prop · GS031d6 · 2005-01-01 00:00:00 — 2004/05:1 UTGIFTSOMRÅDE 5 Förslag till riksdagsbeslut ............................................................................ Utrikes- och säkerhetspolitik.................................................................... 5:1 Bidrag till vissa internationella organisationer ................................... 5:2 Freds- och säkerhetsfrämjande verksamhet ....................................... 5:3 Nordiskt samarbete.............................................................................. 5:4 Ekonomiskt bistånd till enskilda utomlands samt diverse kostnader 5:6 Forskning, utredningar och andra insatser rörande säkerhetspolitik 5:7 Bidrag till internationella fredsforskningsinstitut 5:8 Bidrag till .................................................. 3.8.105:10 Information om i utlandet.................................................... 3.8.115:11 Samarbete inom .................................................... 2004/05:1 UTGIFTSOMRÅDE 5 Tabell 2.1 Utgiftsutveckling inom utgiftsområdet.......................................................... Tabell 2.2 Härledning av ramnivån 20052007. Tabell 2.3 Ramnivå 2005 realekonomiskt fördelad. Tabell 2.4 Skatteavvikelser inom politikområdet Utrikes- och säkerhetspolitik......... Tabell 3.1 Utgiftsutveckling inom utgiftsområde 5 ...................................................... Tabell 3.2 Anslagsutveckling........................................................................................... Tabell 3.3 Intäkter till inkomsttitel ................................................................................ Tabell 3.4 Härledning av anslagsnivån 20052007, för 5:1 Bidrag till vissa Tabell 3.5 Anslagsutveckling........................................................................................... Tabell 3.6 Bemyndigande om ekonomiska åtaganden................................................... Tabell 3.7 Härledning av anslagsnivån 20052007, för 5:2 Freds- och Tabell 3.8 Anslagsutveckling........................................................................................... Tabell 3.9 Härledning av anslagsnivån 20052007, för 5:3 Nordiskt samarbete ......... Tabell 3.10 Anslagsutveckling......................................................................................... Tabell 3.11 Härledning av anslagsnivån 20052007, för 5:4 Ekonomiskt bistånd till enskilda utomlands samt diverse kostnader för rättsväsendet................. Tabell 3.12 Anslagsutveckling......................................................................................... Tabell 3.13 Offentligrättslig verksamhet........................................................................ Tabell 3.14 Härledning av anslagsnivån 20052007, för 5:5 Inspektionen för Tabell 3.15 Anslagsutveckling......................................................................................... Tabell 3.16 Härledning av anslagsnivån 20052007, för 5:6 Forskning, utredningar och andra insatser rörande säkerhetspolitik och nedrustning ................. Tabell 3.17 Anslagsutveckling......................................................................................... Tabell 3.18 Härledning av anslagsnivån 2005-2007, för ................................................ Tabell 3.19 Anslagsutveckling......................................................................................... Tabell 3.20 Härledning av anslagsnivån 20052007, för 5:8 Bidrag till Utrikespolitiska institutet (UI)............................................................................................. Tabell 3.21 Anslagsutveckling......................................................................................... Tabell 3.22 Uppdragsverksamhet ................................................................................... Tabell 3.23 Bemyndigande om ekonomiska åtaganden................................................. Tabell 3.24 Härledning av anslagsnivån 20052007, för 5:9 ........... Tabell 3.25 Anslagsutveckling......................................................................................... Tabell 3.26 Härledning av anslagsnivån 20052007, för 5:10 Information om i Tabell 3.27 Anslagsutveckling......................................................................................... 