prop · GS03173 · 2005-07-07 00:00:00 — Relevanta, tillförlitliga och lättförståeliga indikatorer bör användas på ett konsekvent sätt för att förändringar i miljön skall kunna följas. Regeringen avser att ge i uppdrag att vidareutveckla uppsättningarna med indikatorer som skall användas i övervakningen och för att förmedla kunskap till allmänheten om miljötillståndet i havet (se även avsnitt 8.3). Fisk är en viktig indikator för miljöförhållanden. Därför gör regeringen bedömningen att ett motsvarande uppdrag bör ges till rörande fiskbestånd i omgivande hav. Regeringen bedömer att översynen av miljöövervakningsprogrammet bör inkludera förslag till nya ytterligare bedömningsfaktorer av miljöproblem som har varit otillräckligt övervakade och förslag till ansvarsfördelning för deras övervakning. Hit hör t.ex. bifångster av däggdjur och fåglar i fisket, insamling av strandade och massdöda djur för hälso- och miljögiftsundersökningar, förändringar av livsmiljöer och förekomsten av buller och andra störningar. De ekologiska effekterna av förändringar i närsalthalter i havsmiljön bör följas upp. Det är därför viktigt att följa utvecklingen inom hela näringsväven för att öka förståelsen för hur de systemen fungerar och för att kunna bedöma när väsentliga förändringar i systemens strukturer äger rum. Det råder stor kunskapsbrist om kemiska ämnens påverkan på de ekosystemen. Ökad kunskap om effekter i havsmiljön är därför mycket angelägen och kräver ett heltäckande miljöövervakningsprogram. Kunskap behövs även om vilka ämnen som når havet från vattendrag och avlopp via reningsverken. Det behövs en strategi för hur man går från en konkret kontroll av ett fåtal ämnen till en mer varierad kontroll av hundratals eller kanske t.o.m. tusentals ämnen som kan befaras vara skadliga. I en sådan strategi behövs en analys av hur man skall välja ut och klara av att på ett lämpligt och rimligt sätt kontrollera alla dessa Skr. 2004/05:173 ämnen samt att föra vidare den informationen till myndigheter och andra Vidare är det generellt oklart vid vilka nivåer i miljön man kan förvänta sig effekter av dessa ämnen. Tolkningen av resultaten från effektövervakningen är komplicerad och det är därför viktigt att förbättra redan existerande metoder samt att utveckla nya metoder för biologisk effektövervakning. I propositionen Svenska miljömål ett gemensamt uppdrag (prop. 2004/05:150) lyfter regeringen fram behovet av ytterligare forskning inom området hälsorelaterad miljöövervakning för att klargöra orsakssambanden mellan faktorer i miljön och ohälsa. Miljöövervakningen skall bidra med kunskap om vilka åtgärder som behöver prioriteras utifrån dagens omfattande kemikaliehantering. För ett fåtal ämnen som har känd giftverkan och utgör allvarliga hot mot miljön finns internationella överenskommelser om övervakning och rapportering till mellanstatliga organisationer såsom de regionala havsmiljökonventionerna HELCOM och OSPAR. Här är ambitionen att även kvantitativt bestämma storleken av förändringen i miljön för att exempelvis följa upp politiska utfästelser om halverade utsläpp inom vissa tidsperioder. Arbetet inom HELCOM och OSPAR omfattar också radioaktiva ämnen. För att i fortsättningen skall kunna leva upp till dessa överenskommelser är det viktigt att det befintliga nationella miljöövervakningsprogrammet för radioaktiva ämnen och kompetensen inom forskningsområdena radioekologi och strålningsbiologi används. Nuvarande miljöövervakningsprogram bör breddas och utvecklas. Det behövs ett bredare angreppssätt än att fokusera på enskilda ämnen. Exempelvis bör åtgärdsplanering och miljöövervakning i större utsträckning ske för större grupper av kemikalier som t.ex. har likartade inneboende egenskaper, bl.a. ämnesgrupper som är cancerframkallande, arvsmassepåverkande, fortplantningsstörande, långlivade och bioackumulerande. Fler ämnen med känd förekomst bör ingå i övervakningen och större insatser bör göras för att upptäcka nya. Dessa undersökningar bör göras utifrån