förälder som barnet inte är folkbokförd hos. En av de faktorer som bestämmer hur ofta umgänge kan ske är det geo- grafiska avståndet mellan de båda separerade föräldrarnas bostäder. ståndet kan också ge en fingervisning av hur vanligt det är med mer kost- De flesta barn som inte lever med båda sina föräldrar har den frånle- vande föräldern inom fem mils radie () från hemmet, dvs. har pappan eller mamman inom fyra Tonåringar har i genomsnitt lite längre till den frånle- vande föräldern än de yngre barnen har. I åldersgrupperna och 6- har högst till den frånlevande föräl- I är motsvarande andel . Tabell 10 Barns avstånd till frånlevande förälder 2002 Avstånd till far: Avstånd till mor: Källa: SCB, Barn och deras familjer 2002, Demografiska rapporter 2003:7 Förslaget om att höja underhållsstödets belopp med får även jämställdhetskonsekvenser. Höjningen innebär en ekonomisk förbättring för boföräldern som är mottagare av underhållsstödet. Boföräldrarna inom underhållsstödssystemet består av kvin- nor. För de bidragsskyldiga föräldrarna innebär höjningen av underhålls- stödet att i stället får en ekonomisk försämring på per barn och månad. Av de bidragsskyldiga föräldrarna är män (se SOU 2003:42 s. 81 f.). 13Ekonomiska effekter av förslagen för det allmänna De redovisade förslagen om en höjning av underhållsstödsbeloppet med per barn och månad, och grundavdraget vid beräkning av återbe- talningsskyldighet , leder till en ökad net- tokostnad på . Kostnadsökningen med anledning av ett högre underhållsstödsbelopp har beräknats bli . En höjning av underhålls- stödets belopp innebär en ökad utbetalning till boföräldern, vilket samti- digt leder till ett högre återbetalningsbelopp för den bidragsskyldiga för- äldern. För att de bidragsskyldiga föräldrarna som grupp inte helt själva skall finansiera höjningen av underhållstödets belopp, behöver således det grundavdrag som den bidragsskyldige får förbehålla sig för egna lev- Prop. 2004/05:116 nadskostnader höjas. Trots att underhållsstödet höjs med har Socialdepartemen- tets beräkningar visat att mindre kommer att inbetalas från bidragsskyldiga föräldrar med anledning av att grundavdraget höjs till . Andelen bidragsskyldiga som kommer att få återbetala ett högre re- spektive lägre återbetalningsbelopp med de föreslagna reglerna redovisas i avsnitt 12. Kostnadsökningen med anledning av ett höjt underhållsstöd respektive ett höjt grundavdrag påverkar varandra. Om kostnaden för de båda för- slagen beräknas separat står höjningen av underhållsstödets belopp för drygt halva kostnadsökningen på . ekonomiska vårproposition har regeringen aviserat att skall avsättas för reformer för ekonomiskt utsatta barn, varav har beräknats för underhålls- stödet. Flera av de förslag som lämnas i propositionen innebär kostnads- minskningar. Tabell 11 Ekonomiska konsekvenser av propositionens förslag Höjt underhållsstöd och grundavdrag Ändrad minstabetalning som faller bort Ändrade regler om underhåll vid utlands- De från den av regeringen aviserade barnmiljar- den, tillsammans med de förslag i propositionen som innebär besparingar på täcker inte helt kostnaden på . Resterande kommer att finansieras genom de bespa- ringar som uppstår till följd av prop. 2004/05:108 Vissa frågor om sjuk- penninggrundande inkomst och livränta. De förslag som rör barnets umgänge med den bidragsskyldiga föräl- dern (se avsnitt 7) är kostnadsneutrala eftersom den kostnad som uppstår med anledning av den föreslagna dygnsberäkningsmetoden avräknas på det utgående underhållsstödet. Konsekvensen av den föreslagna nettobe- räkningsmetoden är densamma. Möjligheten finns emellertid att de för- äldrar som har en överenskommelse