prop · GS031d23 · 2005-01-01 00:00:00 — Utvärdering av forskningsprogrammet släpp och luftkvalitet 2000 2003 genomfördes av en nordisk utvärderingsgrupp. Utvärderingen konstaterar att programdelen Bio, Hälsa och Miljö (BHM) har uppnått upp- 2004/05:1 UTGIFTSOMRÅDE 21 ställda mål på ett bra sätt, och att en rad nya kunskaper har tagits fram. Ett stort arbete har lagts ner på att sammanfatta uppnådda resultat. När det gäller programdelen Planeringsverktyg bör hög prioritet i fortsättningen ges åt projektet för eldning inom vilket särskilt bör analyseras planeringens möjligheter att styra energianvändningen mot uppställda mål och vilka förändringar i regelverk och ekonomiska styrmedel som är erforderliga. Utvärderingen anser även att utvecklingen av styrmedel bör ges hög prioritet. En utvärdering av utvecklingsprogrammet Fjärrvärmeforskning 2000 2003 Hetvattenteknik genomfördes av Profu i . Utvärderingen utfördes i huvudsak genom enkäter och intervjuer och fokuserar på forskningsprogrammets organisation, kvalitetssystem och resultatspridning. I uppdraget ingick inte att bedöma den vetenskapliga kvaliteten eller relevansen för projekten i programmet. En sådan utvärdering utfördes inför starten av föreliggande etapp. Huvudintrycket från utvärderingen är att Hetvattenteknik är ett väl fungerande forskningsprogram. I samband med utvärderingen har Profu identifierat ett stort antal förslag till utveckling och förbättring av forskningsprogrammet. Formas program Elanvändning i bebyggelse syftar till att öka kunskaperna avseende effektivisering av elanvändningen och konvertering av elvärmda byggnader. Utvärderingen konstaterar att verksamheten behandlar områden där det finns en avsevärd långsiktig potential för eleffektivisering. Man framhåller att en kraftig reduktion av energianvändningen i bebyggelsen förutsätter en väsentlig omställning av samhällets boendeformer och energiutnyttjande, vilket av allt att döma innebär att det behövs mycket kraftfulla åtgärder på flera områden, tekniska såväl som strukturella. För detta behövs ett omfattande forskningsprogram med en väsentlig större ram än hittillsvarande. Publicering av resultat och erfarenheter från utförda arbeten bör stimuleras. Utvärderingen konstaterar att samarbete mellan de olika projekten såväl nationellt som internationellt skett endast undantagsvis. Ut- värderingen rekommenderar att utförarna eftersträvar sådant samarbete där det kan tillföra projektet ett mervärde. Utvärdering av fem Kompetenscentra Kompetenscentra (KC) är en nyskapande form för forskningssamarbete mellan högskola och företag. Verksamheten initierades av . Sammanlagt 28 kompetenscentra startades 1997. Fem av dessa verkar inom energiområdet och stöds av . Verksamhetsformen syftar till att utveckla högskolan som forskningsresurs för näringslivet genom att skapa attraktiva och internationellt konkurrenskraftiga forskningsmiljöer där företag deltar aktivt. Kompetenscentra bygger på och vidareutvecklar starka forskargrupper vid svenska högskolor och främjar ett fokuserat och integrerat samarbete mellan högskolans forskare och de deltagande företagens personal. utvärderades 17 av totalt 23 centra samt de fem energirelaterade centra som administrerar. Utvärderingen visar att verksamhetsformen är framgångsrik och att flera centra etablerat sig i kretsen av internationellt ledande s.k. centres of excellence. De fem energirelaterade kompetenscentrumen fick samtliga övervägande positiva omdömen. Förbränningsprocesser (KCFP) bedöms vara en succé. Utvärderarna lämnade rekommendationer om ökad samverkan mellan centrumets olika forskargrupper, ökad internationell synlighet för ett av forskningsområdena, stärkande av forskningen inom biomasseorådet samt utarbetandet av vision och strategi för verksamheten efter innevarande finansieringsperiod Katalys (KCK) sägs utgöra ett föredöme för andra centrum, vetenskapligt såväl som samarbets- och ledningsmässigt. Pågående verksamhet rekommenderas att fortsätta som en inriktning