prop · GT0330 · 2005-11-18 00:00:00 — Det finns även mycket oroande signaler om att flickor allmänt mår sämre med fler självmordsförsök, självskadebeteende, ätstörningar samt ökad förskrivning av antidepressiva medel. Mycket talar för att det är samma flickor som uppvisar dessa riskbeteenden som också har en hög alkohol- konsumtion, men det saknas kunskap om de eventuella samband som finns mellan flickors situation och den ökande alkoholkonsumtionen bland flickor. FoU-enheten (Forskning och utveckling) vid Social- tjänstförvaltningen i har haft i uppdrag av att titta på skydds- och riskfaktorer och riskbeteende ur ett jämställd- hetsperspektiv. Underlag för analysen är de drogvaneundersökningar som genomförs i och närliggande kommuner samt en longitudinell studie i . Undersökningen visar att flickor med hög alkoholkonsumtion har fler riskfaktorer och är mer socialt utsatta än pojkar med hög alkoholkonsumtion. Det är angeläget att denna och annan kunskap om problematiken fördjupas och används i arbetet att hitta metoder att nå dessa flickor med förebyggande insatser. Därför bör ges i uppdrag att göra en kunskapssamman- ställning om sambanden mellan en hög alkoholkonsumtion och andra riskbeteenden, i synnerhet bland flickor, som kan användas för att utveckla en samlad strategi för det fortsatta arbetet med denna målgrupp. Ett viktigt underlag i detta arbete är den pågående utredningen om ungdomars livssituation utifrån stress och dess konsekvenser för den psykiska hälsan (dir. 2005:61). Regeringens bedömning: Insatser som syftar till att förhindra att barn och unga använder alkohol och att debutåldern för alkohol skjuts upp bör stärkas och utvecklas. Det krävs insatser både för att begränsa tillgången på alkohol och för att minska efterfrågan. Metodutveckling och förebyggande insatser bör inriktas på följande områden: upprätt- hållande av åldersgränser och effektiv tillsyn, föräldrastödsprogram, strukturerade och utvecklande fritidsaktiviteter och program för att utveckla skolans psykosociala miljö och pedagogik att föra samtal om riskabla konsumtionsvanor samt att utveckla elevernas sociala och emotionella kompetens. Vidare bör frivilligorganisationernas roll inom det alkoholskadeförebyggande arbetet stärkas och insatser för att stoppa langning och vidareförsäljning till barn och ungdomar skärpas. Nuvarande handlingsplan: Den nuvarande handlingsplanen behand- lar inte problematiken med vidareförsäljning. Remissinstanserna: Flertalet remissinstanser betonar vikten av lång- siktighet och att de satsningar som redan gjorts för att stärka det lokala förebyggande arbetet riktat till barn och ungdomar får fortsatt stöd. anser att det bör satsas mer för att skjuta upp alkoholdebuten och på alkoholfria miljöer. För detta krävs både en skärpning av de tillgänglighetsbegränsande insatserna och ökat fokus på lokalsamhället och skolan som förebyggande arena. Flera kommuner vill ha kunskap om dokumenterat effektiva metoder och stöd för genom- förande av sådana insatser. Man lyfter fram behovet av ett fortsatt stöd för insatser inom skolan, och för att stärka föräldra- engagemanget. Vidare påtalas vikten av att tidigt upptäcka utagerande barn och ett stärkt föräldrastöd. Skälen för regeringens bedömning En hörnpelare i den svenska alkoholpolitiken är att verka för en alkoholfri uppväxt och att alkoholdebuten skjuts upp. Den ökande alko- holkonsumtionen i samhället medför ökade risker för barn och ung- domar. De riskerar både att skadas av sin egen konsumtion och av om- givningens. Därför är skyddet för barn och ungdomar särskilt viktigt. Det förebyggande arbetet för barn och ungdomar måste både innehålla insatser för att minska tillgängligheten och för att minska efterfrågan. De mest effektiva åtgärderna för att minska tillgängligheten för barn och ungdomar är att upprätthålla åldersgränser och övriga regler för försälj- ning och servering, att stoppa langning och vidareförsäljning till barn och ungdomar och att minska tillgängligheten