prop · GS031d7 · 2005-01-01 00:00:00 — Vid sidan av det särskilda inriktningsarbetet har en rad tematiska samordningsprojekt genomförts i seminarieform, varvid försvarsunderrättelsemyndigheterna, tillsammans med andra myndigheter, bidragit med relevant underlag. Vid () hade underrättelseproduktionen en stark fokusering mot för att sedan övergå till normal verksamhet inom etablerade rapporteringsområden. internationella engagemang har dock höjt kraven på snabb anpassning till förändringar i uppdragsgivarnas prioriteringar. Tonviktsförskjutningen mot nya hot fortsätter. Svårigheten att inhämta relevant kommunikation försvårar alltjämt bevakningen av vissa prioriterade frågor. Ett problem som alltmer accentuerats är bristen på råmaterial, dvs. Det kontinuerliga arbetet med att uppdatera signalreferensbiblioteket (SRB) har fortsatt . Inhämtningen sker dels från två fasta signalspaningsstationer, dels från de rörliga plattformarna fartyget och flygplan S 102 B. För att öka produktionen till stöd för Försvarsmaktens internationella insatser har den flygburna signalspaningen (S 102 B) även i ökande omfattning inriktats mot . Förutom flygningar över med start och landning i har två stycken långa tillfälliga baseringar till den italienska flygbasen di genomförts under 2004/05:1 UTGIFTSOMRÅDE 6 Erfarenheter och resultat är mycket goda. Inom Försvarsmakten leds underrättelsefunktionen av den militära underrättelse- och säkerhetstjänsten (MUST). har MUST tagit fram underlag för Försvarsmaktens beredskap, operativa verksamhet och förbandsutveckling samt för insatsorganisationens utveckling och materiell förnyelse. MUST har enligt regeringens bestämmande deltagit i den strategiska underrättelsetjänsten och bedömer att man utvecklat sin förmåga att bedöma utvecklingen av de säkerhetspolitiska systemen i . Arbete med förberedelser för internationella insatser har utförts liksom stöd till svenska förband i utlandsstyrkan. Bedömningar kring säkerhetshotet och utbildning för att förbättra säkerhetsskyddet har varit en del av detta. Underlag inför nya möjliga insatser har tagits fram. MUST har ökat sin förmåga till daglig informationsinhämtning bl.a. genom öppna nätverksbaserade informationskällor. Försvarsattachéverksamheten hade ackreditering i 36 länder. Försvarsattachéer är en resurs i det bilaterala samarbetet och i underrättelseinhämtningen. Stöd har lämnats till svenska totalförsvarsmyndigheter m.fl. i ärenden som berör inköp eller försäljning av materiel och tjänster med militär anknytning. Teknisk underrättelsetjänst för Försvarsmaktens behov har bedrivits vid försvarsunderrättelsemyndigheterna och . Underlag från dessa myndigheter har inarbetats i MUST:s underlag och analyserats och bearbetats i den ordinarie underrättelseprocessen. Den formaliserade inriktningsprocessen har utvecklats ytterligare under verksamhetsåret. Inriktningsprocessen har bekräftat att behov av underrättelser till stöd för svensk utrikes-, säkerhets- och försvarspolitik huvudsakligen rör frågor av civil karaktär. I inriktningsarbetet har också konstaterats att deltagande i internationella insatser medför ett ökat behov av underrättelser avseende såväl militära som 2004/05:1 UTGIFTSOMRÅDE 6 politiska, socioekonomiska, säkerhets- och terrorismrelaterade förhållanden. Regeringens särskilda inriktning av försvarsunderrättelsemyndigheterna har inneburit en möjlighet för dessa att i högre grad kunna bidra med ett relevant och efterfrågat underlag till stöd för den svenska utrikes-, säkerhets- och försvarspolitiken. Resultatet har emellertid inte varit helt tillfyllest och har ett arbete pågått med att förbereda en anpassning av relevant lagstiftning för att ta hänsyn till såväl förändrade tekniska förutsättningarna som den förändrade säkerhetspolitiska miljön. Utvecklingen inom telekommunikationsområdet är mycket snabb. Det breda kommersiella utbudet av olika produkter innebär utmaningar för signalspaningen. Bristen på råmaterial beror till mycket stor