mot framtida nya forskningsuppgifter bör ske . Elkraftteknik (EKC) har gjort stora framsteg sedan föregående utvärdering. Omdömena från deltagande industri är mycket positiva och forskningsverksamheten och dess inverkan på den grundläggande utbildningen bedöms vara framgångsrik. Utvärderarna lämnade rekommendationer om förstärkning av den vetenskapliga publiceringen samt om stärkande och synliggörande av de internationella samarbeten som finns inom området. Utvärderarnas omdömen om Förbränningsmotorteknik (CERC) är genomgående mycket positiva. Verksamheten är energirelevant och håller hög vetenskaplig kvalitet. Kunskapen är efterfrågad och samverkan mellan industri och högskola är stark. En mångfald konstruktiva och ganska detaljerade rekommendationer lämnas rörande framtida inriktning avseende t.ex. förbränningsmodellering, bränslesprejforskning, motorstyrning och emissioner av mycket små partiklar. Högtemperaturkorrosion (HTC) har lyckats skapa ett internationellt erkänt centrum med väl fungerande samarbete mellan industri och högskola med fokusering på problem med hög relevans för industrin. Utvärderarna lämnade rekommendationer om ökad internationell synlighet, ökad uppdragsforskning, förbättrat akademiskt samarbete mellan centrets forskargrupper samt förbättrad målstyrning. Utredningen om det långsiktiga energipolitiska programmet Genom utredningen (N 2002:07) om det långsiktiga energipolitiska programmet har verksamheten inom 1997 års långsiktiga energipolitiska program utvärderats i sin helhet. Utredningens slutsatser framgår av betänkandet (SOU 2003:80). Utredarens analys av forsk- nings-, utvecklings- och demonstrationsinsatserna gav vid handen att programmets inriktning, insatsernas kvalitet och relevans, genomförandets organisation samt programmets administration fungerat tämligen väl. Ut- redaren finner att det sker mycket värdefullt och användbart arbete inom ramen för programmet samt att relevanta kompetenser och förmågor byggs upp. Sammantaget bedömer utredaren att verksamheten inom ramen för programmet är av rimlig kvalitet och relevans. I huvudsak förefaller inriktningen enligt utredaren vara rimlig. Verksamheten inom programmet har relativt stor koppling till näringslivet. Som exempel nämner utredaren att av projekten i programmet leds av företrädare för industrin och att av projekten handlar om tillämpad forskning, utveckling eller demonstration. 2004/05:1 UTGIFTSOMRÅDE 21 Utredaren finner vissa problem med fragmentering i den verksamhet som bedrivs inom ramen långsiktiga energipolitiska program. Ett effektivare resursutnyttjande skulle enligt utredningen uppnås om insatserna koncentrerades till färre områden . Utredaren menar även att det, i syfte att bygga upp kritiska massor inom de områden som är relevanta även bör ske en organisatorisk koncentration till färre och starkare utförare. långsiktiga energipolitiska program betonas hur forskning och utveckling i samarbete med näringslivet skall omsättas i kommersiellt fungerande tekniker på en marknad. Graden av kommersialisering från den verksamhet som bedrivs i programmet är dock enligt utredaren relativt låg, åtminstone med avseende på alternativ energiproduktion. Delvis har detta strukturella orsaker. Till exempel handlar det inom energiområdet ofta om stora investeringar där en eventuell avkastning ligger långt fram i tiden. Vidare stöds statsmakternas ambitioner att introducera ny energiteknik inte alltid av marknadskrafterna. Utredaren finner att den förhållandevis långa tidsperiod som gäller för det innevarande programmet () har varit positiv. Bland annat tycks den ha skapat bättre planeringsförutsättningar och kontinuitet i verksamheten. De fyra myndigheternas (, , och ) administration av programmet tycks enligt utredaren i många stycken fungera väl, även om det finns utrymme för förbättringar avseende bl.a. samordningen mellan myndigheterna. Energipolitiskt motiverade internationella klimatinsatser Klimatinsatserna syftar till att utveckla