prop · GS03101 · 2005-04-15 00:00:00 — Tabell 2.5 Takbegränsade utgifter -2,2 -0,2 1 Den av ursprungligt fastställda statsbudgeten , dvs. exkl. beslut med anledning av tilläggsbudget i samband med ekonomiska vårproposition och budgetpropositionen . Utgifterna för ålderspensionssystemet vid sidan av statsbudgeten uppgick till , vilket är 2,0 miljarder högre än den be- räkning som redovisades i budgetpropositionen . I kapitel 5 Statsbudgetens utfall redo- visas skillnader mellan utfall och budgeterade belopp för utgiftsområden och vissa anslag. Utveckling av statens ekonomi Skr 2004/05:101 3 Utveckling av statens ekonomi I föreliggande kapitel redovisas inledningsvis en uppföljning av några viktiga mål som stödjer den ekonomiska politiken och som även har stor betydelse för utvecklingen av statens ekonomi. Därefter redovisas en femårsöversikt över stats- budgetens utveckling respektive utvecklingen av vissa nyckeluppgifter hämtade ur statens resultat- och balansräkningar. 3.1Uppföljning av några viktiga mål för den ekonomiska utvecklingen 3.1.1Mål för att minska ohälsan Regeringen föreslog i budgetpropositionen mål för minskad ohälsa. De föreslagna målen innebär att: frånvaron från arbetslivet på grund av sjukskrivning skall i förhållande till 2002 halveras , antalet nybeviljade aktivitets- och sjuk- ersättningar (f.d. förtidspensioner) skall minska jämfört med nivå. Hänsyn skall tas till den demografiska utvecklingen . har ställt sig bakom målen (bet. 2002/03:SfU1, rskr. 2002/03:72). Bakgrunden till målen var den snabba ökningen av sjuk- skrivningarna . Sjuk- skrivningsvolymen mer än fördubblades , och utgifterna på statsbudgeten för sjukpenning ökade i löpande priser. pensionärer med 65 000 personer till nära 500 000 personer. Ökningen skall ses i ljuset av att sjukskriv- ningarna nådde en mycket låg nivå 1997 och att den totala sjukskrivningsvolymen 2002 var rekordhög. Inte ens , då framför allt den korta sjukfrånvaron var hög, var sjukskrivningarna lika omfattande. Målet om en halvering av sjukskrivningarna är ambitiöst. En så låg nivå som en halvering innebär har bara uppnåtts under enstaka år . Kvinnor är överrepresenterade bland de sjuk- skrivna och svarar för ca två tredjedelar av alla sjukskrivningsdagar, vilket är en betydande ökning jämfört kring 1990. Kvinnor är mer sjukskrivna än män oavsett ålder, utbildning, familjetyp eller bransch. Dagens sjukskrivnings- nivå för män är däremot inte särskilt hög i ett längre tidsperspektiv. Vidare varierar sjukskrivningarna med ålder och utbildningsnivå. De skillnader som finns mellan sektorer, branscher och yrken avspeglar till största delen köns- och ålderssamman- sättningen inom respektive delgrupp. Det finns även stora regionala skillnader i sjukskrivning och andelen förtidspensionärer. Regioner med svag arbetsmarknad har ofta även höga ohälsotal. Ökningen var tämligen jämnt fördelad mellan olika grupper och regioner. Den stora förändringen var ökningen av de långa sjukskrivningarna. Antalet långtidssjukskrivna (längre än ) tre- dubblades men har senare sjunkit något. Skr 2004/05:101 Diagram 3.1 Sjukskrivningsvolym i relation till arbetskraftens storlek 19652004 Antalet sjukskrivna minskade med 34 000 personer till 245 000 personer . Antalet av ersatta sjuk- skrivningsdagar minskade med . Tillsammans med den tidigare minskningen på , har de ersatta sjuk- penningdagarna således minskat . Införandet av en tredje sjuklöne- vecka bidrog med av denna minskning. Antalet av arbetsgivaren ersatta sjuklönedagar, som också ingår i målet om sjukskrivningsdagar, minskade marginellt trots att den tredje sjuklöneveckan infördes. Uppgifter föreligger inte, vilket innebär att en fullständig avstämning av målet om halverad sjukfrånvaro inte kan göras . Det samman- lagda antalet sjukskrivningsdagar minskade från 106,5 miljoner dagar till ca 94 miljoner dagar . Målet är 56,5 miljoner dagar. minskade såväl de korta som långa sjukskrivningarna. Nybeviljandet av aktivitets- och sjukersätt- ningar