om umgänge i form av en lagakraft- vunnen dom eller ett avtal som socialnämnden har godkänt, och som har ett fullt underhållsstöd, kommer att övergå till en nettoberäkning av underhållsstödet och återbetalningsbeloppet. Detta skulle då leda till en kostnadsminskning. För att göra en rättvisande bedömning av försla- get skulle eventuella beteendeförändringar behöva vägas in. Underlag för en sådan bedömning saknas dock. Förslagen om ändrade regler för jämkning av återbetalningsbelopp vid ändrad taxering och omprövning av återbetalningsbelopp inom under- hållsstödet beräknas medföra minskade kostnader för socialförsäkrings- administrationen med . Förslagen innebär att uppgifter kan gallras , vilket minskar kraven på databasut- rymme. Då det vid beräkning av återbetalningsbelopp endast förekommer ett fåtal ärenden där taxeringen ändras än eller att förhållandena ändras så att omprövning av återbetalningsbelopp blir aktuellt, är kostnaden som förslagen medför försumbar för samhället. 14.1Förslaget till lag om ändring i lagen (1996:1030) om underhållsstöd Paragrafen anger i vilka fall ett barn inte har rätt till underhållsstöd. En komplettering har gjorts i 31 § så att det nu klart framgår att en boföräl- der på begäran också är skyldig att vidta eller medverka till åtgärder för att få underhållsbidraget indrivet. Den införda bestämmelsen korrespon- derar med paragrafens punkt 4. På Lagrådets inrådan har paragrafen i övrigt lämnats oförändrad. Övervägandena finns i avsnitt 10.1. Paragrafen innehåller bestämmelser om förlängt underhållsstöd. Andra stycket har ändrats. Av ändringen framgår att vad som sägs om boföräldern i 9 b § andra stycket gäller även den studerande när förlängt underhållsstöd lämnas. Paragrafen innehåller bestämmelser om underhållsstödets belopp. I förstatredje styckena har underhållsstödets belopp höjts med 100 konor. Underhållsstöd lämnas därmed med högst . Övervägandena finns i avsnitt 5.1. Paragrafen är ny. Den är tillämplig i de fall där underhållsstöd lämnas i form av utfyllnadsbidrag enligt 8 § första stycket andra meningen eller 8 § andra eller tredje stycket. I paragrafen klargörs vilken betydelse en omprövning eller en jämkning av det återbetalningsbelopp som skulle ha fastställts enligt 2428 §§ (det s.k. fiktiva återbetalningsbeloppet) får för utfyllnadsbidraget. Första stycket reglerar omprövning av underhållsstödet. Hänvisningen till 24 § avser tillämplig procentsats. Den kan ändras om den bidrags- skyldige får ett nytt barn eller om antalet barn som den bidragsskyldige är underhållsskyldig för minskar. På Lagrådets inrådan har bestämmel- sen om när en omprövning i samband med ett nytt beslut om årlig taxe- ring eventuellt skall föranleda en ändring av utfyllnadsbidragets storlek fått flyta in i lagtexten och bilda den andra meningen. Det sker enligt be- stämmelsen först året då det nya beslutet om årlig taxering meddelades. Av tredje meningen framgår att ändringar i det fiktiva återbetalningsbeloppet på grund av ändring i grun- den för tillämplig procentsats får betydelse för utfyllnadsbidragets storlek först från och med månaden efter den månad då ändringen kom till För- säkringskassans kännedom. Andra stycket reglerar jämkning av underhållsstödet. Om det taxe- ringsbeslut som legat till grund för det fiktiva återbetalningsbeloppet ändrats väsentligt skall utfyllnadsbidraget jämkas. Det nya utfyllnadsbi- draget gäller i detta fall från och med månaden efter den månad då För- säkringskassan fick kännedom om taxeringsändringen. Försäkringskas- san kan jämka efter ansökan eller på eget initiativ. Som regel får vetskap om ändrad taxering och änd- rat antal barn på medium för automatiserad