och ge erfarenheter av Kyotoprotokollets s.k. flexibla mekanismer, särskilt gemensamt genomförande och mekanismen för ren utveckling. Detta görs genom att investera i och bidra till utveckling av projekt i andra länder som leder till minskade utsläpp av växthusgaser. och tidigare har genomfört cirka 70 projekt i de baltiska länderna samt i och , inom 2004/05:1 UTGIFTSOMRÅDE 21 ramen för pilotfasen för gemensamt genomförande. Vid antogs ett protokoll som bl.a. innefattade principer för krediterbara projekt. Man förutsåg då en snabb utveckling av regler och riktlinjer för sådana projekt. En politisk överenskommelse om regler och riktlinjer kunde dock träffas först . Osäkerhet om Kyotoprotokollets ikraftträdande, reglernas tillämpning och bristande administrativ kapacitet hos mottagarländerna utgör fortfarande hinder för marknadens utveckling. Försöksverksamheten bedrivs med sikte på att skapa goda rutiner och föredömliga tillämpningsexempel och därigenom minska marknadsosäkerheten och medverka till att marknaden etableras. energisamarbete BASREC och det avtal som energiministrarna undertecknade i , om att göra regionen till ett försöksområde för klimatinvesteringar, liksom de nordiska ländernas beslut att etablera en multilateral investeringsfacilitet skapar nu goda förutsättningar för att genomföra reguljära projekt som uppfyller de villkor som ställs av Kyotoprotokollet och därtill bidrar till kapacitets- och kompetensuppbyggnad i mottagarländerna. Myndigheten har även fortsatt sitt arbete med att skapa en projektportfölj för gemensamt genomförande. Förhandlingar pågår med projektägare i och . För dessa projekt har avsatts. Myndighetens resultat får mot denna bakgrund beträffande mekanismen gemensamt genomförande anses vara godtagbara. Myndigheten har också haft i uppdrag att genomföra projekt inom ramen för den s.k. mekanismen för en ren utveckling. Detta arbete har efter en utdragen inledande process avancerat väsentligt . Avtal om krediterade utsläppsminskningar har tecknats för tre projekt i och ett i och förhandlingar förs även med . har dessa projekt resulterat i ianspråktagande av av anslagna medel. Myndigheten uppger att den sammanlagda beräknade utsläppsreduktionen för projektportföljen, som huvudsakligen omfattar förnybar energi, uppgår till koldioxidekvivalenter. Denna volym motsvarar av de svenska utsläppen . Priset för de utsläppsrätter som avses förvärvas inriktas på uppgår till ca /kg koldioxid, vilket kan jämföras med marginalkostnader i som kan antas ligga i intervallet /kg koldioxid. Även jämfört med bedömda priser för utsläppsrätter i EU:s handelssystem framstår projekten som kostnadseffektiva. Dessa projekt skall även bidra till hållbar utveckling. Energipolitiska åtgärder på kort sikt Regeringen konstaterar att de flesta av åtgärderna inom 1997 års kortsiktiga program nu har slutförts och att målen vad gäller ökad tillförsel av elproduktion och minskad elanvändning sammantaget har uppnåtts. godkände regeringens förslag till en kraftigt höjd ambitionsnivå avseende utbyggnaden av förnybar elproduktion. är det nya främjandesystemet elcertifikatsystemet i drift. Det pågår en aviserad översyn av elcertifikatsystemet. Regeringen avser återkomma till med förslag till åtgärder för att utveckla elcertifikatsystemet för att bl.a. skapa större långsiktighet för att möjliggöra investeringar i t.ex. havsbaserad vindkraft. har satsats på ett särskilt investeringsstöd för solvärme. Regeringen konstaterar att efterfrågan på stödet har ökat efter en låg efterfrågan i början av stödperioden och bedömer att stödet bidragit till att öka intresset för uppvärmningsformen. Regeringen bedömer att stödet bör förlängas från till och föreslår att det finansieras inom anslaget 35:3 Teknikupphandling och marknadsintroduktion. Regeringen beräknar resursbehovet till för perioden (se vidare avsnitt 7.1.3). Regeringen konstaterar med tillfredställelse att samtliga landets 290 kommuner bedriver energirådgivningsverksamhet och att