prop · GS03150 · 2005-05-10 00:00:00 — genomförande av konventionen om biologisk mångfald Prop. 2004/05:150 med avseende på främmande arter och genotyper. Traditionell kunskap och lokalsamhällen artikel 8j i . Hur behandlas biologisk mångfald i MKB? Rapporterna har remissbehandlats. En sammanställning av remissvaren för rapporten kunskap om lokalsamhällen finns tillgänglig i (dnr M2004/728/Na). För- slagen behandlas i kapitel 20. har inkommit med rapporten gärdsprogram för hotade arter översyn och strategier inför 200406, Redovisning av ett regeringsuppdrag (dnr M2004/505/Na). Frågorna behandlas i huvudsak i kapitel 20. Sekretariatet för och utveck- ling () genomförde en granskning av nationella och internationella miljöpolitik. Granskningen resul- terade i rapporten 2004 som blev offentlig (dnr M2003/2645/I). Dess slutsatser och rekommendationer återges i bilaga 2. Aktiebolaget har i skrivelser och samt tagit upp frågan om be- hovet av lättnader och stimulans för organisationer att ansluta sig till EU:s miljöstyrnings- och miljörevisionsförordning, EMAS (dnr M2001/ 233/Hm, M2003/2994/Hm). Frågan behandlas i avsnitt 21.1. har på regeringens uppdrag redovisat de ekonomiska styrmedel som tillämpas i samt en bedömning av deras området en sammanställning lämnades (dnr M2003/2152/ Frågan behandlas i kapitel 21.1. har på regeringens uppdrag redovisat rapporten fria och resurssnåla kretslopp. Uppdraget redovisades till regeringen i Rapporten har remissbehandlats. gängliga i (dnr M2004/ 1204/Kk). Förslagen behandlas i kapitel 21. har redovisat ett regeringsuppdrag om det särskilda sektorsansvaret för ekologisk hållbar utveckling i rap- porten Myndigheternas miljöansvar. Rapporten har remissbehandlats. Remissvaren finns tillgängliga i Miljö- och samhällsbyggnadsdeparte- mentet (dnr M2004/634/Hm). Förslagen behandlas i avsnitt 25.1. har redovisat ett uppdrag om ut- värdering av myndigheternas miljöledningsarbete i rapporten ning i statliga myndigheter En utvärdering. En sammanställning av remissvaren finns tillgänglig i Miljö- och samhällsbyggnadsdepartementet (dnr M2003/3965/Hm). 2004/05:150 behandlas i avsnitt 25.1. har kommit in med en promemoria Prioriterad forskning och annat vetenskapligt stöd underlag till miljö- målspropositionen (dnr M2003/3433/Hm). I promemorian redovisas prioriterade kunskapsområden. Promemorian är ett komplement till den kunskaps- och forskningsstrategi som redovisade som underlag till den forskningspolitiska propositionen. Frågan behandlas i avsnitt 25.3. har inkommit med rapporten målsrapportering för mycket och för lite (dnr M2005/1145/Mk). I rapporten redovisar sin granskning av om rapporteringen från uppföljningen mot de femton nationella miljökvalitetsmålen mot- svarar de riktlinjer som följer av beslut om proposi- tionen Svenska miljömål delmål och åtgärdsstrategier. Rapporten behandlas i avsnitt 27.2. har inlämnat rapporten ekonomiskt underlag till miljömålspropositionen (dnr M2004/3191/Mk). I rapporten har befintliga värderingsstudier omarbetats och kopplats till de olika delmålen för att, där så är möjligt, få en indikation på det monetära värdet av att uppnå de olika delmålen. Frågan behandlas främst i kapitel 28. I bilaga 4 redovisas fullständiga namn och nummer på de EG- och Euratom-direktiv som i propositionstexten endast redovisas med s.k. populärnamn. I bilaga 5 finns en förteckning över använda förkortningar och begrepp med förklaringar. 3Fördjupad utvärdering av systemet med miljökvalitetsmål Det övergripande målet för miljöpolitik är att till nästa genera- tion lämna över ett samhälle där de stora miljöproblemen i är lösta. Arbetet med att uppnå de av antagna miljökvalitetsmålen utgör grunden för den nationella miljöpolitiken. De 15 miljökvalitets- målen uttrycker den miljömässiga dimensionen av politiken för hållbar utveckling. Hållbar utveckling behandlas i kapitel 4. Enligt proposition Svenska miljömål delmål och åtgärdsstrategier (prop. 2000/01:130) avser regeringen lämna en fördjupad utvärdering av arbetet med miljökvalitetsmålen till . Syftet är att klarlägga hur arbetet med miljökvalitetsmålen går samt lämna förslag om medel eller mål behöver korrigeras. Den här propositionen är reger- ingens första fördjupade utvärdering av arbetet med att nå de antagna miljökvalitetsmålen med delmål. 