prop · GS031d15 · 2005-01-01 00:00:00 — Den s.k. Beveridgekurvan, som visar sambandet mellan antalet vakanser och arbetslösa, visar ingen försämring av matchningsfunktionen på arbetsmarknaden. Arbetsmarknadspolitikens viktigaste instrument för att bidra till att korta sök- och vakanstiderna är den offentliga arbetsförmedlingen. Den offentliga arbetsförmedlingen skall aktivt matcha arbetssökande med de lediga jobb som anmäls till arbetsförmedlingarna. Arbetsförmedlingen skall vidare se till att de arbetslösa har förutsättningar och möjligheter att själva aktivt söka arbete liksom att de personer som uppbär arbetslöshetsersättning aktivt söker arbete i enlighet med gällande regelverk. Regeringens bedömning av måluppfyllelsen för verksamhetsområdet görs därför med utgångspunkt i indikatorer som används i uppföljningen av den arbetsmarknadspolitiska verksamheten. AMV kan bidra till en effektivare matchning genom att anvisa arbetssökande till arbete, följa upp gjorda anvisningar, och erbjuda bra informationssystem så att arbetsgivare och arbetssökande snabbt hittar varandra, t.ex. genom den service som erbjuds arbetsgivare och arbetssökande via Internet. Med dessa tjänster kan både arbetsgivare och arbetssökande själva hitta arbetskraft eller arbete. AMS formulerade ett mål för arbetsförmedlingarna att av arbetsgivarna skall ha fått tillräckligt med sökande 2004/05:1 UTGIFTSOMRÅDE 13 för att kunna anställa. Enligt AMS arbetsgivarundersökning uppgick andelen . avrapporterade arbetsförmedlingarna över 390 000 lediga platser. De platser där antalet sökande inte är tillräckligt är t.ex. arbeten som kräver medicin- och vårdutbildning på högskolenivå. Resultatet är en förbättring jämfört med . har andelen fortsatt öka. Det goda resultatet är delvis ett utslag av det stora antalet arbetssökande, men regeringen bedömer att AMV har bidragit till det positiva resultatet utifrån verksamhetens insatser avseende matchning och programverksamheten. AMV har också haft målsättningen att av dem som avslutar en yrkesinriktad arbetsmarknadsutbildning skall ha ett arbete . AMV uppnådde målet sedan målet infördes. Resultatet har enligt AMS uppnåtts på grund av en stark fokusering på matchning, uppföljning och en inriktning av utbildningen mot yrkesområden med brist på arbetskraft. En mer ingående resultatbedömning av arbetsmarknadsutbildning redovisas under verksamhetsområde II Programverksamhet. Den interlokala platsförmedlingens resultat kan mätas genom att studera hur många arbetssökande som anvisats arbete över länsgränserna. Denna andel uppgick till , vilket är en ökning med jämfört med året innan. Det är viktigt att den interlokala arbetsförmedlingen är effektiv och utvecklas så att den fungerar, särskilt då efterfrågan på arbetskraft ökar och det finns en risk för obalans i landet mellan efterfrågan och utbudet på arbetskraft. Därmed kan lokala och regionala brister motverkas sök- och vakanstiderna ytterligare kortas. började långtidsarbetslösheten öka, vilket kan förklaras med dels det försämrade arbetsmarknadsläget, dels minskningen av antalet programplatser. Av de drygt 48 700 som i genomsnitt var långtidsarbetslösa var män. Långtidsarbetslösheten bland ungdomar (arbetslösa ) var stabil och höll sig på en nivå kring i snitt drygt 3 000 personer. fördubblades antalet långtidsarbetslösa ungdomar, men utvecklingen har därefter vänt och AMS har halverat antalet långtidsarbetslösa. 2004/05:1 UTGIFTSOMRÅDE 13 Tabell 4.3 Antalet långtidsarbetslösa och långtidsinskrivna samt deras andel av samtliga arbetslösa respektive samtliga inskrivna i respektive grupp (%)4 (%)4 (%)4 (%)5 (%)5 (%)5 1Personer, eller äldre, som varit arbetslösa . Personer räknas som långtidsarbetslösa när de varit arbetslösa . 2Sökande som varit inskriven på arbetsförmedlingen . Långtidsinskrivningen bryts av arbete som varar . 4Andel av det totala antalet arbetslösa i respektive grupp. 