de framtagna listorna med prioriterade ämnen. Miljöövervakningen bör också ha en ökad geografisk täckning för att kunna ge en mer samlad bild av tillståndet i havsmiljön. Regeringen avser att ge i uppdrag att utreda vilka ämnen och i vilka områden som det kan behövas utökad övervakning samt vilka nya metoder som bör tillföras. För att övervakningen skall kunna verka förebyggande krävs också skärpta krav på utprövad analysmetodik med detektionsnivåer som ligger tillräckligt långt under effektnivåerna för främmande ämnen som förekommer i miljön. Samtliga länder runt respektive bör harmonisera sina system för miljöutvärdering och miljöövervakning. Regeringen avser därför att aktivt verka för ett fortsatt utvecklat samarbete inom ramen för HELCOM, OSPAR och EU vad gäller marin miljöövervakning och härvid tillse att alla delar av näringsväven inkluderas i programmen. Information som verktyg för folkbildning Regeringens bedömning: bör ges i uppdrag att utveckla strategier för att kommunicera uppföljningen av miljötillståndet i havet till allmänheten med lättförståeliga indikatorer och därmed öka engagemanget för havsmiljöproblematiken. I uppdraget bör ingå att utforma en strategi för att nå ut med information om havsmiljön till intresseorganisationer, skolor, barn och ungdomar. bör även ges i uppdrag att tillsammans med Lantmäteriet och i samverkan med berörda aktörer se över tillgängliga tekniker, såsom (Geografisk Informationsteknik), för att öka åskådligheten i informationsarbetet om havsmiljön. förslag: Kommissionen föreslår att aktivt deltagande och attitydförändringar skall stimuleras genom information, vilket i huvudsak överensstämmer med regeringens bedömning. Remissinstanserna: Remissinstanserna ansluter sig i huvudsak till kommissionens förslag, bl.a. länsstyrelserna i , och , , de forskningscentra, Artdatabanken, och efterlyser en ambitiös satsning. De forskningscentra framhåller att information är en av deras Bakgrund: trädde konventionen om allmänhetens tillgång till miljöinformation och deltagande i beslutsfattande på miljöområdet samt rättslig prövning av miljöfrågor (den s.k. Århuskonventionen) i kraft. Konventionen reglerar förhållandet på miljöområdet mellan medborgarna och deras regeringar. Enligt konventionen har medborgarna rättigheter vad gäller tillgång till miljöinformation och deltagande i beslutsfattande på miljöområdet samt rättslig prövning av miljöfrågor. konventionen krav på att den information som myndigheterna tillhandahåller måste vara relevant och begriplig. Skälen för regeringens bedömning: Indikatorer har till syfte att visa på indikera tillståndet eller väsentliga förhållanden i ett större system. En indikator på miljöområdet (siktdjup, dominans, förekomst av vissa arter m.m.) kan ge information om t.ex. miljötillståndet, miljöpåverkan, resursanvändningen eller förhållanden som har en väsentlig inverkan på Tillgång till information är en grundförutsättning för förståelse för problemen i havet. De myndigheter som arbetar med frågor har ett särskilt ansvar när det gäller att tillhandahålla denna information. Regeringen förväntar sig dock att alla berörda aktörer, även organisationer, företag och vetenskapssamhället, gör relevant information tillgänglig i syfte att underlätta allmänhetens engagemang är informationen svårtillgänglig för allmänheten; det är svårt att hitta informationen, men framför allt kan det vetenskapliga språket göra informationen svår att förstå. detta som en brist i dagens miljöarbete. Svenska miljömål ett gemensamt uppdrag (prop. 2004/05:150) ger regeringen riktlinjer för hur informationsinsatser om miljökvalitetsmålen Vad gäller särskilt den miljön avser regeringen att ge Skr. 2004/05:173 i uppdrag att, i samverkan med berörda aktörer, utveckla en strategi för att kommunicera miljötillståndet i havet till allmänheten utifrån lättförståeliga indikatorer. Olika intresseorganisationer som bedriver havsrelaterade aktiviteter, såsom båtorganisationer, fritidsfiskare, scouter, turistnäringen