prop · GS0385 · 2005-03-16 00:00:00 — En vedertagen princip för aktiebolagsrättslig lagstiftning är att nya regler skall tillämpas även på bolag som har registrerats eller bildats före tidpunkten för de nya reglernas ikraftträdande. Detta bör gälla även här. I vissa situationer leder emellertid denna huvudregel till oönskade resultat. Det bör därför göras vissa undantag från regeln. Enligt vår uppfattning är det motiverat med ett sådant undantag när det gäller registrering av bolag som har bildats vid en konstituerande stämma som har hållits före den nya lagens ikraftträdande. Det vore orimligt att kräva att ett sådant bolag skall göra om bildandeprocessen enbart för att registreringsanmälan inte har getts in före nämnda tidpunkt. Vi föreslår därför, i likhet med kommittén, att ett sådant bolag skall få registreras enligt äldre bestämmelser. På motsvarande sätt bör äldre bestämmelser tillämpas vid registrering av beslut som stämman eller, i vissa fall, styrel- sen har fattat före den nya lagens ikraftträdande. Vi återkommer längre fram till vilka ytterligare undantag som bör göras från den ovan angivna huvudregeln. Aktier utan nominellt värde I avsnitt 4.9 har vi föreslagit att systemet med aktier med nominella belopp skall avskaffas. Det innebär bl.a. att det i fortsättningen inte skall anges något nominellt belopp på de aktiebrev som ges ut efter den nya lagens ikraftträdande. Vi ser dock ingen anledning att kräva att uppgiften tas bort från äldre aktiebrev. En annan sak är att uppgiften kommer att sakna betydelse efter den nya lagens ikraftträdande. När det gäller de materiella regler som knyter an till det nominella beloppet gör vi en annan bedömning. För att övergången till det nya sys- temet skall få önskad verkan bör de nya regler som följer med denna förändring gälla fullt ut för alla aktiebolag. En ordning där olika mate- riella regler gällde beroende på när aktierna gavs ut är ägnad att leda till oklarheter och förvirrning. Vi anser inte heller att det är lämpligt att bolagen får välja om de vill övergå till det nya systemet eller inte. För att underlätta övergången till det nya systemet bör dock, som vi har konsta- terat redan i avsnitt 4.9, bolagen få avvakta med att göra de ändringar i bolagsordningen som reformen föranleder till dess att bolagsordningen ändras i något annat avseende. Enligt vårt förslag skall överkursfonden i fortsättningen utgöra fritt eget kapital i bolaget. Det skall alltså vara möjligt att disponera över över- kursfonden på samma sätt som över andra fria fonder. Detta bör föran- leda ändringar i årsredovisningslagen och lagen om årsredovisning i kreditinstitut och värdepappersbolag. En särskild fråga är vad som bör gälla beträffande medel som har tillförts överkursfonden före ikraft- trädandet. Enligt vår uppfattning talar övervägande skäl för att sådana medel skall fortsätta att vara bundet eget kapital i bolaget. Ett frigörande av dessa medel skulle kunna få negativa konsekvenser för de borgenärer och andra intressenter som har utgått från att medlen inte är utdelnings- bara. Vi föreslår därför att vad som står inne på överkursfonden för den nya lagens ikraftträdande skall förbli bundet eget kapital även därefter. Detta kan lämpligen åstadkommas genom att sådana medel överförs till reservfonden. Bestämmelser om detta bör tas in i övergångsbestämmelserna till ändringarna i årsredovisningslagen och lagen om årsredovisning i kreditinstitut och värdepappersbolag. Vi har också föreslagit att det nuvarande kravet på avsättning av viss del av bolagets vinst till reservfonden skall tas bort. Av samma skäl som vi har redovisat ifråga om överkursfonden anser vi att vinster som har överförts till reservfonden bör förbli bundet eget kapital i bolaget. Eftersom reservfonden enligt vårt förslag skall finnas kvar som en bunden fond även i fortsättningen krävs det i denna del inte någon bestämmelse om överföring till annan fond eller något annat slag av övergångsbestämmelse. Av allmänna civilrättsliga