till alkohol i hemmet. För detta krävs en ökad tillsyn och kontroll och ett målmedvetet opinionsarbete för att påverka attityder och beteenden. I alla insatser som görs skall det finnas ett tydligt barnperspektiv. , Öppna för gränser, innehåller bl.a. flera förslag om hur det alkohol- och narkotikaförebyggande arbetet riktat till barn och unga kan stärkas på både nationell och lokal nivå. Rapporten bereds inom . Förebyggande arbete handlar i stor utsträckning om att identifiera och försöka motverka de riskfaktorer som ger upphov till problem och att främja de skydds- och friskfaktorer som förhindrar att problem uppstår eller begränsar dem. Risk- och skyddsfaktorer återfinns på individ-, grupp-, och samhällsnivå. Arbetet för att motverka alkoholproblem måste bedrivas på alla dessa nivåer. Effektiva preventionsprogram måste rymma insatser inom bl.a. följande områden. -Tydliga regler och effektiv tillsyn. -Föräldraprogram med fokus på kommunikation med barn. -Strukturerade och utvecklande fritidsaktiviteter. -Målgruppsanpassat opinionsskapande arbete. -Program för att förbättra skolans psykosociala miljö. för den nuvarande handlingsplanen har flertalet kom- muner drivit aktiviteter riktade till ungdomar och föräldrar, där skolan har varit en viktig arena. Insatser har också gjorts för att minska till- gången till alkohol, bland annat genom projektet alkohol- servering på restauranger samt genom ökad kontroll och tillsyn av detalj- handelns försäljning av folköl och servering av alkohol på restaurang. Det är viktigt att detta arbete får fortsatt stöd för att kunna vidare- utvecklas och omfatta alla kommuner. Insatser för att begränsa tillgängligheten Det är vetenskapligt belagt att insatser för att begränsa tillgängligheten har god effekt när det gäller att minska konsumtionen. Sådana insatser bör därför ges hög prioritet på alla nivåer i samhället. En stärkt satsning på att begränsa tillgängligheten är viktig inte minst på den lokala nivån. Merparten av tillgängligheten på lokal nivå går att påverka genom ökad tillsyn och kontroll samt genom att engagera föräldrar. Tillgänglighets- begränsande insatser beskrivs närmare i avsnitt 6.6. Den illegala vidareförsäljningen av alkohol som köps utomlands har ökat kraftigt sedan mängdrestriktionerna för privatinförsel i princip upp- hörde . Mellan av köparna till denna alkohol är ungdomar . Enligt en undersökning som Alkoholinförsel- utredningen låtit göra hade av pojkarna och av flickorna i åldersgruppen köpt insmugglad alkohol den senaste månaden. De ungdomar som köper och konsumerar denna alkohol har ofta en mycket hög alkoholkonsumtion och ett omfattande berusnings- drickande. Det är inte minst ur denna aspekt viktigt att stärka insatserna för att begränsa den illegala alkoholhanteringen och vidareförsäljningen av alkohol. Att olovligt och organiserat sälja alkohol till ungdomar är ett grovt brott mot alkohollagen och det är viktigt att polisen prioriterar arbetet mot sådan verksamhet. Polisens ansvar omfattar också tillsyn av restauranger, festivaler och försäljning av folköl. Lika viktigt är det att påverka allmänhetens attityd till vidareförsäljning genom att informera om de negativa konsekvenser denna hantering ger upphov till framför allt för barn och ungdomar. har fått i uppdrag att genomföra en informationsinsats mot illegal alkoholhantering. För att påverka attityder och beteenden krävs emellertid varför opinionsbildningsarbetet mot illegal alkoholhantering bör bedrivas som handlingsplanen omfattar. Åldersgränser för försäljning av alkohol är ett viktigt instrument för att begränsa ungdomars tillgång till alkohol. En stor del av ungdomars alko- holkonsumtion sker i krog- och restaurangmiljö. Åldersgränser för att få bli serverad alkohol på restaurang m.m. är . Den lägre åldersgränsen motiveras med att alkoholkonsumtion i restaurangmiljö sker under ord- nade former och att ingen langning till yngre kan ske. Enligt undersök- ningar som låtit göra dricker drygt