2004/05:1 UTGIFTSOMRÅDE 5 Tabell 3.28 Härledning av anslagsnivån 20052007, för 5:11 Samarbete inom 2004/05:1 UTGIFTSOMRÅDE 5 1 Förslag till riksdagsbeslut 1.bemyndigar regeringen att för ramanslaget 5:2 Freds- och säkerhetsfrämjande verksamhet besluta om bidrag som inklusive tidigare gjorda åtaganden medför utgifter på högst efter 2005 (avsnitt 3.8.2), 2.bemyndigar regeringen att för ramanslaget 5:9 besluta om bidrag som inklusive tidigare gjorda åtaganden medför utgifter på högst efter 2005 (avsnitt 3.8.9), 3.för anvisar anslagen under utgiftsområde 5 Internationell samverkan enligt följande uppställning: Bidrag till vissa internationella organisationer Freds- och säkerhetsfrämjande verksamhet Ekonomiskt bistånd till enskilda utomlands samt diverse Forskning, utredningar och andra insatser rörande säker- Bidrag till internationella fredsforskningsinstitut Bidrag till () Information om i utlandet 2004/05:1 UTGIFTSOMRÅDE 5 Utgiftsområdet Internationell samverkan omfattar politikområdet Utrikes- och säkerhetspolitik. Tabell 2.1 Utgiftsutveckling inom utgiftsområdet Totalt för utgiftsområde 5 1 Inklusive tilläggsbudget i samband med ekonomiska vårproposition (bet. 2003/04:FiU21) och förslag på tilläggsbudget i samband med budgetpropositionen . 2004/05:1 UTGIFTSOMRÅDE 5 Tabell 2.2 Härledning av ramnivån 20052007. Utgiftsområde 5 Internationell samverkan Förändring till följd av: Överföring till/från andra 1Statsbudget enligt beslut (bet. 2003/04:FiU10). Beloppet är således exklusive beslut på tilläggsbudget under innevarande år. Tabell 2.3 Ramnivå 2005 realekonomiskt fördelad. Utgiftsområde 5 Internationell samverkan Den realekonomiska fördelningen baseras på utfallet samt kända förändringar av anslagens användning. 1Med transfereringar avses inkomstöverföringar dvs. utbetalningar av bidrag från staten till exempelvis hushåll, företag eller kommuner utan att staten erhåller någon direkt motprestation 2Med verksamhetsutgifter avses resurser som de statliga myndigheterna använder i verksamheten, t.ex. utgifter för löner, hyror och inköp av varor och tjänster. 3Med investeringar avses utgifter för anskaffning av varaktiga tillgångar såsom byggnader, maskiner, immateriella tillgångar och finansiella tillgångar. Tabell 2.4 Skatteavvikelser inom politikområdet Utrikes- och säkerhetspolitik Kostnadsersättning till viss personal på Totalt för politikområdet Utrikes- och säker- Samhällets stöd till företag och hushåll inom utgiftsområde 5 redovisas i huvudsak på statsbudgetens utgiftssida. Vid sidan av dessa stöd finns det även stöd på budgetens inkomstsida i form av avvikelser från en likformig beskattning (s.k. skatteavvikelser). Avvikelser från en likformig beskattning utgör en skatteförmån om t.ex. en viss grupp av skattskyldiga omfattas av en skattelättnad i förhållande till en likformig beskattning och som en skattesanktion om det rör sig om ett överuttag av skatt. Många av skatteavvikelserna har införts, mer eller mindre uttalat, som medel inom specifika politikområden som t.ex. konjunktur-, bostads-, miljö- eller arbetsmarknadspolitik. Dessa avvikelser påverkar statsbudgetens saldo och kan därför jämställas med stöd på budgetens utgiftssida. En utförlig beskrivning av redovisningen av skatteavvikelser finns i bilaga 2 till ekonomiska vårproposition. I det följande redovisas de nettoberäknade skatteavvikelserna med politikområdesanknytning som är att hänföra till utgiftsområde 5. Ersättning avseende ökade levnadskostnader, skolavgifter för barn, samt fri bostad är ej skattepliktig när ersättningen anvisats av styrelsen för till vissa utländska forskare. Skattefriheten har motiverats med svårigheten att rekrytera forskare. Skatteavvikelsen avser inkomstskatt och särskild löneskatt för den del av ersättningen som överstiger merkostnaden. 