prop · GS031d27 · 2005-01-01 00:00:00 — Antalet icke verkställda beslut enligt LSS minskade 2003 jämfört med . Kommunernas samlade kostnader inom för personer med funktionshinder uppgick till . Antalet personer som får ekonomiskt bistånd fortsatte att minska 2002, men i något långsammare takt än 2001. av befolkningen (434 000 personer) fick bistånd , varav en tredjedel var . Av de vuxna som fick bistånd var inrikes födda och utrikes födda. Skattningar visar att mellan 45 000 och 55 000 barn och unga (motsvarande av alla i åldersgruppen) berörs av den sociala barnavården i landet. Arbetet kring problem med våld mot kvinnor har uppmärksammats och givits ökad prioritet. Missbrukarvården har inte byggts ut i takt med att missbruksproblemen ökat . 2004/05:1 UTGIFTSOMRÅDE 25 uppgick kostnaden för individ- och familjeomsorg till totalt . har gjort den första nationella utvärderingen av förskolan efter läroplanens införande 1998. Läroplanen har fått ett positivt mottagande och har höjt förskolans status och givit stöd åt personalens pedagogiska arbete. Antalet barn i förskolan och fritidshemmen har ökat . En del av ökningen går att hänföra till de reformer som har genomförts inom området såsom maxtaxa samt rätt för föräldralediga och arbetslösa föräldrar att ha sina barn i förskolan. Andelen barn med plats i förskoleverksamhet uppgick i åldersgruppen , en ökning . uppgick kostnaden för förskolan till totalt . Förskoleklass, grundskola och särskola Många kommuner har valt att integrera förskoleklassen med . I en dryg tredjedel av kommunerna arbetar förskoleklasserna integrerat med under terminen. har konstaterat att kunskapen om reformens intentioner och innehåll är bristfällig i kommunerna. Resultat från visar att slutbetygen blir allt bättre. Av dem som lämnade var behöriga till gymnasieskolan. når var fjärde elev dock inte målen i alla ämnen. Andelen behöriga till gymnasieskolan bland elever med utländsk bakgrund ökade från till . Lärartätheten uppgick /04 till 8,4 lärare per 100 elever, jämfört med 8,3 föregående läsåret. Bakom ökningen ligger dels det riktade bidraget för personalförstärkning, dels kommunernas egna prioriteringar. /04 fick av alla grundskoleelever sin undervisning i fristående skolor. var den totala kostnaden för förskoleklass, grundskola och särskola. Betygen bland dem som får slutbetyg har förbättrats och andelen elever med grundläggande behörighet till högskolan har ökat. Det är också färre elever som har betyget Icke godkänd på någon eller några kurser. Däremot minskar andelen ungdomar som lämnar årskurs 3 i gymnasieskolan med slutbetyg. Skillnaderna mellan könen i betygspoäng kvarstår. /03 var den genomsnittliga betygspoängen för kvinnor 14,7 och för män 13,4. var den totala kostnaden för gymnasieskolan. Under /03 var det totala antalet studerande i den kommunala vuxenutbildningen ca 244 000, en minskning med jämfört med föregående år. Minskningen beror till stor del på minskade riktade statsbidrag. Av befolkningen i åldrarna studerade i vuxenutbildning. Myndigheten för skolutveckling och har uttryckt oro över det gångna årets ökade brister i den geografiska likvärdigheten då det gäller tillgång till vuxenutbildning. Antalet studerande i svenska för invandrare var ca 44 300 /03, en ökning med jämfört med föregående läsår. var den totala kostnaden för vuxenutbildningen. 2.8Tillfälligt sysselsättningsstöd till kommuner och landsting 2005 och 2006 Regeringens förslag: Det tillfälliga sysselsättningsstödet till kommuner och landsting förstärks med . godkänner som en riktlinje att ett tillfälligt sysselsättningsstöd skall utgå även 2006 med ett belopp som beräknas till . Skälen för regeringens förslag: Ett tillfälligt sysselsättningsstöd utgår till kommuner och landsting. utgörs stödet av ett generellt sysselsättningsstöd, beräknat till , inklusive den på tilläggsbudget i denna proposition föreslagna förstärkningen med . För att värna sysselsättningen i kommuner och landsting föreslås stödet förstärkas