prop · GS0380 · 2005-03-22 00:00:00 — Det nu löpande avtalet redovisades i propositionen FoU och samverkan i innovationssystemet (prop. 2001/02:2). Avtalet medför att avsätter medan staten genom avsätter för institutens kompetensutveckling. Genom beslut med anledning av ovan nämnda proposition (prop. 2001/02:02, bet. 2001/02:NU5, rskr. 2001/02:64) gavs Ireco i uppdrag att verka för en omstrukturering av sina institut i syfte att skapa en sammanhållen struktur med färre, större och mer internationellt konkurrenskraftiga institut med en stark förankring hos näringslivet. För att finansiera omstruktureringen tillskjuter staten och vardera . Regeringen tillför ytterligare för att finansiera Irecos omstrukturering. har i beslut tillskjutit ytterligare för samma ändamål. har de ovan angivna medlen för kompetensutveckling om totalt fördelats utifrån ansökningar från respektive industriforskningsinstitut. Besluten för medlens fördelning har grundat sig på rekommendationer från en programkommitté med representanter för Ireco och . Vissa medel har använts för att stödja själva omstruktureringen. Skälen för regeringens bedömning: Ireco förväntas slutföra den pågående fasen av omstruktureringen . Ireco-instituten kommer då i huvudsak att vara strukturerade i fyra grupper: en material- och verkstadsteknisk koncern under holdingbolaget ; ett , tryck och förpackningar (); en grupp inom bio-, miljö- och byggteknik, , bestående av tidigare Trätek och och Bioteknik; samt en gruppering för instituten inom informations- och kommunikationsteknik. Ansvaret för omstruktureringen av Ireco-instituten har legat på det av staten och gemensamt ägda bolaget holding AB. För att åstadkomma den nya strukturen har staten och särskilda medel. Regeringen kan konstatera att samarbetet mellan staten och varit framgångsrikt och bl.a. utgjort en förutsättning för ett framgångsrikt genomförande av omstruktureringsprocessen. Regeringen avser att verka för att samarbetet mellan staten och skall kunna fortsätta även efter det att innevarande avtalsperiod löpt ut . Fortsatta insatser krävs för att stärka institutssektorn och göra den till en starkare resurs för den näringslivsinriktade forskningen. Det är regeringens bedömning att Ireco-instituten behöver fortsätta att utvecklas mot en mer effektiv struktur av större och mer fokuserade institut som också har större förutsättningar för förnyelse. kommer utvecklingen av instituten att gå in i en ny fas sedan den nya strukturen etablerats. Större och mer fokuserade institut kan på ett effektivare sätt vara en länk mellan universitet, högskolor och näringslivets forskning, bedriva FoU för näringslivets och det övriga samhällets behov samt verka som en starkare partner i internationella FoU-samarbeten, t.ex. inom EU. Många av de företag som gör stora forskningssatsningar i är inte svenskägda. De agerar på en global marknad där etableringar styrs av den lokalisering som erbjuder de bästa villkoren. Detta minskar företagens FoU-koppling till . En konkurrenskraftig institutssektor med förmåga att utveckla forskning av intresse för företagen, själva eller i samverkan med universitet och högskolor, är ett argument för företagen att placera sin forskning i . Regeringen redovisade ekonomiska vårproposition (prop. 1996/97:150) resultatet av och förstärkning av industriforskningsinstituten, den s.k. och angav då särskilt att näringslivsintressenterna vid en bolagisering bör vara majoritetsägare i de av instituten nybildade aktiebolagen. Genom näringslivets internationalisering, bl.a. avseende ägandet, har förutsätt- ningarna för att näringslivet skall vara en betydelsefull och drivande ägare av industriforskningsinstituten förändrats. Den fortsatta utvecklingen av industriforskningsinstituten förutsätter därför en mer flexibel syn på ägandet än den som redovisas i . I vissa sektorer där de verksamma företagen i huvudsak är utlandsägda är ett majoritetsägande av näringslivet inte rimligt. Regeringen avser