prop · GT0349 · 2005-12-15 00:00:00 — Inom samverkansområdet Moms & servicetrappa, som syftar till att förenkla importföretagens redovisning och betalning av importmoms, har arbetet påbörjats. Förväntad effekt: Förenklad redovisning och betalning av importmom- sen. Tidsplan: Arbetet påbörjat . Syfte: Förbättrad service och tillgänglighet. Beskrivning: genomförs följande förbättringar på webbplat- sen: viss information på lättläst svenska, deltagandet i EU-arbetet redovisas översiktligt, en förteckning över verkets register redovisas, Tillgänglighet för alla införs stegvis, alla svar på departementsremisser publiceras. Förväntad effekt: Effektivisering och höjd servicegrad. Tidsplan: Förändringarna genomförs successivt . Kommunikation mellan markägare och myndighet Syfte: Bättre och effektivare kommunikation mellan markägare och myndighet. Beskrivning: Projektet är ett projekt för bättre kundorien- tering som skall leda till bättre och effektivare kommunikation mellan markägare och myndighet. Tidsplan: Pågår . Digitalt ärende- och handläggningssystem Syfte: Att säkra handläggningsförfarandet och förkorta handläggningsti- derna samt att göra det lättare för den enskilde att få information om på vilket stadium ett ärende befinner sig. Beskrivning: Inom projektet 200 avser man att utveckla ett digitalt ärende- och handläggningstöd. Tidsplan: Pågår . 19.Elektronisk betalning i e-tjänster Syfte: Förenkla betalningar för företagen Beskrivning: En betaltjänst knyts till de tjänster som finns till- gängliga på och webbplats (). Tidsplan: Påbörjat . 4Nya metoder ger ett samlat grepp om regelförbättring 4.1Ett handlingsprogram blir en handlingsstrategi Regeringens arbete med att minska företagens kostnader för administra- tion till följd av regelverk är en process som successivt utvecklas och stärks med nya metoder, nya synsätt och nya verktyg. Arbetet drivs i nära samarbete med näringslivet, myndigheter och i ett internationellt sam- Fastställandet av mål innebär att regelförbättringsarbetet går in Skr. 2005/06:49 i ett nytt intensivt skede. Målen är startskottet för nya processer och när ett mål fastställts startar arbetet med att identifiera åtgärder för att uppnå målen. Väl genomförda konsekvensanalyser kommer även fortsättnings- vis att vara ett av de viktigaste instrumenten i arbetet med bättre regler. inriktas arbetet på ett mera samlat grepp om arbetet med regelförbätt- ring. Regeringens arbete med att ta fram ett handlingsprogram har inneburit en genomlysning av existerande regelverk. har en tillförlitlig mätmetod utvecklats som används bl.a. för att sätta upp tyd- liga, kvantitativa mål för hur mycket regelbördan skall minska. Arbetet med bättre regler har därmed getts ett högkvalitativt innehåll och inte minst inom näringslivet har regeringens initiativ välkomnats5. En effekt av mätningarna är att de inblandade företagen/företagarna direkt kan ge sin syn på vilka regler de skulle vilja ha ändrade eller hur de vill att en regel skall vara utformad6. En väl utförd konsekvensanalys är ett viktigt redskap i arbetet med bättre regler. I takt med att arbetet med regelförbättring utvecklas och utvidgas är det naturligt att en översyn av konsekvensanalysmodellen görs. Ett arbete med att ta fram en förbättrad och mer ändamålsenlig mo- dell för konsekvensanalyser pågår. Som ett led i det nya, bredare och sammanhållna sättet att arbeta med regelförbättring har regeringen anlagt ett branschperspektiv. Som en följd av regeringens handlingsprogram och genomförda mät- ningar samt uppsatta mål har perspektivet i arbetet med regelförbättring förskjutits något. En grundlig genomgång av befintliga regler har genom- förts. Avsikten är nu att förskjuta tyngdpunkten i arbetet. Konsekven- serna av förslag till nya eller ändrade