principer följer att den som har förvärvat en ersättningsrätt enligt äldre bestämmelser behåller denna rätt även efter att bestämmelserna har upphävts eller ändrats (jfr såvitt gäller skadestånds- fordringar SOU 1992:84 s. 281 med hänvisningar). Det innebär att den nya begränsning som vi har föreslagit beträffande ansvarsgenombrott i advokataktiebolag (se avsnitt 4.6) gäller endast med avseende på förplik- telser som har uppkommit efter ikraftträdandet. Klienter som har förvär- vat en ersättningsrätt enligt de nuvarande bestämmelserna behåller alltså utan vidare denna rätt. Någon särskild övergångsbestämmelse om detta behövs inte (jfr prop. 2000/01:68 s. 62). Vi har föreslagit att reglerna om s.k. uppskjuten apport ändras i två Dels skall, enligt vårt förslag, reglerna i fortsättningen inte vara tillämpliga på privata aktiebolag. Dels föreslår vi ett upphävande av den ogiltighetssanktion som gäller i fråga om avtal om uppskjuten apport för vilka lagens regler inte har iakttagits. Reglerna om uppskjuten apport omfattar liksom enligt vårt för- slag avtal av visst slag som ingås från bolagets registrering. Det avgörande för vilka regler som skall tillämpas på ett visst avtal bör enligt vår mening vara tidpunkten för avtalets ingående. ingåtts efter , bör alltså de nya bestämmelserna Prop. 2004/05:85 tillämpas, oavsett om bolaget registrerades . ingåtts bör däremot alltid bedömas med utgångspunkt i äldre bestämmelser. Detta följer av vad vi har föreslagit ovan och kräver inte någon särskild reglering. En särskild komplikation är att den nuvarande ogiltighetssanktionen inträder först om bolagsstämman inte har godkänt det ifrågavarande avtalet från avtalsdagen. Vad bör gälla om ett avtal har träffats före ikraftträdandet men sexmånadersfristen går ut först efter ikrafträdandet? Enligt vår uppfattning bör det avgörande vara om ogiltig- heten har inträtt före den nya lagens ikraftträdande eller inte. Vi anser således inte att det är påkallat att låta ogiltighetssanktionen inträda om sexmånadersfristen löper ut efter ikraftträdandet. Det innebär i praktiken att ogiltighetssanktionen inte kommer att träffa avtal om uppskjuten apport som har ingåtts efter . Detta fordrar inte någon särskild övergångsreglering. Har sexmånaderfristen däremot löpt ut före ikraftträdandet, bör ogiltigheten, i enlighet med allmänna civilrättsliga principer, bestå även därefter. Inte heller detta torde kräva någon särskild reglering. Som ovan har konstaterats (se under rubriken ) bör den nya aktiebolagslagen som regel gälla även för bolag som har registrerats före lagens ikraftträdande. Detta innebär att äldre bolagsordningsföre- skrifter som strider mot den nya aktiebolagslagen blir utan verkan. Kommittén har ansett att ett särskilt undantag bör göras för äldre s.k. hembudsförbehåll (jfr avsnitt 6.2.2). Vi delar den uppfattningen. Vårt förslag om vad ett sådant förbehåll skall innehålla skiljer sig i flera avseenden från den äldre lagens bestämmelser. Att ålägga alla de bolag som har hembudsförbehåll i bolagsordningen att ändra dessa till överens- stämmelse med den föreslagna lagen skulle medföra ett omfattande arbe- te såväl för de berörda bolagen som för . Vi föreslår därför, liksom kommittén, en övergångsbestämmelse av innebörd att äldre hem- budsförbehåll skall ha fortsatt giltighet, även om de strider mot den nya lagens bestämmelser. Som vi har konstaterat ovan bör det även vara möjligt att behålla äldre bolagsordningsföreskrifter om aktiers nominella belopp. I övrigt föreslår vi inte några undantag från huvudregeln att äldre bolags- ordningsföreskrifter, som strider mot den nya aktiebolagslagen, blir utan verkan. Det innebär att det i en del bolag kommer att finnas ett behov av att ändra bolagsordningen. För att säkerställa att frågan om ändring av bolagsordningen snabbt kommer upp till aktieägarnas prövning föreslår vi en bestämmelse om att styrelsen till den första ordinarie bolagsstämma som hålls efter den nya lagens ikraftträdande