etc., bör inkluderas i målgrupperna. Strategin bör även inkludera en handlingsplan för hur information om havsmiljön skall kunna förmedlas till barn och ungdomar i skolorna. Det finns också behov av en samlad årlig nationell rapport över miljötillståndet som presenteras på ett lättförståeligt och tillgängligt sätt. Regeringen ser en pedagogisk poäng i att underlätta för allmänheten att ta del av information om havsmiljön genom att indikatorer används. Regeringen avser även att underlätta åskådligheten och tillgängligheten av informationen genom att ges i uppdrag att tillsammans med Lantmäteriet och i samråd med berörda aktörer utreda hur detta praktiskt skulle kunna genomföras, t.ex. genom användning av (Geografisk informationsteknik) eller andra tekniska hjälpmedel. I detta sammanhang kan även EU-initiativet INSPIRE bli viktigt (se avsnitt 8.2). Regeringens bedömning: Åtgärder för att lösa miljöproblemen i havet bör baseras på kunskaper från och samverkan med olika forskningsdiscipliner. För att åstadkomma en kraftsamling avser regeringen låta utreda bl.a. hur den vattenanknutna forskningen och utbildningen kan användas för att lösa miljöproblemen i havet, hur samverkan mellan vattenanknuten miljöövervakning samt forskning och undersökningsverksamhet kan utvecklas, hur en effektiviserad samordning av kunskapsuppbyggnaden kan hur användningen av forskningsresultat i förvaltningen och tillämpningen av ekosystemansatsen kan effektiviseras, vilka satsningar inom forskning och utbildning rörande mänskliga aktiviteters påverkan på den miljön och dess ekologiska processer samt rörande frågeställningar kring bevarande av biologisk mångfald och hållbart nyttjande som kan användas för att lösa miljöproblemen i havet, hur kan arbeta för att stärka det internationella forskningssamarbetet, förutsättningarna för ett internationellt forskningsinstitut för miljö. förslag: Överensstämmer i huvudsak med lyfter fram behovet av samordnad tvärvetenskaplig forskning som kan användas i adaptiv Remissinstanserna: En utökad satsning på forskning och utbildning stöds av många remissinstanser. Flertalet instanser, bl.a. Statens meteorologiska och hydrologiska institut (), , Formas, Statskontoret och , understryker vikten av att forskningen är sektorsövergripande och tvärvetenskaplig. Flera instanser anser att miljöövervakningen bör knytas närmare forskningen, vilket dock inte instämmer i (se avsnitt 8.2). anser att ett nationellt samordnande forskningsinstitut bör bildas. En utökad satsning på tvärvetenskaplig forskning kring fisk och fiske, inrättandet av ett fiskeriteknologiskt institut, krav på ekologisk grundkompetens för att få yrkesfiskarlicens och en fiskeriekologisk forskarskola är förslag som får brett stöd av remissinstanserna, liksom forskning om faktorer som styr omsättningen av näringsämnen, deras transport och ekosystemeffekter. Bakgrund: Regeringen har gjort en rad riktade satsningar på finansiering av miljöforskning, som kommer bl.a. forskningen om marin miljö tillgodo. I propositionen Forskning och förnyelse (prop. 2000/01:3, bet. 2000/01:UbU06, rskr. 2000/01:98) avsattes på forskning om miljö och hållbar utveckling, vilket ekonomiska proposition (prop. 2000/01:100, bet. 2000/01:FiU27, rskr. 2000/01:279) förstärktes med och ytterligare . I propositionen Forskning för ett bättre liv (prop. 2004/05:80) föreslår regeringen ytterligare förstärkning med för perioden 20052008 för forskning om miljö och hållbar utveckling. pågår mycket forskning som kommer att bli nyttig för en framtida förvaltning initierade och/eller finansierade av bl.a. , för miljö, areella näringar och samhällsbyggande (Formas), , Artdatabanken. () och . EU:s sjätte ramprogram för forskning inkluderar hållbar utveckling, globala förändringar och ekosystem i sina prioriterade teman. Inom ramprogrammet har t.ex. ett projekt initierats för att samordna europeiska finansieringsorgan runt rörande forskning kring förvaltningen av miljö, det