prop · GS03104 · 2005-04-22 00:00:00 — Regeringen bedömer att valutaväxlingarna har fungerat väl. Riksgälds- kontoret har växlat valuta i linje med den kostnadsneutrala banan, vilket innebär att inga aktiva positioner har tagits . 5.2Reala lån i svenska kronor Regeringens bedömning: Regeringen konstaterar att andelen real- skuld, i enlighet med regeringens riktlinjer, successivt ökat under ut- värderingsperioden, från 2004. Riks- gäldskontoret har uppnått det kvantitativa målet för realupplåningen i svenska kronor, då den reala upplåningen har varit billigare än mot- svarande nominella upplåning i svenska kronor både och för den femåriga utvärderingsperioden. Bakgrund: har emitterat realobligationer . Inledningsvis var emissionerna små men växte sedan kraftigt; 1996 emitterades nästan i realobligationer. infann sig en viss mättnad. Dessutom var inflationstakten och infla- tionsförväntningarna förhållandevis låga och stabila, vilket bidrog till att reducera efterfrågan på realobligationer. Realobligationer framstod såle- des som en relativt dyr låneform och minskade emis- sionsvolymerna betydligt. förbättrades emissionsvillkoren och bruttovolymen sålda realobligationer ökade kraftigt till nästan . Av detta var dock nästan 32 miljarder hänförliga till omvandlingen av Kärnavfallsfondens och kontofordringar till statspapper. Diagram 5.4: Bruttovolym sålda realobligationer, break even-inflation Skr. 2004/05:104 (, vägt genomsnitt) och faktisk inflation (miljarder kronor och pro- Inflation (årsmedel) Anm. Emitterat belopp avser vad som brutto sålts vid emissioner och i bytesfacilitet. Ny- emissionerna uppgick till 2004. var efterfrågan på realobligationer i huvudsak god men mat- tades . Intresset på andrahandsmarknaden och för emissioner minskade jämfört med . Totalt emitterade realobligationer för 2004. återköptes och såldes realobligationer för 3,4 respektive i kontorets marknadsvårdande bytes- facilitet. Bruttoemissionerna av realobligationer uppgick därmed till . Tabell 5.4: Auktioner av realobligationer 2000-2004. 1Totalt såld volym i auktionsverksamhet exklusive byten och uppköp. 2Inkommen budvolym i förhållande till utbjuden emissionsvolym. 3Viktad genomsnittsränta över året vid emissionerna. 4Genomsnittlig break even-inflation. Den relativt starka efterfrågan på realobligationer har avspeglats i fortsatt höga teckningskvoter och för fördelaktiga räntenivåer i auktionerna. Realobligationerna emitterades på break even-nivåer mel- lan , med ett genomsnitt på . Nivåerna var alltså något över inflationsmål. Totalt utestående belopp i realobligationer (inklusive inflationskom- Skr. 2004/05:104 pensation) ökade . realobligationer i statsskulden ökade från . Resultat för upplåningen i realobligationer Kostnadsbesparingen beräknas som kostnadsskillnaden mellan upplåning i nominella och reala obligationer (se faktaruta 5.3). Måttet är prelimi- närt. Vad det faktiska resultatet slutligen blir beror på den framtida infla- tionsutvecklingen fram till dess att reallånen förfaller till betalning, vilket för flertalet reallån är ganska långt fram i tiden. Det ackumulerade resul- tatet kan således både förbättras och försämras beroende på inflationsut- vecklingen framöver. Det preliminära resultatet för realupplåningen uppgick till 2004 och till ackumulerat för utvärderingsperioden. Eftersom en stor del av realemissionerna ägde rum , kan det vara intressant att följa det ackumulerade resultatet sedan starten av den svenska realobligationsmarknaden. Den samlade kostnadsbesparingen från det att verksamheten inleddes till uppgår till . En ansenlig del av det ackumule- rade resultatet beror på förhållandevis låg inflation . Diagram 5.5: Preliminärt resultat för upplåning i realobligationer förde- lat och ackumulerat för 20002004 (miljarder kronor). -1,0 -0,8 -2,0 har två reallån förfallit, båda emitterade . Sammantaget uppgick den realiserade kostnadsbesparingen till 1,7 mdkr. Det goda resultatet för reallån 3002 beror främst att inflationen har fallit kraftigt jämfört med de break even-nivåer som obligationen var emitterad till. Tabell 5.5: Realiserad kostnadsbesparing real upplåning jämfört med Skr. 2004/05:104 nominell upplåning motsvarande löptid. Lånebelopp (mdkr) (per 961231) (per 981231) Anm. Lånebelopp avser högsta utestående belopp av reallån 3002 och 3003 vid respektive årsslut. genomför flera aktiviteter i syfte att vårda marknaden för realobligationer. För att främja likviditeten ges exempelvis återförsäl- jarna av realobligationer möjlighet att, utöver kontorets ordinarie emis- sionsverksamhet, löpande göra riskneutrala byten av obligationer. minskade aktiviteten i bytesfaciliteten jämfört med . Realobli- gationer för återköptes och sål- des. har även en repofacilitet i realobligationer införts. Faktaruta 5.3: Preliminärt resultat för realobligationer och Break even- inflation Det preliminära resultatet för realupplåningen beräknas som kostnadsskillnaden mellan upplåningen i nominella och reala obligationer, vilket utgörs av skillna- den mellan break even-inflation vid upplåningstillfället och realiserad inflation fram till utvärderingstillfället. Detta innebär att en stigande inflation kan för- sämra resultatet av upplåningen. Det slutliga resultatet erhålls därmed inte för- rän realobligationen förfaller. Break even-inflationen är skillnaden mellan nominell och real ränta vid emis- sionstidpunkten. Om inflationen för ett realt lån och ett lika långt nominellt lån uppgår till break even-inflationen kommer lånen att kosta lika mycket alternativt ge samma avkastning. Detta mått på inflationsförväntningar utnyttjas både som bedömningsmått inför upplåning i realobligationer och vid beräkning av resultatet i upplåningen. För staten som emittent av realobligatio- ner blir den slutliga kostnaden för real upplåning lägre jämfört med nominell upplåning så länge som realiserad inflation vid reallånets förfall understiger den break even-inflation som lånet emitterades till. Skälen för regeringens bedömning: Realobligationer fyller en viktig funktion i statens skuldportfölj då de ger möjlighet till ytterligare diversi- fiering av statsskulden och därmed till en minskad samlad risk i skulden. I regeringens riktlinjer har angetts att andelen reallån i statsskulden långsiktigt skall öka. Regeringen konstaterar att andelen realskuld successivt ökat , från 2004. Detta är således i enlighet med regeringens riktlinjer. Regeringen har inte angett någon ökningstakt för realupplåningen utan Skr. 2004/05:104 överlåtit detta beslut till . tioner skall vägas mot utvecklingen av efterfrågan på realobligationer och kostnaderna för upplåning i andra skuldslag med beaktande av risk. Vi bedömer att marknaden för realobligationer kommer att fortsätta att utvecklas, och att det därför finns skäl att utgå från att likviditetsriskpre- mien i realobligationer kommer att gå ner. Det innebär att Riksgäldskon- torets emissionspolicy i större utsträckning kommer att kunna efterlikna emissionspolicyn för nominella obligationer, en upplånings- strategi som i stor utsträckning präglas av förutsägbarhet och transparens. Det ackumulerade preliminära resultatet för den reala upplåningen uppgick till för den senaste femårsperioden. Resulta- tet var också positivt och uppgick till , det bästa resultat som uppnått . Regeringen konstaterar att har uppnått det kvantitativa målet för realupplåningen i svenska kronor, då den reala upplåningen har varit bil- ligare än motsvarande nominella upplåning i svenska kronor både och för den femåriga utvärderingsperioden. För de reallån som har förfallit har gjort en realise- rad vinst på . 