2004/05:1 UTGIFTSOMRÅDE 5 3 Utrikes- och säkerhetspolitik Politikområdet omfattar frågor som gäller förhållande till och överenskommelser med andra stater och internationella organisationer. Inom politikområdet verkar två myndigheter: och . 2004/05:1 UTGIFTSOMRÅDE 5 Tabell 3.1 Utgiftsutveckling inom utgiftsområde 5 Bidrag till vissa inter- tiska institutet (UI 1Inklusive förslag till tilläggsbudget i samband med budgetproposition . 2Inkluderar följande anslag enligt statsbudgeten : 5:3 Bidrag för vissa internationella organisationer, 5:4 , 5:5 och utveckling (). 3Inkluderar följande anslag enligt statsbudgeten : 5:1 Nordiskt samarbete, 5:17 . 4Inkluderar följande anslag enligt statsbudgeten : 5:9 Utredningar och andra insatser på det utrikespolitiska området, 5:10 Information och studier om säkerhetspolitik och fredsfrämjande utveckling, 5:12 Forskning till stöd för nedrustning och internationell säkerhet, 5:14 Forskningsverksamhet av särskild utrikes- och säkerhetspolitisk betydelse. 5Inkluderar följande anslag enligt statsbudgeten : 5:8 Övrig information om i utlandet, 5:16 Europainformation m.m. Målet för politikområdet är att säkerställa intressen i förbindelserna med andra länder. Medlemskap i internationella organisationer är fortsatt det centrala redskapet i svensk utrikespolitik. Regeringen verkar för att de instrument som finns inom internationella organisationer och i vars arbete vi deltar, används så effektivt Det gäller Europeiska unionen (EU), inklusive inom ramen för EU:s gemensamma utrikes- och säkerhetspolitik (GUSP), liksom (), (), och utveckling () och andra organisationer. Samverkan mellan olika diplomatiska, civila och militära krishanteringsinsatser, humanitärt bistånd och utvecklingssamarbete blir allt viktigare. verkar för att stärka samordningen mellan de internationella organisationer som genomför sådana insatser. är militärt alliansfritt. Detta är en politik som tjänat oss väl. säkerhetspolitiska läget i närområde är tryggare än på mycket . hotas säkerheten av nya globala och komplexa hot. Terrorism, risken för spridning av massförstörelsevapen och att sådana kommer till användning, organiserad brottslighet och människohandel är exempel på företeelser som hotar vår och andras säkerhet. Även klimatförändringar och överutnyttjande av naturresurser utgör allvarliga hot. Internationellt samarbete behövs för att bekämpa dessa företeelser. För svenskt vidkommande utgör FN och EU de främsta fora för sådant samarbete. Medlemskap i och samt vårt samarbete med Nato/PFF är också av central betydelse. Medlemskapet i FN är centralt i utrikespolitik. Genom dess världsomfattande medlemskap åtnjuter organisationen en unik politisk legitimitet när det gäller att hantera akuta kriser och möta de långsiktiga globala utmaningar som världen står inför. Förväntningarna och kraven på FN är större än någonsin, vilket innebär att FN måste stå rustat för att kunna fatta svåra beslut och agera i situationer som hotar internationell fred och säkerhet. Målen för EU:s gemensamma utrikes- och säkerhetspolitik (GUSP) inkluderar att bevara freden, stärka den internationella säkerheten, befästa demokratin, rättsstatsprincipen och respekten för de mänskliga rättigheterna. bidrar aktivt till EU:s arbete för att stärka GUSP och göra det möjligt för EU att svara upp mot de övergripande målen för GUSP. Regeringen kommer att verka för att EU fortsätter att stärka sin förmåga att på ett effektivt och samstämmigt sätt förebygga och agera vid internationella konflikter. Inom ramen för ESDP deltar aktivt för att bygga upp EU:s snabbinsatsförmåga skall fortsätta att spela en central roll i det internationella nedrustnings- och ickespridningsarbetet. Internationella avtal rörande kärnvapen, biologiska och kemiska vapen bör fullföljas och fördraget om fullständigt förbud mot kärnsprängningar måste träda i kraft . kommer