prop · GT0325 · 2005-10-18 00:00:00 — Skälen för regeringens förslag: Hänvisningar till aktiebolagslagen förekommer i ett stort antal författningar. Dessa hänvisningar behöver ändras med anledning av den nya lagen. Det finns också skäl att i vissa författningar göra terminologiska ändringar på grund av den delvis nya terminologin i lagen. Som exempel kan nämnas att nedsättning av aktiekapitalet i den nya lagen har ersatts med minskning av aktiekapi- talet. Därutöver finns det anledning att göra vissa konsekvensändringar till följd av att det i den nya lagen införs ett nytt aktiebolagsrättsligt instrument, delning av aktiebolag. Följdändringar av angivna slag aktualiseras i följande lagar: lagen (1975:1132) om förvärv av hyresfastighet m.m., lagen (1982:352) om rätt till fastighetsförvärv för ombildning till bostadsrätt eller kooperativ hyresrätt, försäkringsrörelselagen (1982:713), lagen (1984:1049) om beredskapslagring av olja och kol, lagen (1987:464) om vissa riktade emissioner i aktiemarknadsbolag, m.m., sparbankslagen (1987:619), konkurslagen (1987:672), lagen (1987:1245) om styrelserepresentation för de privatanställda, kommunallagen (1991:900), lagen (1991:980) om handel med finansiella instrument, lagen (1991:981) om värdepappersrörelse, lagen (1992:543) om börs- och clearingverksamhet, lagen (1992:1300) om krigsmateriel, lagen (1993:768) om åtgärder mot penningtvätt, lagen (1994:1927) om europeiska ekonomiska intressegrupperingar, årsredovisningslagen (1995:1554), lagen (1995:1559) om årsredovisning i kreditinstitut och värdepappersbolag, lagen (1995:1570) om medlemsbanker, lagen (1995:1571) om insättningsgaranti, lagen (1996:359) om europeiska företagsråd, skattebetalningslagen (1997:483), ellagen (1997:857), lagen (1997:1024) om medverkan i brottsutredningar, lagen (2000:35) om byte av redovisningsvaluta i finansiella företag, lagen (2000:1087) om anmälningsskyldighet för vissa innehav av finansiella instrument, lagen (2001:1227) om självdeklarationer och kontrolluppgifter, lagen (2002:102) om allmännyttiga bostadsföretag, lagen (2002:149) om utgivning av elektroniska pengar, lagen (2002:1022) om revision av statlig verksamhet m.m., lagen (2004:46) om investeringsfonder, lagen (2004:297) om bank- och finansieringsrörelse, lagen (2004:299) om inlåningsverksamhet, lagen (2004:575) om europabolag och naturgaslagen (2005:403). Innebörden av de föreslagna ändringarna kommer att behandlas närma- re i författningskommentaren till respektive lagförslag. Där kommer också de synpunkter som , , och har lämnat på promemorians förslag att tas upp. Förslag till ändringar i inkomstskattelagen (1999:1229) och kupong- skattelagen (1970:624) med anledning av den nya aktiebolagslagen kommer att behandlas i en separat proposition. Regeringens förslag: Ändringarna skall träda i kraft . Skälen för regeringens förslag: Den nya aktiebolagslagen träder i kraft . De följdändringar som föreslås i denna proposition bör träda i kraft . 5Framskjuten tillämpningstidpunkt för nya värderingsbestämmelser i årsredovisnings- lagarna Regeringens förslag: Den tidpunkt då de nya bestämmelserna om redovisning och värdering av materiella och immateriella tillgångar till verkligt värde får tillämpas första gången skjuts fram. De nya värderingsprinciperna skall kunna tillämpas för räkenskapsår som inleds närmast efter . Förslaget i promemoria 2 överensstämmer med regeringens förslag. Remissinstanserna: Det helt övervägande antalet remissinstanser har tillstyrkt eller inte haft något att invända mot förslaget. och har dock ansett att någon ändring inte bör göras. Hovrätten över och och har ifrågasatt om tidpunkten inte borde flyttas fram ytterligare. Finansinpektionen har ansett att försäkrings- företag bör få tillämpa de nya värderingsprinciperna på sina placerings- tillgångar . Bakgrund: Regeringen överlämnade propositionen Internationell redovisning i svenska företag (prop. 2004/05:24). propositionen föreslogs ändringar i främst årsredovisningslagen och de särskilda årsredovisningslagar som skall tillämpas av finansiella företag. Förslagen föranleddes av en EG-förordning om tillämpning av interna- redovisningsstandarder (IAS-förordningen) och vissa ändringar i det fjärde och det sjunde bolagsrättsliga