3.1 Måluppfyllelse i ett generationsperspektiv Regeringens strävan är att de stora miljöproblemen skall vara lösta 25 år efter att 1999 fastställde systemet med miljökvalitetsmål. Miljöpolitiken har haft framgångar. terna av försurning och övergödning har avtagit och påverkan på männi- skors hälsa av föroreningar i utomhusmiljön har minskat. situationen i många avseenden har förbättrats kvarstår emellertid svår- lösta problem som innebär risker för människor. Det gäller t.ex. luft- föroreningar i form av partiklar och ozon, som allt tydligare framstår som allvarliga riskfaktorer även vid låga exponeringsnivåer. problem är buller, radon samt tungmetaller och stabila miljögifter i livs- medel och i miljön. inne- och utemiljöer samt skadesäkra produk- ter är av grundläggande betydelse för folkhälsan. därför ett viktigt gemensamt uppdrag där ett betydelsefullt steg tas med Regeringen anser att arbetet med att uppnå de delmål som har lagt fast kommer att medföra omfattande miljöförbättringar, vilket i sin tur innebär goda förutsättningar för att nå miljökvalitetsmålen inom Det råder dock stora svårigheter inom vissa områden där det är osäkert om det är möjligt att nå miljökvalitetsmålen inom en generation. de fem mål som är svåra att nå är Levande skogar och Ingen övergöd- För dessa mål noteras dock att miljöpåverkan minskar. skälen till att målen är svåra att nå är att naturen behöver för att De två mål som bedöms som mycket svåra att nå är dels målet Giftfri miljö, dels Begränsad klimatpåverkan. När det gäller miljö- kvalitetsmålet Hav i balans samt levande kust och skärgård gör reger- ingen bedömningen att målet blir svårt att nå eftersom måluppfyllelsen är beroende av andra nationers agerande och av att andra miljökvalitetsmål uppnås, t.ex. Giftfri miljö och Ingen övergödning. Svårigheterna att nå Prop. 2004/05:150 målet Giftfri miljö beror främst på den diffusa spridningen av gifter från varor och byggnader, på att giftiga ämnen även i fortsättningen kommer att bildas oavsiktligt, och på att långlivade ämnen som redan finns spridda i miljön kommer att finnas kvar . En avgörande utmaning är att förhindra att nya miljöproblem uppstår. För att klara detta måste sambanden mellan ekonomisk tillväxt och miljöbelastning brytas, produktions- och konsumtionsmönstren måste bli hållbara. I har detta skett bl.a. när det gäller utsläpp av växt- husgaser för uppvärmning och energiproduktion men inte inom trans- portsektorn. Regeringen bedömer därför att en fortsatt utveckling av åtgärder inom ramen för de tre åtgärdsstrategierna som har antagit (strategin för effektiv energianvändning och transporter, strategin för giftfria och resurssnåla kretslopp samt strategin för hushållning av mark och vatten och en god bebyggd miljö) är viktig i arbetet med att uppnå miljökvalitetsmålen. Det krävs också ett omfattande samarbete mellan alla länder för att klara de stora miljöproblem som världssamfundet står inför, som klimat- påverkan, brist på dricksvatten, förorenad luft i tätorter, utarmning av den biologiska mångfalden, utfiskning och okontrollerad kemikalieanvänd- ning. Att aktivt deltar i det globala miljöarbetet är därför ange- läget. är det lika viktigt vad vi som individer gör i vårt dagliga liv. Den tekniska och vetenskapliga utvecklingen, effekterna av en ökad miljömedvetenhet och medvetenhet om samband mellan miljö och folk- hälsa samt en rad andra faktorer kan å andra sidan leda till en mer positiv utveckling än vad som går att förutse. Regeringen anser att det finns goda skäl att tro att omfattande miljö- förbättringar kommer att uppnås men att det kommer att kräva stora insatser. Målet att till nästa generation kunna lämna över ett