del på att endast eterburen kommunikation får inhämtas av FRA. FRA besitter nu mycket god kunskap avseende såväl de tekniska som de administrativa aspekterna på informationssäkerhet och är en eftertraktad resurs bland myndigheter. Försvarsmaktens ökade deltagande i internationella insatser medför ett ökat behov av deltagande från FRA på flera områden. Tillfälliga baseringar av den flygburna signalspaningen utomlands ger betydligt längre inhämtningstid i operationsområdet jämfört med flygningar från svensk bas. Arbetet med att ominrikta försvarsunderrättelsemyndigheterna och förbättra graden av relevans för underrättelseproduktionen fortsätter. Den övergripande inriktningen av försvarsunderrättelsemyndigheterna är fortsatt giltig. 3.7.2Verksamhetsområdet Det civila försvaret Målet för verksamhetsområdet 2003 mot vilken resultatbedömningen har gjorts är att värna civilbefolkningen, trygga en livsnödvändig försörjning, säkerställa de viktigaste samhällsfunktionerna och bidra till Försvarsmaktens förmåga vid ett väpnat angrepp, att bidra till fred och säkerhet i omvärlden samt att stärka samhällets förmåga att förebygga och hantera svåra påfrestningar på samhället i fred. 3.7.2.1Sammanfattande bedömning av förmågan inom det civila försvaret Personalresurser för elförsörjning vid höjd beredskap har förstärkts genom att civilpliktiga har utbildats för reparation av ställverk och kraftledningar samt till kraftverksoperatörer. Genom utbildning och övning har kompetensen hos den särskilda beredskapspolisen bibehållits och den kommunala räddningstjänstens förmåga vid höjd beredskap har stärkts, bl.a. genom utbildning av räddningsmän och ammunitionsröjare. De frivilliga försvarsorganisationernas verksamhet har bl.a. inneburit att ytterligare kompetens tillförts samhället. De frivilliga försvarsorganisationernas verksamhet består framförallt av stöd till samhället i olika former. Det handlar bl.a. om stöd till kommunerna med frivilliga resursgrupper och i kriskommunikationsfrågor. Investeringar och underhåll av befintligt material och anläggningar har stärkt samhällets förmåga inom el-, tele- och transportsektorerna vid höjd beredskap. Möjligheterna att kunna starta produktion och distribution av el i öar, s.k. ö-drift, tills dess att det nationella nätet åter är i funktion efter ett långvarigt elavbrott har förbättrats. Därtill har reparationsberedskapen förbättrats och driftscentraler säkrats. Den samlade förmågan inom det civila förvaret bedöms av som godtagbar. På samverkansområdesnivå bedöms förmågan inom det civila försvaret som godtagbar i samtliga fall. En förutsättning för att kunna hantera ett väpnat angrepp är att ansvariga myndigheter, vid ett förändrat omvärldsläge, vidtar åtgärder som stärker förmågan. Majoriteten av aktörerna inom det civila försvaret bedöms ha tillfredsställande möjligheter att hinna bygga upp den kompetens och den infrastruktur som behövs för att möta ett militärt angrepp. Bedömningen förutsätter att medel tillförs verksamheten . Regeringen anser att förmågan inom det civila försvaret som helhet var tillfredsställande vid utgången av 2003. Av särskild betydelse är att det här är fråga om en förmåga som behövs först efter en anpassningsperiod. 3.7.2.2Redovisning av gemensamma frågor för civilt försvar har varit verksam . fick myndigheten uppgiften att ansvara för utbyggnad, drift och förvaltning av det gemensamma radiokommunikationssystemet för skydd och säkerhet (). Detta innebär att en delvis ny etableringsfas påbörjades . arbetar med att utveckla krisberedskapen i det svenska samhället. Tillsammans med en mängd myndigheter, landsting, kommuner, organisationer och delar ur näringslivet har börjat skapa arbetsformer för att gemensamt minska samhällets sårbarhet och förbättra förmågan att hantera kriser. har myndigheten främst prioriterat arbetet med planeringssystemet, att utveckla stödet till de geografiskt områdesansvariga aktörerna samt att utveckla metoder för risk- och