prop · GS0380 · 2005-03-22 00:00:00 — området, mycket på grund av att det är svårt att dra en skarp gräns. utbrett sätt att kategorisera medicinsk forskning är istället att använda uttrycken preklinisk respektive klinisk forskning för att skilja mellan i huvudsak experimentell forskning som till stor del utförs på laboratorier (preklinisk) respektive forskning som i huvudsak utförs i anslutning till vården (klinisk). Dessutom används begreppet patientnära forskning i allt större utsträckning för att beskriva forskning om sjukdomsproblem som sker i nära kontakt med patienter eller friska försökspersoner. Flera av de forsknings- och kunskapsstrategier som inlämnats till regeringen tar upp behovet av en ökad satsning på medicinsk Bland statliga myndigheter kan nämnas som genom sitt ämnesråd för medicin anser att det föreligger ett behov av starkt ökad statlig finansiering. Även lärosätena lyfter fram områdets betydelse och påtalar risken för stagnation. Några av lärosätena skriver att internationella konkurrenskraft har minskat och att landets framträdande roll inom den medicinska forskningen är hotad till följd av expansion i andra länder i kombination med försämrad finansiering under Många av lärosätena pekar även på betydelsen av klinisk Även företrädare för näringslivet har i de strategier som inkommit till regeringen lyft fram vikten av exempel är som föreslår en stärkt satsning på forskning inom medicin och bioteknik och att de statliga anslagen till medicinsk forskning bör ökas. Finansiering av medicinsk forskning fördelades ca av statsbudgetens anslag till allmän vetenskaplig utveckling inom medicin. jämförelse har många västländer ökat det offentligt finansierade stödet till medicinsk forskning och bioteknik i ett bredare Bland de nordiska länderna har och ökat finansieringen, mätt som kronor per invånare, medan har dragit och har ökat sina satsningar, liksom . Anslagen via den stora amerikanska forskningsfinansiären inom medicin, (), har fördubblats under de senaste fem Budgeten för NIH var i storleksordningen ca Enligt en uppskattning från används ca av budgeten inom NIH är en stor finansiär inom medicinsk grundforskning och rådet fördelade i storleksordningen till forskare och forskargrupper inom medicin. arbetsliv och socialvetenskap finansierar bland annat forskning inom yrkes- och socialmedicin och Verket för innovationssystem finansierar viss forskning inom medicinsk teknik och bioteknik. och allergiforskning finansierar forskning inriktad på vård och allergi. Även fördelar en viss del av sin budget till forskning inom det medicinska området. Det finns även ett stort antal andra stiftelser och fonder som har möjlighet att finansiera medicinsk forskning, ofta med inriktning på en Den största specialiserade finansiären är Cancerfonden som fördelat ca . En stor del av den statligt finansierade forskningen inom medicin bedrivs vid de lärosäten som har medicinskt vetenskapsområde: högskola som fram för allt har forskning inom odontologi. finansieringen till medicinsk forskning vid dessa lärosäten uppgick till Sjukvårdshuvudmännens ansvar för forskning är preciserat i hälso- och sjukvårdslagen (1982:763), vilken reglerar huvudmännens medverkan vad avser finansiering, planering och genomförande av kliniskt forskningsarbete på hälso- och sjukvårdens område samt Vidare skall huvudmännen i dessa frågor samverka med varandra och med berörda universitet och Bidrag till svensk medicinsk forskning från utländska finansiärer, såsom utländska forskningsråd och fonder, har mer än fördubblats under enligt analys beställd av (Svensk medicinsk forskning finansiering och konkurrenskraft, 2004). ökning, från 1993/94 till 2001, beror framför allt på stigande tilldelning av medel från EU:s ramprogram för forskning och utveckling. har enligt samma undersökning ökat , framför allt Snabb utveckling inom medicinsk forskning Genforskningen har trätt in i en ny fas där genernas funktion studeras, liksom betydelsen av den genetiska