prop · GS03158 · 2005-05-30 00:00:00 — Skulle det dessutom vid sammankomster som sker efter det att prospektet har offentliggjorts redovisas nya omständigheter eller annat som påverkar bedömningen av det finansiella instrumentet måste ett tillägg till prospektet göras i enlighet med reglerna i artikel 16.1 i direktivet (se nedan i avsnitt 8.5). Av den svenska lagtexten bör tydligt framgå att oavsett om skyldighet att upprätta prospekt föreligger eller inte, skall all väsentlig information som lämnas till någon investerare meddelas samtliga investerare som erbjudandet riktar sig till. Prospektförordningen tar i fråga om reklam bara upp vilka medier som anses särskilt viktiga. Listan med medier är lång, men inte uttömmande, och finns i artikel 34 i förordningen. Regeringens förslag: blir behörig myndighet enligt prospektdirektivet för tillsynen av bestämmelserna om reklam. Utredningens förslag överensstämmer med regeringens. Remissinstanserna: anser att den inte ensam skall vara ansvarig för tillsynen över reklam. instämmer i förslaget till den del att tillsynen bör ligga hos inspektionen i de delar som hör samman med de utökade sanktionsmöjligheterna i lagen om handel av finansiella instrument och prospektförordningen. Tillsynen av att bestämmelserna i marknadsföringslagen efterlevs menar inspektionen bör ligga hos . Skälen för regeringens förslag: Enligt vad som anges i artikel 15.6 i prospektdirektivet skall den behöriga myndigheten ha kontroll- befogenheter rörande direktivets regler om reklam. För vissa konsument- relaterade frågor är det i som är ansvarig myndighet. Verket har t.ex. tillsyn över marknadsföringslagen (1995:450), lagen (1994:1512) om avtalsvillkor i konsumentförhållanden (avtalsvillkorslagen), konsumentförsäkringslagen (1980:38) och konsumentkreditlagen (1992:830) som alla kan tillämpas också i frågor som rör finansiella tjänster. Enligt 8 § lagen (2003:862) om finansiell rådgivning till konsumenter utövar tillsyn över den lagen och dess föreskrifter. Verkets tillsyn omfattar dock inte verksamhet som står under tillsyn. Vidare kan Konsument- ombudsmannen (KO), enligt en försöksverksamhet, i syfte att klargöra rättspraxis på det finansiella området, biträda enskilda i tvister vid allmän domstol. KO kan också anmäla grupptalan i Allmänna reklamations- nämnden och även i allmän domstol. och har ett samarbete i konsumentrelaterade frågor som rör finansiella tjänster. Samarbetet sker utifrån respektive myndighets mål och ansvarsområden. Frågor som rör reklam för finansiella tjänster handhas normalt av . Om avser att ingripa i ett sådant ärende, bör inspektionen enligt en överenskommelse mellan myndigheterna samråda med Konsu- mentverket som genom ansvaret för marknadsföringslagen har kunskap om frågorna. Ett exempel där ett sådant samråd kan bli aktuellt är Finansinspektio- nens tillsynsansvar när det gäller reklam som görs av fondbolag. gör reklam eller liknande för sina investeringsfonder, skall det av reklamen framgå att det finns ett faktablad och en informations- broschyr och var dessa handlingar finns tillgängliga, se 4 kap. 21 § lagen om investeringsfonder. Om avser att göra ett ingripande i enlighet med denna bestämmelse, bör inspektionen enligt överenskommelsen först samråda med . Eftersom det vanligen är /KO som handhar frågor rörande reklam även för finansiella tjänster, kan det synas lämpligt att denna myndighet också får de kontrollbefogenheter som avses i artiklarna 15.6 och 21.3 e i prospektdirektivet. Dessa går ut på att myndigheten skall kontrollera att principerna för reklam följs och att myndigheten skall ha befogenhet att förbjuda reklam helt eller delvis under , om myndigheten har skälig anledning att anta att reglerna i prospektdirektivet har överträtts. Denna uppgift skulle kunna överföras till från i enlighet med artikel 21.1 i direktivet. Där anges att den behöriga myndigheten får utse andra administrativa myndigheter för tillämpningen av kapitel III i direktivet. Reglerna