prop · GS031d19 · 2005-01-01 00:00:00 — Rätten att ta del av allmänna handlingar får inskränkas endast om det är påkallat med hänsyn till vissa i 2 kap. 2 § TF närmare preciserade skyddsintressen, och begränsningarna i offentligheten skall anges noga i bestämmelse i en särskild lag (sekretesslagen). Reglerna om allmänna handlingars offentlighet skall enligt 2 kap. 3 och 5 §§ TF tillämpas av myndighet, och beslutande församling. Reglerna om allmänna handlingars offentlighet gäller däremot inte för enskilda rättssubjekt. Inte heller blir ett privaträttsligt subjekt myndighet av den anledningen att det anförtrotts sådan förvaltningsuppgift som avses i 11 kap. 6 § regeringsformen. I några fall har dock offentlighetsprincipen gjorts tillämplig på handlingar hos sådana subjekt. Enligt 1 kap. 8 § andra stycket sekretesslagen skall nämligen vad som föreskrivs i TF om rätt att ta del av handlingar hos myndighet i tillämpliga delar gälla också hos vissa andra organ. I bilagan till sekretesslagen anges vilka dessa organ är samt vilken verksamhet hos det enskilda organet som omfattas av handlingsoffentligheten. Följden av att ett organ finns med i sekretesslagens bilaga är inte bara att bestämmelserna om handlingsoffentlighet blir tillämpliga. Dessutom blir samtliga bestämmelser i 15 kap. sekretesslagen tillämpliga även hos dessa organ, trots att de inte är myndigheter. Regler om registrering och diarieföring blir alltså tillämpliga, liksom frågor om upplysningsplikt, förfarande vid utlämnande av allmänna handlingar och bestämmelser om överklagande. 2004/05:1 UTGIFTSOMRÅDE 17 konsekvens av regleringen är naturligtvis att eventuellt förekommande bestämmelser om sekretess blir tillämpliga i den verksamhet hos det enskilda organet som omfattas av handlingsoffentligheten liksom bestämmelserna i arkivlagen (1990:782). Enligt 5 kap. 7 § lagen (1988:950) om kulturminnen m.m. (KML) skall frågor om tillstånd till utförsel av vissa äldre svenska och utländska kulturföremål prövas av Kungl. , , , med och Stiftelsen (tillståndsmyndigheter). Uppgiften att pröva frågor om utförseltillstånd enligt 5 kap. KML innebär myndighetsutövning mot enskilda. Stiftelsen är ett privaträttsligt organ, medan övriga tillståndsorgan är myndigheter. I detta sammanhang anfördes i förarbetena med förslag till lag (1985:1104) om skydd mot utförsel av vissa äldre kulturföremål, att rättsäkerheten kräver att samma förfaranderegler gäller för som för övriga tillståndsorgan vid handläggningen av utförselansökningar, varför förvaltningslagen skall tillämpas även i ärenden som handläggs av (prop. 1984/85:179 s. 21). En ansökan om utförseltillstånd skall enligt 5 kap. 7 § KML ges in till , som är en myndighet. Reglerna i TF om allmänna handlingars offentlighet är alltså tillämpliga på dit inkomna ansökningar. Dessa fördelas därefter till de olika tillståndsorganen, vilka samtliga förutom är myndigheter. Intresset av insyn i ärenden om utförseltillstånd får anses vara lika stort då de handläggs av som av någon av de andra tillståndsmyndigheterna. Härtill kommer att handlingarna i ett ärende om utförseltillstånd omfattas av handlingsoffentlighet då de inkommit till allmän förvaltningsdomstol i samband med ett överklagande av ett avslagsbeslut. Mot denna bakgrund anser regeringen att verksamhet i fråga om ärenden om utförseltillstånd enligt 5 kap. KML skall anges i bilagan till sekretesslagen och därmed bli föremål för handlingsoffentlighet. Stiftelsen har upphört. utför myndigheten de uppgifter som tidigare utförts av stiftelsen (prop. 1996/97:3 s. 145). Handlingsoffentligheten gäller hos myndigheten 2004/05:1 UTGIFTSOMRÅDE 17 Riksutställningar, eftersom en handling är allmän om den förvaras hos en myndighet och enligt särskilda regler i TF anses inkommen dit eller upprättad där. Bilagan till sekretesslagen är avsedd för enskilda rättssubjekt. Stiftelsen bör därför inte anges i bilagan till sekretesslagen. De föreslagna ändringarna bedöms inte leda till