prop · GT031d10 · 2005-09-20 00:00:00 — Regeringen föreslår att anslaget ökas med för de ändrade arbetsuppgifter som verket kommer att få när den nya instans- och processordningen införs . För att öka kvaliteten i mottagandet av asylsökande föreslår regeringen att anslaget tillförs . skall förbereda införandet av det gemensamma europeiska viseringsdatasystemet (VIS). Mot bakgrund av ovanstående föreslår regeringen att 1 anvisas under anslaget 12:1 . 1 591 175 000 Tabell 5.13 Härledning av anslagsnivån 20062008, för Förändring till följd av: Pris och löneomräkning 2 Överföring till/från andra Förslag/beräknat anslag 1Statsbudget enligt beslut (bet. 2004/05:FiU10). Beloppet är således exklusive beslut på tilläggsbudget under innevarande år. 2Pris- och löneomräkningen baseras på anvisade medel statsbudget. Övriga förändringskomponenter redovisas i löpande priser och inkluderar därmed en pris- och löneomräkning. 5.7.212:2 Ersättningar och bostadskostnader1 1Anslaget har bytt namn från Mottagande av asylsökande till Ersättningar och bostadskostnader. 2Inklusive tilläggsbudget i samband med ekonomiska vårproposition (bet. 2004/05:FiU21) och förslag på tilläggsbudget i samband med budgetpropositionen . Från anslaget finansieras bostäder för asylsökande m.fl. samt ersättningar -enligt förordningen (1994:361) om mottagande av asylsökande m.fl. -till landsting enligt förordningen (1996:1357) om statlig ersättning för hälso- och sjukvård till asylsökande, -till kommuner och landsting enligt förordningen (2002:1118) om statlig ersättning för asylsökande m.fl. kommuner och landsting har en viktig roll inom mottagandet av asylsökande. Regeringen föreslår därför att följande satsningar genomförs. Den statliga ersättningen till kommuner för vissa sociala utredningar gällande ensamkommande asylsökande barn avses gälla även fortsättningsvis (prop. 2003/04:1 utg.omr. 8 sid. 43). Regeringen anser att ersättningar skall kunna lämnas till kommunerna för stödinsatser av förebyggande karaktär till asylsökande familjer med barn samt asylsökande ensamkommande barn. För dessa stödinsatser föreslår regeringen att anslaget ökas med . Vidare avser regeringen att föreslå att skall anvisa ensamkommande barn en kommun som har träffat en överenskommelse med om att anordna boendet för barnen. Barnet kan också komma att bo hos en anhörig i en kommun som inte har träffat någon överenskommelse. För detta föreslås att anslaget ökas med . Därutöver avser regeringen att föreslå en ny lag om asylsökandes sjukvård som ersätter den nuvarande överenskommelsen mellan staten och Kommuner och Landsting. Anslaget ökas med för ersättning till landstingen för de asylsökandes hälso- och sjukvård. Utgifterna under anslaget styrs främst av antalet asylsökande, handläggningstiderna hos berörda myndigheter samt tiden från lagakraftvunnet avvisnings- eller utvisningsbeslut till utresa. kommer investeringar i anläggningstillgångar för tillhandahållande av bostäder åt asylsökande att finansieras med lån i så att de utgifter som belastar anslaget beräknas utifrån tillgångens ekonomiska livslängd. Mot bakgrund av ovanstående föreslår regeringen att 2 anvisas under anslaget 12:2 Ersättningar och bostadskostnader . beräknas anslaget till 1 933 000 000 respektive 1 . Tabell 5.15 Härledning av anslagsnivån 20062008, för 12:2 Ersättningar och bostadskostnader Förändring till följd av: Överföring till/från andra Förslag/beräknat anslag 1 Statsbudget enligt beslut (bet. 2004/05:FiU10). Beloppet är således exklusive beslut på tilläggsbudget under innevarande år. 2005/06:1 UTGIFTSOMRÅDE 8 1 Inklusive tilläggsbudget i samband med ekonomiska vårproposition (bet. 2004/05:FiU21) och förslag på tilläggsbudget i samband med budgetpropositionen . Från anslaget finansieras organiserad överföring av flyktingar m.fl. och ersättning till de kommuner som tar emot dessa personer samt bidrag till vissa hjälpinsatser för flyktingar utanför . Bidrag till flyktingars resor från för bosättning i