variationen. teknikintensiv och svenska forskare har uppmärksammats internationellt för sina bidrag till områdets teknik- och metodutveckling. För att ta hand om de stora mängder data som produceras krävs kunskap om hur data bäst kan organiseras, analyseras och presenteras vilket medför att bioinformatiken utvecklas parallellt med forskningen inom genetik. har särskilt goda förutsättningar att bedriva forskning inom medicinsk genetik tack vare tillgången på patient- och sjukdomsregister. Ett område där den ökade kunskapen om människans arvsmassa kommit till konkret tillämpning är utvecklingen av individuellt anpassad diagnostik och läkemedelsbehandling. Medicinsk forskning bidrar långsiktigt till utvecklingen av kunskapsläget och till förbättrad lindring och bot för en rad sjukdomar. Hjärt- och kärlsjukdom är den vanligaste dödsorsaken i industrialiserade länder och forskningen kring dessa sjukdomar kan bland annat bidra till att identifiera riskfaktorer i det komplicerade förhållandet mellan människors livsstil och genetik. Genom att de molekylärbiologiska kunskaper som inhämtats i laboratoriet överförs till den kliniska vardagen kan nya behandlingsmetoder växa fram. Cancer är en stor folksjukdom som drabbar var tredje svensk. ger ökad kunskap om cancers biologi och denna kunskap ökar i sin tur förståelsen för de molekylära mekanismer som styr sjukdoms- utvecklingen, något som kan ge nyckeln till såväl diagnos som En liknande kedja är tydlig inom inflammatoriska led- och muskelsjukdomar såsom vissa reumatiska sjukdomar, där kunskap om de molekylära mekanismer som ligger bakom sjukdomen kan användas för att utveckla läkemedel som leder till förbättrad behandling. en sjukdom som ökat . Även inom detta område utnyttjas kunskapen om bakomliggande fysiologiska och molekylära mekanismer för att framställa nya läkemedel som kan normalisera Dessutom undersöker forskarna möjligheten att transplantera insulinproducerande celler. För många sjukdomar inom nervsystem och hjärna saknas ännu behandlingsmöjligheter som gör patienten helt återställd, som denna typ av sjukdomar drabbar Ett tvärvetenskapligt angreppssätt, där olika forsknings- inriktningar samverkar i processen att föra över resultat från grundforskning till praktisk sjukvård, kan föra området ytterligare framåt och bygga vidare på de svenska erfarenheter som finns såväl från grundforskning inom neurovetenskap som från patientnära forskning. ökande andel av ohälsan kan kopplas till psykiska sjukdomar, av vilka flera är kroniska. Inom psykiatrin ses en utveckling främst mot studier av ärftlighet, nya tekniker för avbildning av kroppens organ och strukturer samt alltmer individualiserad läkemedelsutveckling. Medicinsk forskning kan även ge betydande bidrag till människors hälsa sett i ett globalt perspektiv. Infektioner och virussjukdomar leder till miljontals dödsfall världen över. Regeringsförklaringen tar upp en ny svensk biståndssatsning inriktad på forskning, behandling och förebyggande av sjukdomar som hiv/aids, mässling, tuberkulos och malaria. har en stark tradition inom mikrobiologi och immunologi och inom landet finns även väl utvecklad forskning inom vaccinområdet. Forskningsresultat om bakteriers egenskaper kan leda till förbättrad hälsa i t.ex. genom ökad kunskap om bakterier som leder till allvarliga diarrésjukdomar. Denna forskning kan även ge möjligheter till kommersialisering. Exempel på detta är utveckling av antibiotikabehandling av sjukdomsframkallande bakterier vid magsår. Epidemiologi kan betraktas som ett verktyg för att utröna samband mellan olika faktorer såsom arv, miljö och livsstil. Genom att identifiera riskfaktorer öppnas möjligheter för att utveckla nya metoder och förebyggande åtgärder. Forskningen sker till stor del i internationella samarbeten och utvecklingen går mot integrering av epidemiologi och molekylärbiologi i stora framåtriktade studier. Forskningen inom biovetenskap och bioteknik finns i gränslandet mellan medicin, naturvetenskap och teknik, se