databehandling. I vissa fall, t.ex. i fråga om faderskap i internationella förhållanden, kan dock För- säkringskassan behöva uppmärksammas på förhållandet. Beräkningen av det fiktiva återbetalningsbeloppet utgör endast ett led i beräkningen av utfyllnadsbidragets storlek. Det ankommer inte på För- säkringskassan att ange vilket belopp som den bidragsskyldige skall be- tala i underhåll. Av tredje stycket framgår att bestämmelserna också omfattar under- hållsstöd vid växelvis boende. Övervägandena finns i avsnitt 8.3. På förslag av Lagrådet utgörs hela paragrafen numera av endast dess första oförändrade stycke. Återstoden av paragrafen har tagits in i en ny paragraf, 9 a §. Paragrafen innehåller bestämmelser om förhållandet mellan underhålls- bidrag som betalas direkt till barnet och utfyllnadsbidrag i fall med ut- landsanknytning. Första och andra styckena har utformats i enlighet med Paragrafens första stycke och andra stycke första meningen motsvarar frånsett det gjorda tillägget att paragrafen numera också omfattar en bidragsskyldig som bor i och får inkomst i eller från utlandet som avses i 7 §§kap. 1 § utsökningsbalen (UB) och som inte kan tas i anspråk genom utmätning enligt 7 kap. UB till sitt innehåll den tidigare lydelsen av 9 § andra stycket. Bestämmelsen i andra stycket andra meningen är ny. Den har tillkom- mit på förslag av Lagrådet och i allt väsentligt utformats enligt förslaget. I det fall det redan när underhållsbidraget fastställdes har beaktats att den bidragsskyldige till någon del fullgör sin underhållsskyldighet genom att ha barnet hos sig (s.k. nettoberäkning), skall underhållsstödet sättas ned med en andel som får anses motsvara umgängets inverkan på underhålls- bidraget. Övervägandena finns i avsnitt 10.1. Paragrafen är ny och gäller ärenden med utlandsanknytning där Försäk- ringskassan trätt i barnets rätt till underhållsbidrag. I paragrafen regleras den inverkan på underhållsstödet som, första stycket ett underhållsbidrag har som är bestämt genom s.k. nettoberäkning och andra stycket ett allt- för lågt underhållsbidrag har. Med bidragsskyldig menas här samma som i 31 §. Har det redan när underhållsbidraget fastställdes be- aktats att den bidragsskyldige till någon del fullgör sin underhållsskyl- dighet genom att ha barnet hos sig (nettoberäkning), skall underhållsstö- det sättas ned med en andel som får anses motsvara umgängets inverkan på underhållsbidraget. En bidragsskyldig kan för umgänge som på så sätt kan anses ha beaktats, naturligtvis inte påräkna sig något umgängesav- drag. Av andra stycket följer att om en boförälder fått ett föreläggande enligt 31 § och understiger sedan det fastställda underhållsbidraget ändå vad den bidragsskyldige uppenbarligen bör betala och det förhållandet kan läggas boföräldern till last, lämnas inte underhållsstöd med högre belopp än underhållsbidraget. Också en boförälder som har följt ett föreläggande kan få sitt underhållsstöd nedsatt enligt bestämmelsen, om förutsättning- arna för nedsättning är för handen (jfr dock 4 § 4). Övervägandena finns avsnitt 10.1 Paragrafen innehåller bestämmelser om den inverkan som barnets egna inkomster har på underhållsstödets belopp. På förslag av Lagrådet har paragrafens tredje stycke lyfts över till 10 a § första stycket. Tredje stycket är nytt och innehåller en bestämmelse om omprövning. Enligt första meningen skall underhållsstödets belopp omprövas när ett nytt beslut om årlig taxering för barnet föreligger. På Lagrådets inrådan har bestämmelsen om när en omprövning i samband med ett nytt beslut om årlig taxering eventuellt skall föranleda en ändring av underhållsstö- dets storlek fått flyta in i lagtexten och bilda