om reklam ingår i kapitel III. Emellertid anser vi att det också finns skäl som talar för att inte utnyttja denna möjlighet. Ett ingripande mot felaktig reklam gällande ett erbjudande av finansiella instrument till allmänheten eller upptagande av finansiella instrument till handel på en reglerad marknad bör ske förhållandevis snabbt. Ett erbjudande är vanligtvis aktuellt . Om det finns synpunkter på reklamen, bör den myndighet som redan är insatt i erbjudandet ha betydligt bättre möjligheter att snabbt kunna agera för att förhindra att reklamen medför skada. Genom att har granskat och godkänt prospektet kan inspek- tionen snabbt bilda sig en uppfattning om huruvida innehållet i reklamen är förenligt med innehållet i prospektet. Vi förordar därför att får kontrollbefogenheterna avseende reklam som gäller erbjudanden av finansiella instrument till allmänheten och upptagande av finansiella instrument till handel på en reglerad marknad. Inspektionen har då möjlighet att välja att tillfälligt stoppa erbjudandet eller upptagandet till handel, på sätt som närmare redogörs för i avsnitt 10.2.2. anser att den inte ensam bör vara ansvarig för tillsynen över reklam. anser att tillsynen endast bör ligga hos inspektionen i de delar som hör samman med de utökade sanktionsmöjligheterna i lagen om handel med finansiella instrument och prospektförordningen. Detta är också avsikten med vårt förslag. Enligt 6 kap. 1 § lagen om handel med finansiella instrument är det som övervakar efterlevnaden av bestämmelserna i den lagen. Som framgått ovan är det Prop. 2004/05:158 som utövar tillsyn över att marknadsföringslagens bestämmelser Detta kommer att resultera i att och tillsynsansvar till viss del överlappar varandra. Att får kontrollbefogenheterna för reklam som sker i samband med ett erbjudande av finansiella instrument till allmänheten eller när finansiella instrument skall tas upp till handel på en reglerad marknad hindrar således inte att /KO agerar i enlighet med marknadsföringslagen i fråga om reklam med anknytning till ett prospekt. Oavsett om eller avser att agera, bör samråd ske mellan myndigheterna innan en åtgärd vidtas, om detta är möjligt. pågår ett arbete med att ta fram förslag som skall klargöra fördelningen av ansvaret för konsument- frågorna mellan och på det finansiella området. Arbetet har sin utgångspunkt i de förslag som presenteras i betänkande Näringslivet och förtroendet (SOU 2004:47). Detta arbete kan komma att resultera i att ansvarsfördelningen mellan och påverkas när det gäller tillsynen över reklam som rör erbjudanden av finansiella instrument till allmänheten och upptagande av finansiella instrument till handel på en reglerad marknad. Regeringens förslag: Om ett prospekt har godkänts och en ny omständighet inträffar, eller ett sakfel eller ett förbiseende uppmärk- sammas, och omständigheten, sakfelet eller förbiseendet kan påverka bedömningen av de finansiella instrumenten, skall ett tillägg till Skyldigheten att upprätta ett tillägg gäller fram till dess anmälningstiden för erbjudandet av finansiella instrument till allmänheten löper ut eller de finansiella instrumenten tas upp till handel på en reglerad marknad. skall meddela beslut med anledning av ansökan om godkännande av ett tillägg från det att tillägget kom in till . Ett tillägg som godkänts skall offentlig- göras på samma sätt som prospektet har offentliggjorts på. har rätt att återkalla en redan gjord anmälan eller samtycke till teckning Utredningens förslag överensstämmer med regeringens. Remissinstanserna: menar att det finns ett problem med att investerare som tecknat sig för ett erbjudande inte får information om att ett prospekt ändrats genom tillägg. tionen föreslår att det uppställs ett krav på att emittenten offentliggör tillägg i en rikstäckande dagstidning, förutom på det sätt som det ursprungliga prospektet offentliggjorts. också upp detta problem men föreslår i stället att åläggs att särskilt offentliggöra att ett prospekttillägg