prop · GS0380 · 2005-03-22 00:00:00 — bör utgöras av en blandning av erfarna företagsledare/företagare, kunniga och drivna politiker, skarpsynta näringslivsjournalister, kvalificerade Förteckning över remissinstanserna (SOU 2003:90) ombudsmän (), Delegationen för regional samverkan om högre utbildning/, Inlandsdelegationen/ , Tillväxtdelegationen/, , , Länsrätten i , , Invest in , , , , , , , , , utbildningsstöd, för arbetsliv och socialvetenskap, och allergiforskning, , , , , i , i län, i , i , i län, i , i , i , i län, i , i , i , , Myndigheten för skolutveckling, , Statens ljud- och bildarkiv, , , Kungl. Tekniska högskolan, i , , , , , , , , vid , , , , Högkolan på , , , , för Framtidsstudier, och kompetensutveckling, / Jo, , , , , för miljö, areella näringar och samhällsbyggande, , , , , , geologiska undersökning, Rymdstyrelsen, , Stiftelsen , , Verket för innovationssystem, , , , , kommun, kommun, , kommun, kommun, kommun, , kommun, kommun, , kommun, , kommun, kommun, kommun, , kommun, kommun, kommun, kommun, , , , kommun, Åre kommun, , kommun, kommun, kommun, kommun, , i län, , , i , , i län, , , , , , läns landsting, , Svenskt näringsliv, , , Småkom, FoU-centrum , /, Kommunforskning i Kfi, Fou inom välfärdsområdet, FoU-enhet, Forsknings- och utvecklingsenheten för primärvård och psykiatri i , Region Spontanta remissvar har inkommit från och . Sammanfattning av betänkandet KB - ett nav i kunskapssamhället - Verksamhet och visioner (SOU 2003:129) (KB) är och ett humanistiskt forskningsbibliotek. KB lyder under Utbildnings- och och har till uppgift att samla in, bevara, beskriva och tillhandahålla svenskt tryck i enlighet med lagen (1993:1392) om pliktexemplar. Målet med verksamheten är att förbättra informations- försörjningen av svenskt tryck till forskningen. KB har samlat in och bevarat det som publicerats i och om , då det stadgas om pliktleverans i två exemplar av varje tryckt skrift. Mycket av materialet är sökbart i den nationella bibliotekskatalogen Libris. ansvarar dessutom för utveckling och samordning av informationsförsörjning till högre utbildning och forskning. Stora förändringar har skett i omvärlden under . Informationsteknologin har gått snabbt framåt och revolutionerat bl.a. bevarandeteknik och arbets- och sökmetoder inom bibliotekssektorn. Forskningsinformationen har funnit nya vägar via tekniken och bibliotekens databaser. Mediesamhället har ändrat karaktär och utnyttjar den nya tekniken och webben. Högskolan har byggts ut talet och pedagogiken har förändrats i skolorna, vilket har ökat bibliotekens roll som lärande resurs. Regeringen utsåg en särskild utredare för att utvärdera Kungl. verksamhet och arbetsformer. Översynen avsåg uppgifter som är av nationalbibliotekskaraktär, dvs. insamlande, bevarande och tillhandahållande av svenskt tryck men också uppdrag som samordnande nationell resurs avseende forskningsbibliotek och forskningsinfrastruktur. KB bör enligt utredaren koncentrera sina insatser till de stora systemfrågorna och informationsförsörjning som kräver nationell samordning. Det gäller t.ex. stöd till förenklad samsökning av digitalt publicerad information och samordnad utveckling av högskolans elektroniska publicering samt samordning av biblioteksdatasystemen i högskolan. Det gäller också ökad tillgänglighet till kulturarvet. Flera av förslagen i betänkandet syftar till att insatser för informationsförsörjning skall ses som ett bidrag till att uppnå regeringens mål om att skall vara ett informationssamhälle för alla. Lagen (1993:1392) om pliktexemplar Utredaren föreslår inga genomgripande förändringar av lagen (1993:1392) om pliktexemplar. Ett förtydligande av innebörden svenska förhållanden föreslås i 4 §. Genom förändringar i 56 §§, 17 § samt tillägg i 8a § ges förslag till reglering av pliktleveransmässig upplaga. Av lagtekniska, praktiska och tekniska skäl föreslås ändring av 12 §§, 4 §, 3334 §§, 36 § respektive tillägg i 3a, 11a, 19a, 24a, 29a §§ i