andra meningen. Det sker enligt bestämmelsen först året då det nya beslutet om årlig taxering meddelades. Däremot skall beloppet inte jämkas om det taxeringsbeslut som legat till grund för beräkningen ändrats. Det är en skillnad jämfört med vad som gäller för den bidrags- skyldige enligt 30 §. Övervägandena finns i avsnitt 8.4. Paragrafen är ny och innehåller en bestämmelse om nedsättning av un- derhållsstödets belopp till följd av umgängesavdrag enligt 23 § och net- toberäkning enligt 28 a §. Första stycket motsvarar tidigare 10 § tredje stycket. I andra stycket finns en bestämmelse om nedsättning av underhållstö- det till följd av nettoberäkning enligt 28 a §. Paragrafen innehåller bestämmelser om meddelanden som skall sändas till den bidragsskyldige föräldern sedan boföräldern ansökt om under- hållsstöd. Sista meningen har ändrats så att den bidragsskyldige skall få upplysning också om innehållet i de nya bestämmelserna om omprövning och jämkning av utfyllnadsbidrag i 8 a § och om nettoberäkning i 28 a och 10 a §§. Vidare har en språklig ändring gjorts. Paragrafen innehåller bestämmelser om meddelande till den ena föräl- dern sedan den andra har ansökt om underhållsstöd vid växelvis boende. Enligt sista meningen skall en upplysning lämnas också om innehållet i de nya bestämmelserna om omprövning och jämkning av utfyllnadsbi- drag i 8 a §. Vidare har en språklig ändring gjorts. Paragrafen är ny. I paragrafen anges att boföräldern skall underrättas om en begäran om nettoberäkning enligt 28 a §. Därmed får boföräldern möjlighet att reagera och ge in den information till som han eller hon anser vara av betydelse för kassans bedömning. I un- derrättelsen skall boföräldern uppmärksammas på de regler som gäller för nettoberäkning och det faktum att nettoberäkning leder till en motsva- rande minskning av underhållsstödet. Meddelandet behöver inte delges. Andra stycket har ändrats. Den bidragsskyldige skall delges beslut om nettoberäkning och beslut om att ett tidigare beslut om nettoberäkning har upphävts. Han eller hon skall numera också uppmärksammas särskilt på bestämmelserna om nettoberäkning i 28 a28 c §§. Placeringen av tredje stycket har skett på inrådan av Lagrådet. Boför- äldern skall delges beslut om att medge nettoberäkning och om att sätta ned underhållsstödet. Delgivningen av beslut enligt andra och tredje styckena skall ske med tillämpning av bestämmelserna i delgivningslagen (1970:428). Tiden för att överklaga sådana beslut räknas från den dag då den bidragsskyldiga eller boföräldern fick del av beslutet (38 § jämförd med 20 kap. 13 § lagen [1962:381] om allmän försäkring). Paragrafen innehåller de grundläggande bestämmelserna om återbetal- ningsskyldighet. I första stycket har införts en hänvisning till regleringen om nettobe- räkning i 28 a §. Enligt tillägget i andra stycket kan underlåta att fastställa återbetalningsskyldighet, om den bidragsskyldige bor i och i eller från utlandet får lön eller andra inkomster som avses i 7 kap. 1 § utsökningsbalken och som därmed inte kan tas i anspråk genom utmät- ning enligt 7 kap. utsökningsbalken. Övervägandena finns i avsnitt 10.1. Frågan om skall utnyttja sin möjlighet eller inte får avgöras i varje enskilt fall. I de fall där en bidragsskyldig får någon form av inkomster i såväl som i utlandet får avgöra vilket alternativ som är mest förmånligt för det allmänna. Finns det an- ledning att räkna med att den bidragsskyldige frivilligt kommer att betala i enlighet med ett beslut om återbetalningsskyldighet, är det inget som hindrar att beslutar om återbetalningsskyldighet trots att den bidragsskyldige uppbär inkomster i eller från utlandet (jfr prop. 1995/96:208 