inkommit till och anser att endast sakfel och förbiseenden som är väsentliga bör föranleda tillägg. Skälen för regeringens förslag: Enligt artikel 16 i prospektdirektivet skall ett tillägg till ett prospekt upprättas om någon ny omständighet inträffar eller om sakfel eller förbiseenden avseende innehållet i ett prospekt upptäcks eller uppmärksammas. En förutsättning är dock att omständigheten, sakfelet eller förbiseendet kan påverka bedömningen av de finansiella instrumenten. Mindre stav- eller räknefel bör inte leda till att ett tillägg måste göras. Det skall vara sakfel eller inträffade omständigheter av betydelse för hur informationen i prospektet bedöms. Enligt vår mening ger inte direktivtexten utrymme för den väsentlighets- prövning som m.fl. förordar. Bestämmelser om tillägg finns redan i föreskrifter, se 19 kap. 4 § i FFFS 1995:21. Skyldigheten att upprätta ett tillägg till prospektet gäller från det att prospektet har godkänts till dess anmälningstiden för erbjudandet har löpt ut eller de finansiella instrumenten tas upp till handel på en reglerad marknad. Tilläggen måste godkännas på samma sätt som det ursprungliga prospektet. Den tid som har till sitt förfogande för granskning är , till skillnad från tio eller i vissa fall som annars gäller för godkännande av prospekt. Tillägget skall offentliggöras på samma sätt som prospektet har offentliggjorts på. och pekar på att det finns ett problem med att investerare som tecknat sig för ett erbjudande inte får information om att ett prospekt ändrats genom tillägg. Vi anser emellertid att det är tillräckligt att offentliggörandet av tillägget sker på samma sätt som offentliggörandet av prospektet. Som redogörs för i avsnitt 8.2 föreslås att prospektet alltid skall offentliggöras i elektronisk form. Detta medför att även tillägg alltid måste offentliggöras i elektronisk form. Då Internet är ett känt informationsmedium som underlättar snabb information till investerare anser vi det tillräckligt att tillägget offentliggöras på detta sätt. Vi menar att tillägget även bör offentliggöras av på inspektionens elektroniska hemsida. Sammanfattningen och eventuella översättningar skall också komplet- teras, om tilläggsinformationen även påverkar dessa handlingar. Investerare som har lämnat en anmälan om teckning eller köp av finansiella instrument, eller på annat sätt samtyckt till att teckna eller köpa instrumenten, skall ha rätt att ångra sig om ett tillägg till prospektet görs. I prospektdirektivet anges att investerare skall ha rätt att återkalla sin anmälan eller sitt samtycke under minst efter det att tillägget offentliggjorts (artikel 16.2). Vi anser att denna minimitidsfrist i normalfallet är för kort för att en investerare skall hinna ta del av den nya informationen i tillägget och ta ställning till om anmälan eller samtycke skall återkallas. Om det inträffar något som påverkar värdet av de finansiella instrument som omfattas av erbjudandet, kan längre betänketid behövas. Tidsfristen kan visserligen inte ses isolerad. Efter det att en situation har uppstått som kräver tillägg till prospektet tar det tid att upprätta tillägget. Sedan har som framgått på sig att godkänna tillägget. Vi anser vid en samlad bedömning att den tidsfrist som här diskuteras Prop. 2004/05:158 bör vara minst . Det bör normalt sett vara tillräckligt för att investerare skall hinna ta ställning till om en återkallelse av en anmälan om köp eller teckning bör göras. 