prop · GT031 · 2005-09-20 00:00:00 — Det är viktigt att arbetsmarknadens parter använder utrymmet för att höja lönerna i kvinnodominerande yrken. Arbetsgivare i kommuner och landsting har ett särskilt ansvar för att höja lönerna i kvinnodominerande yrken. Detta måste ske inom ramen för en sund lönebildning. Regeringens bedömning är att kommun- sektorn behöver tillföras ytterligare resurser , (se avsnitt 3,2). Överläggningar kommer att ske med Kommuner och Landsting inför nästkommande avtalsförhandlingar för att klargöra förutsättningarna för att bland annat minska lönegapet mellan kvinnor och män. Många kvinnor arbetar deltid, ofta ofrivilligt. Enligt arbetskraftsundersökningen har andelen kvinnor som arbetar heltid ökat från 2004. Men det är inte tillräckligt. Att bekämpa ofrivillig deltid är en viktig del i arbetet med att öka antalet arbetade timmar. Regeringen har tillsatt en utredning för att stärka rätten till heltid. Den presenterade jämställdhets- politiska utredningen konstaterar att utveck- lingen visar på ökad jämställdhet i flera avseenden. Bland annat har kvinnors position på arbetsmarknaden stärkts. är samhället fortfarande ojämställt på flera områden och utredningen föreslår nya mål och en ny organisation på jämställdhetsområdet. Betänkandet har remitterats. Regeringen avser att lämna en proposition om den framtida jämställdhetspolitiken . Regeringen kommer även att presentera ett nytt stöd för kvinnors organisering . För att ytterligare stärka jämställdhetsarbetet tilldelas ökade resurser . är ett av de länder i som har störst andel invånare med utländsk bakgrund. Här bor människor från nästan 200 olika länder med värdefull kunskap i främmande språk och om andra kulturer. Det är en stor tillgång. Arbete är en nyckel till integration. har sysselsättningen för utrikes födda som har varit i i mindre än ökat från . har arbetslösheten i denna grupp minskat från . Men skillnaderna är fortfarande stora. Sysselsättningen bland utrikes födda uppgick , för kvinnor och för män. Skulle sysselsättningen vara lika hög bland utrikes födda som bland inrikes födda skulle cirka 130 000 fler personer arbeta. För att förbättra integrationen har regeringen genomfört ett flertal åtgärder. En ny diskrimineringslagstiftning har tagits fram och en satsning på antidiskrimineringsbyråer genomförts. Satsningar har gjorts på kompletterande utbildning och validering av utländsk yrkeskompetens. Arbetsförmedlingen har förstärkts för att främja integration. Myndigheten för skolutveckling har arbetat särskilt med att utveckla skolor i utsatta bostadsområden. En avsiktsförklaring om insatser för bättre integration har träffats mellan regeringen och företrädare för de centrala organisationerna på arbetsmarknaden. Detta är en början. Men det behövs mer. Sysselsättningen bland utrikes födda ska öka och närma sig den för hela befolkningen. -Bättre introduktion och snabbare etablering. Regeringen avser att presentera en proposition med förslag som förbättrar svenskundervisningen och gör det lättare för nyanlända att få arbete. ska ges ett tydligare ansvar för tidiga arbetslivsinriktade aktiviteter . Undervisningen i svenska ska bättre anpassas till den nyanländes förutsättningar och kunna pågå parallellt med arbete eller praktik. Regeringen föreslår att alla ska erbjudas minst i svenska. Validering av utländsk utbildning och yrkeserfarenhet ska underlättas. För detta avsätts till Valideringsdelegationen. En särskild översyn pågår i syfte att examina inom pedagogiska yrken och vårdyrken från länder utanför EU/EES ska kunna godkännas snabbare. -Ökad integration på arbetsmarknaden. Det krävs särskilda insatser för dem som har varit arbetslösa . Plusjobben i regeringens sysselsättningspaket skapar nya möjligheter. Detta gäller även den utökning av anställningsstöden som regeringen aviserade i vårpropositionen. Regeringen följer noga de åtaganden som har gjorts i avsiktsförklaringen mellan regeringen, Kommuner och Landsting och arbetstagarnas