hälften av alla ungdomar alkohol på restaurang eller på pubar och barer minst en gång och så ofta som en gång . Av 1617-åriga pojkar och flickor uppger av att de dricker på restauranger m.m. minst en gång . Siffrorna visar att lagen inte följs. Ansvarsfull alkoholservering och försäljning av folköl För att minska ungdomars alkoholkonsumtion och berusningsdrickande är det viktigt att restaurangnäringen skärper kontrollen av gällande åldersgränser och tillämpar en ansvarsfull alkoholservering. Det pågår ett långsiktigt och målinriktat utvecklingsarbete för att förändra restau- rangernas policy för alkoholservering och för att förbättra kommunernas tillsyn över restaurangbranschen. Bland annat arbetar Statens folkhälso- institut med att sprida arbetsmetoden Ansvarsfull alkoholservering till kommunerna. Ansvarsfull alkoholservering är en arbetsmetod för till- synspersonal i kommunerna, hos polisen och för anställda och företagare i restaurangbranschen. Metoden har utvecklats inom (förebygger alkohol- och drogproblem). Arbetssättet har varit framgångsrikt på de platser där det tillämpats och bl.a. inneburit att berusningsdrickandet och servering till minderåriga har minskat. Detta arbete är inte minst viktigt när det gäller att minska barns och ungdomars tillgång till alkohol och måste därför ges fortsatt stöd (se vidare avsnitt 6.1). Vidare måste insatserna skärpas för att upprätthålla åldersgränser för inköp av folköl. Folköl som säljs till ungdomar förstärker alkoholproblemen främst bland yngre tonåringar. Kommuner och hand- lare måste gemensamt vidta skärpta åtgärder mot försäljningen av folköl till minderåriga. genomförde , och Svensk dagligvaruhandel en omfattande nationell provköpsstudie vid två undersökningstillfällen. Vid den första under- sökningsperioden sålde av handlarna folköl till minderåriga. Då undersökningen genomfördes hade siffran endast sjunkit till , trots omfattande informationsinsatser. Däremot visar motsvarande årliga satsningar på kommunnivå betydande bättre resultat. Det visar att det genom återkommande dialog mellan handlare och tillsynsmyndighet går att nå framgång. Kommunerna har enligt alkohollagen ansvar för tillsynen av försäljningen av folköl, men frågan prioriteras i olika hög grad av kommunerna. Det är enligt regeringen viktigt att kommunerna fullgör sitt tillsynsansvar så att tillsynen i hela landet motsvarar intentionerna bakom bestämmelserna i alkohollagen. har tillkännagivit att regeringen bör återkomma till med förslag på åtgärder för en förbättrad ålderskontroll vid försäljning av folköl. I betänkandet Gränslös utmaning (SOU: 2005:25) lämnas förslag i syfte att öka kontrollen i samband folk- ölsförsäljning. Utredningens förslag bereds i . Tillgången till strukturerade och socialt utvecklande fritidsaktiviteter för ungdomar bör öka. Alkohol spelar, för ungdomar liksom för vuxna, en viktig roll för att skapa gruppidentitet och en känsla av samhörighet. Ungdomars alkoholvanor påverkas starkt av kamratgruppen. Vantrivsel i skolan och brist på meningsfulla fritidsaktiviteter ligger ofta bakom uppkomsten av kamratgäng med alkohol- och drogpositiva attityder. motvikt till detta krävs ett aktivt normbildande arbete för att hjälpa barn och unga att utveckla och stärka en drogfri identitet. Viktiga inslag i det förebyggande arbetet är därför att ungdomar har tillgång till bra fritids- möjligheter i sin närmiljö, att de kan utveckla en meningsfull fritid och att det finns möjlighet för positiva möten mellan ungdomar och vuxna. Sådana mötesplatser stärker också framväxten av en positiv social kontroll i närsamhället. Tillgången till strukturerade och socialt utveck- lande fritidsaktiviteter bör öka. Det lokala föreningslivet och frivillig- organisationerna spelar en mycket viktig roll i detta arbete. Allt fler kommuner ställer krav på de frivilligorganisationer som söker ekono- miskt stöd att de skall redovisa hur de förebygger alkoholskador. Regeringen förbereder en satsning på fritidsverksamheter