5Andel av det totala antalet inskrivna i respektive grupp. Utvecklingen av antalet långtidsinskrivna har varit mycket gynnsam och stabil. I jämförelse med långtidsarbetslösheten märks ingen uppgång även om minskningen har planat ut allt mer. Minskningen har varit lika stor för både kvinnor och män. var i genomsnitt 37 000 långtidsinskrivna. AMV:s målsättning var att antalet långtidsinskrivna skulle uppgå till högst 37 000 personer. Målet bedöms vara uppnått. Jämfört med året innan har antalet långtidsinskrivna minskat eller med i genomsnitt 4 000 personer. Målet har uppnåtts genom att arbetsförmedlingarna har prioriterat arbetslösa med långa inskrivningstider. För att söktiderna skall kunna kortas är det viktigt att arbetsförmedlingen är aktiv i samband med varsel. varslades 74 000 personer. Det är 7 000 fler än . Antalet varsel har varit fortsatt högt. har 22 000 varslats. Det är dock 800 färre än 2003. Av AMS uppföljningar framgår att av dem som varslats blivit arbetslösa anställningstiden löpt ut. Andelen som blivit arbetslösa är något större bland män än bland kvinnor. Antalet deltidsarbetslösa har enligt AMS minskat . Då var i genomsnitt cirka 137 300 ofrivilligt deltidsarbetslösa. 2003 var antalet nere i 75 900. erat mellan åren men var extra kraftig . En effekt har varit ett minskat antal deltidstjänster inom vård och omsorg. Un- der blev det märkbart att minskningstakten avstannade och var 75 400 deltidsarbetslösa. Kvinnorna utgör den stora majoriteten bland dem som är deltidsarbetslösa, men har minskningstakten varit betydligt kraftigare bland kvinnorna. I jämförelse med 2002 hade antalet deltidsarbetslösa kvinnor minskat 2003. Motsvarande andel bland männen var . minskning (%) 81,,4 -4,4 -5,7 -4,7 -16,6 -15,0 -9,2 Förutom de deltidsarbetslösa finns det även många personer som tillfälliga timanställningar, s.k. springvikariat, och som kallas av arbetsgivaren vid behov. Antalet har varierat mellan 75 00085 000 personer. ökade antalet timanställda kraftigt. Även pekar kurvan uppåt. var cirka 96 500 personer timanställda enligt AMS, vilket är en ökning med 15 800 personer . Kommunernas och landstingens ansträngda ekonomiska läge förklarar en del av uppgången. av alla timanställda var kvinnor. Att få ned deltidsarbetslösheten ytterligare och särskilt rikta uppmärksamheten på de timanställdas situation är viktigt. Regeringen har gett AMS i uppdrag att i samverkan med arbetsgivare och fackliga organisationer hitta lösningar som kan förbättra situationen för deltidsarbetslösa och för dem som har timanställning. , vilket är ett samverkansprojekt mellan AMS, , Ar- betsmiljöverket, JämO och Svenska , har beviljats medel till stöd för insatser för ökad sysselsättningen. En viktig målsättning för förmedlingsverksamheten är att säkerställa arbetslöshetsförsäk- 2004/05:1 UTGIFTSOMRÅDE 13 ringens roll som omställningsförsäkring. Ar- betsförmedlingarna har ansvar för att tillse att regelverket tillämpas enhetligt och i linje med lagar och förordningar samt att kontrollera att de som uppbär arbetslöshetsersättning söker arbete aktivt. Arbetsförmedlingen förfogar över en rad instrument för att säkerställa detta, bl.a. möjligheten att anvisa till arbete eller program och att ifrågasätta rätten till arbetslöshetsersättning. Kontrollfunktionen är också en viktig del av arbetsförmedlingens matchningsarbete och i uppföljningen av de arbetssökandes sökaktiviteter. Enligt de ändrade regler i arbetslöshetsförsäkringen som trädde i kraft har de arbetslösa rätt att begränsa sitt sökande geografiskt och yrkesmässigt om lämpliga arbeten finns att söka. försvinner denna rättighet och individen är skyldig att vidga sitt sökande fullt ut. Enligt lagen om arbetslöshetsförsäkringen skall arbetssökande som gör anspråk på arbetslöshetsersättning aktivt söka arbete och i samråd med arbetsförmedlingen medverka till att en individuell handlingsplan upprättas. Både SCB:s och AMS statistik över sökaktiviteten visar att många arbetslösa som uppbär arbetslöshetsförsäkring inte aktivt söker arbete. Båda statistikkällorna visar att kvinnor i