organisationer. Arbets- förmedlingarnas uppdrag att erbjuda prova- på-platser måste komma fler utrikes födda till del. Särskilda medel ska även fortsättningsvis avsättas till arbetsplats- introduktion för att stärka ställningen på arbetsmarknaden för dem som har utländsk bakgrund. -Bekämpa diskriminering. Det finns skillnader på arbetsmarknaden mellan inrikes födda och utrikes födda som inte kan förklaras av utbildningsnivå eller yrkeserfarenhet. Diskrimineringen måste bekämpas. Regeringen föreslår en ökning av anslaget till ombudsmannen mot etnisk diskriminering och antidiskriminerings- byråer. -Insatser för stärkt samverkan. En effektiv introduktion förutsätter samverkan på såväl lokal som regional nivå. Länsstyrelserna får därför i uppdrag att tillsammans med kartlägga vilka sam- verkansformer som finns samt att komma med förslag på hur samverkan mellan bland annat kommuner, arbetsförmedling, för- säkringskassa och arbetsgivare kan utvecklas. -Staten som förebild. Staten ska vara en förebild när det gäller mångfald och insatser mot diskriminering. Därför har fått i uppdrag att ta fram ett förslag till hur mångfalds- arbetet i de statliga myndigheterna kan stödjas och utvecklas i samråd med ombudsmannen mot etnisk diskriminering. Samordningsansvaret i respektive län/region tilldelas berörd länsstyrelse. Den nya förvaltningspolitiska myndigheten som regeringen avser att inrätta ges ett övergripande ansvar. I denna proposition föreslås även en ökad satsning på den högre praktiska förvaltningsutbildningen för invandrare med högskoleutbildning. Regeringen avser att återkomma ekonomiska vårproposition med en samlad strategi för hur integrationspolitiken ytterligare ska kunna stärkas. Strategin kommer bland annat att omfatta följande områden: grund- och gymnasieskola, vuxenutbildning, validering, arbetsmarknad, diskriminering och försörjnings- stöd. Tabell 1.12 Satsningar på bättre asylmottagande och ökad integration Boende för ensamkommande barn Kommunernas sociala insatser för Ombudsmannen mot etnisk diskriminering Ökad mångfald i staten Samverkan för snabbare etablering Validering av utländsk högskoleutbildning Människor som behöver asyl bär ofta på svåra erfarenheter. De har tvingats till uppbrott från sina hem, nära och kära. människor ett bra mottagande och en rättssäker asylbedömning. Asylsökande barn har fått rätt till fullvärdig skolgång och sjuk- och tandvård. Förföljelse på grund av kön eller sexuell läggning har blivit grund för flyktingsstatus. går arbetet vidare med att förbättra mottagandet av asylsökande. Sjukvården för asylsökande stärks med . Kommunerna får för att genomföra sociala insatser för asylsökande barnfamiljer. anslag ökar med 2006, 2007 och 2008 för att öka kvaliteten i mottagandet av asylsökande. Personer med funktionshinder ska ha samma rättigheter och skyldigheter som andra medborgare. Därför är arbetet med att förbättra tillgängligheten och att bekämpa diskriminering prioriterat. En myndighet med särskilt uppdrag kopplat till den nationella handlingsplanen för handikappolitiken inrättas genom en om- strukturering av befintliga myndigheter. Myndigheten ska svara för samordning och stödja och stimulera olika aktörer att beakta de handikappolitiska målen i sin verksamhet. Regeringen föreslår även att Handikapp- ombudsmannen får ökade resurser. En skrivelse om handikappolitikens utveckling kommer att presenteras 2006. Hushållens konsumtion ökar och konsumtions- mönstren förändras. En allt mer komplex marknad tillsammans med en snabb teknisk utveckling ställer höga krav på konsumenternas kunskap och medvetenhet. Regeringen kommer att lägga fram en proposition med åtgärder för att öka konsumenternas trygghet. Den hållbara konsumtionen prioriteras. I tillväxtregionerna är bostadsbristen stor. Särskilt stor är bristen på lägenheter med rimliga hyror. Regeringen har därför satsat på att stimulera bostadsbyggandet i tillväxtregioner och områden med bostadsbrist. tar bostadsbyggandet fart. Målet om minst 30 000 nya