att verka för att översynskonferens för ickespridningsavtalet för kärnvapen kan fatta beslut som innebär att tidigare överenskommelser för kärnvapennedrustning genomförs. Förekomsten och effekterna av konventionella vapen måste fortsatt begränsas. Den internationella ramkonventionen som förbjuder eller begränsar användning 2004/05:1 UTGIFTSOMRÅDE 5 av särskilt inhumana vapen skall följas upp liksom förbudet mot truppminor (). engagemang för att bekämpa spridning av lätta vapen kommer också att fortsätta. mot spridning av massförstörelsevapen som antogs på svenskt initiativ skall fördjupas. skall fortsatt medverka i globala ansträngningar med syftet att stävja spridningen av massförstörelsevapen bland annat genom det s.k. Initiative och att genomföra nationella åtaganden i enlighet med 1540/2004 om ickespridning av massförstörelsevapen till icke statliga aktörer. är en aktör i arbetet med att främja den uppförandekod mot spridning av ballistiska missiler som antogs 2003. Ansträngningarna för nedrustning och ickespridning av kemiska och nukleära vapen fortsätter, också inom ramen för G8:s partnerskap, i vilket deltar , och genom EU:s gemensamma åtgärd för . Exportkontrollen som ett element i ickespridningspolitiken utgör en viktig del i och aktionsplan mot spridning av massförstörelsevapen. bidrar aktivt till strategins och aktionsplanens genomförande på bl.a. exportkontrollområdet. Arbetet på detta område syftar bl.a. till att ytterligare stärka de nationella exportkontrollsystemen i det utvidgade EU. innehar ordförandeskapet i en av de fem s.k. multilaterala exportkontrollregimerna, ' Group (NSG). I uppdraget ingår bl.a. att företräda NSG i kontakter med tredje land för att främja regimens målsättningar om ickespridning på kärnvapenområdet. På krigsmaterielsidan fortsätter det aktiva svenska deltagandet i det allt intensivare internationella samarbetet för att främja en ansvarsfull exportkontrollpolitik. Arbetet bedrivs dels i EU:s rådsarbetsgrupper, dels inom den s.k. sexstatsgruppen (LoI) samt slutligen i FN:s regi. I ett kortare perspektiv går arbetet ut på ökad transparens ländernas rapportering samordnas successivt som rapporteringsinnehållet ökar. I ett längre perspektiv leder den ökade öppenheten och det allt mer tilltagande samarbetet till en större samsyn vad avser tillämpningen av internationella och nationella riktlinjer för exportkontrollen. Särskild uppmärksamhet och extra insatser ägnas och avdelas för det globala problem som den illegala spridningen av lätta 2004/05:1 UTGIFTSOMRÅDE 5 vapen utgör, inte minst i . Arbetet inom EU för att revidera uppförandekoden för vapenexport kommer att slutföras . Ökade satsningar kommer också att göras på EU-koor- dinerad outreachverksamhet för att öka intresset för och kunskapen om ansvarsfull och restriktiv exportpolitik. har en central roll i främjandet av säkerhet i . Med utgångspunkt i det breda säkerhetsbegreppet omfattar verksamheten exempelvis rustningskontroll och militärpolitiska aspekter, mänskliga rättigheter och demokrati samt ekonomi- och miljöfrågor. hanterar i allt större utsträckning gränsöverskridande frågor som sträcker sig över politikområdena, såsom bekämpning av människohandel, antiterrorismåtgärder och gränssäkerhetsfrågor. Därmed kan organisationen spela en viktig roll för att förebygga konflikter och främja säkerhet och stabilitet, en förmåga som stärks av en bred fältnärvaro. Organisationen ger allt större prioritet åt arbetet i och södra , vilket välkomnar. Tyngdpunkten kommer dock inom överskådlig framtid att ligga på Genomförande och uppföljning av de policydokument som antogs av deltagande stater strategin för att bemöta hot mot säkerhet och stabilitet i det 21:a århundradet, strategin för ekonomi- och miljöarbetet, handlingsplanen mot människohandel och handlingsplanen för att förbättra situationen för romer kommer att stå på agendan . Tyngdpunkten i arbete ligger på fältverksamheten. Mandaten för de olika fältmissionerna har formulerats