lagen (1993:1392) om pliktexemplar för att omfatta s.k. distansöverfört, digitalt material. För tillhandahållande av material föreslås samma regler gälla oavsett materialslag. Det pliktlevererade digitala materialet föreslås således få tillgängliggöras på plats hos alla pliktmottagare av tryckt material. Ett nationellt insatsprogram för digital informationsförsörjning till utbildning och forskning föreslås. Ett s.k. nätbibliotek bedöms ge studenter och forskare och alla andra en mer användarvänlig tillgång till kvalificerad digital information. Ett nätbibliotek bedöms även underlätta spridning och användning av information som skapas inom högskolorna. Kulturarv till mångas glädje och nytta ett handlingsprogram för digitalisering En kraftsamling föreslås för att genomföra en digitalisering i större skala av material som finns i KB och andra kulturarvsinstitutioner såsom arkiv, bibliotek och museer. Syftet är att öka kunskaperna om vår mångfasetterade historia och underlätta forskningen om det svenska samhället och dess utveckling. För att stimulera ungdomars intresse för det svenska kulturarvet föreslås ett digitaliseringsprojekt som riktar sig mot skolan. Libris som fullständigt nationellt biblioteksdatasystem Nationalbibliografin, katalogisering och Libris tas upp som centrala instrument för informationsförsörjning till utbildning och forskning. En nationell bibliotekskatalog bedöms ha avgörande betydelse för tillgängligheten till det tryckta kulturarvet och det samlade litteraturbeståndet. Det gäller självfallet också i fråga om det digitala kulturarvet. Utredaren föreslår att Libris nu bör utvecklas till ett fullvärdigt nationellt biblioteksdatasystem. Utredningen föreslår att en lag om skydd för värdefulla, äldre boksamlingar och enskilda verk i offentlig miljö och till stöd för boken Vidare föreslås att ett nationellt bevarandesekretariat inrättas samt att en bevarandeplan tas fram tillsammans med andra nationella KB bedöms ha en central roll i detta arbete och föreslås bli tillsynsmyndighet. Bevarandefrågorna omfattar även hur det digitala materialet skall bevaras och göras tillgängligt . Insatser för ökad samordning och utveckling av informationsförsörjning till föreslås få det odelade ansvaret för samordning och utveckling av informationsförsörjningen till utbildning och forskning. Det gäller i första hand stöd till samordning och utveckling av informationsförsörjning till alla offentligt finansierade och tillgängliga När det gäller det längre perspektivet föreslås KB få regeringens uppdrag att utarbeta en strategi och en handlingsplan för det fortsatta arbetet i syfte att öka samordningen av informationsförsörjningen till utbildning och forskning och vissa andra nationella biblioteksfrågor. Likaså anser utredaren att samarbetet mellan myndigheter i forsknings- och utbildningssystemet behöver stärkas samt påtalar behovet av utökad forskarutbildning på biblioteksområdet. De genomsnittliga kostnaderna har beräknats till , och för perioden 20092016 till drygt Förslaget om forskarutbildning beräknas Finansieringen föreslås ske genom omprioriteringar, samordnings- vinster och reformmedel. Flera av förslagen är departements- övergripande, varför utredaren menar att olika utgiftsområden berörs. Även samfinansiering genom bidrag från fonder och stiftelser etc. samt Förteckning över remissinstanserna (SOU 2003:129) Delegationen för utveckling av offentliga e-tjänster/, Regeringens IT-politiska strategigrupp/, , , , , Kammarrätten i , Länsrätten i , , Datainspektionen, Statskontoret, , , Myndigheten för skolutveckling, , , Kungl. , Myndigheten för , Statens ljud- och bildarkiv, , , , Kungl. Tekniska högskolan, , i , , , , , , Högkolan på , , , , , , Stiftelsen , Nationellt centrum för flexibelt lärande, Stiftelsen , , , , Stiftelsen och bibliotek, , Stiftelsen , Talboks- och , Radio- och , , , kommun, läns landsting, , , , , , , , , , , , , , , Grafiska företagens förbund, KLYS Konstnärliga o. litterära