och utveck- ling av drogfria lokaler för ungdomar i riskmiljöer, vilken skall genom- föras av . Regeringen har för avsikt att tillföra totalt och för sådana riktade insatser till ungdomar i riskmiljöer. redovisade en förstudie med förslag på hur satsningen skall genomföras samt vilka målgrupper och aktörer som är aktuella. Regeringen har därtill beviljat för satsningar på idrottens barn- och ungdoms- verksamhet. Satsningen kallas för Ett handslag med idrotten och stödet tillfaller i huvudsak föreningslivet. En utpekad målsättning med Hand- slaget är att idrottsföreningar på lokal nivå skall stimuleras att aktivt delta i kampen mot droger. I finns ett brett spektrum av frivilligorganisationer som genomför ett för samhället viktigt arbete som kompletterar eller ger alternativ till det arbete som utförs av offentliga aktörer. De utgör nyckelgrupper och är ofta innovatörer när det gäller utveckling av de förebyggande insatserna. Många frivilligorganisationer har kontakt med människor som den offentliga verksamheten har svårt att nå. Det gäller inte minst själv- hjälpsgrupper som t.ex. Anonyma Alkoholister med flera. Det är viktigt att frivilligorganisationernas erfarenhet och kunskap tas tillvara och att de ges rimliga förutsättningar att bedriva och utveckla sitt arbete. Frivilligorganisationerna skall därför ges ett fortsatt stöd att utveckla sin verksamhet. Inte minst viktigt är att stimulera frivilligorganisationerna till ett aktivt engagemang på det europeiska och internationella planet. Statens övergripande syfte med bidraget till frivilligorganisationerna är att deras insatser skall förstärka och komplettera den offentliga sektorns arbete. Målen för regeringens stöd till frivilligorganisationerna är att det förebyggande arbetet skall nå fler grupper, att stödjande och förebygg- ande sociala insatser skall ges ökad prioritet och att organisationernas nationella opinions- och utbildningsinsatser skall stärka arbetet på lokal nivå. Projekt som leder till ökad samverkan skall prioriteras. Det statliga bidraget kan på olika sätt medverka till att utveckla kvalitet och innehåll i de lokala verksamheterna i linje med regeringens mål. Såväl nya projekt som pågående verksamhet behöver dock följas upp och vetenskapligt utvärderas i högre grad än vad som sker . Intresset för utvärderingar har ökat bland organisationerna och det är viktigt att stimulera den utvecklingen. Inom pågår ett arbete att för- söka få fram större kunskap om resultat och effekter av olika förebygg- ande insatser som bedrivs av frivilligorganisationerna. har gjort ett urval av sådana projekt som kan dokumenteras och veten- skapligt granskas. Detta arbete bör ges fortsatt stöd och utvidgas till att omfatta fler verksamheter och organisationer. En annan utveckling är att organisationer på det lokala planet i ökad omfattning bedriver verksamhet på uppdrag av kommuner och landsting t.ex. inom missbruksvården. Det är viktigt att frivillig- organisationerna och kommunerna stöttar och kompletterar varandra på lokal nivå. Frivilligorganisationernas verksamhet kan aldrig ersätta det offentligas åtagande, men det är likväl i samhällets intresse att samarbetet mellan kommuner och frivilligsektorn ökar så att de samlade resurserna tas till vara och bästa möjliga samordning uppnås. Erfarenheten visar också att de mest omfattande frivilligverksamheterna finns i kommuner där också den kommunala verksamheten är väl utbyggd. I många kommuner finns ungdomsmottagningar. De har för många en viktig funktion när det gäller att tala om alkohol. Ungdomsmottagning- arna är ofta kopplade till vårdcentraler och ansvaret är gemensamt för kommuner och landsting. De har ofta också ett väl utvecklat samarbete med skolan. Ungdomsmottagningarna ger framför allt information om sex- och samlevnadsfrågor och har preventivmedelsrådgivning etc. Deras uppgifter har dock mer och mer kommit att inrikta sig mot att ge psykosocialt stöd till ungdomar. De är en viktig på de orter där de