skall lägga fram förslag om sådana ändringar av bolagsordningen som krävs för att den skall vara förenlig med den nya lagen. Aktier med olika röstvärden I den nya lagen, liksom i 1944 och lagar, föreskrivs att ingen aktie får ha mer än tio gånger röstvärdet av en annan aktie. Det finns emellertid ett fåtal bolag som, med stöd av äldre övergångsbestämmelser, har aktier med större röstvärdesskillnader än så. I övergångsbestäm- melserna till och lagar föreskrevs att sådana bolag fick fortsätta att ge ut aktier med de röstvärden som tillkommer redan utgivna aktier. Det är naturligt att en motsvarande bestämmelse tas in i den nya införandelagen. Genom den nya lagen införs delvis nya regler om s.k. värdeöverföringar. Kommittén har tagit upp frågan om det finns skäl att vänta med tillämp- ningen av dessa nya regler till det första räkenskapsår som inleds efter ikraftträdandet men stannat för att inte föreslå sådana regler. Kommittén har således förslagit att de nya värdeöverföringsreglerna skall tillämpas efter den nya lagens ikraftträdande på alla bolag, oavsett vilket räkenskapsår bolaget tillämpar. Enligt vår uppfattning skulle en sådan ordning som kommittén har föreslagit kunna ge upphov till vissa olägenheter. Ett bolag har 1 oktober30 september som räkenskapsår. Styrelsen upprättar årsredovisning för det räkenskapsår som avslutas och lämnar därefter förslag till vinstdisposition inför en stämma som hålls . I ett sådant fall skulle med de av kommittén föreslagna reglerna den situationen kunna uppkomma att styrelsen förslag var förenligt med de regler som gällde när det upprättades och revisorsgranskades men inte med de regler som gäller för stämmans beslut. Sådana situationer bör enligt vår mening undvikas. Vi föreslår därför att äldre bestämmelser skall tillämpas vid värdeöverföringar som grundar sig på en årsredovisning som har upprättats före den nya lagens ikraftträdande. Vi har tidigare konstaterat att beslut som bolagsstämman har fattat före den nya lagens ikraftträdande bör få registreras enligt äldre bestämmelser även efter ikraftträdandet. På motsvarande sätt bör det stå bolagen fritt att efter denna tidpunkt verkställa beslut om värdeöverföringar som har fatt- En förutsättning för detta bör givetvis vara att beslutet är förenligt med de bestämmelser som gällde då det fatt- Om så inte är fallet, bör de rättsföljder som gällde enligt äldre be- stämmelser fortsätta att gälla även om beslutet skulle stå i överens- stämmelse med de nya bestämmelserna. Det innebär bl.a. att återbärings- skyldighet och bristtäckningsansvar på grund av beslut som har fattats före ikraftträdandet bör kvarstå även därefter. bestämmelser om detta torde inte krävas. De nya reglerna om inlösen av minoritetsaktier bör givetvis tillämpas fullt ut om inlösen begärs efter tidpunkten för den nya lagens ikraftträ- Men vad bör gälla om inlösenförfarandet har inletts ? Kommittén har föreslagit att äldre bestämmelser skall tillämpas i denna Prop. 2004/05:85 situation, såväl i materiellt som processuellt hänseende. Det vore otillfredsställande om de rättsliga förutsätt- ningarna för inlösen skulle ändras under förfarandets gång. Till skillnad från kommittén anser vi att den nämnda principen bör gälla även i en eventuell domstolsprocess som initieras efter ikraftträdandet. Enligt vår uppfattning skulle domstolsprocessen riskera att förlora sin karaktär av överprövning om tvistefrågorna prövades på grundval av skilda materiella regler i skiljeförfarandet och i domstolsprocessen. Vi föreslår därför att det även i detta avseende skall vara tidpunkten för begäran om inlösenförfarande som avgör vilka regler som blir tillämpliga. Regeringens bedömning: Den nya lagen åstadkommer ökad flexibilitet och större tydlighet för företagen. Den torde också främja företagens finansieringsmöjligheter. I ett övergångsskede kan den nya lagen föranleda vissa merkostnader för företagen avseende information, interna utbildningsinsatser och extern specialisthjälp. Den nya