därför att i undantagsfall öppna för ett statligt majoritetsägande om det är avgörande för att åstadkomma en stark institutssektor. En förutsättning för regeringen att gå in som majoritetsägare i ett institut är ett tydligt engagemang från näringslivet i form av ökad uppdragsvolym eller ökad omfattning på samverkansprojekt. Finansiering av ett statligt majoritetsägande måste ske inom ramen för de medel som Ireco disponerar över. I samband med att möjligheten för staten att träda in som majoritetsägare av industriforskningsinstituten öppnas kommer de konsekvenser som detta innebär avseende statens ägarroll att analyseras. Traditionellt har lärosätena haft sin tyngdpunkt inom grundforskning medan industriforskningsinstituten utvecklat tillämpningar i nära samverkan med näringslivet. Genom den ökande tonvikten på FoU:ns betydelse för hållbar tillväxt har motiven för en närmare samverkan mellan institut och lärosäte stärkts. Lärosätenas uppgift att samverka med det omgivande samhället har fått en allt större betydelse. Förväntningar på att forskningsresultat skall ges kommersiella möjligheter har också ökat. En ökad samverkan mellan lärosäten och industriforskningsinstitut ökar möjligheterna för att den forskning som utförs vid lärosätena skall komma till nytta i näringslivet, liksom att forskare intresserar sig för näringslivets forskningsutmaningar. Inflödet av kunskap från institut och näringsliv kan vara vitaliserande för den akademiska forskningen eftersom de problemställningar som näringslivet behöver lösa oftast kräver ett tvärvetenskapligt angreppssätt. Instituten kan genom sin mer näringslivsanpassade organisation fungera som vidareförädlare och driva forskningen mot de olika näringarnas mer specifika behov. Relationerna mellan lärosäte och institut behöver utvecklas och en stärkt institutssektor ökar förutsättningarna för en god samverkan. Samarbetsprojekt där både institut och lärosäten ingår bör stimuleras. De forskningsfinansierande myndigheter som finansierar projekt inom institutens verksamhetsområde, främst och Formas, har här ett särskilt ansvar för att stimulera samverkan mellan lärosäte och institut. EU:s ramprogram för FoU utvecklas mot allt större projekt. Denna utveckling kommer att ställa krav på samordning av ett stort antal aktörer. Instituten har varit framgångsrika i deltagandet i ramprogrammen eftersom de är vana vid att samordna forskningsaktörer från såväl akademi som näringsliv. I det pågående sjätte ramprogrammet finns en tendens till ett minskat industriellt deltagande. påverka som är starkt beroende av internationellt verkande företag. En stärkt institutssektor är betydelsefull för att utveckla det svenska deltagandet i EU:s forskningsprogram. Framöver bedöms de små och medelstora företagens betydelse för ekonomin öka. Institutens betydelse för de små och medelstora företagens kunskapsutveckling som kunskapskälla eller som länk till och högskola har lyfts fram i olika sammanhang. De små och medelstora företagen har inte samma möjligheter som de stora att förlägga forskningsprojekt utomlands. De är därför beroende av en stark nationell institutssektor för sin utveckling. bör tillföras för långsiktig strategisk finansiering av verksamheten vid de statligt delägda industriforskningsinstituten. För ändamålet bör tillföras 2007 och ytterligare 2008. Medlen är avsedda som en förstärkning av de för kompetensutveckling av industriforskningsinstituten som regeringen avsätter . Liksom dessa medel bör de nya resurserna disponeras av för vidare fördelning till instituten via Ireco. och Ireco bör gemensamt utarbeta och till regeringen redovisa förslag till kriterier för fördelningen av de nya resurserna. Syftet med den strategiska finansieringen är att ge förutsättningar för industriforskningsinstituten att kontinuerligt utveckla sin kompetens och förmåga att bidra till näringslivets internationella konkurrenskraft. Som utgångspunkter för och Ireco:s förslag till kriterier bör gälla att