bostäder kommer att överträffas. får de som bygger mindre och medelstora hyresrätter och studentbostäder med rimliga kostnader en investeringsstimulans som motsvarar en sänkning av byggmomsen från . Dessutom fortsätter den statliga satsningen på investeringsbidrag till hyresrätter i områden med bostadsbrist . För att tillmötesgå behoven av bostäder är det angeläget att byggandet fortsätter att öka. Det gäller särskilt hyresrätter. Regeringen avser att ta fram ett långsiktigt hållbart bostadsfinansieringssystem. Dessutom är behovet av ombyggnad, upprustning och till- gänglighetsanpassning stort, inte minst i miljonprogramsområdena. Bostäder måste förmedlas på jämlika och rättvisa villkor. pågår ett arbete för att förtydliga kommunernas ansvar för bostadsförsörjningen och se till att alla regioner har en organisation för att hjälpa den som söker bostad. Bygg- och fastighetssektorn svarar för en stor del av våra gemensamma resurser. Bostäder, byggnader och anläggningar har en lång livslängd och kräver energi för drift samt resurser för underhåll och reparation. svarar byggsektorn för en stor del av allt avfall. Människan och miljön ska stå i centrum för planering, byggande och förvaltning av bostäder. Den goda utvecklingen i världsekonomin har bidragit till att minska fattigdomen. Många länder har tagit steget från underutveckling till utveckling. I synnerhet har stora delar av lyft sig ur extrem fattigdom. Med nuvarande tillväxttrender bedömer att den extrema fattigdomen i världen som helhet kan halveras . Men klyftorna mellan och inom rika och fattiga länder är fortfarande mycket stora. Över en miljard människor lever i extrem fattigdom. Situationen i delar av är särskilt allvarlig. fastslogs FN:s millennieutvecklingsmål som syftar till att skapa en mer rättvis och hållbar värld till 2015. För att nå dem krävs insatser från både utvecklingsländerna och de rika länderna. Utvecklingsländerna måste föra en sund ekonomisk politik som främjar tillväxt, makroekonomisk stabilitet och social utveckling samt en fattigdomsbekämpande fördelnings- politik. De måste också respektera demokrati, mänskliga rättigheter och jämställdhet. Industri- länderna måste i sin tur stödja utvecklings- ländernas ansträngningar och bidra med ökat bistånd och rättvisare handel. FN och Världs- banken bedömer att det krävs närmare en fördubbling av de globala biståndsflödena för att målen ska nås. Biståndsinsatserna behöver bli mer effektiva. Diagram 1.10 Antal extremt fattiga i världen Anmärkning: Mätt som individer som lever på mindre än per dag (köpkraftsjusterad). har frågan om global utveckling hamnat högt upp på den inter- nationella dagordningen. Institutioner, frivillig- organisationer och enskilda runt om i världen har visat sitt stöd för att utrota fattigdomen. Målsättningarna om ökade globala biståndsflöden måste nu realiseras. tar sitt ansvar och är ett av endast fem länder som lever upp till FN:s rekommendation om att avsätta av bruttonational- inkomsten (BNI) till internationellt utvecklings- samarbete. kommer att anslå av BNI till bistånd. Regeringen är starkt pådrivande för att fler länder ska leva upp till FN:s rekommendation och ser mycket positivt på att EU-länderna har kommit överens om ett nytt gemensamt mål för EU:s och medlemsländernas biståndsnivåer. Det nya målet, som är ett delmål på väg mot 0,7-procentsmålet, är att EU som helhet ska nå en biståndsnivå på av BNI . Diagram 1.11 Planerat bistånd som andel av BNI 2006 Anmärkning: Simuleringar baserat på åtaganden. Källa: OECD-DAC. har även gett sitt stöd till inrättandet av en internationell finansieringsmekanism som genom upplåning på kapitalmarknaderna, med garantier om framtida biståndsökningar som säkerhet, ska bidra till snabbt ökade biståndsflöden. Mekanismen är avsedd för länder som ännu inte uppnått 0,7-procentsmålet. Det internationella initiativet för skuld- avskrivning, Heavily Indebted Poor Countries (HIPC), har bidragit till att väsentligt minska skuldbördan för fattiga