lagen kräver vissa anpassningar från sida. I ett övergångsskede kan även arbetsbördan öka hos verket. Eventuella mer- kostnader hos verket skall finansieras inom befintliga ramar genom re- gisteravgifter enligt principen om full kostnadstäckning. Den nya lagen innebär inte heller i övrigt några kostnadsökningar för det allmänna. Vårt förslag innebär att en helt ny aktiebolagslag ersätter lag. Förändringen har betydelse för såväl ett stort antal företag som åtskilliga branschorganisationer och myndigheter. Den nuvarande aktiebolagslagen är tillämplig på omkring 300 000 svenska aktiebolag. Fr.o.m. kommer den i stora delar att vara tillämplig även på europabolag med registrerat säte i . Den aktiebolagsrättsliga reform som slutförs har pågått . Det slutbetänkande med förslag till ny aktiebolagslag som ligger till grund för vårt förslag hade föregåtts av ett flertal delbetänkanden . Många av de sakliga ändringar som föreslogs i dessa delbe- tänkanden har redan genomförts. Det gäller t.ex. avskaffandet av bundna aktier, uppdelningen i privata och publika aktiebolag, möjligheten för aktiemarknadsbolag att förvärva egna aktier samt förändringar i reglerna om aktiebolagets organisation och om likvidation. I dessa delar innebär vårt förslag i allt väsentligt endast att de nya reglerna överförs till en ny lag. I de delarna torde således den nya lagen inte få några påtagliga kon- sekvenser för berörda företag m.fl. I andra delar innehåller den före- slagna lagen viktiga sakliga nyheter. Vi återkommer i avsnitt 20.4 till vad dessa förändringar kan väntas ha för konsekvenser. Som har framhållits i avsnitt 4.3 har vi lagt stor vikt vid att den nya Prop. 2004/05:85 lagen skall vara användarvänlig. Lagtextens överskådlighet och begrip- lighet har stått i fokus. Ett antal systematiska och terminologiska refor- mer har föreslagits i syfte att underlätta läsningen och förståelsen av den nya lagen. Paragrafernas omfång har begränsats och antalet hänvisningar mellan olika paragrafer minskats. Lagtexten har gjorts mera överskådlig genom infogandet av paragrafrubriker. Språket har, så långt ämnet tillå- ter, förenklats. En annan av ledstjärnorna för vårt arbete har varit att lagen skall vara väl avpassad för små och medelstora företag. I lagen kommer detta till uttryck bl.a. i de särregler som i olika avseenden föreslås gälla för privata aktiebolag. Vi har också lyft fram principen att regler i aktiebolagslagen som är uppställda enbart i aktieägarnas intresse kan åsidosättas under förutsättning att alla aktieägare går med på det. Denna princip öppnar stora möjligheter till flexibilitet i fåmansaktiebolag. Vidare innebär vårt lagförslag att aktieägarnas möjligheter att reglera frågor i bolagsord- ningen utökas i förhållande till vad som har gällt . Sammantaget bedömer vi att den nya lagen kan få betydande positiva effekter för de små och medelstora företagen. En annan av utgångspunkterna för den aktiebolagsrättsliga reform som fullbordas har varit att främja en aktiv ägarfunktion i företagen. Detta kommer till utryck framför allt i de regler om aktiebolagets organisation som reformerades och som förs över till den nya lagen. En aktiv ägarfunktion bidrar till att resurserna i enskilda företag och i näringslivet som helhet utnyttjas så effektivt som möjligt. Den nya lagen torde därför ha en positiv påverkan på samhällsekonomin i stort (jfr prop. 1997/98:99 s. 74 f. och 201). Det är oundvikligt att en reform av detta slag under en övergångstid innebär vissa merkostnader för berörda företag i form av kostnader för information, interna utbildningsinsatser och extern speciallisthjälp. Det bör dock framhållas att en stor del av de anpassningar och utbildningsin- satser som aktualiseras redan har företagits med anledning av de förän- dringar i det aktiebolagsrättsliga regelverket som har genomförts . Även om den nya lag som vi nu föreslår kommer att ställa krav på ytterligare information, utbildningsinsatser och specialisthjälp torde det för flertalet