8.6Gränsöverskridanden tillräckligt att anmäla prospektet Regeringens förslag: När har godkänt ett prospekt, skall inspektionen på begäran av emittenten eller den som har upprättat prospektet överlämna ett intyg om godkännandet till behöriga myndigheter i andra stater inom EES. Av intyget skall framgå att prospektet har upprättats i enlighet med prospektdirektivet samt om information har utelämnats och i så fall skälen till detta. Till intyget skall fogas en kopia av prospektet. Om en översättning av hela eller delar av prospektet krävs av en utländsk myndighet, skall översättningen bifogas den begäran som ges in till och översändas till den andra myndigheten tillsammans med intyget. har ett upplysnings- och ingripandeansvar för prospekt som är godkända i andra stater inom EES. Utredningens förslag överensstämmer i princip med regeringens. Remissinstanserna tillstyrker förslaget eller lämnar det utan erinran. Skälen för regeringens förslag: Det kanske främsta syftet med att ändra prospektreglerna har varit att göra det enklare att genomföra ett gränsöverskridande erbjudande och att förenkla upptagande av finan- siella instrument till handel på reglerade marknader i andra stater inom EES. Enligt reglerna i prospektdirektivet är det tillräckligt för de emit- tenter som planerar ett erbjudande av finansiella instrument till allmän- heten eller ett upptagande av finansiella instrument till handel i flera länder att få prospektet godkänt hos en behörig myndighet. Därefter kan emittenten begära att myndigheten från begäran, eller inom en arbetsdag efter godkännandet, överlämnar ett intyg om godkännandet till behöriga myndigheter i andra stater inom EES. Av intyget skall det framgå att prospektet är upprättat i enlighet med prospektdirektivet och en kopia av prospektet skall bifogas (artikel 18.1). Om det i prospektet har utelämnats information som normalt krävs enligt direktivet eller prospektförordningen, skall detta framgå av intyget. I avsnitt 7.5 redogörs för olika situationer där utelämnande av information kan vara tillåtet. I intyget skall det anges skälen till att information har utelämnats (artikel 18.2). Enligt artikel 17.1 i prospektdirektivet får den mottagande myndig- heten när den erhåller ett meddelande om att ett prospekt har godkänts inte uppställa något krav på ytterligare godkännande eller annat administrativt förfarande i fråga om prospektet. Språkreglerna ger dock stöd för den mottagande myndigheten att kunna ställa krav på att hela eller delar av prospektet, framför allt sammanfattningen, översätts. När en begäran om utfärdande av intyg överlämnas till skall därför en översättning i förekommande fall bifogas denna begäran. Översättning sker på ansvar av den som upprättat prospektet och skall Prop. 2004/05:158 också bekostas av denne. Av artikel 17.2 i direktivet framgår att om ett tillägg skall upprättas ankommer det på den behöriga myndigheten som har godkänt prospektet att kräva att tillägget godkänns och offentliggörs. Den mottagande myndigheten kan dock göra myndigheten som har godkänt prospektet uppmärksam på behovet av ett tillägg. Motsvarande förfarande som tillämpas på prospektet såvitt avser anmälan till andra behöriga myndig- heter skall tillämpas även på eventuella tillägg. Om ett prospekt har godkänts av en behörig myndighet i en annan stat inom EES, kan det även omfatta ett erbjudande av finansiella instrument till allmänheten i eller avse ett upptagande av finansiella instrument till handel på t.ex. Stockholmsbörsen. Prospektet är giltigt i , om från den andra myndigheten har erhållit ett intyg om att prospektet har upprättats i enlighet med prospekt- direktivet. Om i de fall som avses i föregående stycke skulle finna att det i samband med erbjudandet eller upptagandet till handel begås oegentligheter av emittenten eller av det finansiella institut som ansvarar för erbjudandet eller att emittenten inte uppfyller de skyldigheter som kan finnas när det gäller ett upptagande till handel, skall underrätta myndigheten i den andra staten om detta. Den andra myndigheten förväntas då vidta åtgärder. Visar det sig att överträdelserna fortsätter har rätt att vidta alla lämpliga åtgärder för att skydda investerarna. Dessa åtgärder skall emellertid föregås av att den andra myndigheten informeras (artikel 23 i prospektdirektivet). Vi återkommer till denna fråga i avsnitt 10.2.3. 