någon nämnvärd kostnadsökning. De föreslagna lagändringarna bör kunna träda i kraft . Regeringens förslag: Bibliotek och bibliotekshuvudmän inom det allmänna biblioteksväsendet skall samverka. Kommuner och landsting skall anta planer för biblioteksverksamheterna. Ärendet och dess beredning: gav 2003 en ämnessakkunnig i uppdrag att närmare analysera de skillnader som finns mellan olika kommuner vad gäller utbudet av biblioteksverksamheter. Arbetet redovisades i en promemoria Om biblioteksverksamheterna (Ds 2003:66). Promemorian har remissbehandlats. En remissammanställning finns tillgänglig i . Promemorians förslag stämmer i huvudsak överens med regeringens. Remissinstanserna: Den övervägande delen av remissinstanserna är positiva till utredningens förslag till nya bestämmelser i bibliotekslagen (1996:1596). Några remissinstanser, t.ex. och , menar dock att en lagreglering inte är motiverad. Ett antal remissinstanser tycker att förslagen är bra men inte tillräckligt långtgående. Man önskar t.ex. preciseringar vad gäller biblioteksplanernas innehåll, typen av samverkan och bibliotekspersonalens kompetens. Bland instanser som framfört synpunkter i den riktningen kan nämnas , , kommun, kommun, , och . Genomgående understryks i remissvaren den ökade betydelsen av samverkan som följt av utveck- lingen inom bibliotekssektorn och av förändringar i samhället i stort. Skälen för regeringens förslag: Bibliotekslagen (1996:1596) trädde i kraft och tillkom mot bakgrund av att det ansågs angeläget att vissa grundläggande principer inom det allmänna biblioteksväsendet lagfästes. Syftet var främst att säkerställa avgiftsfria boklån och ett över hela landet fungerande biblioteksnätverk. I lagen föreskrivs att alla medborgare skall ha tillgång till folkbibliotek till främjande av intresse för läsning och litteratur, information, upplysning och utbildning samt kulturell verksamhet i övrigt; varje kommun skall ha folkbibliotek. Av promemorian Om biblioteksverksamheterna framgår att kommunerna till stor del förmått värna folkbibliotekens verksamhet, även under de svåra ekonomiska påfrestningar som präglat situationen . sjönk driftskostnaderna för biblioteken kontinuerligt fram , för att därefter åter börja stiga. Personalminskningen är dock markant, vilket antas höra ihop med ett minskande antal filialbibliotek då dessa ofta integrerats med andra enheter. Mindre kommuner har som ett led i omstruktureringen av verksamheterna tenderat att slå vakt om vissa basfunktioner, medan de större kunnat genomföra mera kraftfulla utvecklingsinsatser. visas i promemorian att det varit svårt att möta den efterfrågan som finns vad gäller skolbibliotek och från grupper med särskilda behov. Eftersom verksamheten för äldre och funktionshindrade i många kommuner inte har status som basverksamhet förefaller dessa grupper också ha blivit förlorarna. Bibliotekslandskapet i landet präglas bortsett från den kommunala verksamheten till stor del av läns- och högskolebiblioteken. Länsbiblioteken har ansvar för kompletterande medieförsörjning, rådgivning, fortbildning och specialtjänster riktade till kommunbiblioteken i regionen. De fyller därigenom en viktig roll för att upprätthålla en jämn tillgång till nödvändiga resurser. Högskolebiblioteken, som genomgått en stark expansion med utbyggnaden av den högre utbildningen, utgör en annan betydelsefull biblioteksinstans på många platser i landet. Högskolebibliotekens huvuduppgift är att ansvara för biblioteksservice inom de områden som anknyter till utbildning och forskning vid respektive lärosäte. Även användarmönstren har utvecklats . ökade antalet besökare med . Mycket talar för att denna positiva utveckling hänger samman med de utbildningssatsningar ofta med tyngdpunkt på vuxnas lärande som genomförts . De studierelaterade uppgifterna ställer ökade krav på samarbete mellan folk-, skol- och högskolebibliotek. En ibland eftersatt skolbiblioteksverksamhet kan t.ex. vara i behov av stöd från andra delar