berörda bolag inte innebära några problem av betydelse att gå över till det nya regelverket. I ärenden om registrering av bolag och olika beslut inom bolagen kommer att kunna bidra med upplysningar om innebörden av de nya reglerna. De nya reglerna kommer också att återspeglas i det informationsmaterial som verket tillhandahåller. Även Justitiedeparte- mentet planerar att utarbeta och tillhandahålla skriftlig information om den nya lagen. Departementet avser också att tillhandahålla en engelsk översättning av lagen i anslutning till lagens ikraftträdande. I likhet med (se nedan) anser vi inte att det är möjligt att göra någon meningsfull uppskattning av det antal timmar som totalt kan komma att tas i anspråk för bolagens anpassning till det nya regelverket. 20.2 Samråd med näringslivet m.fl. Utöver den sedvanliga remissbehandlingen av förslag och förslagen i departementspromemorian Åtgärder mot missbruk inom associationsrätten har i lagstiftningsärendet synpunkter inhämtats i olika frågor från näringslivet och särskilt berörda myndigheter. Exempel- vis har vissa registreringsfrågor diskuterats under hand med bl.a. och . Vidare har hållit ett par särskilda remissmöten. Ett sådant möte hölls med anledning av promemorian Vinstutdelning och utvecklingen på redovis- ningsområdet. Anteckningar från mötet finns tillgängliga i lagstiftnings- ärendet hos Justitiedepartement (Ju 2001/220/L1). Ytterligare ett remiss- möte hölls . Anteckningar från det mötet, liksom de skriftliga yttranden som gavs in efter mötet, finns tillgängliga i samma ärende. 20.3 Konsekvensanalyser avseende kommitténs förslag gav regeringen i uppdrag att utreda vilka konsek- venser kommitténs förslag kan få för små företags villkor. Uppdraget skulle genomföras i samråd med företrädare för näringslivet samt med myndigheter som särskilt berörs. Vid bedömningen av konsekvenserna skulle en till uppdragsbeskrivningen fogad checklista användas. Check- listan motsvarar den som finns i 3 § förordningen (1998:1820) om särskild konsekvensanalys av reglers effekter för små företags villkor. I rapporten lämnades dels vissa allmänna synpunkter på frågan om det bör införas en särskild lag för små aktiebolag, dels kommentarer och förslag beträffande ett antal enskilda bestämmelser i kommitténs förslag. Vi har tagit upp synpunkter i anslutning till de förslag som har berört i sin rapport. I rapporten togs även frågan om kost- nadskonsekvenser för företagen upp. konstaterade att tillämp- ningen av aktiebolagslagen, i nuvarande och kommande form, i hög utsträckning kräver att företagen anlitar extern hjälp, exempelvis av advokat, revisor eller redovisningskonsult. ansåg det vara ogör- ligt att göra adekvata uppskattningar av de antal timmar som företagarna totalt skulle behöva anlita och betala denna externa expertis. har fogats till propositionen som bilaga 10. beslutade att ge en sakkunnig person i uppdrag att analysera vissa redovisningsaspekter av de vinst- utdelningsregler som kommittén hade föreslagit. Bakgrunden till upp- draget var de förändringar i redovisningsreglerna som hade genomförts efter att kommittén lämnat sina förslag. Uppdraget redovisades i prome- och utvecklingen på redovisningsom- rådet. En sammanfattning av promemorian finns i bilaga 11. Rapporten i dess helhet finns tillgänglig i lagstiftningsärendet (Ju 2001/220/L1). I syfte att få konsekvenserna av de föreslagna värdeöverföringsreglerna ytterligare belysta beslutade departementet att ge en annan sakkunnig person i uppdrag att analysera vilka konsekvenser de förändringar som kommittén föreslagit i dessa delar kan väntas få. Den sakkunniga personen skulle enligt uppdragsbeskrivningen analysera vilka ekonomiska konsekvenser ett genomförande av förslagen skulle få för de enskilda företagen och för näringslivet i stort, liksom för marknaderna Prop. 2004/05:85 för kapitalsanskaffning. Eventuella skillnader i konsekvenser mellan olika branscher och mellan företag av olika storlek skulle också beaktas