medlen skall bidra till att stärka institutens samarbete med universitet och högskolor, främja institutens deltagande i internationella samarbets- program, t.ex. inom EU och stärka deras förmåga att stödja kunskapsutvecklingen inom små och medelstora företag. Medlen skall också bidra till en ökad samverkan mellan instituten samt ge möjlighet att ta tillvara ett ökat engagemang från näringslivet. Vidare måste fördelningen av de nya resurserna främja en hög vetenskaplig kvalitet i institutens forskning och stimulera förnyelsen av forskningen. Till stöd för denna process bör när så är lämpligt externa bedömare utnyttjas. Det är angeläget att de kriterier som ställs upp för fördelningen av resurserna är lätta att följa upp och utvärdera. Ireco bör ansvara för fördelningen av medlen för långsiktig strategisk finansiering med utgångspunkt i de uppställda kriterierna. har i uppdrag att verka för att industriforskningsinstitutens roll i innovationssystemet utvecklas och planerar att göra en utvärdering av hur kompetensmedlen bidragit till industriforsknings- institutens utveckling. Det är viktigt att och Ireco tar tillvara de erfarenheter som kommer fram från den planerade utvärderingen. Regeringen avser att ge i uppdrag att före utgången av 2008 utvärdera de insatser som genomförts med de medel som aviseras i denna proposition med avseende på kvalitet och effekt. Ireco bör till redovisa hur medlen har fördelats med utgångspunkt i de uppställda kriterierna. Möjligheten att ta del av de nya resurserna bör stå öppen både för nu existerande , institut som före omstruktureringen ingått i Ireco-gruppen och andra institut som tillkommer i gruppen. Regeringens förslag: Regeringen ges bemyndigande att avyttra hela eller delar av statens aktieinnehav i till ny huvudman. Bakgrund: godkände regeringens förslag att inrätta ett tekniskt forskningsinstitut i med inriktning på mikroelektronikbaserade system (prop. 1997/98:1, bet. 1997/98:UbU1, rskr. 1997/98:108). godkände vidare att verksamheten organiserades i ett av staten helägt aktiebolag (prop. 1997/98:114, bet. 1997/98:UbU17, rskr. 1997/98:271). Företaget, som bildades , fick namnet . Dess uppgift är att bedriva uppdragsforskning med inriktning på mikroelektronikbaserade system och att utveckla nya produkter och processer från idé till färdig prototyp. Imego har inom ramen denna uppgift utfört forskning inom mikroelektronik och arbetat för att kommersialisera sina forskningsresultat inom området. Institutet tilldelades ett grundkapital om för inledande investeringar och omkostnader i samband med uppbyggandet av verksamheten. Dessutom tilldelades institutet ett årligt anslag om för kompetensutveckling och forskning. ökades anslaget till . I propositionen Forskning och förnyelse (prop. 2000/01:3) angavs att verksamheten skulle utvärderas för att regeringen därefter skulle kunna besluta om institutets framtida finansiering. En särskild utredare tillkallades . överlämnades betänkandet Verksamheten vid (SOU 2004:89). Betänkandet har remissbehandlats. Utredningens förslag: Utredaren bedömde att Imegos ledning har åstadkommit ett väl fungerande institut med kompetent personal och väl utformad organisation. Speciellt inom området accelerometer- och gyroteknik har institutet utvecklat hög kompetens och skapat goda resurser och möjligheter för utveckling av nya system och produkter för svensk industri. Verksamheten inom detta område är i internationell toppklass. Stora insatser har också gjorts för att bygga upp kompetens för utveckling av biotekniska system. Utredaren konstaterar att vid Imego:s start uppsattes målet att Imego skulle vara vinstgivande men att detta mål inte har uppnåtts. Efter besparingar och inkomster från externa uppdrag finns en möjlighet till nollresultat och möjligen en vinst . Utredaren konstaterar vidare att Imego som helägt av staten avviker från den struktur som i övrigt gäller för jämförbara forskningsinstitut. Detta ger enligt utredaren inte tillräckliga