samhälle där de stora miljöproblemen är lösta är därför en stor utmaning och ett uttryck för en stark viljeriktning. Möjligheterna att klara detta förutsätter bl.a. att alla krafter i samhället drar åt samma håll och att engagemanget och miljöarbetet hos företag, kommuner och hushåll m.fl. ökar. Den första fördjupade utvärderingen av arbetet och utvecklingen mot miljökvalitetsmålen visar att målens tillkomst har inneburit att nya idéer, nya samarbeten och nya samverkansformer utvecklats. Många aktörer bidrar på betydande sätt i arbetet för att miljökvalitetsmålen skall nås. Samarbetet mellan myndigheter har fördjupats och fortsätter att utveck- las. Regeringen anser att miljömålsarbetet med sin systematik, delmål, vägledande åtgärdsstrategier och regelbundna utvärderingar skapar stabi- litet och kontinuitet som det stimulerar och är pådrivande för att förnya och utveckla miljöpolitiken. Försämringen av miljötillståndet i vattenekosystemen är ett av de om- råden som sammantaget är mest problematiskt att komma till rätta med. En bidragande orsak till den negativa utvecklingen är att miljöföränd- ringar i hav, sjöar och rinnande vatten inte är lika synbara för människan Prop. 2004/05:150 som de är på land, varför skadorna blir värre innan de uppmärksammas. Orsakssambanden är också sämre kända när det gäller de eko- systemen. Detta har bl.a. medfört att vidtagna åtgärder inte fullt ut lett till önskat resultat. Miljöarbetet i många vattenekosystem ligger därför ut- vecklingsmässigt efter miljöarbetet på land. Enligt upp- följning av miljömålsarbetet Miljömålen når vi dem (de Facto 2004) blir det svårt att nå miljökvalitetsmålet Ingen övergödning. I likhet med (SOU 2003:72) bedömer regeringen att det blir svårt att även nå Hav i balans samt levande kust och skärgård. Utvecklingen i våra vattenmiljöer är inte hållbar. Det gäller utfiskning, övergödning, anrikning av stabila gifter samt etablering av främmande arter och stammar av fisk. Det är inte bara stora natur- och kulturvärden som står på spel utan även betydande ekonomiska värden. Regeringens bedömning är att ambitionsnivån måste höjas när det gäller insatserna för att förbättra situationen i våra vattenmiljöer. Regeringen avser att åter- komma till med en sammanhållen och miljömålsövergripande nationell strategi för en långsiktigt hållbar havsmiljö. En god grund för en mer aktiv vattenpolitik när det gäller sötvatten och kustvatten utgör den process som inletts i de inrättade fem svenska vatten- distrikten där vattenmyndigheterna bl.a. kommer att utveckla skräddar- sydda åtgärds- och övervakningsprogram. Regeringen avser att noga följa denna nya vattenförvaltning för att snabbt kunna identifiera eventu- ella ytterligare åtgärder för att stödja vattenmyndigheternas arbete. 3.3Nyttan av att uppnå miljökvalitetsmålen Regeringens bedömning: En miljömässigt hållbar utveckling ger posi- tiva välfärdseffekter som en god livsmiljö och folkhälsa, bevarad bio- logisk mångfald, bevarad produktionsförmåga för ekosystemen och skydd av natur- och kulturlandskapet. En sådan utveckling utgör också grunden för delar av den ekonomiska utvecklingen. Arbetet inom den miljömässiga dimensionen av hållbar utveckling handlar om att till- försäkra nuvarande och kommande generationer möjligheter till en god livsmiljö, folkhälsa och välfärd. Skälen för regeringens bedömning Ekosystemens förmåga att anpassa sig till påverkan Ett ekosystem kan definieras som en fungerande enhet av samspelet mellan djur, växter och den fysiska miljön. Vår välfärd är beroende av ekosystemens produktionsförmåga, som mänskliga aktiviteter påverkar densamma. Det biologiskt rika kulturlandskapet har formats och brukats av människan . Kulturella värden bidrar positivt till samhällets utveckling och har stor betydelse för folkhälsan, medan faktorer som luftföroreningar, buller och andra miljöfaktorer påverkar folkhälsan negativt. Natur- och kulturupplevelser har stor betydelse för folkhälsan. Miljö och folkhälsa behandlas