s. 44). Paragrafen innehåller bestämmelser om återbetalning av underhållsstöd och umgängesavdrag. Tredje stycket är nytt. Där föreskrivs att umgängesavdrag inte skall ske om nettoberäkning enligt 28 a § äger rum. Genom nettoberäkningen be- aktas att den bidragsskyldige fullgör sin betalningsskyldighet genom att ha barnet hos sig. Återbetalningsbeloppet bestäms då till ett lägre belopp. Skulle barnet vistas hos den bidragsskyldige i vidare omfattning än vad som bestämts i en lagakraftvunnen dom eller ett av socialnämnden god- känt avtal, kan den bidragsskyldige begära att nettoberäkningen skall upphöra och i stället utnyttja sin rätt till umgängesavdrag enligt 23 §. Ändras umgänget genom en dom eller ett av socialnämnden godkänt av- tal kan domen eller avtalet läggas till grund för en ny nettoberäkning. Paragrafen reglerar grunderna för bestämmandet av den bidragsskyldiges återbetalningsskyldighet. Ändringen i fjärde stycket innebär att om den månatliga återbetal- ningen per barn för en bidragsskyldig blir lägre än så bortfaller återbetalningsskyldigheten. Övervägandena finns i avsnitt 6.5. Paragrafen anger hur den bidragsskyldiges inkomst skall beräknas. Ändringen i andra stycket innebär att grundavdraget som görs från den bidragsskyldiges inkomst innan dennes återbetalningsskyldighet bestäms höjs från till . Övervägandena finns i avsnitt 6.1. Paragrafen är ny. Den innehåller regler om nettoberäkning av den bi- dragsskyldiges återbetalningsskyldighet. Nettoberäkning förutsätter att det finns en lagakraftvunnen dom om umgänge eller ett av socialnämn- den godkänt umgängesavtal. Första stycket har formulerats i enlighet med Lagrådets förslag. Där anges förutsättningarna för nettoberäkning. Av att det endast är domar och avtal om umgänge som omfattas av paragrafen följer att domar och avtal om boende faller utanför. Nettoberäkning kan inte heller äga rum vid växelvis boende (jfr 6 kap. 15 § första stycket ). Att endast domar som vunnit laga kraft och avtal som socialnämnden god- känt kan ligga till grund för nettoberäkning innebär att interimistiska beslut (6 kap. 20 § ) och interimistiska avtal inte kan an- vändas. om umgänge som får verkställas utan hinder av att de inte vunnit laga kraft (17 kap. 14 § ) kan inte ligga till grund för nettoberäkning förrän de vunnit laga kraft. Det ligger i sakens natur att omfattningen av det umgänge som det förordnats om i en dom eller i ett avtal måste vara otvetydig. I annat fall kan det vara svårt eller rent av omöjligt för att beräkna omfattningen av umgänget. Är förordnandet i domen eller avtalet om umgänge otydligt och nettobe- räkning därför inte kan äga rum, blir den bidragsskyldige i stället hänvi- sad till umgängesavdrag enligt 23 §. Att den bidragsskyldige får tillgodoräkna sig ett avdrag innebär inte att regeln är fakultativ för . Det valda uttryckssättet är i stället avsett att markera att det i ett fall där det finns förutsättningar för nettoberäkning, är den bidragsskyldige som självständigt avgör om han eller hon vill utnyttja sin möjlighet att använda beräkningssättet. Dygns- beräkningen görs på samma sätt som enligt 23 §. Det innebär att endast hela kalenderdygn (kl. 00.0024.00) beaktas. Andra stycket har tillkommit på förslag av Lagrådet. Där framgår ut- tryckligen att de umgängestillfällen då barnet överlämnas och återlämnas med minst en natts övernattning däremellan, utgör genom att återlämnandedygnet räknas som . Tredje stycket första meningen anger när det inte föreligger rätt till nettoberäkning. Det torde endast i undantagsfall bli aktuellt att neka en bidragsskyldig nettoberäkning första gången han eller hon begär det. Be- stämmelsen är i första hand också