Regeringen anser att ett motsvarande stöd bör utgå även 2006, beräknat till . Stödet föreslås utformas på samma sätt som tidigare, dvs. baseras på ett lönekostnadsunderlag som även inkluderar en beräknad lönekostnad för köpta tjänster. Krediteringen av kommunernas och landstingens skattekonton sker med stöd av lagen (2002:179) om kreditering på skattekonto av tillfälligt sysselsättningsstöd till kommuner och landsting. Förslaget föranleder en ändring i förordningen (2002:366) om tillfälligt sysselsättningsstöd till kommuner och landsting. Anslaget är nytt och är en följd av förslagen i propositionen Ändringar i det kommunala utjämningssystemet (prop. 2003/04:155) som kommer att behandlas av . Ändringarna föreslås träda i kraft . De i propositionen föreslagna bidragen och avgifterna föreslås ingå i ramanslaget 48:1 Kommunalekonomisk utjämning. Avgifterna redovisas som inkomster under anslaget. Anslaget utgör ett instrument för att ge kommuner och landsting goda och likvärdiga ekonomiska förutsättningar. Tillskott och överföringar från andra anslag, m.m. För att åstadkomma en i huvudsak statligt finansierad inkomstutjämning på en så hög nivå som möjligt föreslår regeringen, i enlighet med vad som har aviserats i propositionen Ändringar i det kommunala utjämningssystemet (prop. 2003/04:155), att det på statsbudgeten uppförda ramanslaget 48:1 Generellt statsbidrag 2004/05:1 UTGIFTSOMRÅDE 25 till kommuner och landsting samt vissa riktade bidrag skall ingå i inkomstutjämningssystemet. Det generella statsbidraget uppgår 2004 till , varav för kommunerna och för landstingen (se tabell 2.6). Medlen på anslaget 48:5 Bidrag för ökad tillgänglighet i hälso- och sjukvården föreslås föras till detta anslag , vilket höjer anslaget med . Beloppet tillförs landstingen. avses föras från anslaget 25:16 Statligt stöd för utbildning av vuxna till detta anslag. Beloppet tillförs kommunerna. föreslås föras från anslaget 25:10 Bidrag till personalförstärkning i skola och fritidshem till detta anslag. överförs ytterligare och 2007 ytterligare . Dessa medel tillförs kommunerna. Anslaget föreslås därutöver höjas med . Beloppet fördelas med till kommunerna och till landstingen. föreslås en höjning av anslaget med ytterligare för finansiering av införandebidraget i det föreslagna nya utjämningssystemet. Beloppet fördelas med till kommunerna och med till landstingen. I denna fördelning har beaktats att bör överföras från kommunerna till landstingen med anledning av de föreslagna förändringarna i utjämningen för kollektivtrafikkostnader (prop. 2003/04:155). Vidare tillförs anslaget och för införande av en nationell vårdgaranti. Beloppet tillförs landstingen. Regeringen har för avsikt att teckna en överenskommelse med om tillgänglighet i vården och införandet av en vårdgaranti. I det sammanhanget bör beaktas att medlen på anslaget 48:5 Bidrag för ökad tillgänglighet i hälso- och sjukvården , som ovan anges, tillförs anslaget 48:1 Kommunalekonomisk utjämning. 2004/05:1 UTGIFTSOMRÅDE 25 Tabell 2.6 Tillskott, ekonomiska regleringar m.m. 20052007, anslaget 48:1 Kommunalekonomisk utjämning Från UO 25 48:5 (ökad tillgänglighet) Från UO 16 25:16 (vuxenutbildning) Från UO 16 25:10 (personalförst. Tillskott, finansiering av införandebidrag Tillskott, aviserat ek. Till/från 48:2 (särskilda insatser) Till/från UO 6 7:6 (tidigare UO 22 37:6) Viss tandvård för vuxna Slutreglering för effekter av Reglering av effekter av ändrade Reglering av effekter av höjt grundavdrag Reglering av underskott LSS-utjämning 1Avser 48:1 Generellt statsbidrag till kommuner och landsting, inklusive tilläggsbudget i samband med ekonomiska vårproposition (bet. 2003/04:FiU21). ekonomiska vårproposition aviserades en höjning av statsbidragen med . Som framgår nedan föreslås att av dessa medel tillförs kommunerna 2005 och som kompensation för ökade kostnader till följd av förslag som rör gymnasieskolan. Av det resterande beloppet tillförs kommunerna 2005 och , medan landstingen tillförs . beräknas anslaget tillföras ytterligare . Beloppet fördelas med till kommunerna och med till landstingen. minskades det generella statsbidraget tillfälligt med för att finansiera en motsvarande höjning av anslaget 48:2 Bidrag till särskilda insatser i vissa kommuner och landsting. Medlen, som inte har förbrukats, har återförts 2004, vilket innebär att det generella statsbidraget till följd av detta tillfälligt har höjts med . bortfaller denna tillfälliga höjning, varför anslaget 48:1 Kommunalekonomisk utjämning minskar med i förhållande till nivå, varav för kommunerna och för landstingen. För att bidra till finansieringen av det nya radiokommunikationssystemet för samhällssektorn, (anslaget 7:6 Gemensam radiokommunikation för skydd och säkerhet inom utgiftsområde 6 Försvar samt beredskap mot sårbarhet, tidigare 37:6 Gemensam radiokommunikation för skydd och säkerhet inom utgiftsområde 22 Kommunikationer) föreslog regeringen i budgetpropositionen att det generella statsbidraget tillfälligt 2006 skulle minskas med sammanlagt , varav 2004, I förhållande till nivå minskar därför anslaget med 2005 (skillnaden ) och med 2006 (skillnaden ). ökar anslaget med i förhållande till nivå när den tillfälliga minskningen upphör, varav för kommunerna och för landstingen. inkluderas kompensationen till kommuner respektive landsting avseende pensioner m.m. till lärare, skolledare och syokonsulenter i det generella statsbidraget (prop. 1995/96:150). Kompensationen till kommunerna skall successivt öka till 2005. En höjning görs med 2005, varvid den slutliga nivån på kompensationen har nåtts. I budgetpropositionen höjdes det generella statsbidraget till landstingen till följd av slutregleringen av statens ersättning till landstingen för viss vuxentandvård, inklusive ett engångsbelopp avseende underskott under 19992003. Till följd av att engångsbeloppet bortfaller 2005 minskar anslaget med i förhållande till nivå. I budgetpropositionen gjordes även en slutlig reglering med anledning av de förändringar som genomfördes i kommunkontosystemet 2003. Systemet kompenserar kommuner och landsting för ingående mervärdesskatt i icke skattepliktig verksamhet m.m. Av regleringsbeloppen 2004 utgör en engångsvis minskning av det generella statsbidraget avseende underskott i systemet som kostnadsmässigt är att hänföra till tiden före , varav för kommunerna och för landstingen. Anslaget ökar därför 2005 med motsvarande belopp, när det engångsvisa regleringsbeloppet bortfaller. I budgetpropositionen aviserades att rätten till interkommunal ersättning för de riksrekryterande påbyggnadsutbildningarna inom vuxenutbildning kommer att avskaffas, som staten bör ta över finansieringen av vissa påbyggnadsutbildningar från kommunerna. Kostnaderna för de utbildningar som staten skall finansiera beräknas 2004/05:1 UTGIFTSOMRÅDE 25 Anslaget minskas med anledning av detta med 2005 och med lika mycket 2006. Skälet till att minskningen görs i två steg är att staten övertar kostnadsansvaret /2006. I propositionen Kunskap och kvalité elva steg för utvecklingen av gymnasieskolan (prop. 2003/04:140) föreslås att elever på individuella program i gymnasieskolan ges utbildning på heltid, som till sin omfattning är likvärdig med utbildning som erbjuds på nationella program. Förändringen skall träda i kraft /2007 och kommunerna kompenseras för de ökade kostnader som förslaget beräknas medföra genom att statsbidraget höjs med 2006 och med ytterligare 2007. En slutlig reglering gjordes efter förslag på tilläggsbudget ekonomiska vårproposition med anledning av pensionsreformens effekter m.m. på de kommunala skatteintäkterna. Regleringsbeloppet beräknades till . Det generella statsbidraget sänktes 2004 med , vilket avsåg effekterna för såväl 2003 som 2004. Därmed ökar anslaget med 2005 i förhållande till nivå, varav för kommunerna och för landstingen. Till följd av de i denna proposition föreslagna förändringarna avseende avdragsrätten för den allmänna pensionsavgiften 2005 