särskilt i avsnitten 4.1 och 4.2. Mänskliga aktiviteter som utsläpp av gifter eller överutnyttjandet av fisk förändrar dynamiken i ekosystemen, men ekosystemen påverkas även av naturliga störningar, som t.ex. en storm eller en brand. Nya forskningsresultat visar att ekosystem kan förlora sin förmåga att hantera störningar såväl naturliga som de som människan framkallar. Vad som bestämmer förmågan att hantera störningar, dvs. deras förmåga att klara av förändringar och kunna vidareutvecklas varierar mellan olika eko- system. Bland annat kan långsamt stigande näringshalter i sjöar leda till att sjöarna förlorar denna förmåga och därmed blir känsligare för stör- ningar. har vetenskapen bara börjat förstå vad förmågan att klara förändring och kunna vidareutvecklas består i, men det är tydligt att biologisk mångfald spelar en central roll. Den biologiska mångfalden kan upprätthålla funktioner i exempelvis korallrev och säkerställer därmed produktionen av naturresurser och ekosystemtjänster. Ekosystemets tjänster har ett väsentligt ekonomiskt värde, ofta i form av kollektiva nyttigheter. Exempel på detta är att naturen dirigerar vattenkretslopp som reglerar klimat, renar luft och vatten, lagrar och cirkulerar näringsämnen, absorberar och bryter ner gifter och producerar fisk. Vidare kan eko- systemen erbjuda människor upplevelser av skönhet, inspiration och ökad livskvalitet. För att säkerställa en hållbar utveckling är det nödvändigt att minska människans samlade negativa påverkan på ekosystemen och därmed undvika en försämring av ekosystemens kapacitet att producera livsnöd- vändiga resurser och ekosystemtjänster. Dessutom bör nyttjande av naturresurser anpassas till ekosystemens kapacitet att långsiktiga produ- cera dessa resurser. Det är viktigt att försöka förbättra ekosystemens för- måga att hantera olika störningar och förändringar. Allt fler studier visar att ekosystem kan reagera drastiskt på små förändringar. Ett ekosystem med låg förmåga att klara förändring och kunna vidareutvecklas kan förefalla opåverkat och fortsätta att vara produktivt tills en störning driver systemet över en tröskel, till ett tillstånd som är oönskat ur ekologisk synvinkel. Ett sådant ekosystem har förlorat sin motståndskraft och blivit sårbart. Sådana ekosystemförändringar kan vara oåterkalleliga och hårt drabba de näringar och samhällen, som är beroende av de natur- resurser och tjänster som går förlorade. Vi utgår ofta från att eko- systemen har en förmåga att reparera sig själva när vi slutar fiska, minskar gödningen eller tar bort giftutsläppen. Men en framväxande kunskapsbild från den nya forskningen visar att vi kan ta en sådan återhämtning för given, eftersom ekosystem som passerat ett tröskelvärde kan vara svåra, eller omöjliga att återställa. Samhällets sårbarhet och vår beredskap Händelser som tsunamikatastrofen i , stormen i och de senaste årens översvämningar har på ett dramatiskt sätt visat att vi lever i ett samhälle som i många avseenden är sårbart. Naturhändelser som stormar, översvämningar samt sabotage, utsläpp av kemikalier eller andra olyckor kan få stora konsekvenser för samhället och miljön. Samhällets känslighet för klimatförändringar är stor inom flera viktiga områden, som säkra transporter, säker elförsörj- ning, dammsäkerhet, areella näringar och människors hälsa. minska de negativa konsekvenserna behöver vi ha en god krisberedskap men även ett hållbart samhällsbyggande där den långsiktiga planeringen för hur vi använder mark och vatten tar hänsyn till risker för sådana händelser. En framtida sårbarhet beror till stor del på hur vi planerar och tar hänsyn till dessa förändringar genom olika anpassningar och genom att öka säkerhetsmarginalerna, där stor risk finns. De sociala och ekonomiska värdena av den biologiska mångfalden och de ekologiska tjänsterna blir allt viktigare med ändrade befolknings- mönster och ökad påfrestning på miljön genom förändrade konsumtions- mönster och produktionssätt. En biologisk mångfald bidrar