ökade från 59 000 till 75 000 . Målet som angavs 2002 innebär att genomsnittet av nybeviljade aktivitets- och sjuk- ersättningar inte skall överstiga 64 000. Det sammanlagda antalet personer med aktivitets- och sjukersättning ökade med 32 000 personer till ca 540 000 personer. Diagram 3.2 Antal nybeviljade sjuk- och Andelen deltidssjukskrivningar fortsatte att öka under större delen av året, för att stagnera på en nivå kring . Det minskade antalet nya sjukfall är sannolikt också till en del en effekt av en försvagad konjunktur. Utgifterna för ohälsan på statsbudgeten upp- gick sammanlagt till 2004, vilket motsvarar av utgifterna under utgiftstaket. Nedgången i sjukskriv- ningsvolymen 2004 motsvaras nästan helt av en ökning av antalet personer med aktivitets- och sjukersättning. Det s.k. ohälsotalet, dvs. summan av antalet sjukpenningdagar och dagar med aktivitets- eller sjukersättning, sjönk dock med . ökade den genom- snittliga dagersättningen med ungefär lika mycket, vilket sammantaget innebar att de totala utgifterna för ohälsa förblev oförändrad jämfört med . antog regeringens proposition Drivkrafter för minskad sjuk- frånvaro (prop. 2004/05:21, bet. 2004:SfU5, rskr. 2004/05:111). har arbets- givare ett medfinansieringsansvar för sjuk- penningkostnaderna. Arbetsgivarna skall enligt lagen (2004:1237) om särskild sjukförsäkringsavgift betala en särskild sjukförsäkringsavgift för arbetstagare hos denne som får hel sjukpenning enligt 3 kap. 7 § lagen (1962:381) om allmän försäkring. Avgiften uppgår till av sjukpenningkostnaden för heltidssjukskrivna anställda. Syftet med reformen är att öka arbetsgivarens intresse att arbeta förebyggande för bättre arbetsmiljö och medverka till rehabilitering av sjukskrivna anställda genom att arbetsgivaren kan påverka sina kostnader. infördes en finansiell sam- ordning inom rehabiliteringsområdet (prop. 2002/03:132, bet. 2003/04:SfU04, rskr. 2003/04:101). Finansiell samordning kan ske fri- villigt mellan , en länsarbets- nämnd, ett landsting samt en eller flera kommu- ner. Målgruppen för den finansiella samord- ningen utgörs av människor som är i behov av samordnade rehabiliteringsinsatser från flera av de samverkande parterna för att uppnå eller förbättra sin förmåga till förvärvsarbete. Försäk- ringskassan får disponera högst av de budgeterade kostnaderna för sjukpenning till finansiell samordning. Fram bestod social- försäkringens administration av Riksförsäkrings- verket som central myndighet och 21 allmänna försäkringskassor som var fristående från staten. bildar dessa en samman- hållen statlig myndighet, . Den nya socialförsäkringsadministrationen har utformats så att förutsättningarna för att komma tillrätta med de administrativa brister som uppmärksammats i olika sammanhang blir bättre, t.ex. att det finns stora skillnader mellan hur reglerna tillämpas och hur människor blir bemötta i olika delar av landet. Dessutom skapas bättre förutsättningar för att genom gemen- samma förhållningssätt bryta ohälsoutveck- lingen. Regeringen kommer att göra en mer omfattande avstämning av regeringens mål för minskad ohälsa i samband med budget- propositionen . 3.1.2Mål för att öka sysselsättningen och minska socialbidragsberoendet I budgetpropositionen föreslog regerin- gen ett sysselsättningsmål. Andelen reguljärt sysselsatta av befolkningen i åldern skulle öka från 2004. Målet har fastställts av (bet. 1998/99:FiU1, rskr. 1998/99:38). Huvudmotivet för målet är att sysselsättning har en grund- läggande betydelse för finansieringen av offentlig verksamhet, inte minst mot bakgrund av förestående demografiska utveckling. Bättre utveckling än väntat åren 19982001 Åren 19982001 var såväl BNP- som sysselsätt- ningstillväxten starkare än vad som förväntades då målet lades fast. BNP-tillväxten under perio- den var i genomsnitt . Antalet reguljärt sysselsatta i åldersgruppen ökade med i genomsnitt eller 71 000 personer . Befolkningstillväxten i ålders- gruppen var också starkare än beräknat, då den