intresset för rådgivningsverksamheten har ökat hos allmänheten. I syfte att förbättra planeringsförutsättningarna för den kommunala energirådgivningsverksamheten föreslås att regeringen bemyndigas besluta om sådant stöd även för återstoden av programperioden. geringen konstaterar vidare att lagstiftningsarbetet inom EU i allt högre utsträckning påverkar utformningen av åtgärderna för att främja en effektivare energianvändning. Ge- nomförandearbetet av bl.a. EG-direktivet (2002/91/EG) om byggnaders energiprestanda kommer att kräva att betydande resurser inom ramen för anslagen avseende en effektivare energianvändning tas i anspråk. Re- geringen avser återkomma till med förslag till direktivets genomförande. Ett långsiktigt uthålligt energisystem Omställningen till ett uthålligt energisystem förutsätter fördjupade kunskaper och teknisk utveckling. Insatserna inom 1997 års långsiktiga program har inriktats mot att möjliggöra en hållbar utveckling på energiområdet genom att bygga upp vetenskaplig och teknisk kunskap och kompetens inom universiteten, högskolorna och i näringslivet. Verksamheten skall bidra till att skapa stabila förutsättningar för ett konkurrenskraftigt näringsliv och till en förnyelse och utveckling av den svenska industrin samt bidra till ett breddat energi-, miljö- och klimatsamarbete i . Mot bakgrund av redovisning av insatsernas omfattning, kvalitet och relevans gör regeringen bedömningen att insatserna för ett långsiktigt uthålligt energisystem har goda förutsättningar att bidra till ökad kunskap om de vetenskapliga grunderna för tillförsel, omvandling, distribution och användning av energi med samtidig omsorg om hälsa och miljö. Redovisningen visar att ett stort antal forskare med för energiomställningen relevanta inriktningar utbildas inom programmet. Regelbundna utvärderingar av program och projekt vittnar om att verksamhetens kvalitet och relevans säkras. Representanter för högskola, näringsliv och andra intressenter i de olika programmens och projektens styrgrupper används för att främja insatsernas relevans. Ny kunskap kring förnybar energi och energieffektivisering tas fram och görs tillgänglig. Viktiga resultat som kan ligga till grund för industriella tillämpningar utvecklas, t.ex. vad gäller solceller av tunnfilmstyp, processer för produktion av etanol från 2004/05:1 UTGIFTSOMRÅDE 21 skogsråvara samt förgasning av biomassa och svartlut. Det är dock enligt regeringens bedömning viktigt att notera att förutsättningarna och villkoren för statens möjligheter att främja utvecklingen av teknik för framtidens energisystem kontinuerligt förändras genom utvecklingen på marknaden och inom näringslivet. Avregleringen av energimarknaderna och internationaliseringen och omstruktureringen av näringslivet måste tas i beaktande vid bedömningen av resultaten. På elområdet har avregleringen av elmarknaden medfört ett antal strukturella effekter. De större producenterna växer och företagen internationaliseras både vad gäller verksamhet och ägarbild. Kraftföretag agerar i ökande utsträckning på en europeisk eller global marknad och möter en ökad konkurrens. Utrymmet för företagens insatser kring utveckling och introduktion av ny teknik kan därmed bli mindre. Företag som tillverkar och levererar energiteknik eller energianvändande konsumentprodukter möter också stark internationell konkurrens. Det är svårt att uppnå lönsamhet med sådana produkter om de endast säljs på en hemmamarknad, och en ökad export är ofta en viktig faktor för att företag skall kunna etableras och växa. Det pågår en koncentration till färre men större levererande företag som det finns många små och mer resurssvaga leverantörer av ny teknik. Utredningen om det långsiktiga energipolitiska programmet Genom utredningen (N 2002:07) om det långsiktiga energipolitiska programmet har verksamheten inom 1997 års långsiktiga energipolitiska program i sin helhet granskats och utvärderats. Behovet av förändringar har analyserats och förslag till riktlinjer