till både lind- ring av och anpassning till klimatförändringar. En bred variation i vilda och odlade växter ger en större möjlighet för framtida anpassningar efter stora naturhändelser och klimatförändringar och det är viktigt för livs- medelssäkerheten. Ekosystem som har god förmåga att klara förändring och kunna vidareutvecklas minskar samhällets sårbarhet och ökar vår långsiktiga valfrihet. Den långsiktiga hållbarheten gynnas bäst av ett förhållningssätt där den biologiska och kulturella mångfalden beaktas både i dagens och i framtidens samhällsutveckling. Flera myndigheter, däribland , Krisberedskaps- myndigheten, , och Lant- mäteriverket, arbetar för att förebygga olyckor och för att bygga upp en god beredskap om en olycka ändå skulle inträffa. I kapitel 10 berörs strålningsrelaterade olyckor och i kapitel 14 utsläpp av olja vid sjötrans- porter. I propositionen Samhällets säkerhet och beredskap (prop. 2001/02:158, bet. 2001/02:FöU10, rskr. 2001/02:261) tog regeringen upp frågor som rör bl.a. kemikalieolyckor, transport av farligt gods och större olyckor till sjöss, nedfall av radioaktiva ämnen, naturolyckor och dammsäkerhet. beslutade i enlighet med propositionen om bl.a. mål för poli- tikområdet Skydd och beredskap mot olyckor och svåra påfrestningar. Regeringen arbetar kontinuerligt med frågeställningar som rör risker för miljöolyckor och avser framöver att lämna ytterligare en proposition om samhällets säkerhet. Dagens miljöproblem medför avsevärda kostnader genom försämrad folkhälsa, förstörelse av det fysiska kulturarvet och utarmning av såväl förnybara som icke-förnybara naturresurser, produktionsförluster och materialförstöring. Luftföroreningar som partiklar, kvävedioxid och ozon är exempel på föroreningar som orsakar olika typer av besvär och sjuk- domar, t.ex. för tidig död i sjukdomar i hjärta/kärl samt i lungsjukdomar. Uppskattningar har visat att upp till 1 700 förtida dödsfall i landet som helhet kan vara orsakade av exponering för ozon samt över 1 000 förtida dödsfall kan förmodas ha samband med partiklar i omgivnings- luften. Därtill kommer ökad dödlighet i cancersjukdomar, som i uppskattas till flera hundra till följd av luftföroreningar. Skador på människors hälsa från kemiska föroreningar innefattar bl.a. kemiskt framkallad astma och neurologiskt relaterade sjukdomar. Det finns också andra kostnader förknippade med miljöförstöring. Produktionsbortfallet inom det svenska jordbruket på grund av marknära ozon bedöms vara betydande. Även skogen påverkas av ozon. 2004/05:150 föroreningar påskyndar också nedbrytningen av metaller, kalksten, gummi och plaster och skadar kulturhistoriskt värdefulla byggnader, statyer och fornlämningar. Kemiska föroreningar skadar mark och vatten och bidrar därmed till förlusten av biologisk mångfald, att mark inte kan användas till bebyggelse eller för jordbruksproduktion och att vatten inte kan användas till vattentäkt. I propositionen Svenska miljömål delmål och åtgärdsstrategier (prop. 2000/01:130) uppskattades kostnaden för samhället av miljöproblemen till . Den beräkningen innefattar miljö- påverkan som drabbar samhället i form av utebliven produktion eller ut- gifter för hushållen, företagen och den offentliga sektorn medan upp- levda välfärdsförändringar inte ingår i kalkylen. Inför denna proposition har underlaget om samhällets kostnader för miljöpåverkan kompletterats med underlag om nyttan av att nå ett flertal delmål. Nyttan har värderats monetärt med hjälp av värderingsstudier. Resultatet visar att nyttan i form av förbättrad hälsa tack vare minskade luftföroreningar, gifter samt rekreationsvärden i skogsmark innebär betydande värden, se tabell 1 i kapitel 28. 