sårbarhetsanalyser. påverkar som samordnande myndighet långsiktigt samhällets krishanteringsförmåga, bl.a. genom planeringsprocessen, metodutveckling samt det stöd som lämnas till de områdesvisa nivåerna och sektoransvariga myndigheter. bedömer att myndigheten genom kunskapsutveckling, inriktning, samordning, stöd och uppföljning har bidragit till att minska sårbarheten och förbättrat förmågan att hantera kriser i samhället. har skapat ytterligare förutsättningar för att höja grundförmågan hos myndigheten och andra aktörer i krishanteringssystemet. Regeringen bedömer att har uppfyllt ställda mål för verksamheten. Genom de aktiviteter som genomförts har förutsättningar skapats för att successivt kunna höja förmågan både hos myndigheten och hos andra aktörer inom krishanteringssystemet. Trots viss underrepresentation av kvinnor i ledande befattningar och män i stödbefattningar bedömer regeringen att gör ett bra arbete i sin rekrytering genom 2004/05:1 UTGIFTSOMRÅDE 6 att man är medveten om de brister i könsfördelningen som finns och att myndigheten arbetar för att få en mer jämställd arbetsplats. Regeringen bedömer att gjort ett bra arbete inom ohälsoområdet då den totala sjukfrånvaron i var . Regeringen ser att myndigheten arbetar för att bibehålla denna låga nivå. Den låga sjukfrånvaron kan bl. a. förklaras med att myndigheten är ung såväl ur etableringssom ålderssynpunkt. Genomsnittsåldern på är . Styrelsen för psykologiskt försvar Styrelsen för psykologiskt försvar har deltagit i arbetet i två samverkansområden, Teknisk infrastruktur respektive Områdesvis samordning, samverkan och information. Styrelsen har administrerat verksamhet. är ett samarbetsorgan som skall verka för att den privata och offentliga sektorn har en gemensam syn på behovet av säkerhet, beredskap, krishanteringsförmåga och samverkan. I finns representanter från , , , , , , , , och . Styrelsen har publicerat den årliga opinionsstudien 2003. En sådan studie har genomförts regelbundet . Opinionsstudierna är ett viktigt komplement till bilden av befolkningens syn på samhället, säkerhetspolitiken, totalförsvaret, försvarsviljan samt upplevelse av hot mot bakgrund av förändringar i omvärlden. En studie om hur några större svenska tidningar rapporterade krigsskeendet i , Ett gott krig eller en ond opinion, har publicerats. Styrelsen har vidare administrerat verksamheten i som består av företrädare för Försvarsmakten, , , , , och Försvar 2004/05:1 UTGIFTSOMRÅDE 6 har arbetet med regeringens uppdrag att skapa en informationsbank på Internet om haveri varit omfattande. En första version publicerades på Internet . kunde det psykologiska försvaret fira en femtioårig verksamhet. Detta uppmärksammades bland annat genom att Styrelsen gav ut en jubileumsbok. Styrelsen för psykologiskt försvars tidigare insatser inom området massmedieberedskap var inriktad på att följa och vid behov stödja public service-företagens beredskapsplanläggning. har Styrelsens arbete delvis en ny inriktning. Myndighetens angrepps- och synsätt har såväl koncentrerats som breddats. Koncentrationen i sig innebär att ett antal mer inriktade studier har planlagts för att genomföras . Syftet med arbetet är att kartlägga medieföretagens roll och förutsättningar i det nya krishanteringssystemet. Det breda synsättet visar sig bl.a. genom att Styrelsen även avser att arbeta mer utifrån ett helhetsperspektiv, där inte enbart medieföretagen, utan också samhällsmedborgarnas förutsättningar att ta till sig viktig samhällsinformation analyseras. Analyssättet utgår från den betydelse som medierna har som nyhetsförmedlare och opinionsbildare. Regeringen bedömer att Styrelsen har uppfyllt ställda mål för verksamheten. 