annat land och bidrag till flyktingar för kostnader för anhörigas resor till finansieras också via detta anslag. Även statsbidrag till den efterforskningsverksamhet som enligt avtal bedrivs av Svenska Röda Korset bekostas från anslaget. Dessutom finansieras internationell samverkan inom ramen för flykting- och migrationspolitiken m.m. Anslagsmedlen avseende vidarebosättning av flyktingar m.fl. kan användas med viss flexibilitet och motsvara utgifterna för överföring och mottagande av 1 840 personer. Mot bakgrund av ovanstående föreslår regeringen att anvisas under anslaget 12:3 Migrationspolitiska åtgärder . beräknas anslaget till 295 513 000 respektive . 2005/06:1 UTGIFTSOMRÅDE 8 Tabell 5.17 Härledning av anslagsnivån 20062008, för 12:3 Migrationspolitiska åtgärder Förändring till följd av: Överföring till/från andra Förslag/beräknat anslag 1 Statsbudget enligt beslut (bet. 2004/05:FiU10). Beloppet är således exklusive beslut på tilläggsbudget under innevarande år. 5.7.412:4 Domstolsprövning i utlänningsärenden 1 Inklusive tilläggsbudget i samband med ekonomiska vårproposition (bet. 2004/05:FiU21) och förslag på tilläggsbudget i samband med budgetpropositionen . uppförs ett nytt anslag för finansiering av migrationsdomstolarnas och Migrationsöverdomstolens förvaltningsutgifter hänförliga till överprövning av utlännings- och medborgarskapsärenden. Från anslaget finansieras även Regeringsrättens handläggning av resningsansökningar av utlännings- och medborgarskapsärenden. Regeringen föreslår att anvisas under anslaget 12:4 Domstolsprövning i utlänningsärenden . beräknas anslaget till respektive . Tabell 5.19 Härledning av anslagsnivån 20062008, för 12:4 Domstolsprövning i utlänningsärenden Förändring till följd av: Överföring till/från andra Förslag/beräknat anslag 1 Statsbudget enligt beslut (bet. 2004/05:FiU10). Beloppet är således exklusive beslut på tilläggsbudget under innevarande år. 5.7.512:5 Kostnader vid domstolsprövning i utlänningsärenden 1 Inklusive tilläggsbudget i samband med ekonomiska vårproposition (bet. 2004/05:FiU21) och förslag på tilläggsbudget i samband med budgetpropositionen . uppförs ett nytt anslag för finansiering av migrationsdomstolarnas, Migrationsöverdomstolens och Regeringsrättens utgifter för nämndemän och sakkunniga som anlitas i utlänningsärenden samt de klagandes resor till förhandlingar i migrationsdomstolarna och Migrationsöverdomstolen. Vidare finansieras från anslaget -ersättning till offentligt biträde i utlänningsärenden, -ersättning till tredje man i utlänningsärenden enligt 4 § lagen (1996:1620) om offentligt biträde, -ersättning till tolkar i utlänningsärenden samt ärenden enligt lagen (2001:82) om svenskt medborgarskap, och -ersättningar för översättningar i utlänningsärenden. Regeringen föreslår att anvisas under anslaget 12:5 Kostnader vid domstolsprövning i utlänningsärenden . Tabell 5.21 Härledning av anslagsnivån 20062008, för12:5 Kostnader vid domstolsprövning i utlänningsärenden Förändring till följd av: Överföring till/från andra Förslag/beräknat anslag 1 Statsbudget enligt beslut (bet. 2004/05:FiU10). Beloppet är således exklusive beslut på tilläggsbudget under innevarande år. 2005/06:1 UTGIFTSOMRÅDE 8 Anslaget minskas med till följd av en generell reduktion för anslag avsedda för förvaltnings- eller investeringsändamål. Mot bakgrund av ovanstående föreslår regeringen att 106 255 000 anvisas under anslaget 12:6 Offentligt biträde i utlänningsärenden . beräknas anslaget till respektive . Tabell 5.23 Härledning av anslagsnivån 20062008, för12:6 Offentligt biträde i utlänningsärenden Förändring till följd av: Överföring till/från andra Förslag/beräknat anslag 1 Statsbudget enligt beslut (bet. 2004/05:FiU10). Beloppet är således exklusive beslut på tilläggsbudget under innevarande år. 5.7.612:6 Offentligt biträde i utlänningsärenden 1 Inklusive tilläggsbudget i samband med ekonomiska vårproposition (bet. 2004/05:FiU21) och förslag på tilläggsbudget i samband med budgetpropositionen . 