5.3Nominella lån i svenska kronor Regeringens bedömning: emissionsverksamhet i statsobligationer och statsskuldväxlar förefaller ha varit framgångsrik och auktionerna har fungerat väl. Regeringens slutsats är, främst base- rat på kvalitativa grunder, att marknads- och skuldvård har bidragit till en mer likvid och effektiv statspappers- marknad samt att uppfattas som en effektiv och professionell aktör på den svenska räntemarknaden. Åtgärderna kan därmed sägas ha bidragit till långsiktigt lägre kostnader för statsskul- den. Bakgrund: Statens upplåning i svenska kronor sker främst i nominella statsobligationer och statsskuldväxlar. Utvärderingen av förvaltningen av den nominella skulden görs framför allt i kvalitativa termer utifrån den skuld- och marknadsvård som bedrivits i syfte att uppnå lägsta möjliga räntekostnad. Omsorg om marknaden spelar en väsentlig roll för Riks- gäldskontorets upplåningsbeslut på den inhemska kronmarknaden. Finansieringen i nominella statsobligationer minskade till 2004 jämfört med 2003. Emissionsvolymen var per auktion under nästan hela 2004. Tre nya obli- gationslån introducerades med löptid på 17, 10 respektive . Teckningskvoterna för statsobligationsemissionerna var i genomsnitt 3,17 i budvolym i förhållande till utbjuden emissionsvolym. Den ränta som obligationerna i genomsnitt emitterats till uppgick till 2004, vilket var något lägre än . Genomsnittet för marknadsrän- tan 2004 var vilket innebär att emissionerna i genomsnitt gjorts till marknadsmässiga räntor. Tabell 5.6: Medelvärde för teckningskvot och genomsnittlig emissions- Skr. 2004/05:104 ränta för nominella obligationer och för statsskuldväxlar 20002004. emissionsränta [%] emissionsränta [%] 1Inkommen budvolym i förhållande till utbjuden emissionsvolym. Statsskuldväxlar används för att parera säsongsmässiga och andra tillfäl- liga variationer i lånebehovet vilket innebär att emissionsvolymerna vari- erar kraftigt . varierade volymerna mellan 7,5 till per auktionstillfälle. Stocken av statsskuldväxlar, exklusive kortfristig upplåning med återköpsavtal i statsskuldväxlar, ökade med 15 miljarder och uppgick till . Genomsnittlig emissionsränta i växelauktionerna var 2004, betydligt lägre än 2003 då räntan uppgick till . Förhål- landet avspeglar primärt sänkning av reporäntan, eftersom dess faktiska och förväntade utveckling är avgörande för växelräntorna. Teckningskvoten föll till 2004 jämfört med 2003. Förhål- landet mellan emitterad volym och utbjuden volym uppgick till dvs. av utbjudna statsskuldväxlar såldes ej. Marknads- och skuldvårdande åtgärder erbjuder sina återförsäljare ett antal tjänster som syftar till att göra statspappershandeln smidigare, bland annat bytesauktioner i syfte att bygga upp likviditeten i nya statsobligationslån. Totalt byttes 2004. Vidare erbjöds återförsäljare att byta ut nominella icke-benchmarkobligationer mot statsskuldväxlar till en kostnad av 3 räntepunkter. Totalt byttes statspapper för 2004. tillhandahåller även en repofacilitet för återförsäl- jarna för att minska risken att bristsituationer i statspapper ska uppstå. I samband med att kontoret ändrade likviditetshanteringen till ett mer ak- tivt agerande på repomarknaden ändrades även policyn för repofacilite- ten. De marknadsvårdande repofaciliteterna är öppna för återförsäljarna oavsett om kontoret har låne- eller finansieringsbehov. kvantita- tiva begränsningar har i huvudsak tagits