avsedd för de fall där nettoberäkning medgivits men det senare görs antagligt att umgänget inte äger rum i den omfattning som domen eller avtalet föreskriver. Att omfattningen av umgänget i väsentlig mån avviker från vad som förordnats om i en dom eller ett avtal kan ha flera orsaker. Det kan vara så att den bidragsskyldige underlåter att medverka till umgänget i före- skriven omfattning (s.k. umgängesvägran). Andra orsaker kan vara att umgänget har försvårats av att barnet eller den bidragsskyldige har flyttat eller av att barnet eller den bidragsskyldige blivit sjuk. En ytterligare or- sak kan vara att barnet fyllt och umgänge inte kommer till stånd på grund av barnets ovilja att umgås med den bidragsskyldige. Det ställs inte något krav på att umgänget måste äga rum på i domen eller avtalet angivna tider. Bestämmelsen tar alltså inte sikte på umgäng- ets placering i tiden utan på dess omfattning i tiden. Inget hindrar alltså att föräldrar som är ense förlägger umgänget till andra tider. För att rätten till nettoberäkning skall bortfalla krävs att avvikelsen är väsentlig. Vad som är väsentligt får avgöras med hänsyn till omständig- heterna i varje enskilt fall. Det förhållande som avses bör dock inte endast vara tillfälligt och avvikelsen bör vara något så när betydelsefull. En riktpunkt kan här vara att umgänget understigit det i dom förordnade eller avtalade med åtminstone en fjärdedel under loppet av en tremåna- dersperiod. Är umgänget av ringa omfattning bör en större avvikelse kunna godtas innan den anses väsentlig. Om ett beslut om nettoberäkning en gång har upphävts därför att den bidragsskyldige inte har medverkat till umgänget, får väga in den omständigheten i bedömningen av om en ny begäran skall bifallas. Härvid är det givetvis av betydelse hur den bidragsskyldige skött umgänget i mellantiden. I de fall umgängesavdrag begärts kan det ge ledning för bedömning. Enligt andra meningen får undantag från bestämmelsen i första me- ningen göras om det finns särskilda skäl. Ett särskilt skäl att inte neka nettoberäkning trots att umgänget avviker väsentligt från det bestämda, kan vara att det är uppenbart att avvikelsen beror på att boföräldern för- svårar eller omöjliggör umgänget (s.k. umgängessabotage). Att boföräl- dern agerar i strid med en dom eller ett avtal kan i princip inte godtas. bör i ett sådant fall upplysa boföräldern om sin möj- lighet att begära ändring i umgänget. Ett annat särskilt skäl kan vara att det står klart att umgänget under en viss begränsad tid bortfallit eller gle- sats ut på grund av t.ex. sjukdom hos barnet. Om nettoberäkning medges trots boförälderns motstånd och boföräl- dern anser att umgängesdomen eller avtalet inte följs, har boföräldern möjlighet att begära en ändring av umgänget. I sådant fall får en allmän domstol ta ställning till umgänget och dess omfattning. En ändring av umgänget leder till en motsvarande ändring i nettoberäkningen. Upphävs umgänget får i det fall ett umgänge trots allt kommer till stånd, vistelsen hos den bidragsskyldige föräldern beaktas genom umgängesavdrag enligt 23 §. Av fjärde stycket framgår att den bidragsskyldige kan medges nettobe- räkning först från och med månaden efter den månad då anmälan om domen eller avtalet kom in till . Detsamma får anses gälla vid en ändring av umgängets omfattning. Övervägandena finns i avsnitt 7.2. Paragrafen är ny. Den innehåller en bestämmelse om att den bidragsskyl- dige vid nettoberäkning är skyldig att anmäla till Försäk- ringskassan om domen eller avtalet om umgänge som ligger till grund för nettoberäkningen ändras. En ändring av umgänget kan påverka rätten till nettoberäkning eller utfallet av beräkningen.