8.7Om emittenten har sitt säte utanför EES Regeringens förslag: Under vissa förutsättningar får godkänna prospekt upprättade av emittenter med säte i en stat utanför EES. Utredningens förslag överensstämmer med regeringens. Remissinstanserna tillstyrker förslaget eller lämnar det utan erinran. Skälen för regeringens förslag: Det finns möjligheter för emittenter med säte utanför EES att få sina prospekt godkända av en behörig myndighet i någon av staterna inom EES även om prospektet är utformat i enlighet med regelverket i det land där emittenten har sitt säte (artikel 20 i prospektdirektivet). Prospektet måste i så fall vara upprättat i enlighet med internationella standarder framtagna av internationella organisationer för tillsyn av värdepappersmarknaderna, vilket i praktiken innebär de regler och riktlinjer som utfärdas av IOSCO (International Disclosure Standards for cross border offering and initial listings for foreign issuers, 1998, se IOSCO:s hemsida . Vidare skall informationskraven motsvara dem i prospektdirektivet och prospekt- förordningen. Ett tänkbart exempel skulle kunna vara ett bolag med säte i som upprättar sitt prospekt i enlighet med amerikanska regler. Om ett prospekt som upprättats av en emittent med säte utanför EES blir godkänt i någon av staterna inom EES gäller för spridning av erbjudandet till andra stater inom EES samma regler som gäller för spridande av prospekt som upprättas av en emittent med säte inom EES. Reglerna om räckvidden av godkännande, anmälningsförfarande och språkbestämmelser som redogörs för i föregående avsnitt blir alltså tillämpliga. Kommissionen har möjlighet att anta genomförandeåtgärder beträffande prospekt från stater utanför EES (se artikel 20.3 i prospektdirektivet). Några sådana genomförandeåtgärder har dock inte kommit till stånd. 9 Ansvar för prospektet Av artikel 6 i prospektdirektivet framgår att ansvaret för den information som lämnas i prospektet åtminstone skall åvila emittenten eller dess förvaltnings-, lednings- eller kontrollorgan, erbjudaren, den person som ansöker om upptagande till handel på en reglerad marknad eller garanten, beroende på omständigheterna. Den eller de fysiska eller juridiska personer som är ansvariga skall klart anges i prospektet med uppgift om namn och befattning, eller beträffande juridiska personer, namn och säte. Det skall också finnas med förklaringar avgivna av dem om att enligt deras kännedom överensstämmer den information som ges i prospektet med sakförhållandena och att någon uppgift som skulle påverka innehållet i prospektet inte har utelämnats. Motsvarande informations- krav finns även i prospektförordningen, se punkten 1 i bilagorna I, IIIV, VII, IXXIII, XVI och XVII till förordningen. Medlemsstaterna skall vid införlivandet av reglerna säkerställa att deras lagar och andra författningar om civilrättsligt ansvar är tillämpliga på de personer som är ansvariga för den information som ges i prospektet. I gällande bestämmelser om prospekt i svensk rätt finns vissa mindre skillnader mellan bestämmelserna i aktiebolagslagen (1975:1385) och dem i lagen om handel med finansiella instrument när det gäller vem som är skyldig att upprätta ett prospekt. Enligt 4 kap. 18 §, 5 kap. 16 § och 7 kap. 27 § aktiebolagslagen åvilar skyldigheten att upprätta ett prospekt styrelsen i aktiebolaget, när ett publikt bolag eller en aktieägare i ett sådant bolag offentliggör eller på annat sätt till en vidare krets riktar inbjudan att förvärva aktier, teckningsrätter, skuldebrev, optionsbevis eller vinstandelsbevis utgivna av bolaget. I den föreslagna nya aktiebolagslagen finns motsvarande bestämmelser i 11 kap. 12 § (se prop. 2004/05:85 Ny aktiebolagslag). Bestämmelserna ålägger således inte bolaget utan ett särskilt organ inom bolaget ansvaret att upprätta prospektet. Skyldigheten för styrelsen att upprätta ett prospekt även då en aktieägare säljer fondpapper som getts ut av bolaget har motiverats med att investerarna därigenom får tillgång till mer fullständig information, än om aktieägaren själv upprättade det. Enligt 2 kap. 2 § lagen om handel med finansiella