5.7.712:7 Utresor för avvisade och utvisade 1 Inklusive tilläggsbudget i samband med ekonomiska vårproposition (bet. 2004/05:FiU21) och förslag på tilläggsbudget i samband med budgetpropositionen . Anslaget finansierar offentligt biträde enligt utlänningslagen vid , och . upphör och den nya instans- och processordningen i utlännings- och medborgarskapsärenden träder i kraft. De utgifter som har för offentligt biträde övergår därmed till migrationsdomstolarna och Migrationsöverdomstolen. Anslaget finansierar resor ut ur landet för utlänningar som avvisats eller utvisats enligt beslut av regeringen, , eller polisen med stöd av utlänningslagen. Även kostnader för resor ut ur för de asylsökande som återkallat sin ansökan finansieras från anslaget. kan överlämna ärenden till polismyndigheten om utlänningen håller sig undan eller om det kan antas att tvång kommer att behövas för att genomföra verkställigheten. Kriminalvårdens transporttjänst organiserar utresor för avvisade och utvisade på polisens uppdrag. 2005/06:1 UTGIFTSOMRÅDE 8 Anslaget minskas med till följd av en generell reduktion för anslag avsedda för förvaltnings- eller investeringsändamål. Mot bakgrund av ovanstående föreslår regeringen att anvisas under anslaget 12:7 Utresor för avvisade och utvisade . beräknas anslaget till respektive . Tabell 5.25 Härledning av anslagsnivån 20062008, för 12:7 Utresor för avvisade och utvisade Förändring till följd av: Överföring till/från andra Förslag/beräknat anslag 1 Statsbudget enligt beslut (bet. 2004/05:FiU10). Beloppet är således exklusive beslut på tilläggsbudget under innevarande år. 5.7.812:8 Från EU-budgeten finansierade insatser för asylsökande och flyktingar 1 Inklusive tilläggsbudget i samband med ekonomiska vårproposition (bet. 2004/05:FiU21) och förslag på tilläggsbudget i samband med budgetpropositionen . Anslaget disponeras av för att utveckla prövnings- och mottagandesystem för asylsökande samt för integrationsinsatser till de som fått uppehållstillstånd. Vidare används anslaget för att hjälpa personer att återvända eller återvandra till sitt hemland. Anslagsbeloppet motsvarar EU:s medfinansiering av beviljade projekt. Bidraget administreras av i samarbete med Bidraget redovisas under inkomsttiteln 6911 Övriga bidrag från EU. Fonden inrättades 2000 för perioden 20002004. förlängdes fonden för perioden 2010. Anslaget minskas med till följd av en generell reduktion för anslag avsedda för förvaltnings- eller investeringsändamål. Mot bakgrund av ovanstående föreslår regeringen att anvisas under anslaget 12:8 Från EU-budgeten finansierade insatser för asylsökande och flyktingar . beräknas anslaget till respektive . Tabell 5.27 Härledning av anslagsnivån 20062008, för 12:8 Från EU-budgeten finansierade insatser för asylsökande och flyktingar Förändring till följd av: Överföring till/från andra Förslag/beräknat anslag 1 Statsbudget enligt beslut (bet. 2004/05:FiU10). Beloppet är således exklusive beslut på tilläggsbudget under innevarande år. 1 Inklusive tilläggsbudget i samband med ekonomiska vårproposition (bet. 2004/05:FiU21) och förslag på tilläggsbudget i samband med budgetpropositionen . prövar överklaganden av beslut som fattas av avseende avvisning och utvisning samt ansökningar om uppehållstillstånd, flyktingförklaring, resedokument och svenskt medborgarskap. prövar även s.k. ny ansökan om uppehållstillstånd enligt 2 kap. 5b § utlänningslagen (1989:529). Sådan ansökan kan göras efter det att ett avvisnings- eller utvisningsbeslut vunnit laga kraft. Regeringen har till föreslagit att en ny instans- och processordning för utlännings- och medborgarskapsärenden införs (prop. 2004/05:170). kommer därmed att upphöra. Regeringen har tillsatt en särskild utredare (dir. 2004:149) med uppdrag att tillsammans med förbereda och genomföra avvecklingen av nämnden. Anslaget föreslås tillföras för nämndens avvecklingskostnader. 