regler skall identifieras och bedö- mas i regelkedjan. Sammantaget så har regeringens arbete lett fram till att en samlad strategi för regelförbättringsarbete har skapats. En strategi som består av fem grundkomponenter nämli- gen, småföretagarperspektivet, handlingsprogrammet, mätningar och mål, branschperspektiv och en förskjutning av perspektiv i regelkedjan. Utöver handlingsprogrammets 310 åtgärder har intill dags dato 24 åtgär- der identifierats på departementsnivå vilka kan komma att resultera i konkreta förslag till regelförbättring. För att det fortsatta regelförbätt- ringsarbetet skall bli framgångsrikt behövs dock ett brett engagemang från departement och myndigheter. Metod och kompetensutveckling kommer att bli viktiga faktorer för att arbetet skall ge resultat och kunna bedrivas effektivt. Det är viktigt att insatser som företas med det primära syftet att förbättra och förenkla för företag inte leder till en ökad administrativ kostnad eller försämring för små företag. I ett regelförbättringsarbete måste småföreta- garperspektivet inta en central plats och prioriteras så att arbetet verkli- , rapport kvalitet håller statens konsekvensanalyser av förslag som rör företag? Regelindikator 2005, utgiven . Näringslivets administrativa kostnader på skatteområdet, rapport , . gen leder till förbättringar även för de små företagen. För att förbättra Skr. 2005/06:49 och fördjupa kunskapen om små företags villkor har regeringen för av- sikt att ge i uppdrag att utifrån arbetet med mätning- arna, identifiera de regelområden som orsakar mest administrativ börda för små företag. skall också redovisa förslag till förenklingar som framkommit vid mätintervjuerna. Mätmetoden och mål för minskade kostnader Regeringens arbete med mätningar av den administrativa bördan har hit- tills resulterat i två konkreta åtgärder, dvs. uppdragen till att genomföra mätningar dels inom skatteområdet dels inom miljö-, arbets- rätt- och jordbruksområdet. Arbetet med mätningar är indelat i tre faser. I den första fasen mäts områden som enligt tidigare undersökningar upplevs ge upphov till mest administration. I den andra fasen, efter det att ett regelområde mätts, sätts ett konkret mål för hur mycket de administrativa kostnaderna inom om- rådet skall ha minskat . Målet skall sättas från det att avlämnat sin rapport om mätningarna till . Det uppsatta målet definieras slutligen antingen i regeringens vårproposition eller i budgetpropositionen. I samband med att målet fast- ställs diskuteras hur arbetet med att uppnå målet skall bedrivas. I denna tredje fas kan regeringen välja att tillsätta en utredning eller lägga ett uppdrag på en myndighet att ta fram en handlingsplan för att på så sätt uppfylla målet om minskade administrativa kostnader. För att kunna följa utvecklingen när det gäller de administrativa kostnaderna skall uppdatera genomförda mätningar och redovisa utfallet av dessa. Det kräver att myndigheterna och departementen till redo- visar förändrad lagstiftning, föreskrifter och procedurer som påverkar de administrativa kostnaderna för företag. Den slutrapport som skall överlämna avseende genomförda mätningar inom Miljö- och samhällsbyggnadsdepartementets ansvarsom- råde kan, som ett exempel på de effekter som mätningarna får, eventuellt identifiera behov av författningsändringar inom departementets ansvars- område. Inom område, där mätningarna kommit längre, har dessa resulterat i att den särskilde utredaren som har till uppdrag att föreslå reformerade förfaranderegler på skatteområdet som utgångspunkt bl.a. skall ha en fortsatt utveckling mot minskad administrativ börda. Arbetet skall utgöra ett led i regeringens ansträngningar att uppfylla må- let. I sammanhanget bör nämnas att för att fler skall kunna ta del av mätre- sultaten