även avsnitt 5.2. Bioteknik kan definieras som det tekniska utnyttjandet av celler och deras beståndsdelar för att framställa eller modifiera produkter som används inom samhällssektorer som hälsovård, livsmedelshantering och jordbruk. Biotekniken är en viktig komponent inom flera industrisektorer där livsprocesser hos organismer används industriellt inom t.ex. läkemedels-, livsmedels- och skogsindustrin samt inom de areella näringarna. Tillämpningsområdena för biotekniken är breda och de biotekniska processerna nyttjar många olika typer av celler såsom bakterier, växt- eller djurceller. Gentekniken, dvs. teknik som möjliggör ingrepp i genomet (arvsmassan) hos levande organismer, utgör en viktig del av biotekniken. Grundforskning inom biotekniken är ofta kopplad till utveckling av nya metoder för att studera medicinska eller biologiska frågeställningar. Inom flera delar av det biovetenskapliga och biotekniska området är svensk grundforskning världsledande. Svenska forskare har aktivt bidragit till metod- och teknikutveckling inom en rad olika områden, vilket har givit internationellt genomslag. Odontologisk forskning och utbildning bedrivs inom ramen för det medicinska vetenskapsområdet vid , , och vid . Forskning med anknytning till området bedrivs i viss utsträckning även vid andra lärosäten. Ett avtal har slutits mellan staten och Västra samt om samarbete om grundutbildning av tandläkare, odontologisk forskning och utveckling av tandvården, en del av de resurser som detta avtal omfattar gäller forskning. har haft god internationell renommé inom området och flera av de upptäckter som gjorts av svenska forskare har stor betydelse i människors vardag. Odontologisk forskning har dessutom bidragit till en samhällsekonomisk vinst eftersom rönen har givit förutsättningar för bättre tandhälsa. Den senaste internationella utvärderingen av svensk odontologisk forskning fann att dess kvalitet minskat, något som även riskerar att inverka på förutsättningarna för att driva högkvalitativ grund- och specialistutbildning. trenden har beslutat om riktat stöd till området. Satsningen inleddes och görs i samverkan med vissa lärosäten. I den förra forskningspolitiska propositionen (prop. 2000/01:3) identifierade regeringen vård- och omsorgsforskning som ett prioriterat Som en konsekvens av detta fördelades särskilda resurser till området via och området tillfördes finansiering i form av en forskarskola. har medlen använts för att finansiera såväl anställningar, främst för forskarassistenter, som projekt. Den forskning som bedrivs inom ramen för den särskilda satsningen sker ofta vid institutioner som är särskilt inriktade på vård och omsorg. flesta av anslagsmottagarna är kvinnor. Betydelsen av fortsatt satsning på vård- och omsorgsforskning lyfts fram i flera av de strategier som inlämnats till regeringen. Vid de lärosäten som bedriver forskning inom vård- och omsorg framhålls områdets koppling till ohälsa och sociala Ett annat återkommande tema är betydelsen forskningsområdets tvärvetenskapliga aspekter. allergiforskning skriver i sin strategi att vårdforskningen måste få en bättre förankring inom den medicinska akademiska världen och lyfter fram betydelsen av satsning på anställningar samt nationellt och annat en förstärkning av de medel som fördelas via till Klinisk forskning utgör en nödvändig länk mellan medicinsk grundforskning och sjukvård av hög kvalitet. Ur hälso- och sjukvårdens synvinkel innebär det att den kliniska forskningen omsätter experimentella fynd till den kliniska situationen, där resultat från forskningen kan förbättra vården för patienterna. högkvalitativ klinisk forskning är också en förutsättning för att hälso- och sjukvården skall kunna vara evidensbaserad, dvs. med bästa tillgängliga vetenskapliga underlag. forskarutbildad personal är dessutom en förutsättning för att nya vetenskapliga genombrott och metoder skall kunna integreras i hälso- och sjukvården samt för att kritiskt utvärdera de metoder och processer