finns. Begränsningen är att man inte i tillräcklig ut- sträckning når pojkar. Många mottagningar uppfyller inte heller de krav som ställs av ungdomsmottagningar, vilket bl.a. innebär att det skall finnas personal som både kan möta ungdomars medicinska och psykosociala behov. Ungdomsmottagningarna skulle kunna utgöra en viktig resurs också i frågor som gäller alkohol och narkotika. Varje ny generation unga måste få kunskap och information om hälso- mässiga och sociala konsekvenser av alkohol, narkotika och tobak. För att påverka ungdomars attityder till alkohol och minska deras alkohol- konsumtion krävs också informationsinsatser och ett långsiktigt opinionsskapande arbete. Föräldrar, lärare, fritidsledare och unga vuxna är viktiga målgrupper för detta arbete. Det finns ett viktigt samband mellan föräldrars attityder till sina barns alkoholvanor och barnens alkoholvanor. Vissa föräldrar möjliggör ungdomars alkoholkonsumtion genom att bjuda, langa eller genom att det finns tillgång till alkohol i hemmet. Unga vuxna står för merparten av langningen av alkohol till yngre ungdomar. Informationsinsatser kan vara effektiva för att öka med- vetenheten om ett visst problem och för att sätta frågan på den politiska dagordningen men leder inte ensamma till långsiktiga förändringar i människors attityder och beteenden. För sådana förändringar krävs det Prop. 2005/06:30 breda spektrum av insatser som redovisats ovan. Ett mål för informa- tionsinsatser riktade till föräldrar, fritidsledare och unga vuxna kan vara att de görs medvetna om riskerna och konsekvenserna av att förse barn och ungdomar med alkohol och riskerna med berusningsdrickande. Informationsinsatser som riktas direkt till barn och unga skall anpassas efter ålder och ungas egna erfarenheter skall tas tillvara. Det är viktigt att avsändaren är trovärdig. Flickor och pojkar bör stimuleras att själva aktivt delta i arbete och ha inflytande och möjlighet att påverka. Regeringens bedömning: Skolan är en central arena för före- byggande barn- och ungdomsinsatser. breda och utveckla skyddsfaktorer för barn och unga. insatser mot skolk, ett utvecklat föräldrastöd, en undervisning som kombinerar kunskapsförmedling med samtal och träning av olika med och den nationella narkotikasamordnaren och i samverkan med Myndigheten för skolutveckling, Brottsföre- byggande rådet och Kommuner och Landsting ett arbete för att införa kunskapsbaserade metoder för att förstärka det förebyggande bör få i uppdrag att i samarbete med och den nationella narkotika- samordnaren och i samverkan med berörda myndigheter även införa kunskapsbaserade metoder i gymnasieskolan. Nuvarande handlingsplan: Den nuvarande handlingsplanen pekar på skolans viktiga roll när det gäller att påverka elevernas framtida alkoholkonsumtion och drogvanor. Remissinstanserna: Uppfattningen att skolan är en viktig aktör som inte utnyttjas fullt ut är återkommande. skriver att den alkohol- och narkotikaförebyggande verksamheten i skolan bör sättas in i ett brett skolutvecklingsperspektiv och lyfter fram pekar på vikten av att utveckla skolans möjlighet att stärka skyddsfaktorer. m.fl. menar att alkohol- och drogfrågor bör lyftas fram i kursplanerna för och gymnasiet som ett ämnesövergripande kunskapsområde och att det bör finnas en alkohol- och drogpolicy på alla skolor. pekar på behovet av utveckling av metodmaterial. starkare samarbete på myndighetsnivå för att utveckla det alkohol- och drogförebyggande arbetet i skolan. Skälen för regeringens bedömning Skolan är en av samhällets viktigaste arenor för att främja barns och ungdomars hälsa och förebygga alkohol- och narkotikamissbruk och Skolans arbete med att skapa goda miljöer för lärande och utveckling och för att stärka barns och ungdomars fysiska och psykiska välbefinnande och utveckling spelar också en avgörande roll i det förebyggande arbetet mot alkohol och narkotika. Skoltrivsel är en avgörande skyddsfaktor mot olika former av missbruk, men även mot utvecklingen av