bort. Återförsäljarna har också möjlighet att genom reposwappar, där en växel repas ut som en annan växel repas in, göra riskneutrala byten av repor i statsskuldväxlar. En nyhet är att reposwappar i nominel- la och reala statsobligationer har införts . genomförde totalt i marknads- vårdande repor (motsvarande av totala repor) vilket är en minskning jämfört med . Utöver dessa tjänster är aktivt i diskussioner om ut- vecklingen av marknaden, exempelvis vad gäller handelssystem och handelstekniker. Marknadsundersökningsföretaget redovisade en undersökning om attityd och åsikter om upplåning. Undersökningen gjordes på uppdrag. Sammantaget intervjuades 47 svenska och utländska investerare, sju återförsäljare samt fem andra säljare av svenska statsobligationer. Undersökningen är tänkt att upprepas regelbundet. Undersök- ningen visar att: information om lånebehov, finansiering, emis- sionsvolymer och villkor överlag anses som utmärkt och ger god förut- sägbarhet. värderas generellt högt vid en internationell jämförelse, särskilt av internationella aktörer. Försäljningen av nominella statspapper fungerar bra. Vad gäller för- säljningsformer och agerande vid auktioner av realobligationer och stats- skuldväxlar är betyget lägre men fortfarande på en bra nivå. Svenska investerare anser att kontakten med inte är fullt tillfredsställande. Även lyhördheten hos får lägre betyg vilket tycks ha viss koppling till kontorets agerande kring realobligationer och statsskuldväxlar. Svenska svarande tycker att likviditeten på andrahandsmarknaden för nominella obligationer är bra. Internationella aktörer ger lägre betyg. Marknaden för statsskuldväxlar bedöms som relativt bra. Realobligationsmarknaden får genomgående lägre betyg när det gäll- er likviditet och prisinformation samt för att räntespreaden uppfattas som stor. Skälen för regeringens bedömning: emissioner av statsobligationer förefaller ha varit framgångsrika; tydliga tecken på detta är övertecknade emissioner, stora budvolymer och små ränteskillnader mellan genomsnittsränta och högsta accepterade ränta vid emissionerna. Även auktionerna i statsskuldväxlar förefaller ha fungerat väl . Det är dock svårt att kvantitativt mäta effekterna på lånekostnaderna av den skuld- och marknadsvård som bedriver. Regering- en har därför låtit sig nöjas med att utvärderingen främst sker i kvalitati- va termer. Regeringens bedömning är att marknads- och skuldvård har fungerat väl och den har därmed bidragit till en mer likvid och effektiv svensk statspappersmarknad. Åtgärderna kan därmed sägas ha bidragit till långsiktigt lägre kostnader för statsskulden. De undersökningar som gjorts ger gott stöd för detta. Riksgäldskonto- ret uppfattas i allmänhet som en förutsägbar, effektiv och professionell aktör på marknaden och som garant för att svensk obligationsmarknad även skall fungera tillfredställande. Särskilt glädjande är det att kontoret vid en internationell jämförelse förefaller stå sig väl i kon- kurrensen. Regeringens bedömning: uppgick den samlade kostnadsbesparingen i privatmarknadsupplåningen till , vilket innebär att uppnått det kvantitativa målet för privatmarknadsupplåningen. Verksamhetsmålet avser även de enskilda låneinstrumenten. Även i detta avseende anses det kvantitativa målet vara uppfyllt då samtliga låneinstrument uppvi- sade positivt resultat för utvärderingsperioden. Regeringen anser att det är önskvärt att RiksgäldsSpar fortsätter att utvecklas till en attrak- tiv sparform, inte minst för att kunna uppnå stabilitet i kontorets upp- låning från privatpersoner och mindre placerare. Bakgrund: Den totala sparmarknaden för ränteplaceringar, dvs. inlå- ning på bankkonton, räntefonder och