ökar de kommunala skatteintäkterna. Regeringen föreslår att statsbidragen till kommuner och landsting reduceras i motsvarande grad. Anslaget föreslås därför minskas med 2005, varav för kommunerna och för landstingen. Regeringen föreslår även att grundavdraget höjs 2005, vilket beräknas minska de kommunala skatteintäkterna med . För att neutralisera effekterna av detta föreslås anslaget höjas med motsvarande belopp 2005, varav för kommunerna och för landstingen. I systemet för utjämning av kostnader enligt lagen (1993:387) om stöd och service till vissa funktionshindrade (LSS) sker finansieringen av 2004/05:1 UTGIFTSOMRÅDE 25 de införanderegler som tillämpas genom att de kommuner som är berättigade till bidrag får avstå en del av bidraget till förmån för de kommuner som får en reducerad avgift. I och med att beloppsgränserna för införandereglerna har fastställts i förväg kommer summan av bidragen för utjämningen av kostnader för verksamhet enligt LSS inte att exakt motsvara summan av avgifterna. beräknas bidragen överstiga avgifterna med . Regeringen har tidigare angett att avseende 2004 skall detta regleras genom en motsvarande minskning av det generella statsbidraget (prop. 2002/03:151). Eftersom det generella statsbidraget föreslås avskaffas , föreslås i stället att anslaget 48:1 Kommunalekonomisk utjämning minskas med 2005. Med avvikelse från vad regeringen tidigare angav i propositionen, bör även motsvarande reglering göras med eftersläpning. Skälet är att regleringsbeloppet då kan baseras på definitiva beräkningar i stället för preliminära beräkningar. Maxtaxa och allmän förskola m.m. Olika beräkningar om de ekonomiska effekterna av maxtaxan och den allmänna förskolans införande har redovisats. Mot bakgrund av ovan redovisade nya tillskott gör regeringen bedömningen att eventuella ekonomiska effekter med anledning av införandet av maxtaxa och allmän förskola m.m. har beaktats inom ramen för dessa tillskott. Ramen för anslaget 48:1 Kommunalekonomisk utjämning avses fördelas enligt följande (se tabell 2.7). Den följande redogörelsen för bidrag och avgifter grundas på det föreslagna statsbidrags- och utjämningssystemet (prop. 2003/04:155). Kommuner och landsting med en egen skattekraft av medelskattekraften i landet föreslås få ett inkomstutjämningsbidrag. De kommuner och landsting för vilka skattekraften överstiger av medelskattekraften i landet föreslås få betala en inkomstutjämningsavgift till staten. Inkomstutjämningsbidraget kommer att vara avsevärt högre än den sammanlagda inkomstutjämningsavgiften. Därmed blir inkomstutjämningen i huvudsak statligt finansierad. Tabell 2.7 Specificering av anslaget 48:1 Kommunalekonomisk utjämning 20052007 Delsumma avseende utjämning m.m. 1Beloppen är preliminära. Beräkningarna av inkomstutjämningsbidrag och -avgift är baserade på ett preliminärt taxeringsutfall () avseende . Kostnadsutjämning för kommuner och landsting föreslås ske enligt samma princip som i det nuvarande systemet, dock med vissa modifieringar. Kommuner och landsting med ogynnsamma strukturella förutsättningar föreslås få ett kostnadsutjämningsbidrag, medan de med gynnsamma förutsättningar föreslås betala en kostnadsutjämningsavgift. Kostnadsutjämningsbidraget kommer att uppgå till ungefär samma belopp som kostnadsutjämningsavgiften. De mindre mellanskillnader som kan uppstå regleras inom systemet. Vid sidan av inkomst- och kostnadsutjämningen föreslås att ett strukturbidrag införs för vissa kommuner och landsting som uppfyller särskilda kriterier. Därutöver föreslås ett särskilt införandebidrag införas till kommuner och landsting med negativa bidragsförändringar, i syfte att mildra de omfördelningseffekter som de föreslagna förändringarna medför. Det nya ramanslaget 48:1 Kommunalekonomisk utjämning kommer att utgöra ett nettobelopp som kommer att tillföras kommuner och landsting ett visst budgetår. Summan av de ovan uppräknade bidragen och avgifterna avseende utjämning m.m. kan bli såväl lägre som högre än