incitament för institutet att söka industriuppdrag och för att samordna resursanvändningen på ett rationellt sätt. Utredaren bedömer att det skulle innebära stora fördelar med att Imego får ny ägare och samordnas med andra statliga forskningsutförare. Utredningens huvudförslag är att Imego förs in under Ireco med ett av bolagen inom som majoritetsägare och med som delägare. Utredaren föreslår därför att statens aktier överförs till Ireco och . Överförandet av aktier bör enligt förslaget ske genom att aktierna överförs till nominella värdet. Eftersom verksamheten vid Imego Prop. 2004/05:80 är under utveckling menar utredaren vidare att staten under en femårsperiod bör ge institutet ett årligt basanslag för kompetensutveckling på ungefär samma nivå som 2003. Remissinstanserna: Huvuddelen av remissinstanserna har inget att invända mot utredningens förslag. Flertalet instanser instämmer i förslaget om att ägandet av Imego skall överföras till Ireco och ingå i den omstrukturering som Ireco genomför av bl.a. instituten inom informations- och kommunikationsteknik. Majoriteten av instanserna anser att Ireco bör vara ensam ägare av Imego så att ägandet av detta institut överensstämmer med det som gäller för övriga forskningsinstitutet med statligt delägande. Några instämmer i att ett delägande av kan öka samarbetet mellan den forskning inom mikroelektronik. Andra, däribland , menar att samarbete utvecklas där det finns gemensamma intressen även utan ägande. En instans, , anser att ägandet av Imego i sin helhet bör överföras till under förutsättning att det statliga stödet kvarstår . Ireco ser Imego som en naturlig del av instituten inom och lyfter fram viktiga synergier mellan Imego och andra IT- och elektronikrelaterade institut. Exempelvis finns kompletterande verksamheter inom . Ireco delar utredarens uppfattning att en samverkan och samordning mellan Imego och är viktiga. Ireco anser dock att ägandet av Imego bör ansluta sig till den modell som gäller för övriga institut, vilket innebär att inflytande och engagemang i Imego bör hanteras på andra sätt än via ägande. Majoriteten av instanserna anser även att det statliga anslaget bör fortsätta . Några, däribland , ser dock ingen motivering till att Imego skall få fortsatt anslag eftersom institutet enligt utredningen förväntas ge vinst . Statskontoret menar att det är viktigt att den uppdragsfinansierade forskningen inte subventioneras med statsanslag. Skälen för regeringens förslag: Regeringen instämmer i utredningens förslag att kan vara en viktig komponent i den pågående omstruktureringen av Ireco-instituten och att en närmare samverkan med de av Ireco ägda instituten inom IKT därför kan vara önskvärt. Det är även viktigt för mikroelektronikforskningen i att Imego arbetar nära motsvarande forskning som utförs t.ex. vid och vid . För att skapa en stark verksamhet föreslås att regeringen ges bemyndigande att få avyttra hela eller delar av statens aktieinnehav i Imego till ny huvudman. Forskning till stöd för andra politikområden 9.1Forskning om demokrati och offentlig förvaltning Den offentliga sektorn står inför stora utmaningar. Hanteringen av framtidens välfärdsåtaganden, EU-medlemskapets påverkan, den tekniska utvecklingen, behovet av ökad tillväxt samt kompetensförsörjning och arbetsgivarfrågor är några exempel. Denna utveckling i kombination med ständiga omvärldsförändringar tvingar den offentliga förvaltningen till snabba och genomgripande förändringar och anpassningar. ställs krav på effektivitet, rättssäkerhet och en likvärdig service i hela landet. Den svenska demokratin som styrelseskick har ett högt förtroende bland medborgarna . Det behövs dock mer kunskap om demokratins funktionssätt och dess möjliga uttrycksformer . Här kan de nya kanaler för politiskt engagemang och samhällsengagemang i övrigt som växer fram nämnas såsom olika folkrörelser, den ideella sektorn och frivilligorganisationer. Hur dessa fungerar och om de föranleder förändringar