från grundforskningens perspektiv erbjuder den kliniska forskningen goda möjligheter att utforma frågeställningar och forskningsprojekt som är baserade på konkreta problem i den dagliga Klinisk forskning har tidigare främst bedrivits av läkare. har andra yrkesgrupper såsom sjuksköterskor, sjukgymnaster och arbetsterapeuter svarat för en växande och viktig del av denna forskning. Många kliniska forskningsprojekt är tvärvetenskap- liga till sin karaktär. Svensk klinisk forskning har länge varit internationellt framstående och spelat en viktig roll för utvecklingen av en högkvalitativ vård. Erfarenheter från den kliniska forskningen har bl.a. bidragit till utveckling av förebyggande åtgärder, diagnostisering och behandling av stora folksjukdomar och forskningsområdet är en resurs för utveckling av produkter inom t.ex. läkemedelsindustrin. Forskningen inom området har dock mattats av bland annat till följd av att många forskare har valt att fokusera på en mer preklinisk, experimentell, inriktning. En översyn av den högspecialiserade vården har genomförts av och bl.a. belyst den kliniska forskningens villkor (Ds 2003:56). Projektgruppens rapport visar att situationen för den kliniska forskningen påverkas av organisatoriska, ekonomiska, och värdemässiga förändringar. Rapporten lyfter särskilt fram den organisatoriska åtskillnad som utvecklats mellan hälso- och sjukvården och lärosätena samt värderingsförändringar i synen på vetenskaplig meritering vid tillsättning av högre tjänster inom vården. En annan aspekt är att resultat från klinisk forskning sällan publiceras i vetenskapliga tidskrifter. Detta medför att svårigheter att bedöma forskningens kvalitet som möjligheten att utnyttja bibliometriska analyser för att göra jämförelser försvinner. I rapporten redogörs också för att stora grupper av forskare upplever att förutsättningarna för att bedriva klinisk forskning har försämrats. Vidare konstateras att det finns betydande resurser för forskning och utveckling, men att det är oklart hur dessa fördelas och används. Klinisk forskning finansieras från en rad olika källor. Den totala summan för forskning och utveckling vid de sex landsting där det finns universitet med läkarutbildning och medicinskt vetenskapsområde var (, Resurser, Samverkan, Fördelning, 2002, U2001/3698/UH). Av dessa medel utgjorde landstingens medel för forskning och utveckling den största andelen följt av externa icke-statliga medel , medel via , universitetens anslag för forskning och forskarutbildning samt externa statliga medel . har särskilda stödformer för finansiering av klinisk forskning i form av anställning som forskare och bidrag till s.k. forskningstid för kliniska forskare. Därutöver finns kliniskt relevanta frågeställningar och applikationer integrerade i forskningsprojekt och anställningar som finansieras av rådet. Ett särskilt centralt samarbetsavtal mellan stat och landsting reglerar statens ersättning till landstingen för universitetens tillgång till landstingens hälso- och sjukvård för grundutbildning för läkare och för klinisk forskning. betecknas Avtal om samarbete om grundutbildning av läkare, medicinsk forskning och utveckling av hälso- och sjukvården vilket ofta förkortas som . Statens och landstingens samverkan sker framför allt genom detta avtal samt genom vissa anställningar. omfattade i storleksordningen , vilket var en ökning jämfört . tecknades ett nytt avtal om samarbete om grundutbildning av läkare, medicinsk forskning och utveckling av hälso- och sjukvården. Avtalsparter är svenska staten och de landsting där det finns universitet med medicinskt vetenskapsområde: , i län, , läns landsting, Västra och . Avtalet reglerar statens ersättning till landstingen för sådana kostnader som uppstår då universiteten bedriver utbildning och forskning inom landstingens organisation. Systemet har genom det nya avtalet blivit tydligare eftersom ersättningen till landstingen nu är uppdelad i medel för forskning, respektive medel för läkarutbildning. Avtalet