större utsträckning än män är passiva, både när det gäller nedlagd tid och antal faktiskt sökta arbeten och tagna arbetsgivarkontakter. Drygt en femtedel av de heltidsarbetslösa uppger att de inte lade ner någon tid alls under mätveckan på att söka arbete enligt SCB:s arbetskraftsundersökningar. Här räknas allt, från att titta i jobbannonser till att söka i jobbdatabaser, in i söktiden. uppger över hälften av de arbetslösa att de inte sökte något arbete, alternativt tog någon direkt arbetsgivarkontakt, . Få söker arbete på andra orter och det sker ingen nämnvärd ökning i arbetslöshet enligt . Det har inte skett någon större förändring i dessa avseenden. var av de arbetslösa männen och av de arbetslösa kvinnorna som förbrukat registrerade som sökande på andra orter än hemorten. För båda könen var detta en ökning med en procentenhet jämfört med samma personer tidi- 2004/05:1 UTGIFTSOMRÅDE 13 gare, dvs. innan de hade förbrukat . Regeringen bedömer att det inte är acceptabelt att sökaktiviteten hos personer som uppbär arbetslöshetsersättning är så låg. Bland annat måste andelen sökande som vidgar sitt sökande yrkesmässigt och geografiskt öka. AMS inkom till regeringen med en åtgärdsplan för förbättrad sökaktivitet. I åtgärdsplanen presenteras ett programm med samlingsnamnet Förmedlingsarbete med ökat sökandeansvar. Ledorden i programmet är enhetlighet, rättsäkerhet och effektivitet. Målgrupper för programmet är både arbetslösa och arbetsförmedlare. I planen betonas att arbetslösa som uppbär arbetslöshetsersättning skall vidta sökaktiviteter motsvarande en huvudsysselsättning för att snabbt komma tillbaka i arbete. Ar- betslösa skall i en handlingsplan specificera vilka aktiviteter som han eller hon vidtar för att komma tillbaka i arbete, fortlöpande revidera aktiviteterna i handlingsplanen samt regelbundet till arbetsförmedlingen redovisa aktiviteter som han eller hon genomfört i enlighet med handlingsplanen. Arbetsförmedlaren skall anvisa lämpligt arbete och följa upp att samtliga arbetslösa uppfyller de ovan nämnda kraven och för dem som uppbär arbetslöshetsersättning rapportera till arbetslöshetskassan i de fall då kraven ej har uppfyllts. Regeringens bedömning är att åtgärdsplanen är ett steg i rätt riktning. Regeringen utgår från att AMS ser till att planen verkställs skyndsamt och att den också ses över utifrån de externa granskningar och utvärderingar som görs och har gjorts. AMS skall lägga särskild vikt vid granskningar gjorda av Inspektionen för arbetslöshetsförsäkringen. Regeringen kommer att följa AMS fortsatta arbete med åtgärdsprogrammet. har granskat arbetslöshetsförsäkringens hantering på arbetsförmedlingen (RIR 2004:3). Granskningen påvisar en rad brister. Det gäller brister i arbetsförmedlingens fullgörande av sin kontrollfunktion avseende efterlevnaden av försäkringsvillkoren. menar att det är problem som avser förutsättningarna för kontroll. Allt för få platsanvisningar görs. Vidare är förmedlingen mindre benägen att tillgripa sanktioner mot sökande som inte står till arbetsmarknadens förfogande. Konsekvensen blir dels att arbetsmarknadens funktionssätt försämras, dels att arbetslöshetser- sättning utbetalas till individer som inte är berättigade till ersättning. granskning visar också att arbetsförmedlingskontor som mer strikt kontrollerar efterlevnaden av försäkringsreglerna har de bästa arbetsplaceringsresultaten. Utmärkande för dessa kontor är att de snabbare upprättar handlingsplaner, redan i inledningsskedet av den arbetssökandes inskrivningsperiod matchar eller anvisar lediga jobb, ägnar mer tid åt arbetsgivarinriktat arbete samt anvisar arbetssökande till lediga platser i högre grad och följer upp gjorda anvisningar. rekommendationer är bl.a. att krav på ökad sökaktivitet balanseras med en ökad anvisningsaktivitet. Vidare menar att AMS bör utfärda riktlinjer till arbetsförmedlingarna som betonar vikten av att kontinuerligt anvisa lediga platser även till nyinskrivna. Regeringen bedömer att dessa