arbetar med att skapa en databas där resultatet från samt- liga mätningar förs in. Syftet med databasen är att ge möjlighet att följa resultatet av arbetet med regelförbättring . En väl genomförd konsekvensanalys är av grundläggande betydelse i arbetet med att åstadkomma ett ändamålsenligt regelverk och därigenom minskade kostnader för företagen att efterleva dem. utgör en viktig del i det beslutsunderlag som ligger till grund för den slutliga utformningen av en regel. I det löpande arbetet med regelförbätt- ring är det viktigt att kvalitetssäkra regelgivningen på olika nivåer i re- gelkedjan. Därför pågår nu inom , som en åtgärd i re- gelförbättringsarbetet, ett arbete med att ta fram en förbättrad metod för konsekvensanalyser och ett mera sammanhållet arbete med regelkvalitet. Framför allt behöver det löpande arbetet med reglers kvalitet bli bredare. Myndigheternas skyldigheter att göra konsekvensanalyser regleras i både verksförordningen (1995:1322) och förordningen (1998: 1820) om särskild konsekvensanalys av reglers effekter på små företags villkor (Simplexförordningen). I betänkandet Från verksförordning till myndighetsförordning (SOU 2004:23) föreslogs att bestämmelserna om konsekvensanalyser i dessa förordningar sammanförs i en fristående för- ordning. riktlinjer för konsekvensanalyser har tagit sin ut- gångspunkt i Lissabonstrategin och de tre ben den strategin vilar på, de ekonomiska och sociala dimensionerna samt miljödimensionen. Detta är också en av utgångspunkterna för det arbete som görs inom för att utveckla och bredda arbetet med konsekvensanalyser. I det arbetet övervägs också frågor om stöd till myndigheterna i deras ar- bete med konsekvensanalyser. Resultatet av arbetet med att ta fram en ny metod för konsekvensanalyser kommer att redovisas i en departements- promemoria senast . Företag inom olika branscher påverkas i olika utsträckning av myndig- heternas administrativa krav och skatteregler. På samma sätt kan tillämp- ningen av ett specifikt regelverk inom en specifik bransch ge upphov till olika administrativa kostnader beroende på företagets storlek. I exempel- vis strategin Fordonsindustrin en del av innovativa uppmärk- sammas behovet av förenklade regler och regelsystem inom fordonsindu- strins område, en bransch med ett fåtal stora aktörer och med ett utbrett system av underleverantörer oftast småföretag. Paralleller kan dras till andra branschområden. och , , kommer därför få i uppdrag att kartlägga nationella och internatio- nella regler och regelsystem som begränsar eller riskerar att begränsa fordonsindustrins förmåga att konkurrera. Nytt perspektiv i regelförbättringsarbetet I och med möjligheten att konkret kunna mäta företagens kostnad för administration i befintlig lagstiftning och sätta upp ett realistiskt mål för hur mycket denna kostnad skall minska har perspektivet för regeringens arbete med regelförbättring flyttats. Från att i huvudsak ha rört sig om en genomgång av och förslag till ändringar i föreliggande lagstiftning är det nu fråga om att föreslå förbättringsåtgärder i ett tidigt skede av regelgiv- ningsproceduren som innebär att uppsatta mål nås. Detta innebär att re- dan i kommittédirektiv kan regeringen ge i uppdrag till en utredning att ta fram förslag till förbättrade regler inom hela regelkomplex och som leder till att ett redan uppsatt mål nås. Enligt regeringens mening är detta Skr. 2005/06:49 ett konstruktivt sätt att arbeta på för att nå de uppsatta målen med bibe- hållen hög kvalite i regelarbetet. Departementens arbete med att nå upp- satta mål kommer att följas upp i kommande skrivelser. Förslag som lämnas i bl.a. kommittébetänkanden, propositioner och andra slutpro- dukter inför regelförändringar kommer att tilldra sig allt större intresse. Detta ligger också i linje med den allmänna uppfattningen att man så ti- digt som möjligt i regelkedjan skall bedöma konsekvenserna av förslag till nya eller ändrade regler. Som en direkt följd av genomförda mätningar och uppsatta mål inom skatteområdet har nio åtgärder tagits fram. Ytterligare 15 åtgärder på andra områden kommer att utgöra en del i arbetet med förbättrade regler. 