s.k. Bonusprogrammet inom ERA-net. Inför sjunde ramprogrammet har ett förslag till samarbete rörande finansiering av forskning kring fisk och fiske lagts fram (MariFish). deltar i (), som är ett viktigt rådgivande forskningsorgan för havsmiljön, särskilt för med omgivande vatten. Inom ramen för Nordiska ministerrådets verksamhet har det antagits en strategi för det nordiska fiskerisamarbetet och i detta sammanhang har för fiske och Nordiska forskarutbildningsakademien bildat en femårig forskarskola en nordisk marin akademi för forskning kring ekosystem. Skälen för regeringens bedömning Strategi för samordnad forskning De stora geografiska och temporala skalorna i havet kräver en långsiktig kontinuitet och fungerande samordning mellan forskning och undersökningsverksamhet såväl nationellt som internationellt för att Skr. 2004/05:173 skapa en samlad kunskapskälla som grund för förvaltningen. Sektorsövergripande och tvärvetenskaplig forskning kan ge ett bättre underlag för beslutsfattare att tillämpa ekosystemansatsen. Principer och metoder för en effektiv adaptiv förvaltning behöver utvecklas. Forskningsresultat bör på ett effektivare sätt kommuniceras till förvaltande myndigheter och andra aktörer. Forsknings- och undersökningsverksamhet bedrivs vid ett flertal institutioner vid universitet och högskolor, inom ramen för de centra samt vid myndigheter som hydrologiska institut (), () och . För att lösa storskaliga och komplexa miljöproblem i havet behövs forskning av hög kvalitet. För att utvärdera effekterna av insatta miljöförbättrande åtgärder behövs kontinuerliga, standardiserade uppföljande mätningar och undersökningar, där resultaten görs tillgängliga för förvaltningen. Detta innefattar såväl miljöövervakningsprogrammen som användning av långsiktig vetenskaplig forskning och bättre samverkan mellan dessa behövs. Forskningen är ett viktigt underlag för miljöövervakningen genom att identifiera relevanta parametrar och utveckla tillförlitliga metoder. Myndigheterna behöver samverka med forskningssamhället för att utföra högkvalitativa, långsiktiga miljöövervakningsprogram och ekologiska undersökningar för användning i förvaltningen. Det är viktigt att sådana undersökningar är kvalitetssäkrade, långsiktigt konsekventa och tillgängliga. Ett bra exempel på sådana långsiktiga undersökningar är omfattande undersökningsverksamhet av fiskbestånd. På uppdrag av regeringen tillsatte en expertpanel 2004 för att utvärdera de tre centra (Utvärdering av forskning redovisning av ett regeringsuppdrag. I den noterades bristen på en nationellt samordnad marin forskning samt att biologiska miljödata är otillgängliga eller spridda på olika databaser, samt att de centra bör ha en tydlig roll i båda dessa sammanhang. Expertpanelen föreslog att de centra bör koordinera den forskning som behövs för att uppfylla miljökvalitetsmålen och andra åtaganden. Expertpanelen ansåg också att den forskning och utbildning som bedrivs inom ramen för de centra tydligare bör knytas till miljöövervakningen och bidra till lösningar på de miljöproblemen. Panelen ansåg vidare att en överordnad, koordinerande enhet bör bildas för att öka samordningen mellan centra. Frågan om de centra bereds inom och regeringen avser att återkomma i frågan. Regeringen instämmer i behovet av ökad samverkan med forskningen i miljöövervakningen och bedömer att en utredning om den vattenanknutna forskningens användning bör genomföras. Syftet är att får fram förslag som ökar samverkan och den tvärvetenskapliga ansatsen samt effektiviserar användningen av forskningsresultat i förvaltningen. Vidare bör förslag utformas som förbättrar kommunikationen av forskningsresultat till förvaltning, nyttjare, allmänhet och andra aktörer. Myndigheternas ansvar för den forsknings- och undersökningsverksamhet samt miljöövervakning som behövs för deras myndighetsutövning bör förstärkas och vidareutvecklas. Det är viktigt att har en fullgod vetenskaplig kompetens för att fullgöra sitt övergripande samordningsansvar