privatobligationer, uppgick till . Detta är en ökning jäm- fört med samma tidpunkt föregående år då räntesparandet uppgick till . andel av sparmarknaden för ränteplaceringar uppgick till 2004, en något högre andel än föregående år. upplåning från privatpersoner och mindre placerare har dock minskat kraftigt, från som mest till 2004. Utvecklingen förklaras i huvud- sak av att AllemansSpar avskaffades och till del av att stora förfall av premieobligationer inte fullt ut vägts upp av nyemissioner. Pri- vatmarknadsupplåningen har fallit som andel av stats- skulden. har dock andelen varit i stort sett på av statsskulden. Diagram 5.6: Privatmarknadsupplåning fördelat på olika upplåningsin- strument och som andel av statsskulden 20002004 (miljarder kronor och i procent). Premieobligationerna utgör basen i privatmarknadsupplåningen. 2004/05:104 2004 emitterades två nya premieobligationslån på sammanlagt 9,5 mil- förföll premielån till ungefär motsvarande be- lopp, vilket innebär att den totala utestående premieobligationsstocken 2004 i princip var oförändrad jämfört med på . Utvecklingen utgör ett trendbrott för premielånen eftersom för- säljningen under en rad av år understigit värdet på de lån som förfallit. stod, liksom , för ungefär hälften av den totala försäljningen gentemot kund. Liksom lyckades konto- ret minska kostnaderna för försäljningen genom att förhandla ned provi- sionskostnader till återförsäljarna. Andelen premielån som såldes via internet var större än försäljningen via telefon. Antalet premiekunder är ungefär en halv miljon. Det totala antalet kunder i RiksgäldsSpar uppgick till ca 143 600, en ökning med ca 6 300 kunder. RiksgäldsSpar fortsatte att växa öka vo- lymmässigt 2004, även om ökningen gick långsammare . Den totala volymen i RiksgäldsSpar uppgick till vid utgången av 2004, en ökning med jämfört med . Ökningen förklaras av utvecklingen i RiksgäldsSpar utan tidsgräns vars utestående stock uppgick till 2004. Stocken rea- la lån inom RiksgäldsSpar har i princip varit oförändrat under hela utvärderingsperioden. Statspapper för alla, auktionsförsäljning av statspapper till privatperso- ner och andra mindre investerare via internet, startade . Kunderna deltar i samma auktioner som de institutionella placerarna och kan även lägga bud i statsskuldväxelauktionerna. Fr.o.m. janu- ari 2004 öppnades även auktionerna av realobligationer för privatperso- ner och mindre investerare. Emitterad volym ökade från 2003 till 2004. Intresset har varit större för växelemissionerna än för statsobligationerna. En förklaring kan vara att de låga räntorna missgynnar längre placeringar, en annan att kundernas kortsiktiga likviditetsplaceringsbehov gynnar växlar på övrigas bekost- nad. Faktaruta 5.4: Utvärderingsmodell för privatmarknadsupplåningen tillämpar samma utvärderingsmodell för premie- obligationer och RiksgäldsSpar. Modellen innebär att utgifter och inkomster som är förknippade med upplåning i ett låneinstrument periodiseras över in- strumentets löptid. Utgifterna består dels av direkta utgifter för förvaltningen, dels av de omkostnader som skall belasta verksamheten. Inkomstbesparingen beräknas som skillnaden i räntepunkter mellan upplåning på privatmarknaden jämfört med motsvarande upplåning på penning- och obligationsmarknaden i samma löptid. Modellen innebär att mer rättvisande och transparenta resultat kan beräknas för de olika låneinstrumenten. Resultatet för den sammanlagda privatmarknadsupplåningen 2004 upp- Skr. 2004/05:104 gick till jämfört med motsvarande upplåning på pen- ning- och obligationsmarknaden. För den femåriga utvärderingsperioden 20002004 uppgick det sammanlagda resultatet till . Nästan hela resultatet