reglerar också ersättningen för den utbyggnad av läkarutbildningen fram som beslutat om. är utformat som ett centralt avtal med kompletterande regionala avtal. De sex regionala avtalen, som har slutits , skiljer sig åt i väsentliga delar. Gemensamt är dock att samarbetet mellan staten och respektive landsting kring utbildning, forskning och utveckling fördjupas, liksom det gemensamma ansvaret för sådan verksamhet. En intention med det nya är att stärka kvaliteten i verksamheten och möjliggöra gemensamma strategiska satsningar, bl.a. genom att öka de kvalitetsgranskande processerna avseende de gemensamma satsningarna. Skälen för regeringens bedömning: Den svenska medicinska forskningen håller hög internationell kvalitet och regeringens bedömning är att det finns potential att utveckla denna forskning ytterligare. En sådan utveckling väntas ge stora möjligheter att förbättra och förlänga livet för många människor. Som konstaterades i regeringsförklaringen leder bristande tillgång till läkemedel och behandling till förlust av miljontals människoliv i världens fattiga länder. Medicinsk forskning utgör ett viktigt redskap i det globala arbetet med att lösa mänsklighetens hälsoproblem. De nya kunskaper som forskningen ger upphov till ökar möjligheterna att utveckla hälso- och sjukvården, t.ex. genom att stärka förebyggande insatser, skapa förutsättningar att utforma individanpassade behandlingar och läkemedel med bättre effekt och mindre biverkningar. väcker den vetenskapliga utvecklingen många viktiga etiska frågor och sätter samspelet mellan arv och miljö i ett nytt ljus. Regeringen påbörjade en process i avsikt att öka den statliga finansieringen av medicinsk forskning genom att anvisa en ökning om till medicinsk grundforskning inom samt en ökning om av medlen som fördelas via ALF- avtalet (prop. 2003/04:1). Regeringen ser flera skäl till varför en ytterligare ökad satsning på medicinsk grundforskning bör komma till stånd. Svensk medicinsk forskning har en stark ställning i internationell jämförelse. Svenska forskare har bidragit till många vetenskapliga framsteg som givit förutsättningar för att utveckla nya och bättre metoder inom vården och utgjort ett underlag för kommersialisering och utveckling av produkter. Denna positiva utveckling måste fortsätta för att tillförsäkra landet en inhemsk sjukvård av högsta internationella kvalitet och för att attrahera den globala läkemedels- och bioteknikindustrin. God hälsa hos medborgarna ger förutsättningar för att säkra ett välfärdssamhälle med långsiktigt tryggad ekonomisk tillväxt. Förstärk- ning av medicinsk grundforskning utgör även en förstärkning av den plattform som en viktig del av svensk industri vilar på. En genomgående internationell trend är att forskningens betydelse för hälsa lyfts fram. I flera länder är de forskningsfinansierande organen fokuserade på stöd till forskning för människors hälsa, såsom for Health i och i . Medborgarnas hälsa lyfts fram som en prioriterad nationell forskningsangelägenhet i flera länder, bl.a. , och . De hälsorelaterade utmaningarna är likartade i flera av västvärldens länder. Förutsättningar som medför att befolkningen åldras på ett hälsosamt sätt har hög prioritet, liksom det förebyggande hälsovårdsarbetet. Forskning ses som ett viktigt instrument för att stärka människans hälsa och utveckla sjukvården i långsiktigt syfte att uppnå en hållbar ekonomisk och social utveckling. En befolkning där många är sjuka är kostsamt, medan en frisk population innebär en konkurrens- fördel. Den kunskapsutveckling som forskningen leder till ger också ökade förutsättningar för jämlikhet i hälsa. Eftersom många länder i västvärlden har ökat finansieringen till medicinsk forskning växer även konkurrensen om de bästa forskarna. stiger det redan höga tempot i forskningens framkant. måste svara upp mot utmaningen och öka stödet till den medicinska forskningen för att behålla sin internationellt ledande ställning. Ökad tillgång till finansiering