av bibliotekssystemet. Utvecklingen mot livslångt lärande kan dessutom förväntas öka betydelsen av den decentraliserade infrastruktur för tillhandahållande av information som det allmänna biblioteksväsendet utgör. Utvecklingen går mot att utbildning inte som tidigare enbart bedrivs vid ett fåtal knutpunkter och berör unga människor, utan blir alltmer spridd både geografiskt och åldersmässigt. kan det konstateras att de användare som inte har utbildning som direkt mål med sina biblioteksbesök även fortsättningsvis torde vara i klar majoritet. Det är också en för framtiden viktig målsättning, att trygga den basverksamhet som framför allt folkbiblioteken bedriver, i syfte att erbjuda alla möjlighet att förutsättningslöst utforska de upplevelser som litteratur och läsande kan ge. Bibliotekens roll som garant för ett varierat och kvalitativt utbud av litteratur och informationskällor är av stor vikt i ett samhälle präglat av ett ofta likriktat medieutbud. I promemorian föreslås att nya bestämmelser införs i bibliotekslagen som anger att bibliotek och bibliotekshuvudmän inom det allmänna biblioteksväsendet skall samverka, samt att kommuner och landsting bör anta planer för biblioteksverksamheterna. Av promemorian framgår att om samverkan stadsfästs som en uppgift för biblioteken och bibliotekshuvudmän inom det allmänna biblioteksväsendet bör detta ge förbättrade förutsättningar för preciseringar i verksamhetsinriktning, åtaganden och målsättningar. Som exempel anges användningen av ny informationsteknologi, som kan främjas av att skilda bibliotek arbetar gemensamt. Bestämmelsen om samverkan innebär förutom att bibliotek och bibliotekshuvudman skall samverka, att biblioteken och bibliotekshuvudmännen skall samverka sinsemellan. 2004/05:1 UTGIFTSOMRÅDE 17 Regeringen menar att mycket talar för att samordnande insatser skulle kunna bidra till en bättre tillgång för medborgarna och en mer rationell användning av det allmännas resurser. En ökad planmässighet i dessa syften bör innebära att även bibliotekens traditionella läsfrämjande roll kan preciseras och utvecklas. Den i promemorian föreslagna lagändringen om samverkan bör därför genomföras. Samma argument talar också för att frågan om samverkan på lokal och regional nivå genom särskilda biblioteksplaner skall regleras i lag. I likhet med synpunkter som framförts av , och anser regeringen att det i bibliotekslagen bör anges att kommuner och landsting skall upprätta biblioteksplaner. På denna punkt skiljer sig regeringens förslag från det som lämnades i promemorian. Stadgandet har, i enlighet med vad beslutade (jfr 1996/97:KrU1, rskr. 1996/97:129), getts en form som innebär att den närmare utformningen av dessa planer lämnas åt kommuner och landsting att själva besluta om. är det av fundamental betydelse att alla berörda instanser använder sig av detta instrument för att främja en rationell och rättvis fördelning av biblioteksresurserna. De föreslagna bestämmelserna bedöms inte medföra några nämnvärda kostnadsökningar. De föreslagna lagändringarna bör kunna träda i kraft . I promemorian föreslås även att den samverkan mellan folk- och forskningsbibliotek som drivs av och Kungl. organiserat i form av det Nationella bibliotekssamrådet (Nabis) skall utvecklas. Vad gäller detta förslag är det inte aktuellt med någon åtgärd. har för Forum för levande historia lämnat en invändning. Revisionen påpekar att redovisning av kostnader och intäkter per verksamhetsgren saknas. I övriga delar har revideringen inte gett upphov till några invändningar. rekommenderar i en revisionsrapport för levande historia att fastställa rutiner för upprättande och kvalitetssäkring av årsredovisningen. Regeringen noterar att Forum 2004/05:1 UTGIFTSOMRÅDE 17 för levande historia därefter har redovisat en plan för hur förbättringar skall genomföras. 