yrkesutövares samarbetsnämnd, Föreningen , , . Spontana remissvar har inkommit från , i län, , , Stifts- och landsbiblioteket i , , universitets- , Bibliotek vid , BISAM Nätverket för mindre och medelstora högskolors/universitets bibliotek vid , , , för informationsspecialister, , Länsbiblioteket Sydost, , ABM Resurs , Länsbiblioteket och , , Föreningen i Samhälle, Kultur , Biblioteksgruppen vid Skåne-Nordost, , GMV Miljövetenskapliga Centrum, , Administration av Litterära Rättigheter i () och i kommun. Sammanfattning av betänkandet för excellens och tillväxt (SOU 2004:27) Utredningen har haft ett brett uppdrag och har utnyttjat möjligheten att se över hela systemet. Betänkandet behandlar bl. a. målen och resurstilldelningssystemet för forskarutbildningen, examensfrågor, antagning, handledning, studiefinansiering, forskarskolor, samverkan och postdoktorala meriteringsmöjligheter. Utredningen anser att dagens överordnade nationella målsättning inte är tillräckligt tydlig för att tjäna som underlag för kvalitetsbedömningar och ge ledning åt utbildningsanordnare, studenter och avnämare. Målet för forskarutbildningen behöver definieras klarare, och på ett sätt som gör det tydligt att den förbereder för arbetsuppgifter även i samhället utanför akademin. Utredningen anser att termen doktorsutbildning är att föredra för att markera utbildningens vidare syften utöver den traditionella akademiska forskarkarriären. En samlad doktorsutbildning ger bäst den flexibilitet som krävs för att tillgodose behov av olika inriktningar och former för genomförande. En ny målbeskrivning för doktorsexamen föreslås. Resurstilldelning i förhållande till verksamhetens omfattning De direkta statsanslagens relation till externa medel för forskar- utbildningens finansiering innebär enligt utredningen en obalans som måste rättas till. En förstärkning krävs av de direkta statsanslagen som bör tilldelas i proportion till de mål för antal examina som regeringen ställer upp. En mål- och prestationsrelaterad resurstilldelningsmodell presenteras, där av beräknade kostnader för forskar- utbildningen tilldelas genom anslagen till lärosätena. En viss mindre del bör enligt utredningen fortfarande finansieras med externa medel. Att genomföra modellen givet nuvarande mål för antal examina kräver ett resurstillskott på de direkta statsanslagen. Ett sådant resurstillskott kommer enligt utredningens bedömning att innebära att resurser från forskningsråden och andra forskningsfinansiärer i högre utsträckning går till etablerade forskare. Utan resurstillskott bör målen för antal examina sänkas. Strukturerad utbildningsgång till doktorsexamen Doktorsutbildningen bör vara en del i en sammanhållen examensstruktur som tillfredsställer samhällets behov av utbildade på olika nivåer och harmonierar med andra länders. Utredningen föreslår en examensstruktur som innebär att en tvåårig masterutbildning, med forskningsförberedande moment, följd av en treårig doktorsutbildning. Tydliga krav på utbildningsprocessen och på doktorandens villkor Utredningen föreslår att informationen om doktorsutbildningen bör förbättras, bl.a. genom upprättande av en nationell webbportal. Antagningen föreslås ske samordnat vid kända tillfällen och efter nationella utlysningar. Urvalet mellan sökande måste göras efter fastställda kriterier och får inte vara bundet till relationer mellan handledare och doktorand. Doktorsutbildning bör därutöver kunna ges som uppdragsutbildning. Utredningen föreslår vidare att handledningsfunktionen skall utgöras av huvudhandledare och minst en biträdande handledare samt att utveckling av handledarkompetens skall vara obligatorisk. Fler doktorander bör ha tillgång till kvinnliga handledare. Det finns enligt utredningen ett antal problem med utbildningsbidrag och högskoleinterna stipendier som finansieringsformer, och mot den bakgrunden föreslås att båda dessa finansieringsformer avskaffas i den nya doktorsutbildningen. I normalfallet