utifrån situationen i varje enskilt land med särskild inriktning på demokrati- och institutionsbyggande, inklusive ansvar för genomförande av val, utveckling av media, rättsväsende, mänskliga rättigheter och stöd till förtroendeskapande åtgärder mellan olika befolkningsgrupper. spelar en fortsatt central roll för att främja mänskliga rättigheter, demokrati och rättsstatens principer i . Arbetet för att främja den demokratiska utvecklingen i är en av organisationens viktigaste uppgifter. verkar för att organisationens arbete skall inriktas på dess kärnområden. En prioriterad uppgift är att reformera och effektivisera , som övervakar att medlemsstaterna efterlever den europeiska konventionen om skydd för de mänskliga rättigheterna och de Beslut har fattats om ett tredje toppmöte i . skall gå i främsta ledet i arbetet för att tillvarata globaliseringens möjligheter och begränsa dess avigsidor. I denna strävan spelar stöd för och utveckling () en viktig roll tillsammans med det arbete som bedrivs inom ramen för andra internationella organisationer såsom () och de internationella finansieringsinstitutionerna. utgör ett forum för policyutveckling och översyn av medlemsländernas politik på basis av kvalificerad analys med inriktning på att bidra till världsekonomins utveckling och främja öppenhet mellan länder. har blivit allt mer engagerat i horisontella frågor som hållbar utveckling, tillväxt och folkhälsa. Bredden i verksamhet underlättar arbete för att koppla samman och finna synergier mellan sakfrågor, vilket bidragit till en ökad förståelse för behovet av samstämmighet mellan olika politikområden. har också profilerat sig genom att inom sitt kompetensområde skapa tydliga regler och riktlinjer för internationell samverkan. Som exempel kan nämnas arbete när det gäller att motverka skatteparadis, penningtvätt och korruption samt att utfärda riktlinjer och standarder för exportkrediter, avbindning av bistånd, miljö och multinationella företag. stödjer arbete på dessa områden och önskar se en ytterligare förstärkning av roll i arbetet för att tillvarata globaliseringens möjligheter och begränsa dess risker. ställer globaliseringen inför nya utmaningar som kräver fortsatta ställningstaganden om dess framtida medlemskrets, budget och organisation. har ett starkt intresse av att medverka aktivt i den fortlöpande reformprocessen i . Ett slagkraftigt kan spela en central roll för att främja mål om hållbar utveckling och fungera som hävstång för svensk tillväxt, en aktiv svensk globaliseringspolitik och politik för global utveckling. Medverkan i freds- och säkerhetsfrämjande verksamhet inklusive krishantering och konfliktförebyggande arbete utgör en prioriterad uppgift för en aktiv svensk utrikespolitik. Svenskt deltagande i fredsfrämjande verksamhet sker i form av såväl militära som civila insatser, väpnad trupp, militärobservatörer, observatörer, civilpoliser och andra experter bl.a. inom rättsområdet. Svensk medverkan sker inom ramen för olika organisationer och med bred geografisk spridning i syfte att tydliggöra det svenska engagemanget för en fredlig utveckling både inom vårt närområde och globalt. FN:s globala ansvar för internationell fred och säkerhet har inneburit ett kraftigt ökat engagemang i fredsfrämjande verksamhet. Förutom att behovet av insatser har ökat har insatserna fått ett bredare mandat och inkluderar i allt större utsträckning såväl traditionella säkerhetshöjande åtgärder som tidiga fredsbyggande insatser. Detta ställer ökade krav på . enas allt oftare kring s.k. multifunktionella mandat, vilka möjliggör ett helhetsgrepp över säkerhet, återuppbyggnad och utveckling i det konfliktdrabbade landet. Detta innebär att det utöver militär och civil krishantering planeras för insatser som syftar till att avväpna barnsoldater, främja respekten för mänskliga rättigheter, förebygga spridning av HIV/aids, stärka kvinnornas situation i återuppbyggnadsarbetet etc. är medlem i FN:s snabbinsatsstyrka, Shirbrig, vars