för havsmiljön. En bättre koppling mellan förvaltning och tvärvetenskaplig forskning behövs för att underlätta genomförandet av ekosystemansatsen. Det är angeläget att en effektiviserad samverkan kommer till stånd mellan myndigheternas forsknings- och övervakningsverksamhet och ekologisk och annan relevant forskning vid universiteten, liksom mellan forskningen och miljöövervakningen. Regeringen anser att detta behöver utredas. Det är också viktigt att en fortsatt högkvalitativ grundforskning bedrivs i akvatisk (d.v.s. vattananknuten) ekologi för att ge kunskap om ekosystemens funktion och dynamik, vilket är en förutsättning för korrekta utvärderingar av insatta åtgärder och planering av nya. Således behöver förvaltningen också tillgodogöra sig grundforskningsresultat. Forskningen i sötvatten kan på ett tydligare sätt kopplas samman med den forskningen. De många gemensamma frågeställningarna skulle berikas av en utökad samverkan mellan de olika kompetenserna. har således en viktig uppgift i att följa hur forskningen utvecklas inom vissa områden för att kunna använda resultaten i miljöövervakningen och i förvaltningen. Strategi för internationellt forskningssamarbete Gränsöverskridande miljöproblem kräver internationellt samarbete. bör ta initiativ till en översyn av hur det internationella forskningssamarbetet kan organiseras och utökas för att ge en enhetlig kunskapsgrund för en samordnad förvaltning mellan berörda länder. För att skapa en internationell forskningsmiljö med ett tvärvetenskapligt och samordnat angreppssätt på miljöproblematiken i akvatiska ekosystem avser regeringen att undersöka förutsättningarna för att ett internationellt om miljö kan bildas. Flera remissinstanser stödjer tanken på ett samlande forskningsinstitut, något som saknas i men finns i flera andra europeiska länder. Institutet skulle kunna knyta till sig forskningskompetenser från olika akvatiskt inriktade institutioner och relevanta myndigheter och från samhällsvetenskapliga och humanistiska discipliner. Det är viktigt att ett sådant institut också attraherar forskare från andra för att förstärka de internationella gemensamma ansträngningarna att studera och lösa miljöproblem genom ett intensivt samarbete med andra forskningsorganisationer runt . har en central roll i sin rådgivning avseende fiskeriförvaltning och olika havsmiljöfrågor. Regeringen avser därför att fortsatt verka för att organisationen skall ha en stark ställning. Regeringen avser att stärka de svenska insatserna kring miljöfrågorna inom ICES. Strategi för forskning om mänskliga aktiviteter Som ett underlag till planering för ett uthålligt nyttjande och bevarande av hav och kust (se avsnitt 7) behövs forskning om olika mänskliga aktiviteters påverkan på den miljön och på ekologiska processer. Havet tas i anspråk i allt större utsträckning för att tillgodose människans behov av t.ex. naturresurser, energi, friluftsliv och transporter. Nya problem uppkommer exempelvis genom buller och andra störningar, som kan medföra negativ påverkan på bl.a. fåglar, fisk och däggdjur. Olika former av fysiska ingrepp i miljön vid t.ex. konstruktioner av och andra anläggningar, muddring och trålning, kan leda till skadliga effekter på bl.a. fiskproduktionen. Ett ökande behov av förnyelsebar energi leder bl.a. till behov av att förbättra kunskapsunderlaget rörande bl.a. den havsbaserade vindkraftens miljöeffekter. Ett sådant arbete har påbörjats (se avsnitt 9.5). Kust och hav utgör en rik källa till friluftsliv i olika former, såsom fritidsfiske, båtliv, dykning och bad, vilket både förutsätter en bevarad natur och kan medföra problem om de inte förvaltas på lämpligt sätt. Kunskapsuppbyggnaden kring friluftsliv är outvecklad och behöver utökas. Mot denna bakgrund avser regeringen att ge i uppdrag att ta fram ett förslag till kunskapsuppbyggnad rörande de viktigaste mänskliga aktiviteter som behöver undersökas närmare rörande deras effekter på den miljön som grund för planeringen. Strategi för