2005/06:1 UTGIFTSOMRÅDE 8 Mot bakgrund av ovanstående föreslår regeringen att anvisas under anslaget 12:9 . Tabell 5.29 Härledning av anslagsnivån 20062008, för 12:9 Förändring till följd av: Pris och löneomräkning 2 Överföring till/från andra Förslag/beräknat anslag 1Statsbudget enligt beslut (bet. 2004/05:FiU10). Beloppet är således exklusive beslut på tilläggsbudget under innevarande år. 2Pris- och löneomräkningen baseras på anvisade medel statsbudget. Övriga förändringskomponenter redovisas i löpande priser och inkluderar därmed en pris- och löneomräkning. 2005/06:1 UTGIFTSOMRÅDE 8 Minoritetspolitiken omfattar frågor om skydd och stöd för de nationella minoriteterna och de Politikområdet omfattar även anslaget för åtgärder för nationella minoriteter. Tabell 6:1 Utgiftsutveckling inom politikområdet Anslag inom utgiftsområde 8 47:1 Åtgärder för nationella minoriteter Totalt för politikområde Minoritetspolitik 1 Inklusive tilläggsbudget i samband med ekonomiska vårproposition (bet. 2004/05:FiU21) och förslag på tilläggsbudget i samband med budgetpropositionen . 2005/06:1 UTGIFTSOMRÅDE 8 Målet för minoritetspolitiken är att ge skydd för de nationella minoriteterna och stärka deras möjligheter till inflytande samt stödja de historiska minoritetsspråken så att de hålls levande. Målet fastställdes av och gäller från och med (prop. 2000/01:1, utg.omr. 8, bet. 2000/01: SfU2, rskr. 2000/01:72). Målet för minoritetspolitiken kan delas in i tre huvudområden, att ge skydd för de nationella minoriteterna, att stärka möjligheterna till inflytande för de nationella minoriteterna, både kvinnor och män, samt att stödja de historiska minoritetsspråken så att de hålls levande. Minoritetspolitiken grundas på internationella överenskommelser om mänskliga rättigheter. Minoritetspolitiken skall genomsyras av ett jämställdhetsperspektiv. Minoritetspolitiken är ett eget politikområde och grundas på beslut om åtgärder för de nationella minoriteterna och inriktningen av en minoritetspolitik (prop. 1998/99:143, bet. 1999/2000:KU6, rskr. 1999/2000:69). Minoritetspolitiken inrättades som en följd av att ratificerade två Europarådskonventioner, dels den europeiska stadgan om landsdels- eller minoritetsspråk, dels ramkonvention om skydd för nationella minoriteter. De nationella minoriteterna är samer, sverigefinnar, tornedalingar, romer och judar. De språk som omfattas av minoritetspolitiken är samiska (alla former), finska, meänkieli, chib (alla former) och jiddisch. Samerna är dessutom ett ursprungsfolk i och därför finns också en särskild samepolitik som redovisas under utgiftsområde 23. En interdepartemental arbetsgrupp finns för att samordna regeringens minoritetspolitik. Arbetsgruppen har till uppgift att samordna åtgärder inom minoritetspolitiken, verka för att minoritetspolitikens mål får genomslag inom olika sakområden samt medverka till uppföljning och utvärdering av politiken. har arbetsgruppens arbete resulterat i att kunskapsnivån inom har höjts vad gäller nationella minoriteter och att minoritetsperspektivet i högre utsträckning än tidigare finns med inom relevant sektorspolitik. Skydd för de nationella minoriteterna För att öka kunskap och skapa diskussion om kommunernas och landstingens roll för att förverkliga minoritetspolitiken och mänskliga rättigheter har regionala konferenser genomförts i , och . Dessa konferenser är ett led i genomförandet av minoritetspolitiken. lämnar i sin senaste rapport om uppföljning av efterlevnad av ramkonventionen om skydd för nationella minoriteter rekommendationer om hur genomförandet av ramkonventionen kan förbättras. Som ett led i uppföljning av minoritetspolitiken och som ett sätt att bereda möjlighet för information och diskussion kring dessa rekommendationer, anordnade regeringen tillsammans med ett seminarium . Seminariet behandlade frågor om implementeringen av ramkonventionen på lokal nivå samt lagstiftning till skydd för de nationella minoriteterna. Stärka möjligheterna till inflytande För att öka minoriteternas inflytande hålls samrådsmöten med