inom svensk medicinsk forskning ökar även attraktionskraften för området, vilket leder till att fler av toppkrafterna söker sig dit. Möjligheter att erhålla finansiering för projekt där forskaren själv fritt väljer ämne är viktigt inte minst för unga forskare som är i processen med att etablera en egen självständig karriär. Regeringen anser att arbetet med att stärka vård- och omsorgsforskning bör fortsätta. En sådan satsning bidrar till det långsiktiga arbetet med att utveckla hälso- och sjukvården. En grundläggande del i detta arbete är att identifiera och stödja personer som har kompetens och kunskap för att omsätta forskningsresultat till nya behandlingsmetoder som kan förebygga och bota ohälsa. Ett sätt att stödja sådana nyckelpersoner är via finansiering av anställningar efter sedvanlig kvalitets- och relevans- bedömning. Satsningen ger goda förutsättningar för en fortsatt uppbyggnad av det vårdvetenskapliga forskningsområdet, vilket medför att området kan konkurrera på lika villkor med annan medicinsk forskning. Dessutom stärks möjligheterna att på ett konstruktivt och gynnsamt sätt hantera det kommande generationsskiftet inom det vårdvetenskapliga området. skall fortsätta satsningen inom vård- och omsorgsforskning i minst samma omfattning också . Forskningsstödet skall fördelas inom ramen för ämnesrådet för medicin inom till den forskning som har högst vetenskaplig kvalitet och bäst främjar förnyelsen av svensk vård- och omsorgsforskning. Regeringen ser positivt på de medicinska forskarnas förmåga att attrahera extern finansiering från privata källor. Staten har dock ett särskilt ansvar för att garantera forskningens frihet och stödja grundforskning. Det är också angeläget att forskningen bedrivs med hög vetenskaplig kvalitet, vilket främjas av att forskningen prioriteras i konkurrens med vetenskaplig kvalitet som grund. Mot denna bakgrund anser regeringen att stödet till medicinsk grundforskning, via , bör ökas väsentligt . bör tillföras för stöd till medicinsk forskning. Medlen bör öka med 2005, med ytterligare 2006, ytterligare 2007 och ytterligare 2008. Regeringen återkommer på tilläggsbudget ekonomiska Prop. 2004/05:80 vårproposition om de anslagsmässiga konsekvenserna för berörda anslag Regeringen ser positivt på arbete med att stärka den del av den kliniska forskningen som ligger under rådets ansvarsområde. Regeringen ser också positivt på de utökade möjligheter till samverkan och gemensamma prioriteringar som öppnats i och med slutförandet av ett nytt . Det nya bör stärka förutsättningarna för uppbyggnad och vidareutveckling av den kliniska forskningen. Regeringen kommer att noga följa implementeringen av det centrala avtalet och de sex regionala avtalen . Situationen för den kliniska forskningen är dock komplex. Regeringen avser därför att tillsätta en utredning med uppgift att utreda den kliniska forskningens situation med beaktande av såväl hälso- och sjukvårdens som forskningens behov och villkor. Utredningen skall beakta såväl forskningens kvalitet som organisatoriska och finansiella aspekter. 5.1.1 Hälsa i ett samhällsperspektiv Hälsan påverkas av såväl ekonomiska, sociala, kulturella som biologiska faktorer. Inkomstfördelning, bostadsplanering och arbetsmiljölagstiftning är exempel på faktorer som går att påverka på strukturell nivå. Andra bestämningsfaktorer dvs. faktorer som påverkar hälsotillståndet kan hänföras till människors livsstil och levnadsvanor, t.ex. kost och motion, rökning, och alkoholkonsumtion. Möjligheten att välja en hälsosam livsstil påverkas dock av individens ekonomiska, sociala och kulturella resurser. Individers och gruppers strukturella livsvillkor utgör således en viktig grund för en hållbar samhällsutveckling. För att utöka kunskapen om människors hälsa i ett samhällsperspektiv behövs därför forskning som lägger samhällsvetenskapliga och kulturella aspekter på hälsa. Därtill kan kombinationer av olika discipliner, dvs. tvärvetenskapliga forskningsansatser, vara framgångsrika.