3.4Utveckling av miljökvalitetsmålen med delmål Regeringens bedömning: Kriterierna för hur delmål bör utformas ligger fast. Det innebär att delmålen bör vara tidsatta, möjliga att följa upp samt lätta att kommunicera till dem som skall bidra till att de nås. Tillsammans med regeringens bedömning av miljökvalitetsmålens innebörd tydliggör delmålen vad som krävs för att miljökvalitetsmålen skall uppnås. bör i framtida rapporter om utvecklingen för arbetet med miljökvalitetsmålen redovisa även de delmål som uppnåtts. När för- slag till nya delmål formuleras bör de vara realistiska att uppnå men med en fortsatt hög ambition, även om det innebär att det blir svårt att nå de mest ambitiöst formulerade målen. förslag: Regeringens bedömning av hur delmålen bör utvecklas ligger i linje med inriktningen hos förslag. Remissinstanserna: och Environ- ment Institute förespråkar att de delmål som handlar om åtgärdsplaner etc. efterhand byts ut mot mer effektinriktade mål. delar syn att målhierarkin i miljömålsarbetet bör byggas upp på ett sådant sätt att miljökvalitetsmålen och deras delmål är lätta att förstå och tillämpa i berörda verksamheter. Skälen för regeringens bedömning Strukturen för systemet med 15 miljökvalitetsmål samt numera 71 delmål till dessa fastlades efter förslag i propositionen Svenska miljömål delmål och åtgärdsstrategier (prop. 2000/01:130 s. 1316, bet. 2001/02:MJU3, rskr. 2001/02:36). De nu gällande delmålen samt för- slagen i denna proposition redovisas i bilaga 3. I propositionen slogs bl.a. fast att miljökvalitetsmålen skall kunna ut- vecklas i takt med att erfarenhet och kunskap erhålls om hur miljön skall förbättras. 1.Miljökvalitetsmålen f.n. 15 till antalet som definierar det till- stånd för den svenska miljön som miljöarbetet skall sikta mot. Miljökvalitetsmålen fastställs av som även skall fast- ställa eventuella ändringar av och tillägg till miljökvalitetsmålen. 2.Delmål för miljökvalitetsmålen som anger att en viss miljökvalitet skall vara uppnådd eller att förändringar skall vara genomförda för att miljökvalitetsmålen skall kunna uppnås inom en generation. Även delmålen fastställs av . Miljökvalitetsmålen beskriver den kvalitet eller det tillstånd för miljön och dess natur- och kulturresurser som är långsiktigt hållbar. Beskriv- ningen är övergripande och i propositionen Svenska miljömål delmål och åtgärdsstrategier valde regeringen att utveckla bedömningen av det tillstånd som skall råda när miljökvalitetsmålen uppnåtts. I denna propo- sition återges denna bedömning under Miljökvalitetsmålets bakgrund och innebörd i redovisningen av respektive miljökvalitetsmål. Då tidpunkten när miljökvalitetsmålen skall vara uppnådda närmar sig får tolkningen av miljökvalitetsmålens innebörd en ökad betydelse efter- som de olika punkterna under miljökvalitetsmålens innebörd framstår som preciserade delar av miljökvalitetsmålen och därför får en status liknande delmålen. års fördjupade utvärdering bör därför fastställa miljökvalitetsmålens innebörd. Detta påverkar arbetet med den framtida utvecklingen av systemet med miljökvali- tetsmål (se avsnitt 27.2). Nya delmål bör kunna utformas när det behövs för arbetet med att nå miljökvalitetsmålen men mer systematiska förändringar bör ske i sam- band med de återkommande fördjupade utvärderingarna av systemet (se avsnitt 26.2). I propositionen angav regeringen fem grundläggande värden som skall vara utgångspunkt för att utforma delmål till miljö- kvalitetsmålen och åtgärder för att nå dem samt fyra kriterier. De grund- läggande värdena, som bör gälla även fortsättningsvis, är: 2.Den biologiska mångfalden och naturmiljön. 3.Kulturmiljön och de kulturhistoriska värdena. 4.Ekosystemens långsiktiga produktionsförmåga. 5.En god hushållning med naturresurser. Följande kriterier gäller för delmålen: De skall vara tydliga och överskådliga. De skall vara uppföljningsbara . De skall ingå i en heltäckande struktur. De skall kunna tjäna som underlag för regionalt och lokalt miljö- och målarbete. Dessa kriterier bör ligga fast. Vissa förtydliganden är dock motiverade. Beträffande de två första punkterna bör delmål vara så formulerade att de är lätta att kommunicera till användare inom myndighetssfären men även i samhället i övrigt. För att kunna följas upp bör delmålen vara uttryckligt tidsatta.