företrädare för regeringen och minoriteternas organisationer och . Vid dessa samrådsmöten samlas företrädare för samtliga nationella minoriteter. Ekonomiskt bidrag fördelas även till organisationer som företräder nationella minoriteter för att stärka deras möjligheter till inflytande. beviljades 13 organisationer sådant bidrag. inrättade regeringen rådet för romska frågor som ett rådgivande organ till regeringen i frågor som berör romer. Ordförande i rådet är ansvarigt statsråd. arbete har initierats i romska rådet i syfte att utveckla arbetsformerna för rådet. håller rådet, förutom ordinarie möten med ansvarigt statsråd, temamöten kring områden som rådet bedömer som särskilt angelägna. har rådet valt att koncentrera arbetet på utbildningsfrågor. tillskapades en arbetsgrupp med romska kvinnor som leds av ansvarig statssekreterare på . Syftet med arbetsgruppen är att diskutera och synliggöra romska kvinnors situation samt att stärka deras möjligheter till inflytande. genomförde arbetsgruppen ett seminarium i med och om romska kvinnor och flickor. Seminariet behandlade romska kvinnors och flickors villkor i när det gäller utbildning och arbetsliv. Även kommunala tjänstemän inom t.ex. utbildningsområdet deltog. Stöd för de historiska minoritetsspråken För samiska, finska och meänkieli finns särskilda språklagar (SFS 1999:1175 och SFS 1999:1176) som ger rätt att använda språken i kontakt med förvaltningsmyndigheter och domstolar i vissa geografiska områden i , s.k. förvaltningsområden, där språket har lång tradition. Lagarna ger också rätt att få förskola och äldreomsorg helt eller delvis på dessa språk. Det samiska förvaltningsområdet omfattar kommunerna . Förvaltningsområdet för finska och meänkieli omfattar kommunerna . En särskild utredare har fått regeringens uppdrag att se över möjligheten att utöka det finska förvaltningsområdet till att även omfatta Stockholms- och , (dir. 2004:6). Samma utredare har 2005 fått tilläggsdirektiv för att undersöka möjligheterna att utvidga det samiska förvaltningsområdet även till det sydsamiska området, dvs. södra delarna av det traditionella samiska språkområdet (dir. 2005:23). Utredaren har lämnat ett delbetänkande som avser förslag bl.a. om det finska förvaltningsområdet. Utredningen skall slutredovisa . 2005/06:1 UTGIFTSOMRÅDE 8 Samverkan med andra länder är en viktig del i arbetet med att utveckla minoritetspolitiken. finns en finsk-svensk arbetsgrupp för minoritets- och minoritetsspråkfrågor (Ju 2003:D) med tjänstemän från ansvariga departement i och . Arbetsgruppen har avlämnat en rapport för /2004. Arbetet har under verksamhetsåret ägnats åt att utbyta information om aktuella minoritetsfrågor i respektive länder, med fördjupningar inom vissa områden såsom modersmålsundervisning och tvåspråkig undervisning. Det finns även en nordisk kontaktgrupp på tjänstemannanivå som behandlar minoritetspolitiska frågor. var värd för kontaktgruppens möte. Huvudämnet för mötet var romska frågor i de olika nordiska länderna. deltar också i det arbete som pågår inom rörande nationella minoriteter genom medverkan i dels en expertgrupp om skydd av nationella minoriteter (DH- MIN), dels en arbetsgrupp om romska frågor (MG-S-ROM). Minoritetspolitiken spänner över ett flertal olika politikområden och för att det minoritetspolitiska målet skall få genomslag krävs åtgärder inom bl.a. områdena utbildning, kultur, demokrati och mänskliga rättigheter samt inom samepolitiken. överlämnade regeringen propositionen Arkivfrågor (prop. 2004/05:124) till . I propositionen framförs bl.a. att regeringen finner det angeläget att säkra bevarandet av dokument på de nationella minoritetsspråken och att det är viktigt att skapa jämlika förutsättningar för arkiv som de nationella minoritetsgrupperna självständigt kan utveckla. fick en parlamentarisk kommitté i uppdrag att göra en översyn av det statliga stödet till dagspressen och lämna förslag på hur det framtida statliga engagemanget på dagspressområdet skall vara utformat. Kommittén skall bland annat analysera behovet av presstöd till dagstidningar som riktar sig till nationella minoriteter. 