4.2 24 framåtriktade åtgärder har i kommittédirektiv Reformerade förfarandereg- ler på beskattningsområdet (dir. 2005:129) gett en särskild utredare i uppdrag att i nio fall föreslå reformerade förfarande regler på såväl det direkta som det indirekta beskattningsområdet. Uppdraget utgör bl.a. en del för att uppfylla det mål för att minska företagens kostnader för att följa lagar och regler på skatteområdet som regeringen uppställt i bud- getpropositionen och som innebär att den administrativa bördan skall minskas med 20 pro- I kommittédirektivet anges att utredningsuppdraget syftar till ett mer rationellt och kostnadseffektivt förfarande, minskad administrativ börda, slopad självdeklaration i vissa fall, en rullande taxering, ett snab- bare förfarande för omprövning och överklagande, en översyn av skatte- nämnderna, en enklare och mer sammanhållen lagstiftning, möjligheten till en effektivare kontroll för att begränsa möjligheterna till skatteundan- dragande och utvärdering av systemet med skattekonto samt tillämpningen av lagen (1989:479) om ersättningar för kostnader i ärenden och mål om skatt, m.m. Översyn av plan- och bygglagstiftningen har i sitt slutbetänkande Får jag lov? byggande (SOU 2005:77) lagt fram ett antal förslag som enligt kommit- tén bl.a. kommer att bidra till en förenklad planprocess och en effektivare Kommittén föreslår bl.a. förändringar av reglerna för för- farandet vid översikts- och detaljplanering, en ökad samordning av ären- den som kräver både bygglov enligt (1987:10), PBL, och prövning enligt samt en samordning av pröv- ningen vid överklagande av sådana ärenden. en ny utformning av 2 kap. 1 § PBL där de olika dimensionerna i hållbar utveckling ges ett uttryckligt stöd och där det anges att beslut enligt PBL skall underlätta en god ekonomisk tillväxt och en lämplig utveckling för olika verksamheter. Betänkandet kommer att beredas på sedvanligt sätt inom har i sitt slutbetänkande : miljökvali- tetsnormer, miljöorganisationerna i miljöprocessen och avgifter (SOU:2005:59) lämnat ett antal förslag som bl.a. omfattar system för miljökvalitetsnormer, erfarenheter av miljöorganisationernas klagorätt samt avgifterna för prövning och tillsyn. Kommittén anför bl.a. att miljöprövningen kan effektiviseras genom att ett samordnat system för miljökonsekvensbedömningar skapas. Betänkandet kommer att bere- das på sedvanligt sätt inom . I regeringens skrivelse Småskalig livsmedelsproduktion (skr. 2005/06:47), som överlämnades till redogörs för flera initiativ som bidrar till att underlätta för små företag verksamma inom livsmedelsproduktion, t.ex. för små slakterier och små företag inom bageri-, fiskeri- och mejerinäringar. Två av initiativen är bl.a. att nya EG-regler lägger grunden för ett enklare regelverk och möj- liggör en mer flexibel tillämpning av kraven på livsmedelshygien och livsmedelskontroll utifrån företagets förutsättningar och risksituation, t.ex. i samband med mobil eller gårdnära slakt. Det redogörs även för att har beslutat att sänka avgiften för godkännande av slakterier från till . Kommissionens rullande förenklingsprogram COM(2005) 535 final Syfte: Att minska företagens och myndigheternas administrativa börda. Beskrivning: Kommissionen presenterade sitt nya rul- lande program för förenkling av gällande EG-lagstiftning. Programmet innehåller ett flertal förslag som kommer att påverka svenska