rekommendationer ligger i linje med regeringens intentioner för arbetsmarknadspolitiken och att AMS skall fullfölja det beslutade uppdraget om att beakta rekommendationer. Den nya myndigheten för arbetslöshetsförsäkringen (IAF) har påbörjat sin granskning av hur reglerna för arbetslöshetsförsäkringen hanteras och tillämpas på arbetsförmedlingarna. IAF har levererat ett par granskningsrapporter till regeringen. Sammantaget menar IAF att det finns brister i hanteringen och tillämpningen av arbetslöshetsförsäkringen hos arbetsförmedlingen. IAF menar att det finns stora variationer mellan länen när det gäller frekvensen av ifrågasättande av rätt till ersättning. AMS har till regeringen redovisat att myndigheten är medveten om att regelverket inte tillämpas enhetligt av arbetsförmedlingarna i landet. Detta var också en anledning till att AMS påbörjade det pågående omställningsarbetet inom AMV, vilket syftar till att komma tillrätta med brister i tillämpningen av regelverket. Re- geringen har i detta sammanhang gett AMS kompletterande uppdrag att vidta åtgärder och redovisa effekterna av dessa. Regeringen följer AMS vidtagna åtgärder kontinuerligt. Regeringens bedömning är att AMS än mer måste prioritera utvecklingsarbetet i syfte att få till stånd en mer enhetlig tillämpningen på arbetsförmedlingarna av reglerna i arbetslöshetsförsäkringen. Regelverket och förutsättningarna måste bli tydliga för de arbets- sökande som uppbär arbetslöshetsersättning eller deltar i arbetsmarknadspolitiska program. Regeringen har också gett IAF i uppdrag att förtydliga föreskrifterna för vad som kan anses vara lämpligt arbete i relation till arbetslöshetsersättningen. De nya föreskrifterna gäller fr.o.m. . Regeringen gav Statskontoret uppdraget att utvärdera hur handlingsplanerna används på arbetsförmedlingarna. Statskontoret studerade också om handlingsplanerna kan stödja en mer likartad regeltillämpning. I utvärderingen In- dividuella handlingsplaner vid arbetsförmedlingen konstaterar att kvaliteten i handlingsplanerna är generellt låg. Det varierar dock mellan arbetsförmedlingarna. Vissa handlingsplaner innehåller relativt preciserad information, t.ex. om geografisk och yrkesmässigt sökområde samt eventuella skäl till begränsning i sökområde. Statskontorets utvärdering visar vidare att handlingsplanerna endast i begränsad utsträckning stödjer en enhetlig tillämpning av reglerna i arbetslöshetsförsäkringen. Statskontoret menar att tolkningen av lagar och föreskrifter görs av den enskilde handläggaren, innan den kommer till uttryck i handlingsplanen. Handlingsplanen blir därmed ett resultat av handläggarens tolkning. Sammanfattningsvis visar utvärderingen att AMS inte följer upp om de egna metodstödjande insatserna når målgruppen, utbildningar erbjuds utan att AMS kvalitetssäkrat innehållet, uppföljningen är otillräcklig, det är oklart hur det övergripande ansvaret är fördelat samt att tillsynen är begränsad. En utgångspunkt för den individuella handlingsplanen är att den skall bidra till ett effektivare arbetssökande. Regeringen har vid olika tillfällen påtalat att kvaliteten och delaktigheten från de arbetssökande i handlingsplanerna måste förbättras. AMS har också vidtagit ett antal åtgärder, så som att utveckla systemstödet och höja kvaliteten i utbildningsinsatserna för handläggarna på arbetsförmedlingen. Regeringen utgår från att AMS fortsätter att utveckla sitt arbete med att förbättra kvaliteten i handlingsplanerna och då tar hänsyn till Statskontorets förslag. Regeringen kommer att följa detta arbete kontinuerligt. var AMV:s mål för att bidra till en effektiv sökprocess och kortare arbetslöshetsti- 2004/05:1 UTGIFTSOMRÅDE 13 der, att andelen arbetslösa som anger att de har en handlingsplan skulle vara . Utfallet 2003 var . För att ha rätt till arbetslöshetsersättning skall arbetssökande i samråd med arbetsförmedlingen medverka till att en individuell handlingsplan upprättas. Re- geringens bedömning är att AMS bör utveckla målet för