för fortsatta insatser kring forskning, utveckling och demonstration på energiområdet har presenterats. Utredaren finner att programmet fungerat tämligen väl vad gäller inriktning, kvalitet och relevans och att programmets mål till stor del uppfyllts. Således har verksamheten enligt utredaren bidragit till målen att sänka kostnaderna för och introducera ny energiteknik baserad på förnybara energislag, att bygga upp vetenskaplig och teknisk kunskap och kom- 2004/05:1 UTGIFTSOMRÅDE 21 petens inom universiteten, högskolorna och i näringslivet, att skapa stabila förutsättningar för ett konkurrenskraftigt näringsliv och till en förnyelse och utveckling av den svenska industrin samt ett breddat energi-, miljö- och klimatsamarbete i . Däremot kan man enligt utredaren inte hävda att verksamheten på ett signifikant sätt har bidragit till möjligheter att kraftigt öka el- och värmeproduktionen från förnybara energikällor och utveckla kommersiellt lönsam teknik för energieffektivisering. Den bild som utredaren ger är alltså att de olika preciserande delmålen i stort sett uppfyllts men att dessa i och för sig goda resultat ändå inte lett till att det övergripande målet för det långsiktiga programmet uppnåtts. Utredaren menar att mycket talar för att det energipolitiska beslut fästes alltför stor tilltro till möjligheterna att med forskning och utveckling driva på omställningen av energisystemet. Såväl forskning och utveckling som omställning av energisystemet tar tid. Man måste därför ha rimliga förväntningar på vad som kan åstadkommas genom satsningar på forskning, utveckling och demonstration på kort sikt. Utredaren ser andra styrmedel såsom skatter och allmänna ramvillkor för företagande som varande av större betydelse för omställningen av energisystemet, åtminstone på tidshorisonten 10 . Även om forskning, utveckling och demonstration på energiområdet således inte kan utgöra den primära motorn för omställningen av energisystemet utgör sådan verksamhet enligt utredaren en viktig förutsättning för att möjliggöra en långsiktig omställning av energisystemet. Det finns därför enligt utredaren all anledning för staten att fortsatt driva långsiktiga energipolitiska program. Mot bakgrund av den genomförda utvärderingen och analysen ser utredaren inte heller något behov av att i grunden förändra statens satsningar på energirelaterad forskning, utveckling och demonstration. Förbättringar, bl.a. vad gäller prioritering och koncentration av resurser, kan enligt utredaren ske inom ramen för systemet. Utredaren lämnar också ett flertal förslag på åtgärder för att främja att resultaten från verksamheten i högre grad skall kunna introduceras på marknaden och vinna genomslag i ener- gisystemet, t.ex. genom bättre förutsättningar för att öka kommersialiseringen samt åtgärder för ökad riskkapitalförsörjning. Regeringen ser statliga insatser för forskning, utveckling och demonstration på energiområdet som en nödvändig men inte tillräcklig förutsättning för omställningen till ett hållbart energisystem. Regeringen instämmer i utredarens bedömning att verksamheten inom 1997 års långsiktiga program vad gäller inriktning, kvalitet, relevans och organisation fungerat tämligen väl samt att programmets mål till stora delar uppfyllts. Liksom utredaren ser dock regeringen behov av förbättringar såväl vad gäller själva forsknings- och utvecklingsverksamheten som när det gäller att skapa förutsättningar för att resultaten skall kunna omsättas i produkter och tjänster inom energisystemet. Som ett led i en sådan förbättring redovisas regeringens förslag till formulering av målen för de fortsatta långsiktiga energipolitiska insatserna ovan, se avsnitt 6.2.2. Regeringen avser återkomma om den närmare utformningen av fortsatta långsiktiga energipolitiska insatser 2011. De förändringar som föreslås syftar generellt till en ökad prioritering och koncentration av resurserna samt till att öka ambitionsnivån när det gäller att omsätta resultaten från forsknings- och