1 Motsvarar 46 137 tkr prisnivå. är en central förvaltningsmyndighet inom kulturområdet. Enligt förordningen (1988:676) med instruktion för skall myndigheten följa utvecklingen och ge ett samlat underlag för den statliga kulturpolitiken samt bistå regeringen med genomförandet av denna. I den uppgiften ligger en skyldighet att verka för samordning av och effektivitet i de statliga åtgärderna och därigenom främja utvecklingen av kulturverksamheten. handlägger ärenden som rör teater, dans, musik, konst, museer, utställningar, litteratur, folkbibliotek, folkbildning och folkrörelser i den mån sådana ärenden inte ankommer på någon annan myndighet. har i uppdrag att dela ut ett internationellt litteraturpris till minne. har ett sektorsansvar för handikappfrågor med anknytning till sitt verksamhetsområde. Vidare är statistikansvarig myndighet för kulturstatistiken enligt förordningen (2001:100) om den officiella statistiken. Myndighetens avgiftsinkomster uppgick till . Budget för avgiftsbelagd verksamhet hanterar verksamheten med statliga utställningsgarantier enligt förordningen (1998:200) om statliga utställningsgarantier. Verksamheten finansieras med avgifter och eventuella överskott redovisas på statsbudgetens inkomstsida under inkomsttitel Expeditions- och ansökningsavgifter. Tabell 4.9 Statliga utställningsgarantier (som inte får I regeringens proposition 1999/2000:1 bedömde regeringen att fr.o.m. skulle överta driften av webbplatsen Kulturnät . Utvecklingen inom informationstekniken har varit mycket omfattande. Det finns ett stort utbud av aktörer som tillhandahåller Internetbaserade söktjänster för allmänheten. Detta gör att en statligt finansierad verksamhet inom området kan motiveras. Verksamheten Kulturnät bör därför upphöra . Tabell 4.10 Härledning av anslagsnivån 20052007, för 28:1 Förändring till följd av: Pris- och löneomräkning 2 Förslag/beräknat anslag 1Statsbudget enligt beslut (bet. 2003/04:FiU10). Beloppet är således exklusive beslut på tilläggsbudget under innevarande år. 2Pris- och löneomräkningen baseras på anvisade medel statsbudget. Övriga förändringskomponenter redovisas i löpande priser och inkluderar därmed en pris- och löneomräkning. Mot bakgrund av ovanstående föreslår regeringen att anvisas under anslaget 28:1 . beräknas anslaget till respektive . 2004/05:1 UTGIFTSOMRÅDE 17 4.11.228:2 Bidrag till allmän kulturverksamhet, utveckling samt internationellt kulturutbyte och samarbete Under detta anslag beräknas medel för bidrag till en rad skilda ändamål på kulturområdet. Medel beräknas bl.a. för bidrag till länskonstnärer, bidrag till regionala konsulenter för mångkultur, bidrag till organisationer med mångkulturell inriktning, bidrag för att främja funktionshindrades deltagande i kulturlivet samt bidrag till nationella minoriteters språk och kultur. Inom anslaget beräknas också medel för kulturinsatser i arbetslivet, bidrag till länsbildningsförbund m.fl. för kultur- och föreläsningsverksamhet, bidrag till samisk kultur, bidrag till , bidrag till centrala amatörorganisationer, centrumbildningar och lokalhållande Tabell 4.12 Bemyndigande om ekonomiska åtaganden organisationer för kulturverksamhet. Dessutom beräknas medel till Statens kulturråds disposition för tillfälliga insatser av utvecklingskaraktär eller insatser som på annat sätt är kulturpolitiskt angelägna. Svenska statens bidrag till nationalgåva till och för och finns också uppförda under anslaget. För bidragsgivningen gäller förordningen (1984:326) om statsbidrag till kulturella ändamål, förordningen (1991:975) om statsbidrag till ideella föreningars kulturprogram, förordningen (1996:1598) om statsbidrag till regional kulturverksamhet och sametingslagen (1992:1433). Regeringen har beslutat om indragning med av anslagssparandet. Bemyndigande om ekonomiska åtaganden Regeringen föreslår att bemyndigar regeringen att för ramanslaget 28:2 Bidrag till allmän kulturverksamhet, utveckling samt internationellt kulturutbyte och samarbete anslagsposten 6 , besluta om bidrag som inklusive tidigare åtaganden medför utgifter på högst 2008. Utestående åtaganden vid årets början