förväntade sammantagna ökningen på 44 000 personer i stället blev 79 000. Det beror på en högre nettoinvandring än väntat, dvs. invandringen blev högre än beräknat och utvandringen lägre. Den reguljära syssel- sättningsgraden uppgick , vilket kan jämföras med förväntade . Om befolkningstillväxten i stället hade blivit den förväntade skulle den reguljära sysselsätt- ningsgraden ha uppgått till . Sannolikt förklarar dock den högre befolk- ningstillväxten delvis den högre sysselsätt- ningstillväxten. Till viss del förklaras också sysselsättnings- uppgången av en ökad sjukfrånvaro . Skr 2004/05:101 Personer som har en anställning eller är egna företagare, men är tillfälligt frånvarande från sitt arbete till exempel till följd av sjukdom, klassi- ficeras i arbetskrafts- undersökning () som sysselsatta. Om en vikarie anställs räknas även denna som sysselsatt. Det medför att det är fler personer som i räknas som sysselsatta än vad det är som faktiskt arbetar. I samband med stigande sysselsättning sjönk den öppna arbetslösheten, från av arbetskraften 2001. Den goda utvecklingen medförde att statens utgifter för stöd till arbetsmarknaden minskade. minskade stödet till arbetsmark- naden från statsbudgeten med sammantaget ca . Utgiftsminskningen hän- förde sig i huvudsak till minskade volymer för arbetsmarknadspolitiska program. Sämre utveckling än väntat åren 20022004 Till skillnad från perioden 19982001 präglades perioden 20022004 av en lägre BNP- och sysselsättningstillväxt än vad som väntades då sysselsättningsmålet lades fast. BNP-tillväxten var i genomsnitt . Antalet reguljärt sysselsatta ökade 2002 med endast knappt 11 000 personer och minskade 2003 och 2004 med sammanlagt 25 000 personer. fortsatte befolkningstillväxten att överträffa den förväntade. Sammantaget växte befolkningen i åldern med 66 000 personer mot väntade 33 000 personer. Den reguljära sysselsättningsgraden uppgick till jämfört med målsättningen på . Diagram 3.3 Reguljär sysselsättningsgrad1 19932004 1 Andelen reguljärt sysselsatta av befolkningen i åldern Källa: Statens totala utgifter för politikområdet arbets- marknadspolitik uppgick till . Anställningsstödet och sysselsätt- ningsstödet till kommuner och landsting på statsbudgetens inkomstsida uppgick till . kompletterade regeringen syssel- sättningsmålet med ett socialbidragsmål. Detta mål innebär att antalet socialbidragstagare skall halveras genom att antalet helårsbidrag minskar från 115 1999 till 57 2004. Människor som lever på socialbidrag skall i stället få möjlighet till arbete. Socialbidragstagandet ökade kraftigt första hälft i spåren av den ekono- miska krisen och arbetslösheten. Under- sökningar har visat ett starkt samband mellan sysselsättning och behovet av socialbidrag. Bättre sysselsättningsmöjligheter har resulterat i ett minskat behov av socialbidrag. minskade antalet helårs- bidrag med 30 till ca 85 000. Utfall för kommunernas kostnader för social- bidrag visar att minskningen har stannat av som följd av att sysselsättningen är lägre . ökade socialbidragskostnaderna jämfört med . Det är därför sannolikt att även antalet helårsbidrag ökade , men utfall för detta kommer att bli tillgängliga först . Förändringar av antalet socialbidragstagare påverkar inte statsbudgetens utgifter eftersom socialbidragen finansieras av kommunerna. Regeringen avser att göra en avstämning av målet om en halvering av socialbidragsberoendet även i samband med budgetpropositionen . Diagram 3.4 Socialbidragsmålet 1990-2004 3.1.3Samlad bild av sjukskrivning, arbetslöshet m.m. I diagram 3.5 visas andelen av befolkningen i åldern som är arbetslösa, sjukskrivna, uppbär aktivitets- och sjukersättning (f.d. förtidspension) respektive uppbär ekonomiskt bistånd (f.d. socialbidrag). Med arbetslösa avses här både personer som erhåller arbetslös- hetsersättning eller aktivitetsstöd. Med sjuk- skrivna avses personer som erhåller sjuklön, sjukpenning eller rehabiliteringspenning. Även sjukskrivning under karensdagar omfattas. För att