anslaget. Ett instrument behövs för att kunna justera sådana avvikelser. I och med att det generella statsbidraget föreslås avskaffas behövs även ett instrument för att kunna genomföra ekonomiska regleringar mellan staten och kommunsektorn. Sådana regleringar görs bl.a. i enlighet med den kommunala finansieringsprincipen. Därför föreslås att ett regleringsbidrag och en regleringsavgift införs. Även regleringsbidraget och regleringsavgiften avses redovisas inom ramanslaget 48:1 Kommunalekonomisk utjämning. Om summan av bidrag och avgifter, exklusive regleringsbidraget och regleringsavgiften, överstiger anslaget kommer således en regleringsavgift att beräknas. Om summan av bidrag och avgifter i stället är lägre än anslaget, kommer ett regleringsbidrag att beräknas. 2004/05:1 UTGIFTSOMRÅDE 25 föreslås fördelas med ett enhetligt belopp per invånare för kommuner respektive landsting. Beräkningar för enskilda kommuner och landsting Preliminära utfallsberäkningar för enskilda kommuner och landsting av bidrag och avgifter nivå har redovisats i rapporten i det kommunala utjämningssystemet enligt proposition 2003/04:155 (Ds 2004:26). har regeringen gett i uppdrag att för enskilda kommuner och landsting göra preliminära beräkningar av bidrag och avgifter i enlighet med de föreslagna förändringarna (dnr Fi2004/2998). Beräkningarna skall vara kommuner och landsting tillhanda . föreslås besluta om bidrag och avgifter för varje kommun och landsting (prop. 2003/04:155). Avtal mellan och om vissa skattefrågor m.m. har godkänt ett avtal mellan och om vissa skattefrågor (prop. 2003/04:149, bet. 2003/04:SkU31, rskr. 2003/04:269). Avtalet ingår som bilaga till lagen (1996:1512) om dubbelbeskattningsavtal mellan de nordiska länderna och tillämpas i den del som det här är fråga om fr.o.m. . Avtalet innehåller bestämmelser om det system för utjämning som och skall tillämpa beträffande skatt som tas ut av skatteskyldiga som pendlar över . Om en person med hemvist i den ena staten förvärvar inkomst av anställning i den andra staten skall ett utjämningsbelopp betalas av den stat i vilken personen har sin anställning till den stat i vilken personen har sin hemvist. Det är främst svenska kommuner och landsting som har förlorat skatteintäkter på grund av att personer som är bosatta i i vissa fall betalar inkomstskatt i . Genom inkomstutjämningssystemet har skattebortfallet fördelats på hela kommunrespektive landstingskollektivet. Därför bör en kompensation för skattebortfallet fördelas på samtliga kommuner och landsting. Det utjämningsbelopp som regleras i artikel 6 i avtalet bör, i det fall utjämningsbelopp skall betalas av till , tillföras kommuner och landsting via anslaget 48:1 Utjämning mellan länderna skall enligt avtalet ske året efter 2004/05:1 UTGIFTSOMRÅDE 25 En justering av anslaget med anledning av detta kommer att göras tidigast i budgetpropositionen . Genom kommunkontosystemet kompenseras kommuner och landsting för mervärdesskatt i icke skattepliktig verksamhet m.m. betalade kommuner och landsting en avgift för att finansiera utbetalningarna från systemet. finansieras uttagen över statsbudgeten (prop. 2001/02:112, bet. 2001/02:FiU17, rskr. 2001/02:296). Detta har beaktats i samband med regeringens bedömningar av behovet av förändringar av statsbidragen till kommuner och landsting. Tabell 2.8 Härledning av anslagsnivån 20052007, för 48:1 Kommunalekonomiskt utjämningsbidrag Förändring till följd av: Överföring till/från andra -1 000 000 Förslag/beräknat anslag 55 under anslaget 48:1 Vidare bör anslaget beräknas till 60 och till 68 . 