Erhållet/föreslaget bemyndigande 2004/05:1 UTGIFTSOMRÅDE 17 I enlighet med regeringens bedömning under inledningen till politikområdet, avsnitt 4.5, föreslår regeringen att anslaget tillförs , varav 20 miljoner engångsvis, för olika pensionslösningar för personalen vid de statligt stödda teater-, dans- och musikinstitutionerna. Det ankommer på regeringen att meddela föreskrifter om medlens fördelning. För att stärka verksamheten vid Tornedalsteatern beräknar regeringen att till teatern . Vidare beräknar regeringen till 2005. Utgångspunkten är att festivalen skall bli en årlig plattform för kulturutbyte mellan länderna kring . För att kunna ge fler organisationer, med grund i fler kulturer än den traditionellt svenska eller västerländska, möjligheter till utvecklad verksamhet beräknas stödet till mångkulturella organisationer ökas med . Till myndigheters, institutioners och organisationers hjälp kommer en funktion som samordnare för att inrättas. För vissa inledande insatser beräknar regeringen . anvisades under anslaget en engångsanvisning på . Anslaget minskas med motsvarande summa 2005. Tabell 4.13 Härledning av anslagsnivån 20052007, för 28:2 Bidrag till allmän kulturverksamhet, utveckling samt internationellt kulturutbyte och samarbete Förändring till följd av: Pris- och löneomräkning 2 Överföring till/från andra anslag Förslag/beräknat anslag 1Statsbudget enligt beslut (bet. 2003/04:FiU10). Beloppet är således exklusive beslut på tilläggsbudget under innevarande år. 2Pris- och löneomräkningen baseras på anvisade medel statsbudget. Övriga förändringskomponenter redovisas i löpande priser och inkluderar därmed en pris- och löneomräkning. Mot bakgrund av ovanstående föreslår regeringen att anvisas under anslaget 28:2 Bidrag till allmän kulturverksamhet, utveckling samt internationellt kulturutbyte och samarbete . anslaget till respektive . 4.11.3 28:3 Nationella uppdrag Under anslaget beräknas medel för tidsbegränsade nationella uppdrag inom områdena barn- och ungdomsteater, regional filmverksamhet, ungdomskultur, musik, samtidskonst, museiverksamhet, formgivning och design, barnkulturforskning samt samtida dans. är hos innehavare av det nationella uppdraget inom området barnkulturforskning. är Föreningen innehavare av det nationella uppdraget inom området formgivning och design. Inom de sex övriga områdena är i nämnd ordning Dalateatern, Film i , Drömmarnas Hus, kammarkör, (BAC) i , och Dansnät hos innehavare av nationella uppdrag . Nationellt uppdrag inom formgivning och design Regeringens förslag: Det tidsbegränsade nationella uppdraget inom området formgivning och design upphör . I propositionen (prop. 1997/98:117, bet. 1996/97:KrU1, rskr. 1996/97:129) Framtidsformer Handlingsprogram för arkitektur, formgivning och design föreslog regeringen att ett tidsbegränsat nationellt uppdrag inom området formgivning och design skulle inrättas. budgetpropositionen 1999 avsattes för detta ändamål. Regeringen utsåg Svensk Form till innehavare av det nationella uppdraget för perioden 19992001, för att sedan förlänga uppdraget . Inom ramen för det nationella uppdraget skall Svensk Form verka för att främja svensk formgivning och design såväl nationellt som internationellt. Föreningens verksamhet skall göras mer publik och en viktig del skall vara att öka allmänhetens kunskaper om formgivning och design. I uppdraget ingår även att initiera framåtsyftande projekt och förmedla erfarenheter t.ex. om framgångsrika designsatsningar och att utveckla hur beställarkompetensen hos myndigheter som handlar upp designprodukter kan höjas. Föreningen skall inom ramen för sitt uppdrag arbeta för att det internationella kontaktnät som föreningen har stärktes och även ta initiativ till att utställningar i och utomlands genomförs. Regeringen bedömer att Svensk Form har fullgjort sitt uppdrag . har föreningen även i uppdrag att svara för en mötesplats för form och design som finansieras genom statsbidrag över anslaget 28:31 Bidrag