skall anställning som doktorand gälla för hela studietiden, och finansieringen skall vara tryggad så länge doktoranden följer studieplanen. Mot bakgrund av de positiva erfarenheterna av forskarskolor anser utredningen att det arbetssätt som används i forskarskolorna bör främjas generellt i doktorsutbildningen, och att särskilda forskarskolor därutöver kan fylla flera viktiga funktioner för att skapa excellens i forskningsverksamheten och främja tillväxt i samhället. Utredningen föreslår en långsiktig satsning på forskarskolor av fyra olika slag: behovsmotiverad doktorsutbildning anpassad till olika yrkesverksamhetsområden problemorienterad doktorsutbildning av fler- och/eller tvärvetenskaplig karaktär doktorsutbildning inom prioriterade spetsforskningsområden för strategiska ändamål doktorsutbildning som samlar små områden nationellt. Medlen för dessa föreslås fördelas av forskningsråden och , utifrån regeringens övergripande prioriteringar och en kvalitets- bedömning av ansökningar från universitet och högskolor. Utredningen föreslår en utbildningsvolym som vid full utbyggnad innebär att en tredjedel av utbildningen enligt nuvarande examinationsmål genomförs vid dessa forskarskolor. Ökade möjligheter till meritering och karriär efter doktorsexamen Forskarutbildningen förbereder för en vidare arbetsmarknad än bara universitet och högskolor. Expansionen av forskarutbildningen har till stor del motiverats av behovet av forskarutbildade utanför högskolan och dessas bidrag till tillväxt och samhällsutveckling. Utredningen finner att doktorernas kompetens inte tas tillvara i önskvärd utsträckning inom vissa områden, och att det finns en diskrepans mellan vad som betonas under utbildningen och vad arbetsmarknaden kräver. Utredningen bedömer också att de forskarutbildades möjligheter till fortsatt meritering och karriär inom universitet och högskolor är för små, och föreslår en ny, tvåårig anställningsform för nyutexaminerade doktorer för att förbättra meriteringsmöjligheterna inom akademin. Jämställdhet och informella hinder Utredningen kan konstatera att det finns hinder i form av svårfångade företeelser som mönster i organisation, maktstruktur, verksamhet samt akademins sätt att hantera olika frågor och problem. identifierat några enkla lösningar för att undanröja dessa hinder, men pekar på ett antal faktorer i utredningens förslag som bidrar till ökad öppenhet, tydlighet och trygghet i rekrytering, utbildningsprocess och fortsatta meriteringsmöjligheter, vilket bör stärka jämställdheten och dessutom öka möjligheterna att involvera och attrahera studenter från tidigare underrepresenterade grupper. Internationalisering och internationellt utbyte främjas Den examensstruktur och de målbeskrivningar som utredningen föreslår framhålls som viktiga delar för deltagande i de europeiska processerna rörande högre utbildning och forskning. gemensamma doktorsutbildningar och examina bör undanröjas. Många söker sig till forskarutbildning i , och utredningen menar att detta positiva inflöde bör kunna öka. svenska doktorsutbildningar bör samlas och göras lätt åtkomlig för Att möjliggöra uppdragsutbildning är ett annat sätt. Profilering och förnyelse vid mindre högskolor Forskarutbildning bedrivs i relativt stor utsträckning även vid högskolor som saknar relevant examensrätt. Detta kan vara förknippat med problem för doktoranden och inblandade högskolor. Viktiga åtgärder för lärosäten utan examensrätt är enligt utredningens bedömning att delta i forskarskolor och att formalisera överens- kommelser i samarbeten mellan lärosäten. diskuterat effekterna av vetenskapsområden som indelningsgrund för examensrätt, och gjort bedömningen att dagens system inte främjar specialisering och profilering i tillräcklig utsträckning. anledningen föreslås att det blir möjligt att genom särskild prövning kunna erhålla examensrätt i andra områden än vetenskapsområden när kvaliteten tillåter detta. Förteckning över remissinstanserna (SOU 