av dagens strukturer är av forskningsintresse. Förvaltningen förverkligar de politiska besluten och är en i demokratiska system. Hur förvaltningen styrs, leds och organiseras har stor betydelse för det demokratiska samhällets funktionsduglighet och för människors förtroende. Samspelet mellan politik och byråkrati är ett centralt forskningsområde inom flera forskningsdiscipliner, bl.a. statsvetenskapen. Medborgarnas kontakter med det offentliga sker framför allt med de mer vardagsnära tjänsterna. Den offentliga förvaltningen spelar därmed en viktig roll för medborgarnas grad av tillit och förtroende för det demokratiska samhället. Regeringens förvaltningspolitik baserar sig på tre grundläggande värden: demokrati, rättssäkerhet och effektivitet. Det är ofrånkomligt att spänningar uppstår dem emellan. Många av de reformer som diskuteras i produktivitets- och effektivitetstermer har demokrati- och fördelningsaspekter som ibland åsidosätts. Forskning om offentlig sektor (FOS) fattades beslut (prop. 1991/92:16, bet. 1991/92:FiU:4, rskr. 1991/92:14) om att inrätta ett program för forskning om offentlig sektor (FOS). FOS har omfattat ca 200 forskare från olika discipliner och lärosäten. Omkring 200 forskningsrapporter har publicerats. FOS har disponerat en total medelsram på ca . Inom ramen för FOS har två mångvetenskapliga centrumbildningar inrättats, () vid i samverkan med i och offentlig sektor (CEFOS) vid FOS har bestått av två disciplinprogram, ett mångvetenskapligt program och ett gästforskningsprogram vid Kollegiet Prop. 2004/05:80 för samhällsvetenskap (SCASS) vid . FOS har utvärderats av och presenteras i rapporten och nyorientering inom den offentliga sektorn (2003/3). I utvärderingen understryks behovet av forskning om offentlig sektor och det politiska systemets roll i samhällsutvecklingen. Behovet av arenor där forskare, politiker och praktiker kan mötas uppmärksammas. efterlyser även en strategi för att systematiskt föra ut forskningens resultat. Vidare betonas vikten av att betrakta den svenska offentliga sektorns historik och omfattning som en unik empirisk resurs. Detta ger förutsättningar för forskningen att synas på den internationella arenan och öka förekomsten av komparativa studier. Likaså borde disciplinernas teoriutveckling främjas i högre grad. Kartläggning av forskning om demokrati, offentlig förvaltning och folkrörelser har på uppdrag av regeringen gjort en kartläggning av forskningen om demokrati, offentlig förvaltning och folkrörelser. Resultaten presenteras i rapporten om demokrati, offentlig förvaltning och folkrörelser (2003/15). Enligt kartläggningen tenderar dagens forskning om demokrati och offentlig förvaltning att splittras på detaljfrågor och i hög grad inriktas på konventionella frågeställningar. Rådet anser att det finns en risk att beredskapen att studera mer fundamentala förändringar är för låg. Mot denna bakgrund är det enligt angeläget att främja en mer grundläggande och mångvetenskaplig forskning om demokrati och offentlig förvaltning inom relevanta discipliner. föreslår att ett strategiskt grundforskningsprogram inrättas för demokrati och offentlig förvaltning. I sitt delbetänkande Utvecklingskraft för hållbar välfärd (SOU 2003:123) tar (Fi 2003:02, dir. 2003:10) upp flera faktorer som förändrar villkoren för att bedriva offentlig verksamhet, t.ex. den ekonomiska globaliseringen och EU-medlemskapet. En viktig förutsättning för välfärdsutvecklingen är medborgarnas medverkan i de nuvarande och framtida välfärdstjänsterna. Behovet av strategisk analys av den offentliga verksamheten lyfts fram i kommitténs tilläggsdirektiv (dir. 2004:93), där kommittén bl.a. får i uppdrag att beakta behovet av att säkerställa en samlad strategisk kunskap om den kommunala verksamheten. En innovativ offentlig sektor (U 2002:09, dir. 2002:66) framhåller i sitt slutbetänkande Innovativa processer (SOU 2003:90) forskningen som en viktig stimulator till innovativa processer i kommuner