3.8.1.1Utbildning, planering m.m. och stridskrafternas utveckling Regeringens bedömning: bör utbildnings- och övningsverksamheten inriktas mot att öka förmågan att verka med behovssammansatta styrkor inom ramen för samordnade insatser. Härvid bör särskilt uppmärksammas arbetet med att bidra till och utveckla EU:s snabbinsatsförmåga. Förmågan att samverka med civila myndigheter bör vara fortsatt hög. Utvecklingen av förband, kompetens och förmåga bör ske samordnat och inom ramen för utvecklingen mot ett försvar på nätverksbaserad grund och en ökad internationell förmåga såväl kvalitativt som kvantitativt. Avveckling av förband och personal bör fullföljas och genomföras skyndsamt. Det svenska bidraget till internationella styrkeregister bör successivt utvecklas mot en högre ambitionsnivå avseende förband, beredskapstider och uthållighet. Utgångspunkt bör vara de kapacitetsmål som är fastställda i EU Headline 2010. Särskilda åtgärder bör vidtas för att säkerställa rekryteringen av totalförsvarspliktiga till internationella insatser. Skälen för regeringens bedömning: De insatsförband som enligt regeringens förslag i prop. 2004/05:5 Vårt framtida försvar skall ingå i insatsorganisationen och ha beredskap för territoriell integritet och internationella insatser, bör enligt regeringens uppfattning prioriteras när det gäller utbildnings- och övningsverksamhet, utveckling m.m. Detta är även väsentligt för utvecklingen av förband som skall bidra till EU:s 3.8.1Inriktning Verksamhetsområdet Det snabbinsatsstyrka. När det gäller övriga förband 2004/05:5 föreslår regeringen vilka krav på operativ förmåga som skall gälla för Försvarsmakten och bedömer där också att det militära försvaret inom ramen för sin huvuduppgift, förmågan att kunna föra väpnad strid, skall uppnå denna förmåga och genomföra de insatser som krävs (se även avsnitt 3.3.1). Nedan följer regeringens bedömning av vilken inriktning som i övrigt bör gälla för Försvarsmaktens verksamhetsgrenar. bör sådan verksamhet endast undantagsvis genomföras bl.a. i syfte att vidmakthålla och utveckla kompetenser. Det är enligt regeringens uppfattning viktigt att de förband som inte längre skall ingå i insatsorganisationen enligt regeringens förslag i prop. 2004/05:5 Vårt framtida försvar avvecklas skyndsamt. Detta bidrar till att resurser kan frigöras för att genomföra den verksamhet och de ambitionshöjningar inom vissa områden som regeringen har föreslagit och bedömt i ovannämnda proposition. Operativ ledning och logistik Inriktningen för operativ ledning och logistik bör vara att inleda de av beslutade reduktionerna inom grund- och insatsorganisationen. kommer påbörjandet av omstruktureringen att vara en viktig uppgift för Försvarsmaktens centrala ledning. Den Operativa insatsledningens (OPIL) samlokalisering till och kommande reduceringar av den centrala ledningen är andra förutsättningar i arbetet. Kompetensen i operativ och taktisk stabstjänst samt internationell samverkan bör utvecklas. Utvecklingen inom såväl ledningssom logistikfunktionen bör bygga på anpassning av systemen till internationell och gemensam standard. Möjligheterna till utläggning av verksamheter på entreprenad bör prövas och göras där detta är kostnadseffektivt. Utvecklingen inom internationell militär och civil logistik bör följas i syfte att FM LOG skall kunna stödja Försvarsmaktens förband såväl nationellt som internationellt. Inriktningen för markstridskrafterna bör vara att inleda de av beslutade reduktionerna inom grund- och insatsorganisationen. Organisationen av snabbinsatsstyrkan skall påbörjas. Utbildningen bör inriktas mot att öka förmågan till väpnad strid i sammansatta och integrerade förband. Enligt vad som redovisats har förmåga att leda högre förband förstärkts genom övningsverksamhetens goda resultat. Regeringen anser att det är viktigt att Försvarsmakten fortsätter denna utveckling för att stärka förmågan att leda högre förband. Det är inte minst viktigt i ett internationellt perspektiv. Övningar med inslag av gemensamma operationer, d.v.s. övningar med flera stridskrafter, är även fortsättningsvis av stor vikt. De viktigaste övningarna för markstridskrafterna är slutövningen och arméns stabs- och sambandsövning. Även deltagande i internationella övningar bör prioriteras. 