2004:27) , , , Svenska Kammarkollegiet, Statskontoret, Internationella programkontoret högskolan, Myndigheten för , , , för arbetsliv och socialvetenskap, för miljö, areella näringar och samhällsbyggande, Verket för innovationssystem, , , , , , , , Kungl. Tekniska högskolan, , , , , , , , , , , Högskolan på , , , , , , /, i , , Kungl. i , i , , , , i , , i , i , Stiftelsen , Stiftelsen , , , och kompetensutveckling, och allergiforskning, av högre utbildning och forskning, , Kungl. , , i (LO), , , Svenskt näringsliv, akademikers centralorganisation (), , doktorander, , , , (). Spontana remissvar har inkommit från studentkårers centralorganisation (SSCO), studentkår, Bo Rotstein vid , Teknologkåren vid LTH, Studentkåren vid i , naturvetar- och teknologkår, studentkår, , universitets studentkår, , Kungl. , , , universitets studentkår, studentkår, Lärarutbildningskonventet vid , , Studentråd och Medicinska faktulteterna vid m.fl. Sammanfattning av betänkandet Bevara ljud och rörlig bild. Insamling, migrering prioritering (SOU 2004:53) 1979 inrättades Arkivet för ljud och bild () och lagen (1993:1392) om pliktexemplar utvidgades till att omfatta audiovisuellt material. bytte myndigheten namn till Statens ljud- och bildarkiv (SLBA). SLBA lyder under Utbildnings- och och har i uppdrag att samla in, bevara och tillhandahålla det i offentliggjorda utbudet av inspelat ljud och rörliga bilder. verksamheten är att förbättra informationsförsörjningen till forskningen. som SLBA har verkat har det skett en mycket snabb teknisk utveckling, bl.a. övergång till digital teknik och en mängd nya aktörer på medieområdet. Regeringen tillkallade därför en särskild utredare för en översyn av verksamheten och arbetsformerna vid Statens ljud- och bildarkiv med utgångspunkt i dagens situation avseende uppgifter, organisation och förutsättningar för Utredaren har utgått från två huvudfrågor i sitt arbete: vilka insamlingstekniker som SLBA skall använda och förutsättningarna för det långsiktiga bevarandet av SLBA:s analoga I det senare behandlas vad som krävs för att föra över materialet från en informationsbärare till en annan, s.k. migrering. Utredaren överlämnade sitt betänkande . Pliktexemplarslagens totalprincip styr SLBA:s verksamhet, dvs. sänds markbundet från och program som sänds via satellit med betydelse för svenska förhållanden skall samlas in. internationell särställning i insamlingens bredd och djup av ljud och Utredaren ser ingen anledning att ändra pliktexemplarslagens Det material som samlas in skall vara offentliggjort i och röra svenska förhållanden. Mot bakgrund av den explosionsartade utvecklingen som varit och väntas på medieområdet anser dock utredaren att det är nödvändigt att sätta prioriteringar för framtida insamling och migrering av material i syfte att undvika ohanterliga volymer av material vid arkivet. Unicitet, dvs. unikt material skall samlas in och bevaras. att alla repriser inte samlas in eller bevaras i fortsättningen. program eller speaker röster kvalificerar inte heller som unikt material. Som komplement skall programtablåer sparas och total insamling göras för att visa programflödet, programmens på- och avannonseringar samt reklaminslag. Svensk produktion är den andra prioriteringen för insamling och bevarande insatser, dvs. svenskt ursprung skall ha högre prioritet än produktioner av utländskt Programbolag med huvudkontor i andra länder omfattas inte av svensk SLBA har genom överenskommelser och avtal säkerställt insamling och bevarande av upptagningar tillhörande Detta förfarande föreslås fortsätta. vid Statens ljud- och bildarkiv Utredningen konstaterar att det nu finns tekniska möjligheter och saknas lagtekniska hinder för myndigheten att göra egen insamling. konkret möjlighet att redan vid källan välja bort t.ex. dubbletter. föreslås att genom egen insamling spela in radio- och televisionsprogram i syfte att undvika att fortsätta bygga upp en omfattande analog materialvolym. Utredningen