att bättre kunna visa hur verksamheten bidrar till att korta söktiderna. Därmed kan också arbetslöshetsförsäkringens roll som omställningsförsäkring stärkas. Regeringen har gett AMS i uppdrag att ta fram ett sådant mål. Målet skall implementeras i organisationen . ändrade regeringen instruktionen för AMV och länsarbetsnämndernas vad gäller bl.a. ledningsformen. Statskontoret fick i uppdrag av regeringen att följa upp effekterna av detta och föreslå hur AMV fortsättningsvis bör styras. presenterade Statskontoret sin rapport - Det nya (2004:16). Statskontoret konstaterar att det var bra att göra denna förändring. hade både AMS och länsarbetsnämnderna styrelser med fullt ansvar. har länsarbetsnämnderna styrelser med begränsat ansvar. Statskontoret menar att de farhågor som fanns, bl.a. om att den nya ledningsformen skulle minska möjligheterna till att anpassa verksamheten till regionala förutsättningar, inte har infriats. Många av de positiva förväntningarna har däremot infriats. Ansvarsfördelningen inom AMV har blivit tydligare. Styrningen inom AMV har också förbättrats som en indirekt följd av den nya instruktionen. Länsarbetsnämndernas nya ledningsform gjorde det även möjligt att skapa en ny ledningsgrupp inom AMV, vilket har fått en strategisk funktion för styrningen av verksamheten. Enligt Statskontoret menar länsarbetsdirektörerna att den nationella enhetligheten i verksamheten har ökat. Det finns dock utrymme för att ytterligare förbättra enhetligheten så att arbetssökande behandlas lika oavsett var i landet de kontaktar arbetsförmedlingen. som instruktionen förändrades påbörjade AMS ett förändringsarbete (fempunktsprogrammet) med målsättningen att få till stånd en arbetsförmedling som kännetecknas av enhetlighet, rättssäkerhet och effektivitet. Förändringsarbetet har också gett effekt i form av t.ex. ett ökat fokus på kärnverksamheten samt att arbetsförmedlingarnas delaktighet i styrningen har 2004/05:1 UTGIFTSOMRÅDE 13 uppnådde AMV samtliga kvantifierade mål. Statskontoret menar att AMV bör omvandlas till en myndighet för att ytterligare förbättra förutsättningarna för en rättssäker, demokratisk och effektiv verksamhet. Rapporten Det nya (2004:16) remissbehandlas och regeringen avser att återkomma i frågan. En väl fungerande arbetslöshetsförsäkring i kombination med goda möjligheter till kompetensutveckling med arbetsmarknadsutbildning ökar förutsättningarna för omvandling utan att stora grupper ställs utanför arbetsmarknaden. Därmed bidrar arbetsmarknadspolitiken också till att genomföra den inovationsstrategi som redovisas under utgiftsområde 24 Näringsliv. Lönegarantiersättningen skall utgöra ett skydd om arbetsgivaren går i konkurs och den anställde har utestående lönefordringar. Antalet företagskonkurser minskade jämfört med . Antalet anställda i företag i konkurs minskade jämfört med året innan. De tidigare årens ökning av antalet personer som fått lönegarantiersättning verkar ha upphört och stabiliserats vid nivå. Den genomsnittliga ersättningen per person, inklusive arbetsgivaravgift, ökade åter igen efter en viss stabilisering . Tabell 4.5 Företagskonkurser m.m. samt genomsnittliga ersättningar 20012004 Källa: ITPS och Kammarkollegiet 1 Det finns endast ofullständiga uppgifter fram till utgången av 2003. Det är svårt att ange vilka effekter som lönegarantiutbetalningarna har haft. De har konkret lett till att ett antal personer som annars inte skulle ha fått sin lön utbetalad av den arbetsgivare som har gått i konkurs, nu har fått i alla fall en del av sina lönefordringar täckta genom lönegarantiersättningen. Förekomsten av en statlig lönegaranti ger inte minst en större trygghet för personer som tar anställning i nystartade företag och företag i konkursdrabbade branscher. Kostnaden för den statliga lönegarantiersättningen uppgick till , vilket kan jämföras med . Målet för verksamhetsområdet är att de arbetsmarknadspolitiska programmen skall öka möjligheten för arbetssökande att få ett arbete samt motverka