2004/05:1 UTGIFTSOMRÅDE 6 Den viktigare materieltillförseln för arméstridskrafterna består av leveranser av pansarterrängbil 202/203 och måldetekterande artillerigranat (Bonus). planeras utvecklingen av den moderniserade och dumperiserade versionen av haubits 77 påbörjas. Anskaffning är dock inte planerad förrän . Inriktningen för sjöstridskrafterna bör vara att inleda de av beslutade reduktionerna inom grund- och insatsorganisationerna samt prioritera utbildnings- och övningsverksamheten. Planeringen inför utvecklandet av förband med snabbinsatsförmåga är i detta avseende av särskild vikt. Regeringen anser att det är av vikt att det fortsatt bedrivs tillämpade övningar med behovssammansatta styrkor. Vidare bör förbanden ha en god incidentberedskap. På motsvarande sätt anser regeringen att internationella övningar med förband anmälda till internationella styrkeregister bör ges stor vikt. Utbildning m.m. skall vidare planeras, genomföras och följas upp så att den även motsvarar de ökade krav som följer av regeringens beslut att anmäla vissa förband till internationella styrkeregister. En förutsättning för att upprätthålla beredskapskraven för förband anmälda till internationella styrkeregister är enligt regeringens uppfattning en fortsatt hög ambitionsnivå inom utbildning, planering och övningsverksamheten m.m. Planeringen inför utvecklandet av förband med snabbinsatsförmåga är i detta avseende av särskild vikt. Den materiella förnyelsen i insatsorganisationen kommer fortsatt att omfatta bland annat halvtidsmoderniseringen av minröjningsfartyg typ Landsort. Arbetet med att utveckla ett nytt torped-, min- och sensorsystem (TMS) fortsätter. Inriktningen för luftstridskrafterna bör vara att inleda de av beslutade reduktionerna inom grund- och insatsorganisationen. 2004/05:1 UTGIFTSOMRÅDE 6 Planeringen inför utvecklandet av förband med snabbinsatsförmåga är i detta avseende av särskild vikt. Inriktningen för luftstridskrafterna i övrigt innebär i huvudsak följande. Vidareutvecklingen av Gripensystemet bör fortsätta, liksom den materiella utvecklingen med bl.a. tillförandet av JAS 39 C/D-plan. Utvecklingen av förmågan att genomföra precisionsbekämpning bör fortsätta. Swafrap bör prioriteras avseende materiel, utbildnings- och övningsverksamhet. Luftstridskrafterna bör fortsätta att delta i såväl multinationell som bilateral övningsverksamhet i syfte att förbättra Försvarsmaktens samlade förmåga, främst på högre konfliktnivåer. Övningar på högre taktisk nivå bör genomföras. I ordinarie utbildning bör grundläggande förmåga att delta i internationella insatser skapas, dels genom nationell utbildning, dels genom medverkan i internationella övningar. För att uppnå de kvalitativa målen vid luftstridskrafterna och möjliggöra förmåga till exportstöd, bör verksamheten inriktas mot en ökning av flygtidsproduktionen samt förmågan att taktiskt leda luftstridskrafterna. -genomförandeplan för flygutbildning verkställas, -flygtidsproduktionen optimeras mot flygförare i förbandsgrupp 1 samt -övningsverksamhetens omfattning och kvalitet inriktas mot nivå tre på den femgradiga bedömnings skalan och inkludera utveckling av nationell ledningsförmåga. Som regeringen har anmält till är helikopterförbanden inne i en period med stora förändringar. Detta präglar förbanden, deras utveckling och förmåga i det korta perspektivet. Inriktningen av helikopterförbanden bör fortsatt vara att utveckla helikopterbataljonen, med mark- och sjöoperativinriktning. Helikopterbataljonen fortsätter införandet av och . Mot bakgrund av det begränsade antalet helikoptrar måste en prioritering ske mellan helikopterbataljonens uppgifter. Parallellt med anskaffningen kommer merparten av de befintliga helikoptersystemen och helikoptrarna att avvecklas. Regeringen vill också erinra om betydelsen av att helikopterförbanden deltar i internationella genomförda internationella övningar har tillfört förbanden värdefulla erfarenheter. Utvecklingen mot ett nätverksbaserat