uppnå jämförbarhet räknas antalet personer om till helårsekvivalenter. Det innebär t.ex. att två personer som var arbetslösa på heltid vardera, tillsammans motsvarar en helårsekvivalent i arbetslöshet. En person som är sjukskriven på halvtid motsvarar 0,5 helårsekvivalenter. Arbetslöshetstalen uppvisar en markant negativ samvariation med sjukskrivningstalen. Antalet personer i arbets- löshet ökade kraftigt under första delen av 1990- talet, dock från en låg nivå. Åren 19972001 minskade arbetslösheten. Antalet personer i sjukskrivning uppvisar ett omvänt mönster. minskade sjuktalen , medan arbets- löshetstalen i stället ökade . ökade gruppen med aktivitets- och sjukersättning från till av antalet personer i åldern . Diagram 3.5 Andelen invånare (helårsekvivalenter) i åldern som är i arbetslöshet, sjukskrivning, aktivitets- och sjukersättning respektive uppbär ekonomiskt bistånd 19902004 Andelen personer med ekonomiskt bistånd ökade under lågkonjunkturen, från 1997, och minskade under högkonjunkturen till 2002. Något utfall för ekonomiskt bistånd finns ännu inte, men nuvarande prognos innebär att andelen med ekonomiskt bistånd ökade , från . Summan av antalet helårsekvivalenter kom 1993 att överstiga av befolkningen i åldern . Under lågkonjunkturen 1993 1997 var andelen . Därefter sjönk andelen till en nivå på (1999 2002). var andelen enligt preliminära utfall , vilket är en ökning . Om även personer med skyddad anställning hos en offentlig arbetsgivare (), anställ- ningsstöd, lönebidrag m.m. inkluderas, blir summan av antalet helårsekvivalenter som andel av befolkningen i åldern ca två procent- enheter högre samtliga år 19902004. Skr 2004/05:101 Statsbudgetens saldo överensstämmer per definition med statens lånebehov. Ett budgetöverskott innebär följaktligen ett lika stort negativt lånebehov. Staten har då möjlighet att amortera på statsskulden. Tabell 3.1 Statsbudgetens utfall 20002004 UO 125 och 27 Det höga utfallet förklaras främst av överföringen av me- del från AP-fonden samt av försäljning av aktie- innehav. minskade överskottet till , vilket bl.a. var en följd av lägre positiva engångseffekter än föregående år. minskade överskottet ytterligare till ca , för att 2003 vändas till ett underskott på . Ett något större underskott blev det 2004, . Försämringarna 2002 och 2003 förklaras i huvudsak av minskade skatteinkomster. Utgif- terna ökade dock , främst inom ohälsorelaterade utgiftsområden. Att utgifterna ändå minskar förklaras av att kompensationssystemet för kommunernas och landstingens mervärdesskatt enbart hanteras på stats- budgetens inkomstsida. Ökningen av lånebe- hovet förklaras till stor del av ökningen av utgifterna för statsskuldsräntor. I tabell 3.2 redovisas statens totala inkomster 19992004. över hela sexårsperioden har de minskat med . De stora varia- tionerna över åren är endast till en liten del en återspegling av makroekonomiska förändringar. Framför allt beror de på regelförändringar, händelser av engångskaraktär samt periodiserin- gar. I tabell 3.2 specificeras även skillnaden mellan statens skatteintäkter och statens skattein- komster. Skillnaden beror delvis på att statens skatteintäkter redovisas periodiserat, dvs. har en direkt koppling till det aktuella årets skatteregler och makroekonomiska förutsättningar, medan statens skatteinkomster redovisas kassamässigt och i stället avser de skatter som debiteras eller betalas ett visst inkomstår. I statens skatte- intäkter ingår även vissa avgifter som i national- räkenskaperna (NR) definieras som skatter men som i statsbudgeten redovisas på andra inkomst- titlar än inkomsttitel Skatter (i huvudsak på inkomsttitel Inkomster av statens verk- samhet). Resterande skillnad beror på att prin- ciperna för vad som skall ingå i de olika redovisningarna är något olika. Det gäller statlig mervärdesskatt, kommunala utjämningsavgifter, EU-skatter, samt vissa nedsättningar som enligt NR:s definition i stället skall betraktas som transfereringar. Tabell 3.2 Statens