kan hänföras till premieobligationerna. Resultatet har fallit kraftigt jämfört då äldre lån med höga marginaler förfallit och ersatts med lån till lägre räntor och marginaler. Diagram 5.7: Kostnadsbesparing för privatmarknadsupplåning jämfört med motsvarande upplåning på penning- och obligationsmarknaden 20002004 (mkr). uppgick kostnadsbesparingen i upplåningen via RiksgäldsSpar till vilket är en kraftig nedgång jämfört med . För- sämringen beror på ökade marknadsföringskostnader och kursförluster vid förtidsinlösen. Det senare beror på att kunderna löst sin inlåning till allt lägre räntor och med marknadsvärdesvinster som följd. Sammantaget uppvisar sparformen i överskott för utvärderingsperi- oden. För sparformen Statspapper för alla uppgick kostnaderna 2004 till to- talt där marknadsföring och systemutveckling var de enskilt största posterna. Merparten av kostnaderna är fasta vilket innebär att marginalkostnaden per tillkommande kund är låg. Sparformen emitte- ras utan räntemarginal till kapitalmarknaden och kan därmed inte utvär- deras enligt samma principer som de specialiserade instrumenten för upplåning på privatmarknaden. Tabell 5.7: Kostnadsbesparing för privatmarknadsupplåning med motsvarande upplåning på penning- och obligationsmarknaden 20002004 (). 1Jämfört med nollkupongräntestrukturen. 2Avser premielån emitterade . 2004 används en ny modell för resultatberäkning och värden är därför inte helt jämförbara. Riksgäldskonto är en gammal sparform som avvecklades . Skälen för regeringens bedömning: Regeringens mål för privatmark- nadsupplåningen är att uppnå största möjliga kostnadsbesparing i förhål- lande till alternativa upplåningsformer på penning- och obligationsmarknaden. Målet avser såväl den samlade privatmark- nadsupplåningen som, i rimlig omfattning, de enskilda låneinstrumenten. uppgick den samlade kost- nadsbesparingen i privatmarknadsupplåningen till , vilket innebär att uppnått det kvantitativa må- let för privatmarknadsupplåningen. Kostnadsmålet avser även de enskil- da låneinstrumenten. Även i detta avseende anses det kvantitativa målet vara uppfyllt då samtliga låneinstrument uppvisade positivt resultat för utvärderingsperioden. Regeringen konstaterar att det samlade resultatet i privatmarknadsupp- låningen i mycket hög grad är beroende av resultatutvecklingen för pre- mieobligationerna. Det är därför tillfredställande att emissionsverksam- heten varit framgångsrik och att minskningen av premieobli- gationsstocken tycks ha stannat av. Därtill anser vi att satsningen på RiksgäldsSpar bör fortsätta. Tillväxten i antalet kunder och sparandevo- lymer är, även om tillväxttakten avtog , lovande och indikerar att sparformen håller på att utvecklas till en attraktiv sparform på den svenska sparmarknaden. Det primära syftet med Statspapper för alla är att skall nå nya kategorier investerare och att sparformen skall fungera som en brygga mellan institutionsmarknad och privatmarknadsupplåningen. Statspapper för alla måste därför utvärderas på ett annat sätt än instru- menten riktade till icke-institutionella investerare. Den ökade omsättning och aktivitet som redovisas för sparformen är således uppmuntrande men även i detta fall måste marknaden ges tid att mogna. Den inriktning som redovisar i årsredovisningen förfaller rimlig, dvs. att resurserna för Statspapper för alla koncentreras till de instrument och kundgrupper där möjligheterna till framgångsrik försäljning är som störst. Utdrag ur protokoll vid regeringssammanträde Närvarande: Statsministern , statsråden , , Y. , , Nuder, M. , , Orback Regeringen beslutar skrivelse 2004/05:104 Utvärdering av statens upplå- ning och skuldförvaltning 2000-2004