instrument skall vid emission av fondpapper, som inte är inregistrerade eller föremål för ansökan om inregistrering vid en börs, utgivaren upprätta prospekt. Motsvarande krav ställs upp i 5 kap. 1 § och 6 kap. 1 § lagen om börs- och clearingverksamhet, där det anges att vid en ansökan om inregistrering och notering av fondpapper skall en ansökan göras av den som har gett ut fondpapperen. Utgivaren skall vid inregistrering av fondpapper foga ett börsprospekt till ansökan, se 5 kap. 5 § sistnämnda lag. När det gäller erbjudanden om köp eller försäljning av finansiella instrument, som inte inkluderar emission av fondpapper, anges i 2 kap. 3 § lagen om handel med finansiella instrument att den som lämnar erbjudandet skall upprätta prospekt. Bestämmelserna pekar således inte ut något särskilt organ inom en juridisk person som ansvarigt för att upprätta ett prospekt. Det är dock den juridiska personens styrelse eller Prop. 2004/05:158 motsvarande ledande organ som har det övergripande ansvaret för att tillse att ett prospekt upprättas, när skyldighet föreligger för den juridiska personen att göra detta. Prospektet skall som nämnts enligt prospektdirektivet innehålla uppgift om vem eller vilka som är ansvariga för prospektets innehåll samt en försäkran från dessa. Motsvarande krav ställs upp i Finansinspek- tionens föreskrifter (FFFS 1995:21) om prospekt avseende innehållet i börsprospekt enligt 5 kap. 5 § lagen om börs- och clearingverksamhet och emissionsprospekt enligt 2 kap. 2 § lagen om handel med finansiella instrument. I avsnitt 4.2.6 har närmare redogjorts för gällande svensk rätt avseende ansvar för innehållet i ett prospekt. föreslog i sitt delbetänkande att bestämmelserna om prospekt i aktiebolags- lagen skulle upphävas, eftersom kommittén ansåg det olyckligt att den som avser att emittera eller sälja fondpapper skulle behöva beakta prospektregler i flera lagar. Av betydelse i detta sammanhang är dock att ansåg att upphävande av aktiebolagslagens prospektregler förutsatte en särskild bestämmelse om styrelses och revisors ansvar för emissionsprospekt (se SOU 1997:22 s. 228 ff., jfr även SOU 2001:1 s. 260). förslag har remissbehandlats och i nu aktuellt avsnitt tillstyrkts eller lämnats utan erinran (se prop. 2004/05:85 s. 359 f.). har i sitt slutbetänkande behandlat frågor som bl.a. rör juridiska personers ansvar för fel och brister i ett prospekt (SOU 2005:18). I delbetänkandet har utredningen vidare behandlat vissa frågor rörande ansvar för prospekt som har anknytning till förslag som lämnats i delbetänkandet (SOU 2004:95). 9.2Skyldighet att upprätta prospekt och ansvar för prospektets innehåll Regeringens förslag: Vid ett erbjudande till allmänheten som innefattar emission av finansiella instrument skall prospektet upprättas av emittenten. Vid ett erbjudande till allmänheten om köp av aktier, konvertibler, teckningsoptioner eller teckningsrätter som lämnas av någon som innehar sådana finansiella instrument skall prospektet upprättas av det aktiebolag som har gett ut instrumenten. Den som avser att lämna ett sådant erbjudande skall underrätta styrelsen i bolaget senast före den dag då köp tidigast avses ske. Ett aktiebolag får ta ut ersättning för sina kostnader för att upprätta prospektet av den som lämnar erbjudandet. Om erbjudandet lämnas av flera, skall kostnaderna fördelas mellan dem i förhållande till det antal instrument av samma slag som var och en erbjuder till allmänheten. Vid andra erbjudanden till allmänheten om finansiella instrument skall prospektet upprättas av den som lämnar erbjudandet. Vid en ansökan om att finansiella instrument skall tas upp till handel på en reglerad marknad skall prospektet upprättas av den som gör ansökan. Skadeståndsbestämmelserna i 29 kap. 1 § i den föreslagna nya aktie- bolagslagen och 16 kap. 1 § försäkringsrörelselagen skall även omfatta överträdelser av bestämmelserna om prospekt i lagen om handel med finansiella instrument och reglerna i prospektförordningen.