totala inkomster 19992004 -16,3 -17,2 -18,6 -19,8 -48,7 -53,6 Skatter ej redovisade på 1000 -3,6 -3,7 -4,7 -3,8 -3,6 -3,8 -1,4 -1,2 -2,3 -1,2 -1,4 -4,0 -7,0 -7,7 -9,2 -29,1 -27,8 -27,1 Inkomster av statens verksamhet 2411 Inkomster av statens aktier Inkomster av försåld egendom Bidrag från EU m.m. Statens övriga inkomster (2000-6000) Statens övriga inkomster, dvs. statens totala in- komster exklusive statens skatteinkomster, skiftar kraftigt . Det höga be- loppet 2000 förklaras främst av försäljningen av aktier i , vilken inbringade . gjorde förvaltningsaktiebo- laget en förhöjd utdelning till följd av försäljningen av aktier i , vilket gav en aktieutdelning till staten om . Den resterande variationen över åren förklaras av extrautdel- ningar 2001 och 2002, vilka ökade inkomsterna av statens verksamhet med respektive år. Den offentliga sektorns skatteintäkter I tabell 3.3 redovisas den offentliga sektorns skatteintäkter. Här ingår även kommunalskatter samt avgifter till pensionssystemet, vilka inte är statliga intäkter och vilka det görs avdrag för i slutet av tabellen. Statens skatteintäkter 2004 är eller högre än vad de var Detta ger en genomsnittlig årlig utvecklingstakt om vilken är betyd- ligt lägre än den genomsnittliga inflationen . Den svaga utvecklingen beror främst på regeländringar. Regeländringarna 20002004 har minskat de statliga skatte- intäkterna 2004 med ca . Jus- terat för dessa skulle skatteintäkterna ha ökat med , motsvarande en årlig utvecklingstakt om . Den offentliga sektorns skatteintäkter påverkas även av regeländringar avseende skatt och avseende avgifter till pen- sionssystemet. Beroende på att regeländringar avseende skatt ökat skatteintäkterna med ca har regeländringarna 20002004 sammantaget minskat den offentliga sektorns skatteintäkter med . Justerat för dessa skulle skatteintäkterna ha ökat med , motsvarande en årlig utvecklingstakt om . Förändringar under skatt på arbete Under skatt på arbete redovisas skatte- reduktioner. Dessa ökar i tre jämna steg 2000, 2001 samt 2002 motsvarande sammanlagt ca till följd av kompensationen Skr 2004/05:101 för den allmänna pensionsavgiften. ökade skattereduktionerna med ytterligare ca beroende på att underlaget för skattereduktion för låg- och medelinkomst- tagare ändrades från pensionsgrundande inkomst till taxerad inkomst samt på införandet av skatte- reduktion för fackföreningsavgifter och avgifter till A-kassa. minskade avdragen för den allmänna pensionsavgiften vilka påverkade den kommunala skatten positivt med samman- lagt ca . medförde skattesatshöjningar, pensionsomläggningen (det särskilda grundavdraget slopades som garantipensionen infördes och förtidspensionen anpassades) och det höjda grundavdraget en nettoökning av den kommunala skatten med . Skattesatshöjningar gjordes även 2001, 2002 samt 2004, vilka sammantaget ökat den kommunala skatten med ca . Tillsammans förklarar dessa regel- ändringar den relativt höga utvecklingstakten för den kommunala skatten. Förändringar under skatt på kapital Hushållens skatt på kapital skiftar betydligt med en topp under hög- konjunkturen 2000, för att sedan markant falla tillbaka och vara som lägst 2002, men återhämta sig något . Förklaringen till variationen är att kapitalvinster har sin grund i marknadspriser för finansiella tillgångar, fastigheter och bostadsrätter, vilka varierat kraftigt . Även bolagsvinsterna uppvisade en hög nivå 2000, delvis till följd av engångseffekter då ca av ökningen förklaras av återbetalningar av pensionsmedel från försäkringsgivaren . Nedgången 2001 förstärks av att återföringar från skatteutjämningsreserver upphörde, den maximala avsättningstiden till periodiserings- fonder förlängdes till samt att taket för den årliga avsättningen till periodiseringsfonder höjdes. Ökningen av bolagsskatten 2004 beror till stor del på att periodiseringsfonderna ränte- beläggs men även på bolagens starka resultat 2004. Den beslutade räntebeläggningen har medfört att somliga bolag har valt att