och belysas. Uppdraget har redovisats i promemorian Aktiebolagskom- mitténs förslag till nya regler om värdeöverföring en kommentar med utgångspunkt i finansiell ekonomi. Promemorian finns tillgänglig hos i ärende Ju 2001/220/L1. En sammanfattning av promemorian finns i bilaga 11. Den samlade bedömning som kommer fram i promemorian är att kommitténs förslag är väl förenliga med ut- vecklingstendenserna inom den finansiella teorin. I promemorian kom- menteras också några av kommitténs enskilda förslag till nya regler om värdeöverföringar. Den sakkunnige personen har förordat att något av förslagen övervägs ytterligare men har i övrigt bedömt att ett genom- förande av förslagen inte skulle ge upphov till några negativa konsek- venser för företagen, långivare eller andra intressenter. 20.4 Konsekvenser av enskilda förslag Vårt förslag innebär att reglerna om bolagsbildning ges en till stora delar ny utformning. Syftet har varit att anpassa reglerna till det förfarande som i praktiken tillämpas vid bolagsbildning. Reglerna kom- mer därmed att bli lättare att tillämpa. I sak är ändringarna av begränsad omfattning. Omställningen till det nya regelverket torde därför inte inne- bära några problem, vare sig för dem som bildar bolag eller för berörda myndigheter. I ett avseende kan det krävas vissa anpassningar från sida. Det gäller förslaget att i fortsättningen i viss utsträckning tillåta intyg från utländska kreditinstitut i registreringsärenden. Här kan det finnas ett behov av att verket ser över och, vid behov, anpassar sina rutiner för granskning av sådana intyg. Avskaffandet av aktiers nominella belopp kräver vissa anpassningar från bolagens sida. Framför allt innebär förändringen att utgångspunkten för tillämpningen av underkursförbudet såväl vid bolagsbildning som vid efterföljande emissioner blir en annan . Någon dramatisk förändring är det emellertid inte fråga om och det finns inte anledning att anta att förändringen innebär några problem för bolagen. För att under- lätta övergången föreslås dessutom särskilda övergångsregler. Innebör- den av dessa är att bolagen inte skall vara skyldiga att ändra bolags- ordningens föreskrifter om aktiernas nominella belopp förrän bolags- ordningen ändras i något annat avseende. Vårt förslag innebär inte heller att befintliga uppgifter på aktiebrev om aktiens nominella belopp behöver ändras. Två betydande förändringar föreslås i fråga om s.k. uppskjuten apport. Den ena är att reglerna i fortsättningen inte skall vara tillämpliga på pri- vata aktiebolag. Detta innebär en betydande förenkling för dessa bolag. Den andra förändringen är att den nuvarande ogiltighetsregeln av innebörd att avtal om uppskjuten apport som inte har godkänts enligt lagens regler är ogiltiga tas bort. Detta innebär större rättstrygghet för Prop. 2004/05:85 dem som rättshandlar med bolaget. Reglerna om bolagsordningen samlas i vårt lagförslag i ett eget kapitel i den nya lagen. Syftet är att lyfta fram bolagsordningens betydelse och att göra reglerna om denna mer lättillgängliga. Vårt förslag innebär också att aktieägarnas möjligheter att reglera frågor i bolagsordningen på skilda punkter utökas i förhållande till . På så sätt innebär den föreslagna lagen en ökad flexibilitet för bolagen. För kupongbolagen ökas flexibili- teten ytterligare genom möjligheten att föra in vissa nya typer av för- behåll i bolagsordningen (se avsnitt 6.2). I några avseenden innebär vårt förslag att kraven på bolagsordningens utformning och innehåll förändras. Två av de mest betydande föränd- ringarna avser föreskrifter om aktiers nominella belopp och om s.k. hem- budsförbehåll. Föreskrifter av det förra slaget skall över huvud taget inte förekomma. Föreskrifter om hembudsförbehåll skall även fortsättnings- vis vara tillåtna men lagens krav på hur sådana förbehåll skall utformas skiljer sig något från vad som gäller . För att undvika att dessa förändringar orsakar bolagen olägenheter har särskilda övergångsregler tagits in i lagen.