till vissa museer. Uppdraget har huvudsakligen samma innehåll som det nationella uppdrag föreningen haft . I uppdraget ingår att samverka och stimulera till regionala initiativ på området. Föreningen erhåller vidare ett statligt verksamhetsstöd via anslaget 28:18 Bidrag till bild- och formområdet. Regeringen gör bedömningen att det inför och de ökade förväntningar som ställs på mötesplatsen för form och design finns skäl att tydliggöra föreningens ekonomiska förutsättningar framöver. För sitt uppdrag att svara för en mötesplats för form och design bör därför anslaget 28:31 Bidrag till vissa museer tillföras de tillfälliga medel föreningen disponerar för det nationella uppdraget inom området. Vidare bör medel motsvarande det statliga verksamhetsbidrag som Svensk Form erhåller över anslaget 28:18 Bidrag till bild- och formområdet föras över till anslaget 28:31 Bidrag till vissa museer, så att det statliga stödet till föreningen kan fördelas samlat över ett och samma anslag. Denna förändring innebär inte att det i någon väsentlig del sker några förändringar i Svensk Forms uppdrag. Mot denna bakgrund föreslår regeringen att det tidsbegränsade natio- 2004/05:1 UTGIFTSOMRÅDE 17 nella uppdraget inom området formgivning och design upphör . Tabell 4.15 Härledning av anslagsnivån 20052007, för 28:3 Nationella uppdrag Förändring till följd av: Förslag/beräknat anslag 1 Statsbudget enligt beslut (bet. 2003/04:FiU10). Beloppet är således exklusive beslut på tilläggsbudget under innevarande år. Mot bakgrund av ovanstående föreslår regeringen att anvisas under anslaget 28:3 Nationella uppdrag . beräknas anslaget till respektive . 4.11.428:4 Försöksverksamhet med ändrad regional fördelning av kulturpolitiska medel 1 Motsvarar 148 369 tkr prisnivå. Enligt lagen (1996:1414) om försöksverksamhet med ändrad regional ansvarsfördelning genomförs en försöksverksamhet med ändrad regional ansvarsfördelning i län. Det regionala självstyrelseorganet i län har från övertagit befogenheten att besluta om fördelningen av statsbidrag till regional kulturverksamhet . Under anslaget beräknas medel för denna försöksverksamhet. För verksamheten gäller förordningen (1998:305) om försöksverksamhet med ändrad fördelning av statsbidrag till regional kulturverksamhet. 2004/05:1 UTGIFTSOMRÅDE 17 Under anslaget fördelar statligt verksamhetsstöd till kulturinstitutioner i . överfördes medel från anslagen 28:6 Bidrag till regional musikverksamhet samt regionala och lokala teater-, dans och musikinstitutioner och 28:30 Bidrag till regionala museer till detta anslag. För att fullfölja överföring av medel tillförs ytterligare från nämnda anslag. Tabell 4.17 Härledning av anslagsnivån 20052007, för 28:4 Försöksverksamhet med ändrad regional fördelning av kulturpolitiska medel Förändring till följd av: Pris- och löneomräkning 2 Överföring till/från andra anslag Förslag/beräknat anslag 1Statsbudget enligt beslut (bet. 2003/04:FiU10). Beloppet är således exklusive beslut på tilläggsbudget under innevarande år. 2Pris- och löneomräkningen baseras på anvisade medel statsbudget. Övriga förändringskomponenter redovisas i löpande priser och inkluderar därmed en pris- och löneomräkning. Mot bakgrund av ovanstående föreslår regeringen att anvisas under anslaget 28:4 Försöksverksamhet med ändrad regional fördelning av kulturpolitiska medel . beräknas anslaget till respektive . 4.11.528:5 Bidrag till Operan, , , Svenska rikskonserter och 1 Motsvarar 861 716 tkr prisnivå. Från detta anslag beräknas medel för bidrag till fem riksinstitutioner på teater-, dans- och musikområdet, nämligen Operan, , , Svenska rikskonserter och Dansens Operan och är nationalscener för opera och balett respektive talteater. Nationalscenerna drivs genom två av staten helägda aktiebolag, och . bedriver turnerande teaterverksamhet och är organiserad som en ideell förening med lokala och regionala arrangörsföreningar samt en central enhet med producerande, förmedlande och främjande uppgifter.