brist på arbetskraft. minskade antalet deltagare i konjunkturberoende arbetsmarknadspolitiska program från 117 000 till 92 000. Antalet deltagare i program för arbetshandikappade ökade däremot från 61 000 till 63 000. Andelen bland män som har deltagit i arbetsmarknadspolitiska program varit något större än andelen bland kvinnorna. Minskningen av programplatser omfattade dock kvinnor och män i lika stor utsträckning. I takt med att arbetslösheten har minskat har även programinsatserna minskat och har nivån legat på i snitt av arbetskraften. En ytterligare minskning skedde då andelen minskade till vilket kom att påverka den öppna arbetslöshetsnivån. Den totala arbetslösheten, det så kallade obalanstalet, som består av både öppet arbetslösa och deltagare i arbetsmarknadspolitiska program har inte ökat i samma grad som den öppna arbetslösheten. Den förväntade konjunkturförbättringen dröjer. I enlighet med principerna för en aktiv arbetsmarknadspolitik skall arbetslösa rustas för att stå färdiga att ta de arbetstillfällen som skapas. Därför har antalet personer i arbetsmarknadspolitiska program ökat kraftigt . var 84 000 personer anvisade arbetsmarknadspolitiskt program, hade antalet ökat till 103 000 personer. Omedelbara makroekonomiska resultat av denna satsning låter sig inte mätas på ett entydigt sätt. 2004/05:1 UTGIFTSOMRÅDE 13 En samlad bild av utfallet tyder på att programmen fungerar väl då de flesta mål för AMS verksamhetsgrenar uppfylls. nämnas att av dem som avslutat arbetsmarknadsutbildning hade arbete efter programslut. Tabell 4.6 Arbetsmarknadspolitiska program Skyddat arbete hos offentliga arbetsgivare () Förstärkt anställningsstöd (2-årsinskrivna) Förstärkt anställningsstöd (4-årsinskrivna) Kommunalt pgm för ungd. Ungdomsgaranti för ungdomar 20-24 år Aktiviteter inom vägledning o platsförmedling Projekt med arbetsmarknadspolitisk inriktning Arbetsmarknadsutbildning, inkl. förberedande 1Kostnaderna avser både utgifter och minskade inkomster på statsbudgetens inkomstsida för anställningsstöd och OSA. Kostnaderna omfattar både individersättningen och kringskostnader för respektive insats. För att få en uppfattning om den genomsnittliga kostnaden och deltagare för respektive insats kan totalsumman relateras till antalet deltagare. 22002 gällde stödet enbart personer , gäller det för personer i aktivitetsgarantin. 3Avser anställda sista och 2003. Källa: AMS och Arbetsmarknadsutbildning och förberedande utbildning uppnådde AMS målet om att av deltagarna skall få ett arbete efter avslutad utbildning. Motsvarande andel uppgick till . Regionala skillnader finns avseende måluppfyllelsen, av alla län har emellertid 15 klarat målet. Trots ett ansträngt konjunkturläge har den positiva utvecklingen fortsatt, vilket resultatet för mätperioden januari visar. Andelen deltagare som befann sig i arbete uppgick då till , vilket är högre än . är det vård- och omsorgsutbildningarna som visar bäst resultat . Därefter kommer utbildningarna i bygg- och anläggning, transport, kundservice och restaurang där av deltagarna har arbete efter avslutad utbildning. Även resultatet efter IT-utbildningarna har förbättrats och överstiger nu . kan jämföras med föregående år då resultatet sällan var . Denna ökning kan tillsammans med resultaten av andra insatser för ett större och effektivare arbetsutbud, bidra till att flaskhalsar på arbetsmarknaden kan undvikas. Det är viktigt att volymerna dimensioneras så att målen för programmen nås som det inte får leda till inlåsning av arbetskraft. Fler kvinnor än män får arbete efter avslutad utbildning, men det är vanligare att män får tillsvidareanställningar medan kvinnor i större utsträckning får deltids- och timanställningar. En annan skillnad är att män i högre grad får subventionerade anställningar. Andelen utomnordiska medborgare som fått arbete har ökat i jämförelse med 2002, från och för arbetshandikappade har en ökning skett från . har volymerna på arbetsmarknadsutbildningen minskat avsevärt.