åter- föra hela eller delar av sina periodiseringsfonder till beskattning. Framförallt är det bolag med tillgång till krediter till låg kostnad som återfört medel, t.ex. banker. Intäkterna av fastighetsskatt minskar något 2001 trots återinförd omräkning av taxeringsvärden beroende på sänkt skattesats. Utvecklingen av förmögenhets- skatten förklaras av att fribeloppen höjdes 2001 och 2002. Förändringar under skatt på konsumtion och insatsvaror Utvecklingen av intäkterna av koldioxidskatt beror på skattesatshöjningar motsvarande ca inom ramen för den s.k. gröna skatteväxlingen. Skattesats- höjningarna syftar till att finansiera sänkt skatt på arbete. Utvecklingen för mervärdesskatten är relativt jämn . Sänkta skattesatser för olika varor och tjänster har emellertid påverkat intäkterna negativt med sammanlagt ca . I tabell 3.3 redovisas skattekvoten i för perioden 20002004. Skattekvoten minskade 2001 och 2002 i huvudsak beroende på lägre intäkter från skatt på kapital. Detta har sitt ur- sprung i konjunkturläget som både påverkar kapitalvinster och bolagsvinster. Skatteffekten av återföringar från försäkringsgivaren gör att förändringen 2001 förstärks. Även de tre första stegen i reformen med ökad reduktion och minskade avdrag för den allmänna pensionsavgiften 2000, 2001 samt 2002 påverkar. ökade skattereduktionerna relativt mycket beroende på att underlaget för skattereduktion för låg- och medelinkomsttagare ändrades från pensionsgrundande inkomst till taxerad inkomst samt på införandet av skattereduktion för fackföreningsavgift. steg skattekvoten , vilket förklaras av att det särskilda grundavdraget slopades som garantipensionen infördes och förtidspensionen anpassades. Omläggningen var i stort sett neutral för den enskilde pensionären, men beräknas ha ökat skatteintäkterna med . Tabell 3.3 Skattekvot 20002004 Anm.: Beloppen är avrundade och summerar därför . I tabell 3.3 redovisas även skattekvoten exklusive skatt på offentliga transfereringar. En övergång från brutto- till nettoredovisning, dvs. där pen- sioner, sjuk- och föräldrapenning samt ersätt- ningar vid arbetslöshet är skattefria, skulle inte påverka de offentliga finanserna, men skatte- kvoten skulle sjunka med cirka 4 procent- enheter. Skr 2004/05:101 Tabell 3.4 Den offentliga sektorns skatteintäkter 19992004 -4,0 -18,9 -36,4 -59,4 -56,6 -60,3 -6,0 -5,9 -6,3 -8,1 -8,4 -8,1 Skatt på kapital, hushåll Skatt på konsumtion och insatsvaror Övriga skatter på energi och miljö Restförda skatter, nedsättningar m.m. -3,1 -5,0 -5,2 -7,3 -5,9 -5,9 För att möjliggöra jämförelser av statsbudgetens utgifter över tiden redovisas i detta avsnitt utgifterna per utgiftsområde i miljarder kronor och som andel av de totala utgifterna under utgiftstaket (de takbegränsade utgifterna) för perioden 20002004. Tidsserierna är angivna anslagsstruktur. Genom att utgifts- områdena redovisas i en och samma struktur för åren 20002004 elimineras de skillnader som beror på att anslag kan ha tillhört ett annat utgiftsområde. Av tabell 3.5 framgår utgifternas utfall per utgiftsområde åren 20002004. Skillnader i fördelningen mellan åren kan bero på utgifts- reformer och besparingar, förändrade makro- ekonomiska förutsättningar, förändrade volymer inom regelstyrda transfereringssystem, engångs- händelser och tekniska förändringar. Ett exempel på en teknisk justering är förändringen i systemet för ersättning av ingående mervärdesskatt till kommuner och landsting, som genomfördes . Förändringen innebar att de avgifter till systemet som kommuner och landsting tidigare betalat in till statsbudgeten upphörde, som statsbidragen till kommunerna minskade med motsvarande belopp. Effekten på statsbudgeten är därför saldoneutral på kort sikt. Förändringen innebar dock att statsbudgetens utgifter minskade med ca 2003 i för- hållande till 2002. Sådana förändringar ger upphov till brott i tidsserien. För att underlätta jämförelser över tiden redovisas därför även ett utfall som rensats för större tekniska föränd- ringar.