utvecklingsinsatser på energiområdet i kommersiella produkter, som kan bidra till såväl omställningen till ett hållbart energisystem som till ekonomiska tillväxt. En ökad koncentration och en ökad ambition när det gäller kommersialisering av resultaten, samverkan med näringslivet och harmoniseringen med andra styrmedel fordrar enligt regeringens bedömning ökade insatser kring analys och strategiarbete och fördjupade kunskaper om energisystemets funktion. De tre förordningar som styr verksamheten kring forskning, utveckling och demonstration på energiområdet bör enligt regeringens bedömning ses över i syfte att införa en enda förordning för ett samlat anslag, eftersom det skulle öka flexibiliteten i genomförandet av programmet. Möjligheterna att införa någon form av innovationsstöd som möjliggör stöd på ett tidigt utvecklingsskede, i första hand för småföretag, bör också undersökas. Regeringen anser det fördelaktigt att ett kommande program får löpa och föreslår att fortsatta långsiktiga energipolitiska insatser skall genomföras under en ny etapp , 2011. Utredaren har inte exakt preciserat medelsbehovet för ett kommande program, men menar att dagens nivå är rimlig. Regeringen konstaterar att utredarens förslag på flera områden innebär en ökad ambitionsnivå och att en mera aktiv prioritering och ökade insatser kring analys och strategiarbete kräver resurser. ser regeringen möjligheter att genom en mera fokuserad prioritering öka utnyttjandet av resurserna. Regeringen beräknar därför resursbehovet för insatser kring forskning, utveckling och demonstration på energiområdet till , eller totalt för en sjuårsperiod med början , vilket innebär en minskning av resurserna till av nivån som helhet under innevarande programperiod. I linje med den ökade prioritering och koncentration av resurserna till färre områden som föreslås ovan anser regeringen att medlen inom anslaget för forskning, utveckling och demonstration på energiområdet under utgiftsområde 21 Energi skall administreras av . Energipolitiskt motiverade internationella klimatinsatser Energipolitiskt motiverade internationella klimatinsatser ingår som en viktig del i strategin för minskad klimatpåverkan från energisektorn. och insatser har gett betydelsefulla erfarenheter och i praktiken visat att det finns betydande samhällsekonomiska vinster med internationellt samarbete mot klimatpåverkan. Regeringen kan dock konstatera att genomförandetakten för de energipolitiskt motiverade internationella klimatåtgärderna har varit lägre och försenats i förhållande till vad som inledningsvis förutsattes. Den oklarhet som länge rått och som delvis fortfarande återstår kring det internationella regelverket för projektre- 2004/05:1 UTGIFTSOMRÅDE 21 dovisning samt för beräkningen och tillgodoräknandet av åstadkomna utsläppsminskningar har fördröjt projektens genomförande. Det avtal som träffats av för att göra regionen till försöksområde kan bli en katalysator för betydande aktivitet. En viktig stimulerande faktor är också genomförandet av EU:s direktiv om utsläppshandel och därtill kopplade projektaktiviteter. Regeringen bedömer att arbetet med att utveckla Kyotoprotokollets flexibla mekanismer är angeläget och bör stärkas. Föredömliga statliga insatser bilateralt och multilateralt medverkar till att förutsägbara och pålitliga processer och rutiner etableras för projektmekanismerna. Härigenom kan de företagsekonomiska riskerna inom den privata sektorn reduceras och en reguljär marknad komma till stånd. skall genomföra nya projekt i detta syfte. Myndigheten skall också inom ramen för sitt uppdrag som nationell expertmyndighet på området bistå svenska företag som efterhand kan förväntas ta ett allt större ansvar för tillämpning av de projektbaserade mekanismerna inom ramen för den europeiska utsläppshandeln. Det fortsatta arbetet med att utveckla mekanismerna bör även utgå från de betingelser som ges av länkningen av projektmekanismerna till den kommande utsläppshandeln inom det utvidgade EU.