och högt skuldsatta länder. När skulderna har minskat har länderna kunnat satsa mer på hälsa, sjukvård och utbildning. Skuldbördorna i vissa fattiga länder är dock fortfarande ett hinder för ekonomisk och social utveckling. Ytterligare insatser för att minska de fattiga ländernas skuldbörda är nödvändiga. De stora industriländerna inom G8 har kommit överens om ett förslag som ska ge länder som genomgått HIPC-initiativet fullständiga avskrivningar av sina lån från , och Afrikanska . välkomnar detta initiativ och deltar aktivt i dess utformning och med att säkerställa dess finansiering. Ökad internationell handel på rättvisa villkor är avgörande för att lyfta människor ur fattigdom. Regeringen driver på för att EU:s handels- och jordbrukspolitik ska bli mer utvecklingsfrämjande och för att Världshandels- organisationens ministermöte i ska resultera i konkreta steg mot ett mer öppet och rättvist handelspolitiskt regelverk. stödjer även insatser för att stärka utvecklingsländernas kapacitet på handels- området, så att de fullt ut kan dra nytta av fördelarna av en öppnare handel. Regeringen vill se ett där klyftorna minskar och där alla människor ges goda möjligheter till ett tryggt liv. Därför behövs rättvisa skatter. Skatterna betalar vår gemen- samma välfärd och omfördelar från dem som har till dem som saknar. Globaliseringen ställer inför nya utmaningar. Ett skatteuttag på dagens nivå är möjligt men kräver att skattesystemet värnas genom breda skattebaser. Fortsatt goda villkor ska gälla för investeringar i . Sedan skattereformen 1990/91 har en rad stora förändringar skett, både i samhället i stort och i skattesystemet. En översyn av skatte- systemet kommer därför att påbörjas . Dessutom höjs grundavdraget som en del av den gröna skatteväxlingen. Det sänker inkomstskatten med ytterligare 2006. Diagram 1.13 Skattesänkning till följd av höjt grundavdrag Inkomstgrupper (deciler) Källor: och . Kompensationen för egenavgifterna fullföljs I denna budgetproposition föreslår regeringen att det sista steget ska tas i kompensationen för egenavgifterna som infördes budgetsanering. Att fullfölja denna reform är mycket angeläget. Budgetsaneringens egenav- gifter drabbade låg- och medelinkomsttagare relativt hårt och höjde marginalskatterna. Kostnaden för att genomföra det sista steget i reformen uppgår till nästan . I snitt beräknas skatten sjunka med och löntagare. Reformen som helhet har sedan den påbörjades sänkt det genomsnittliga skatteuttaget med . Diagram 1.12 Total marginalskattesänkning av egenavgiftskompensationen 2000-2006 Bättre villkor för företagen För att förbättra villkoren för småföretagarna föreslår regeringen flera åtgärder. fullföljs reformeringen av skattereglerna för fåmansbolag, de så kallade 3:12-reglerna. När reformen har fått full verkan kommer skatten att ha sänkts med totalt . finns det cirka 100 000 soloföretagare i . Det är viktigt att de kan och vågar anställa. Regeringen föreslår en tillfällig sänkning av arbetsgivaravgiften för de soloföretagare som anställer. Arbetsgivaravgifterna sänks till . För att stimulera ökad forskning och utveckling i näringslivet avsätter regeringen en ram för skattenedsättning på . Inom EU infördes ett system för handel med utsläppsrätter. I budgetpropositionen föreslås att koldioxid- skatten avskaffas helt för de företag inom industrin som handlar med utsläppsrätter. Skatten slopas även för den högeffektiva kraftvärmen och sänks för övriga anläggningar i energisektorn inom handelssystemet med per kilo koldioxid. Enkla och tydliga skatteregler underlättar för både företag och privatpersoner. Regeringen har som mål att den administrativa bördan för företagen ska reduceras på skatteområdet . tillämpas den så kallade begränsningsregeln för fastighetsskatt. Avsikten är att fastighetsskatten inte ska utgöra en oproportionellt stor andel av hushållens utgifter. Sedan begränsningsregeln infördes har taxeringsvärdena stigit på många håll i landet. väntas taxeringsvärdena öka med i genomsnitt . Regeringen föreslår därför att begräns- ningsregeln ändras så att fastighetsskatten maximalt ska kunna uppgå till av hushållets inkomst mot tidigare . Förslaget gäller den fastighetsskatt som utgår på taxeringsvärden för permanentbostäder. Förändringen innebär till exempel att ett pensionärspar med två inkomster, 12 000 respektive , och som bor i ett småhus som är taxerat till får sin fastighetsskatt sänkt med (se exempel nedan). Statens inkomster från fastighetsskatten minskar med 2006, 2007 och 2008 till följd av förändringarna. Tabell 1.13 Exempel begränsningsregeln Taxeringsvärde (TV), småhus Fastighetsskatt, utan begränsningsregel (av TV) Fastighetsskatt med begränsningsregel på 5 Fastighetsskatt med begränsningsregel på 4 Ett steg mot avskaffad reklamskatt Regeringen har tidigare aviserat att reklam- skatten ska avskaffas. Beskattningen av reklamtrycksaker har redan upphört. Det finns nu utrymme för att gå vidare. Skatten på annonser i allmänna nyhetstidningar sänks från och reklamskatten i övrigt från . höjs gränsen för när skatt måste betalas . Sammantaget leder detta till att färre dagstidningar måste betala reklamskatt, och att skatten sänks för dem som betalar reklamskatt. Totalt uppgår skattesänkningen till . Regeringen föreslår att en tilläggsskatt införs på alkoläsk för att finansiera det alkohol- förebyggande arbetet. Totalt föreslås en ökning av anslaget till det alkohol- och narkotika- förebyggande arbetet med 2006 och 2007. Dessutom får resurser för att anställa 50 personer bland annat för att förbättra gränskontrollen för att bekämpa den illegala införseln av narkotika, alkohol och tobak. Regeringen föreslår också att minimipunkt- skatten på cigaretter höjs från och att skatten på röktobak ökar per kilo . För att mildra effekterna av det höga bensinpriset höjs milavdraget för bilresor per mil för resor till och från arbetet samt för resor i tjänsten. 1.8Mer välfärd för varje skattekrona För att klara välfärdens finansiering när andelen äldre stiger och efterfrågan på välfärdstjänster ökar är den främsta strategin att minska arbetslösheten och öka sysselsättningen. Men det krävs också en god hushållning med de gemensamma resurserna, så att varje satsad skattekrona kan användas så effektivt som möjligt. Det handlar om att bekämpa fusk i skatte- och förmånssystem och att öka produktiviteten i den offentliga sektorn. Bekämpa skatte- och förmånsfusk Skattefusk och svartarbete leder till snedvriden konkurrens och riskerar att undergräva legitimiteten för den svenska välfärdsmodellen. ekonomiska vårproposition lanserade regeringen ett brett program mot skatte- och förmånsfusk. Arbetet går vidare: -Stärkt skattekontroll. tillförs resurser för att anställa 420 personer för att öka kontrollen av skattefusk. Särskilda insatser ska göras för att öka kontrollen ibland annat byggbranschen och motverka skatteplanering över gränserna. -Typgodkända kassaregister. skattekontrollutredning har föreslagit att näringsidkare i kontantbranscherna ska använda ett certifierat kassaregister, att ska ha rätt att göra oanmälda besök för att kontrollera dessa register och att skattebrottsenheterna ska få utökade befogenheter. Beredning pågår i frågorna. -Entreprenadavdrag och omvänd moms- skyldighet. I vissa branscher förekommer det fusk med moms och arbetsgivaravgifter. En särskild arbetsgrupp i Finans- departementet har utrett frågan om entreprenadavdrag och omvänd moms- skyldighet i byggbranschen. Frågorna bereds i . -Bättre kontroll av F-skatt. F-skattesystemets funktion har stor betydelse för att motverka skattefusk. Kontrollen av dem som fått F-skatt och inte redovisar några intäkter kan bli bättre. har därför föreslagit att ett system med tidsbegränsad F-skatt ska införas. Regeringen ser nu över alternativa förslag till att förbättra kontrollen av F-skatten. Tidsbegränsad F-skatt är ett av de förslag som övervägs närmare. -Attityder och kunskaper. Regeringen avser att intensifiera arbetet med att påverka attityder och