försvar (NBF) Inom ramen för utvecklingen mot ett nätverksbaserat försvar (NBF) sker Försvarsmaktens omstrukturering från ett invasionsförsvar mot ett flexibelt insatsförsvar. Detta bedöms medge ett mera effektivt utnyttjande och samordning av stridskrafterna. Med stöd av modern informations- och kommunikationsteknik skapas förutsättningar för förbättrad förmåga inom följande delar: -information och omvärldsuppfattning, -ledning med beslutsstöd samt -insats och verkan. Regeringen finner det angeläget att det sker en kontinuerlig växelverkan mellan utvecklingsprocesserna teknik, personalkompetens, metodik-, och organisationsutveckling. Denna växelverkan skall baseras på fastställda målsättningar, aktiviteter och analyser med erfarenhetsutvärdering. Utgående från detta anser regeringen att det måste finnas förutsättningar att revidera såväl målsättningar som planering för fortsatt utveckling. Genom detta erhålls handlingsfrihet och det skapas förutsättningar för att undvika låsningar i såväl ekonomiska som tekniska termer. Vidare finner regeringen det angeläget att det råder en långsiktig bemanningssäkerhet inom Försvarsmakten. Det är i detta sammanhang angeläget att betona att detta även omfattar de delområden som verkar under central nivå och ut till förbandsnivån. I Försvarsmaktens fortsatta utvecklingsarbete mot ett nätverksbaserat försvar är det angeläget att utformningen av såväl de tekniska delarna som metodiken för insatsledning medger förmåga att utbyta information och samverka med andra aktörer. Deltagande i internationella insatser ställer krav på interoperabilitet vilket gör att det är väsentligt att undvika svenska särlösningar. Vidare är det väsentligt att utvecklingen medger att utbyte av information och samverkan med andra totalförsvarsmyndigheter och civila myndigheter kan ske under såväl fred, kris som krig vilket därmed ger förutsättningar för att öka samhällets totala förmåga att samordnat hantera svåra kriser eller påfrestningar på vårt samhälle. Arbetet med att genomföra den förändring av Försvarsmaktens personalförsörjningssystem som redovisades i propositionen Fortsatt 2001/02:10, 2001/02:FöU7, 2001/02:192). Regeringen redovisar sin syn 2004/05:5. Regeringen anser att det är av vikt att volymen totalförsvarspliktiga anpassas till den insatsorganisation som regeringen föreslår i prop. 2004/05:5 Vårt framtida försvar. Den föreslagna totalförsvarspliktsvolymen, som bedöms uppgå till ca 10 000 inryckande, förutsätter att de mest motiverade uttas till tjänstgöring. En följdeffekt av detta kan även bli att personalförsörjningen för de internationella insatserna tryggas. Regeringen anser att , med stöd av Försvarsmakten, i detta hänseende bör vidta åtgärder för att höja intresset samt förfina urvalsprocessen vid mönstring. Regeringen överväger att pröva ett system med årlig uppräkning av de totalförsvarspliktigas förmåner. Regeringen avser att ge Försvarsmakten och i uppdrag att redogöra för hur uppgifterna för de frivilliga försvarsorganisationerna och behovet av frivillig personal bör se ut . Regeringen behandlar i prop. 2004/05:5 Vårt framtida försvar den framtida inriktningen för den frivilliga försvarsverksamheten. Enligt regeringen är stora delar av dagens frivilligverksamhet inriktad mot det gamla invasionsförsvaret och anpassat till en numerärt större insatsorganisation med högre behov av stöd från frivilliga än dagens. Inriktningen är att en reduktion av anslaget 6:9 Stöd till frivilliga 2004/05:1 UTGIFTSOMRÅDE 6 försvarsorganisationer görs med 2005. Regeringen avser därutöver reducera uppdragsmedlen med . är i högre utsträckning än övriga myndigheter totalförsvarets ansikte mot övriga samhället då kontakterna med allmänheten är omfattande under mönstrings- och inskrivningsprocessen. Vid dessa kontakter med mönstrande ungdomar får det inte råda något tvivel om vilka attityder och värderingar som det svenska försvaret är satt att skydda och som dess myndigheter också skall präglas av.