2005/06:1 UTGIFTSOMRÅDE 8 Kommittéuppdraget skall slutredovisas . fick regeringens uppdrag att kartlägga utbildningssituationen för de nationella minoriteterna. Utifrån resultatet av kartläggningen skall analysera situationen och i samverkan med Myndigheten för skolutveckling lämna förslag på åtgärder som syftar till att ytterligare förbättra situationen. Uppdraget skall redovisas . presenterade regeringen skrivelsen En nationell handlingsplan för de mänskliga rättigheterna (skr. 2001/02:83). I handlingsplanen lyfts nationella minoriteter fram som en prioriterad fråga. Denna handlingsplan har utvärderats och kommer att följas upp av en andra handlingsplan som planeras vara klar . De minoritetspolitiska frågorna omfattas även av detta arbete. Information om minoriteternas rättigheter och de mänskliga rättigheterna sprids på en rad sätt, bl.a. via regeringens webbplats samt regeringens särskilda webbplats för mänskliga rättigheter, . När det gäller kulturverksamhet för och med de nationella minoriteterna så har dessa grupper olika behov. tillförs det statliga stödet till litteratur och kulturtidskrifter för att de nationella minoriteterna särskilt skall kunna beaktas vid fördelningen av stödet. disponerar därutöver för insatser som syftar till att främja de nationella minoriteternas språk och kultur. tillkallade regeringen en nationell samordnare för . I uppdraget ingår att i samarbete med olika aktörer inom kultursektorn utarbeta ett program för Mångkulturåret och vara ett stöd för berörda aktörer inför och under Mångkulturåret. Arbetet skall även omfatta de nationella minoriteterna. Inom ramen för samepolitiken görs insatser för att uppnå målet att verka för en levande samisk kultur byggd på en ekologiskt hållbar rennäring och andra samiska näringar. Insatserna omfattar bl.a. stöd till . En nationell informationssatsning om samerna som ursprungsfolk i och samernas kultur avslutades . I samband med att denna satsning avslutades fick i uppdrag att bilda ett permanent nationellt informationscentrum för samefrågor. Informationscentret är placerat i . Åtgärder inom samepolitiken redovisas närmare under utgiftsområde 23. Som ett resultat av ratificering av den europeiska stadgan om landsdels- eller minoritetsspråk och ramkonvention om skydd för nationella minoriteter samt inrättandet av minoritetspolitik som ett eget politikområde har kunskapen om minoritetsgrupperna ökat bland kommuner och statliga myndigheter. Det har bl.a. lett till att flera kommuner har arbetat fram minoritetspolitiska handlingsplaner. Även andra viktiga initiativ har tagits på nivå för att förverkliga minoritetspolitiken. Till exempel har stad initierat ett erfarenhetsutbyte mellan ett antal kommuner. Kommunerna möts ett antal gånger för diskussion kring minoritetspolitiska frågor. Vidare har medvetenheten bland minoritetsgrupperna ökat och resulterat i ett ökat antal organisationer samt samarbete och projekt mellan de olika minoritetsgrupperna. har genomfört en uppföljning av riksdagsbeslut om nationella minoriteter och minoritetsspråk genom bl.a. en utvärdering av de statliga insatser som genomförts. När det gäller resultat av minoritetsspråklagarna konstateras att det bara är drygt en tredjedel som använder sig av sin rätt att inom förvaltningsområdena tala samiska, finska eller meänkieli i kontakt med myndigheter. Trots detta konstateras att språklagarna på ett mycket positivt sätt påverkat de nationella minoriteternas självuppfattning och identitet. i har i uppdrag att följa tillämpningen av språklagarna (SFS 1999:1175 och SFS 1999:1176) om rätt att använda samiska, finska och meänkieli i kontakt med myndigheter och domstolar. har även i uppgift att fördela statsbidrag till kommuner och i enlighet med förordningen (2000:86) om statsbidrag till åtgärder för att stödja användningen av samiska, finska och meänkieli.