och landsting. Utredningen bedömer vidare att det finns ett behov av nya arenor där forskare, politiker och praktiker kan mötas. För att främja samverkan föreslås att medverkan i kvalificerat och innovativt utvecklingsarbete Prop. 2004/05:80 inom både offentlig och privat sektor i högre utsträckning börjar räknas som en merit för lärare och forskare vid universitet och högskolor. Regeringen har utarbetat innovationsstrategin Innovativa . Strategin lyfter fram fyra viktiga områden, däribland hur en innovativ offentlig sektor, som löser angelägna samhällsproblem, kan vara drivkraft för förnyelse och hållbar tillväxt. och har efter inbjudan från regeringen utformat en forskningsstrategi. Förbunden lyfter bl.a. fram möjligheten för kommuner och landsting att använda forskningsbaserad kunskap för att utveckla sina verksamheter. Mer forskning i samspel med de kommunala aktörerna som ett komplement till forskning om verksamhet efterfrågas. Förbunden vill också stärka samverkan mellan universitet, högskolor och kommuner och landsting. () har i sin kunskapsstrategi för det förvaltningspolitiska området påtalat behovet av mer forskning med statsförvaltningen som forskningsobjekt och forskning som bidrar till ökad förståelse av relationerna mellan grundvärdena demokrati, rättssäkerhet och effektivitet. KKR menar att mer kunskap kan utvinnas ur befintlig forskning, bl.a. genom ökat samarbete mellan forskare och praktiker. Vidare efterlyser KKR ett strategiskt och forskningsinspirerat arbete med den långsiktiga kompetensförsörjningen i den offentliga sektorn. I propositionen Demokrati för det nya seklet (prop. 2001/02:80) angavs att forskning kring demokratifrågorna är av central betydelse för att öka mångfalden i kunskapsuppbyggnaden och därmed kvaliteten i underlaget till det offentliga samtalet om demokrati. För att främja demokratiforskningen har i uppdrag att bygga upp nätverk och en nationell plattform där doktorander och forskare från olika ämnen och lärosäten kan mötas. För ändamålet har anvisats. beviljades medel till fem forskningsprojekt framöver. Projekten berör bl.a. fråge- ställningar kring former för politisk representation, förändrings-processer i svensk förvaltning och förklaringar till demokratisering och hur demokrati sprids. Program för strategisk grundforskning om demokrati och offentlig Den aktuella samhällsbilden i kombination med förväntningarna ger upphov till en rad forskningsfrågor. Behoven av ny och mer strategisk kunskap ökar. Det är viktigt att forskningen inte begränsas till de problem som för ögonblicket står i fokus eller till redan välbekanta frågeställningar. Genom nya infallsvinklar och problemställningar kan forskningen ge underlag för framåtblickande visioner. Enligt regeringen är det därför angeläget att främja en mer grundläggande och gränsöverskridande forskning om demokrati och offentlig förvaltning inom relevanta humanistiska och samhälls- vetenskapliga discipliner. Det är även viktigt att forskningen omfattar internationella utblickar och jämförelser. En mer integrerad demokrati- och förvaltningsforskning med olika ingångar till samma problemområde främjar mångvetenskaplighet och ger synergieffekter. Forskningen bör ges förutsättningar att även fortsättningsvis kunna bidra med kunskap och analys till verksamhetsutveckling, förnyelsearbete och politiskt beslutsfattande i offentlig sektor. Dessutom behövs strategier, metoder och system för initiering och spridning av forskningen. För att stärka forskningen om demokrati och offentlig förvaltning föreslår regeringen att satsningen på FOS fortsätter i form av ett strategiskt grundforskningsprogram. Programsatsningen skall uppgå till och sträcka sig . Programmet skall bygga på de erfarenheter och kunskaper som FOS har gett. Viktiga kriterier för programmet skall vara nationella och internationella framtidsperspektiv, mångvetenskaplighet samt långsiktighet i kombination med flexibilitet i förhållande till samhällsutvecklingen.