kunskaper på dessa områden, i nära dialog med arbetsgivar- och löntagarorganisationer. Regeringen fortsätter även arbetet mot fusk med förmåner och bidrag: -Reformering av den straffrättsliga regleringen. Regeringen har tillkallat en särskild utredare för att överväga särskilda brottsbestämmelser för oegentligheter med förmåner och bidrag. Utredaren ska särskilt undersöka behovet av att utvidga det straffbara området genom en kriminal- isering av grov oaktsamhet. -Bestämmelserna för återkrav ses över. En arbetsgrupp inom ser över reglerna om återbetalningsskyldighet då någon på felaktiga grunder fått ersättning eller bidrag. -Delegation mot oegentligheter och felaktig- heter med förmåner. För att följa myndigheternas insatser, främja samverkan, sprida erfarenheter, utarbeta mätmetoder och föreslå mål för att minska oegentligheter har det inrättats en särskild delegation. -Uppdrag till Statskontoret. Statskontoret har fått i uppdrag att utvärdera det existerande informationsutbytet mellan Försäkrings- kassan, arbetslöshetskassorna och . -Utökat informationsutbyte. Regeringen har tillkallat en utredare med uppgift att utvidga det existerande informations- utbytet till fler myndigheter. Utredaren ska bland annat se över om kommunernas socialtjänst bör få tillgång till uppgifter från vissa myndigheter och om i högre utsträckning ska lämna ut uppgifter till andra myndigheter. Utredaren ska även analysera om och under vilka förutsättningar myndigheter bör vara skyldiga att på eget initiativ underrätta andra myndigheter vid misstanke om fusk. -Ökade resurser till kontrollverksamheten. och Arbetsmarknads- styrelsen tilldelas resurser för att anställa vardera 300 personer för att bland annat förstärka arbetet med att förebygga och minska förekomsten av fel och oegentligheter i trygghetssystemen. I syfte att stärka regeringens arbete för en modernisering och förnyelse av statsförvalt- ningen inrättas en ny förvaltningspolitisk myndighet. I den nya myndigheten samlas strategiska funktioner som tidigare legat på ett flertal myndigheter, varvid antalet myndigheter minskar. En central uppgift för den nya -Åtgärder inom den ekonomiska styrningen. myndigheten är att driva utvecklingen mot ett Regeringen avser att stärka myndigheternas incitament att förebygga och upptäcka fusk och fel. Det mest kostnadseffektiva är i många fall att genomföra nödvändiga kontroller redan innan beslut fattas om utbetalning. Även den fortlöpande kontrollen ska stärkas, till exempel på arbetsplatser där svartarbete misstänks förekomma. Regeringen har därför initierat en översyn av relevanta styrdokument. -Skärpta krav på kommittéer. Kommittéer som tar fram förslag som leder till utbetalningar av stöd eller bidrag ska säkerställa att risken för felaktigt nyttjande minimeras och att de uppgifter som ligger till grund för utbetalningarna kan kontrolleras. Detta innebär bland annat att kommittéer måste ta fram sådana förslag till informationsutbyte som är nödvändiga samt redogöra för förslagens konsekvenser ur ett kontrollperspektiv. Detsamma ska gälla förslag som tas fram inom . -Behov av ökad tillsyn prioriteras. Socialförsäkringarna omfattar , vilket motsvarar en sjättedel av BNP. Administrationen medför en stor mängd utbetalningsbeslut och utbetalningar. Det finns därför anledning att ytterligare prioritera tillsynen. Öka produktiviteten i offentlig sektor Utvecklingen av ny teknik skapar nya möjligheter till ökad produktivitet och bättre service. Staten ska bidra till utvecklingen genom att effektivisera sin egen verksamhet. Regeringen kommer att ta initiativ till ett nytt produktivitetsprojekt vars uppgift är att analysera hur framtidens välfärd kan finansieras och presentera förslag på hur produktiviteten inom den offentliga sektorn ska öka. bättre utnyttjande av kunskap, teknik och nya arbetsformer. Regeringen har tidigare gett i uppdrag att se över strukturen och uppgiftsfördelningen i hela samhälls- organisationen. 1.9Investera i kommande generationers miljö