föreslår förändringar i 12 och 18 §§, lagen (1993:1392) om pliktexemplar, som ger SLBA rätten att undanta leverantörer från pliktleverans allt eftersom myndigheten har arbetat upp egen kapacitet att själv samla in materialet samt möjligheten att överklaga sådant beslut i Migrering av insamlat material. Leveransplikten är kopplad till programbolagens skyldighet att, för andra juridiska ändamål, framställa inspelningar av det samlade Ett argument för denna lösning är att programbolagen inte skall belastas med kostnader för att material tillhandahålls Som en effekt lämnas majoriteten av materialet på VHS-kassetter av undermålig kvalitet och med kort livslängd. Insamlat material vid myndigheten föreslås därför bevaras genom överföring av information till nya tekniska system, s.k. migrering. Utredaren bedömer att det vore finansiellt omöjligt att överföra allt Principerna för urval som beskrivs ovan, föreslås gälla även vid migrering och material som bedöms vara i fara p.g.a. ålder föreslås få högsta prioritet bland detta material. Kvaliteten på det migrerade materialet föreslås minst eftersträva återutsändningskvalitet för att ge breda förutsättningar för framtida användning av materialet. Utredaren påpekar att ju längre man väntar med ett beslut om igångsättning desto dyrare kommer migreringen att bli, då materialet Material utan problem kan migreras i stordrift medan material som visar tecken på förfall blir föremål för en mer kostsam och migrering. Arbetet föreslås ske under SLBA:s Utredaren presenterar två förslag för migreringen. Ett projekt i stor skala om , till en årlig kostnad på . Alternativet är ett projekt som börjar i mindre skala där verksamheten byggs upp stegvis och utvärderas efter en treårsperiod. En miniminivå för att uppnå kritisk massa beräknas uppgå till en årlig kostnad om ca . För egen insamling av material i digital form krävs att SLBA får tillgång till teknisk utrustning och nödvändig lagringskapacitet. Genomförandet av förslagen bedöms av utredaren inte kunna ske inom SLBA:s nuvarande ramar samt kräver hög teknisk kompetens och tillgång till speciell maskinell utrustning. Det gäller att dra nytta av den kompetens och personal som finns samt utrustning och samarbetspartners. och radio AB har mycket material som också behövs migreras. Mellan SLBA, televison AB, radio AB och finns redan ett utvecklat samarbete och ett intresse för att fördjupa samarbetet. Alternativa finansieringskällor som nämns är bl.a. arbetsmarknads- och regionalpolitiskt inriktade medel såsom strukturfondsmedel. Förteckning över remissinstanserna (SOU 2004:53) Delegationen för utveckling av offentliga e-tjänster/, Regeringens IT-politiska strategigrupp/, , , , , Kammarrätten i , Länsrätten i , , Datainspektionen, Statskontoret, , Kungl. , Myndigheten för , Statens ljud- och bildarkiv, , SUNET (), , Kungl. Tekniska högskolan, , Kungl. i , i , i , , , , , , , , , Nationellt centrum för flexibelt lärande, , , , Stiftelsen , och , Stiftelsen , radio AB, , utbildningsradio AB, , , , () Svenska gruppen, Kanal , Konstnärliga o. litterära yrkesutövares samarbetsnämnd (KLYS), , Svensk filmindustri AB, Svenska artisters och musikers intresseorganisation, , Svenska tonsättares internationella musikbyrå , film- och videoproducenters förening, , videodistributörers förening, . Spontanta remissvar har inkommit från Statens musiksamlingar, , kommun, i , vid , Talboks- och (TPB), och kommun m.fl., och kommuner m.fl., Länstyrelsen i län, Länstyrelsen i , och Länstyrelsen i . Sammanfattning av betänkandet om nationell organisation för deltagande i EU:s forsknings- och utvecklingsarbete (SOU 2004:60) Utredningens uppdrag har varit att analysera olika aktörers behov av tjänster för sitt engagemang i EU:s forsknings och utvecklingssamarbete och föreslå organisation för dessa tjänster samt se över den nuvarande svenska organisationen för kommissionens National Contact Point (NCP) och föreslå fortsatt organisation.