forskning om bevarande av biologisk mångfald och hållbart nyttjande åtaganden att bevara biologisk mångfald kräver ökad kunskap och forskning kring den biologiska mångfalden i de svenska kust- och havsvattnen. Utökad kunskap om fördelningen av den biologiska mångfalden och faktorer som påverkar variationen i denna kräver såväl grundläggande inventeringar och karteringar som forskning om ekologiska och evolutionära processer. Spridning av främmande arter som sker bl.a. genom utsläpp av fartygs barlastvatten är ett allvarligt hot mot den biologiska mångfalden, och regeringen avser att återkomma inom detta område när pågående projekt avslutats och utvärderats. Programmet är inriktat på att öka kunskapen om hur man skall bedöma de risker som introducerade akvatiska organismer medför och den påverkan de har på ekosystemnivå och på utnyttjande av vattnen. Den kunskap om arters hotstatus som skall ligga till grund för åtgärdsprogram är bristfällig och regeringen avser att ge i uppdrag att utarbeta ett program för ökad forskning för att ta fram hotbedömningar. Fiske är en viktig näring för kustsamhällen. Fritids- och husbehovsfiske ger såväl viktig rekreation och turisminkomster som näringsbidrag till hushållen. Dessutom ökar intresset för att bedriva vattenbruk, vilket under rätt betingelser kan ge ett värdefullt bidrag till nyttjandet av havets produktion. Det är angeläget att ett överutnyttjande av fiskresurser inte sker, då det innebär ett hot mot såväl näringen som ekosystemen. Ett uthålligt nyttjande av havets och kusternas resurser förutsätter att det sker inom ramarna för ekosystemens långsiktiga produktionsförmåga och utan att äventyra den biologiska mångfalden. För att säkerställa detta behövs forskning och kunskapsuppbyggnad. I en strategi för forskning kring fisk för miljö, areella näringar och samhällsbyggande (FORMAS) att grundläggande fiskbiologi, fiskets påverkan på ekosystemen, övrig mänsklig påverkan på fisksamhällen, ett hållbart vattenbruk och en hållbar förvaltning bör prioriteras. Det är också viktigt att tvärvetenskapliga undersökningar av effekterna och konsekvenserna av fiskefria områden görs. Regeringen har redan som en följd av Miljömålspropositionen 2001 (prop. 2000/01:130) gett och i uppdrag att utreda effekterna av ett sådant område till I propositionen Svenska miljömål ett gemensamt uppdrag (prop. 2004/05:150) har regeringen aviserat att ytterligare sex fiskefria områden bör inrättas för utvärdering till 2015. Det är också viktigt att förvaltningen tillgodogör sig resultat från universitetsanknuten och annan forskning om havens fiskbestånd som del i ekosystemen baserat på ekologisk teori och metodik. forsknings- och undersökningsverksamheten bör bättre samverka med ekologisk grundforskning och andra discipliner och samverkan mellan fisk- och fiskerelaterad forsknings- och undersökningsverksamhet vid universiteten och myndigheter bör förbättras. En förutsättning för att nå uppsatta miljökvalitetsmål gällande bifångster och bevarade miljöer är en effektiv forskning och utveckling av selektiva och skonsamma fiskemetoder. bedömer att ett fiskeriteknologiskt institut bör inrättas där olika aspekter på fiskets metoder kan studeras och utvecklas, såsom bifångstproblem undersökningssverksamhet skulle kunna utgöra en lämplig organisation för ett sådant institut, eftersom de redan bedriver forskning och utveckling av selektiva och skonsamma fiskemetoder i samverkan med Ett varmare klimat till följd av växthuseffekten kan leda till omfattande ekologiska konsekvenser i hav och vid kuster, med påverkan inte bara på fiskbestånden utan även på många nivåer i ekosystemet med klimatforskningsprogram utarbetat av flera forskningsorganisationer under ledning av Formas inkluderar, som en av de prioriterade satsningarna, forskning kring klimatförändringarnas ekologiska effekter i Regeringen bedömer att satsningen på forskning kring de ekologiska effekter som kan förväntas p.g.a. växthuseffekten fortsatt bör ges stor vikt.