regelverk. Förenklingarna innebär dock inte att reglernas substans ändras utan syf- tena med lagstiftningen kvarstår. Det finns förslag som gäller regler för handel, statistik, bolag och miljö samt regler på jordbruksområdet och regler för offentlig upphandling. I vissa fall kommer det att krävas att motsvarande svenska regler måste ändras beroende på hur kommissionen går till väga. Förväntad effekt: Den administrativa bördan för företag och myndig- heter kan väntas minska. De EG-gemensamma regelverken blir mer lätt- lästa och överskådliga. Tidsplan: Kommissionen kommer att arbeta fram och presentera försla- Skr. 2005/06:49 gen under 20062008. och även därefter kommer det att krävas att regeringen och myndigheter i vissa fall gör nödvändiga följdändringar i svenska regler. Uppföljning av handlingsprogrammet för minskad administration för företagen m.m. Uppföljning av departementens7 och myndigheternas8 föreslagna åtgär- der inom handlingsprogrammet för minskad administration för företagen m.m. (regeringens skrivelse 2004/05:48) redovisade i löpande num- merordning med aktuell tidsplan. Lag om ekonomiska föreningar Avstående från besittningsskydd, Inskrivning i 9-24 kap. jordabalken Foto eller liknande från Lag om försäljning av teknisk Lag om behandling av (77/388/EEG) Förordning om bidrag till åt- gärder mot radon i dricksvatten Kungörelse om kontroll vid benämning på äpplen m.m. Lag om ersättning för intrång Förordning om jämförpris på andra varor än livsmedel Ändring/utökning av miljöfarlig Lag om vissa rörledningar Telegraf, telefon och annan Ansökan om garantier via av FN:s konvention om förbud mot kemiska vapen Föreskrifter och allmänna råd Kompetensbedömning av företag 2005 Rapport av olyckor i samband med transport av farligt gods Explosiva varor för civilt bruk Innehav och förvaring av, och införsel av explosiva varor Klassicering och märkning av brandfarliga och explosiva varor Hantering av brandfarliga gaser Översyn av författningen om Hantering av brandfarliga gaser och vätskor på bensinstationer Öppna cisterner och rörledningar m.m. för brandfarliga vätskor miljö vid hantering av brand- farliga gaser och vätskor Anmäla karens via Internet för tillverkning av läkemedel Ny föreskrift om medicin- Läkemedel som inte skall för registrering av tillverkare Föreskriften om kosmetiska och Tillstånd att driva bank- att ge ut elektroniska pengar Styrning, intern information och intern kontroll inom Redovisningsregler för mindre, ning av inköpta varor, tjänster konsument-, producent- och och index för byggmaskiner Tillämpning av lokalt klarerings- periodisk form för varor som deklareras för övergång Förenklingar vid import/export Anmälan till uppläggning på tillfälligt lager och tullager Uppgifter om moms och Information om preliminär skatt jordbruk, veterinärer och företag som tillverkar och föreskrifter och allmänna råd Övergång från ansökan till Anslaget 28:26, Bidrag till Ansökan via Internet och Samarbete mellan KemI och Föreskrifter om transport av Ansökan om EU-nansiering av Handböcker och allmänna råd Föreskrifter om kontroll vid in- och utförsel av radioaktivt avfall Föreskrifter om transport av Föreskrifter om allm. heter vid medicinsk och Föreskrifter och allmänna råd Föreskrifter och allmänna råd Föreskrifter och allmänna råd Föreskrifter om planering inför och under avveckling av KKV:s föreskrifter vid ansökan myndigheterna PTS, och Föreskrifter om förval av Fartygs avlämnande av avfall Sysselsättnings-, transport-, Beslut om stöd från EU:s Virkesupplag intill allmän väg Utdrag ur protokoll vid regeringssammanträde Närvarande: Statsministern , statsråden , , , , , Y. , , Andnor, Nuder, M. , , , , , , Or- back, Regeringen beslutar skrivelse 2005/06:49 Regeringens redogörelse för regelförbättringsarbetet