våld, kriminalitet och psykisk ohälsa. Barns och ung- domars delaktighet och inflytande har en avgörande betydelse för väl- befinnandet och mottagligheten för information och budskap. Att kunna påverka sin situation har en preventiv betydelse. Likaså att någon hör, lyssnar och ser den enskilda individen eftersom missbruk ibland är ett rop på hjälp. Med anledning av kvalitetsgranskningen av undervisningen om tobak, alkohol och andra droger (1999) har gjort ett material Min uppgift är att knyta ihop det (2001) riktat till rektorer för att inspirera och stödja skolans arbete med grundläggande värden och de ämnesövergripande kunskapsområdena. Inom Myndigheten för skolutveckling har elva experter varit anställda för att föra ut kunskaper om sambanden mellan hälsa, lärande och trygghet i skolan enligt tankarna i propositionen Hälsa, lärande och trygghet (prop. 2001/02:14). I pågår en försöksverksamhet, Hälsa, lärande, trygghet med perspektiv på alkohol och narkotika. En resursperson aktiverar och stöttar skolor och kommuner i arbetet samt utvecklar nätverk mellan regionala drogsamordnare, landsting, rektors- och lärarutbildningar. Syftet är att lyfta fram lärande exempel på skolors arbete med föräldrar och arbetet inkluderar även hur skolan kan utveckla samarbete inom flera områden, t.ex. för att bryta segregation och utveck- la elevhälsoarbetet. Goda exempel på samarbete med föräldrar kommer att presenteras i en skrift . Myndigheten för skolutveckling har inom ramen för WHO:s projekt regionala nätverk för att stötta hälsofrämjande skolutveckling. Traditionellt har skolornas undervisning i tobaks-, alkohol- och narko- tikafrågor tillmätts stor betydelse i det förebyggande arbetet. har det emellertid i en rad vetenskapliga studier konsta- terats att det inte varit möjligt att fastställa några positiva långsiktiga förändringar av ungdomars alkohol- och narkotikamissbruk som följd av isolerade undervisningsinsatser i skolan. Att skolorna trots allt kan spela en mycket viktig förebyggande roll, är huvudbudskapet i den forskningsbaserade strategi för förstärkt alkohol- och narkotikaförebyggande arbete i skolorna, Insatser i skolan som stärker hälsofrämjande skolutveckling och förebygger alkoholskador och narkotikamissbruk som och Myndigheten för skolutveckling på uppdrag av regeringen har utarbetat. Arbetet har skett i samverkan med , den nationella narkotikasamord- naren och . Regeringen har givit i uppdrag att i samverkan med Myndigheten för skolutveckling bilda en arbetsgrupp med en rad berörda myndigheter för att genomföra det alkohol- och drogförebyggan- de arbetet i skolan. överlämnade till regeringen en konkret treårig plan för att genomföra dessa insatser. Enligt uppdraget skall föra ut kunskap till beslutsfattare och tjänstemän i kommunerna och till skolorna om kun- skapsbaserade verkningsfulla metoder för att stärka det alkohol- och narkotikaförebyggande arbetet i . Arbetet skall rapporteras till regeringen , med slutrapport . folkhälsoinstitut kommer att få ett tilläggsuppdrag att i samverkan med ovan nämnda myndigheter även införa kunskapsbaserade metoder i gymnasieskolan. Stor vikt bör läggas vid föräldrastödjande arbete och insatser som stärker dialogen mellan skolan och föräldrarna. Inom Myndigheten för skol- utveckling utarbetas en strategi för att stärka föräldra- inflytandet i skolan och öka samarbetet mellan skolan och föräldrarna. Kommunerna och skolorna bör också få kunskap om vilka metoder för föräldraarbete som visat sig effektiva enligt såväl internationell som senast svensk forskning (Prevention Programme). Exempelvis kan föräldrars normbildning kring alkohol stärkas genom att föräldra- möten anordnas av skolan. Av stor betydelse i detta sammanhang är att föräldrar har tydliga regler kring alkohol, har tydliga motiv för 18-årsgränsen när det gäller alkoholkonsumtion och att de samverkar med andra föräldrar för att träffa gemensamma överenskommelser. Sådana insatser minskar ungdomars normbrytande beteende.