uppgift är att med kort varsel kunna ställa fredsbevarande personal till FN:s förfogande under en inledande fas av en fredsbevarande operation. EU:s framväxande snabbinsatsförmåga är också ett stöd till FN. Poliser har fått en alltmer framträdande roll i fredsfrämjande insatser, vilket är en utvecklig som arbetat för. Förutom ett ökat behov av poliser föreligger behov av annan personal inom rättssektorn, såsom åklagare, domare och kriminalvårdspersonal för att bygga upp hela rättskedjan, liksom personal med kompetens inom mänskliga rättigheter och institutionsuppbyggnad. Omfattningen av insatserna har utvidgats och kan innebära ansvar för civil administration i en post-konfliktsituation där statsförvaltningen har upphört att fungera. Det är viktigt för att bidra till internationella krishanteringsinsatser och andra fredsfrämjande insatser inom ramen för FN samt EU:s gemensamma utrikes- och säkerhetspolitik (GUSP). En synlig svensk roll på detta område kräver ett integrerat synsätt. Flera politikområden berörs. Samverkan mellan olika politikområden i hanteringen av kriser och väpnade konflikter bör fortsatt utökas och effektiviseras. 2004/05:1 UTGIFTSOMRÅDE 5 FN har traditionellt haft en ledande roll vad gäller genomförande av fredsbevarande insatser men organisationen har inte kapacitet att ensam axla ansvaret för sådana insatser. En delvis ny arbetsordning har utvecklats som innebär att FN i ökad utsträckning auktoriserar regionala säkerhetsorganisationer att genomföra fredsfrämjande insatser. För att kunna möta det ökade behovet av fredsfrämjande insatser arbetar för att stärka kapaciteten hos regionala och subregionala säkerhetsorganisationer inom krishanteringsområdet. Den säkerhetsfrämjande verksamheten blir en allt viktigare del av det internationella säkerhetssamarbetet. Otrygghet och frånvaron av en säker miljö är allvarliga hinder för utveckling. Både civila och militära säkerhetsfrämjande insatser bör därför ses också som viktiga bidrag till utvecklingspolitik. Svenska bidrag till säkerhetsfrämjande aktiviteter ges såväl inom multilaterala organisationer som bilateralt och verksamheten berör ett brett spektrum av områden. Terrorismfrågorna har fått en mer framträdande plats i den internationella säkerhetsdiskussionen, såväl inom FN som EU, liksom i andra organisationer. verkar inom ramen för dessa för att finna åtgärder mot terrorismen som rättssäkerheten måste beaktas. säkerhetspolitiska omgivning genomgår förändringar. Vårt säkerhetsfrämjande samarbete med länderna i är alltjämt av stor betydelse, men formerna anpassas till den förändrade säkerhetspolitiska situationen, framförallt utvidgningen av EU och Nato omfattande flertalet av grann- och samarbetsländer. samarbete med Nato sker på den militära alliansfrihetens grund och bygger på våra partnerskap inom () och Partnerskap för fred (PFF), vårt deltagande i Nato-ledda fredsfrämjande operationer samt samverkan mellan . samverkan med Nato är ett viktigt medel för att bidra till internationell fred och säkerhet. deltagande i de Natoledda fredsfrämjande insatserna i Kosovo, och är därvidlag centralt. Nya former för säkerhetsfrämjande och konfliktförebyggande insatser har , som 2004/05:1 UTGIFTSOMRÅDE 5 uppföljning till beslut fattade vid i , utvecklats inom ramen för EAPR och Partnerskapet för Fred. En särskild handlingsplan mot terrorism och upprättande av s.k. för säkerhetsfrämjande ändamål är exempel på nya instrument som utvecklas. , och är geografiskt prioriterade områden för denna verksamhet som syftar till att säkra demokratisk kontroll över väpnade styrkor och anpassa dessa till den nya säkerhetspolitiska situationens krav. Det är viktigt att aktivt kan bidra till detta säkerhetsfrämjande arbete. Det nordiska samarbetet utgår från vårt gemensamma kulturarv och vår språkgemenskap. Det vilar på en grund av gemensamma värderingar i fråga om demokrati, rättvisa och rättsstat. Det vittförgrenade och nära nordiska samarbetet spänner över alla samhällsområden.