2.9.248:2 Bidrag till särskilda insatser i vissa kommuner och landsting 1 Inklusive tilläggsbudget i samband med ekonomiska vårproposition (bet. 2003/04:FiU21) och förslag på tilläggsbudget i samband med denna budgetproposition. Syftet med bidraget är främst att tillfälligt bistå enskilda kommuner och landsting som på grund av speciella omständigheter hamnat i en särskilt svår ekonomisk situation. Medel från anslaget används även till vissa utvecklingsinsatser. Regeringen beviljade läns landsting ett bidrag om för omstruktureringskostnader (se avsnitt 2.5.1). Mot bakgrund av den ekonomiska situation som många kommuner och landsting befinner sig i bedömer regeringen att medel måste finnas reserverade för liknande insatser även i andra kommuner och landsting. Regeringen har beslutat att uppbyggnadsarbetet av den kommunala databasen fram skall bedrivas av ett nyinrättat råd, Rådet för kommunala analyser och jämförelser (dir. 2002:91). Verksamheten finansieras med medel från anslaget. Tabell 2.10 Härledning av anslagsnivån 20052007, för 48:2 Bidrag till särskilda insatser i vissa kommuner och landsting Förändring till följd av: Överföring till/från andra Förslag/beräknat anslag 1 Statsbudget enligt beslut (bet. 2003/04:FiU10). Beloppet är således exklusive beslut på tilläggsbudget under innevarande år. Regeringen föreslår att det anvisas under anslaget 48:2 Bidrag till särskilda insatser i vissa kommuner och landsting. Vidare bör anslaget beräknas till för vardera året. 2.9.348:3 Statligt utjämningsbidrag för LSS-kostnader 1 Inklusive tilläggsbudget i samband med ekonomiska vårproposition (bet. 2003/04:FiU21) och förslag på tilläggsbudget i samband med denna budgetpropositionen. Ett kostnadsutjämningssystem för verksamhet enligt lagen om stöd och service till vissa funktionshindrade (LSS) har införts (prop. 2002/03:151, bet. 2003/04:FiU9, rskr. 2003/04:40). Utjämningssystemet för LSS-kostnader ingår inte i det ordinarie kostnadsutjämningssystemet, men har samma principiella uppbyggnad. Ett obetecknat anslag, Statligt utjämningsbidrag för LSS-kostnader, har därför införts inom utgiftsområdet. En motsvarande avgift har införts på statsbudgetens inkomstsida. Omslutningen i utjämningssystemet för LSS- kostnader beräknades i budgetpropositionen till . Utfallet visar att sammanlagt kommer att utbetalas. Skälet är att utformningen av införandereglerna, vilka påverkar omslutningen i systemet, inte var möjliga att beakta i budgetpropositionen . beräknas omslutningen i LSS- utjämningen, och därmed anslaget, att öka till följd av kostnadsökningar och införandereglerna. Preliminära beräkningar visar att bidraget torde komma att uppgå till åtminstone samma belopp som budgeterats . Reglering av underskott eller överskott till följd av införandereglerna regleras via anslaget 48:1 Kommunalekonomisk utjämning (se avsnitt 2.9.1). 2004/05:1 UTGIFTSOMRÅDE 25 Tabell 2.12 Härledning av anslagsnivån 20052007, för 48:3 Statligt utjämningsbidrag för LSS-kostnader Förändring till följd av: Överföring till/från andra anslag Förslag/beräknat anslag 1 Statsbudget enligt beslut (bet. 2003/04:FiU10). Beloppet är således exklusive beslut på tilläggsbudget under innevarande år. Regeringen föreslår att det anvisas 1 under anslaget 48:3 Statligt utjämningsbidrag för LSS-kostnader. Vidare bör anslaget beräknas till för vardera året. 2.9.448:4 Bidrag till Rådet för redovisning 1 Inklusive tilläggsbudget i samband med ekonomiska vårproposition (bet. 2003/04:FiU21) och förslag på tilläggsbudget i samband med denna budgetproposition . Bidraget delfinansierar Rådet för redovisning, som är en ideell förening för normbildning i redovisningsfrågor för kommuner och landsting. Rådets uppgift är att främja god redovisningssed i enlighet med lagen (1997:614) om redovisning. Medlemmar i rådet är staten, och . Rådet har i en skrivelse lämnat en framställan om bidrag verksamhet (dnr Fi2004/3985). Framställan överensstämmer med den föreslagna nivån på anslaget, som utgår från regeringens avtal med och som redovisades ekonomiska vårproposition. 2004/05:1 UTGIFTSOMRÅDE 25 Tabell 2.14 Härledning av anslagsnivån 20052007, för 48:1 Bidrag till Rådet för redovisning Förändring till följd av: Överföring till/från andra anslag Förslag/beräknat anslag 1 Statsbudget enligt beslut (bet. 2003/04:FiU10). Beloppet är således exklusive beslut på tilläggsbudget under innevarande år.