direktivet (redovisningsdirek- tiven). IAS-förordningen innebär att noterade företag är skyldiga att tillämpa vissa enligt förordningen antagna internationella redovisningsstandarder när de upprättar sin koncernredovisning. I propositionen lämnades för- slag till klargörande bestämmelser om vilka svenska regler om koncern- redovisning som dessa företag fortfarande skall tillämpa. Det bedömdes att såväl noterade som onoterade svenska företag även fortsättningsvis skulle upprätta sina årsredovisningar med tillämpning av svensk redovisningslagstiftning i stället för på grundval av IAS-förordningen. Det föreslogs emellertid att årsredovisningslagarna skulle ändras så att svenska företag får en möjlighet att tillämpa internationella redovis- ningsprinciper inom ramen för svensk lag. har antagit regeringens förslag (bet. 2004/05:LU3, rskr. 2004/05:89). De beslutade ändringarna innebär bl.a. att möjligheten att värdera materiella och immateriella tillgångar till verkligt värde utökas. Anpassningen är avsedd att göra det möjligt att tillämpa internationella redovisningsstandarder om redovisning och värdering av bl.a. imma- teriella tillgångar, biologiska tillgångar och förvaltningsfastigheter. I dessa delar får de nya bestämmelserna tillämpas först från det räkenskapsår som inleds efter . Värderingsreglerna finns i 4 kap. 14 f och g §§ årsredovisningslagen (1995:1554). Genom hänvisningar i 4 kap. 1 § lagen (1995:1559) om årsredovisning i kreditinstitut och värdepappersbolag och 4 kap. 1 § lagen (1995:1560) om årsredovisning i försäkringsföretag får värderingsreglerna tillämpas även av banker och försäkringsföretag. De nya värderingsreglerna innebär att ett aktiebolag i större utsträckning än tidigare kan redovisa orealiserade vinster. Som en följd av detta ökar möjligheterna att dela ut orealiserade vinster till aktieägar- na. De nya värderingsreglerna kan få skattemässiga konsekvenser trots att de inte syftar till att förändra skatteuttaget för de enskilda företagen. Detta har följande bakgrund. I finns ett starkt samband mellan företagens redovisning och underlaget för beskattning. Det innebär att redovisningen utan större korrigeringar kan läggas till grund för beskattningen (det kopplade området). Beskattningen av vissa tillgångar tar dock inte sin utgångs- punkt i redovisningen utan särskilda skatteregler gäller i stället (det icke- kopplade området). tillämpar principen om ekonomisk dubbelbeskattning vilket innebär att vinster skall beskattas två gånger; först en gång på bolagsnivå och sedan en gång i samband med utdelning till ägarna. För att denna princip skall upprätthållas krävs antingen att tidigare obeskattade vinster blir beskattade vid utdelningstillfället eller att obeskattade vinster över huvud taget inte får delas ut. När det gäller det icke-kopplade området kan särskilda regler behövas för att upprätthålla den ekonomiska dubbelbeskattningen. att redovisade vinster i vissa fall kan delas ut utan att någon beskattning sker av det utdelade beloppet. kan illustreras av reglerna för växande skog. Enligt IAS 41 Jord- och skogsbruk skall växande skog värderas och redovisas till verkligt värde. Skatterättsligt utgör dock växande skog inte någon särskild tillgång utan ingår som en del av skogsfastigheten som beskattas enligt reglerna för kapitaltillgångar. Detta innebär att värdeökningar beskattas vid realisation och någon justering av det skattemässiga värdet på skogsfastigheten sker inte med anledning av att skogen växer. Beskattning av den värdeökning som uppkommer genom skogens tillväxt sker inte förrän dess att skogen har avverkats och timret har sålts eller när hela fastigheten har sålts. En tillämpning av IAS 41 innebär att obeskattade vinster kommer att tas upp som eget kapital i balansräkningen allteftersom skogen växer. De obeskattade vinsterna med avdrag för redovisad latent skatteskuld kommer därmed att vara tillgängliga för vinstutdelning. Det första ledet av dubbelbeskattningen (inkomstbeskattning på bolagsnivå) har dock inte skett utan kommer att ske först då skogen avverkas och timret säljs. I samband med införandet av de nya värderingsprinciperna konsta- terades att det måste övervägas om det behövs någon form av spärr som hindar att obeskattade vinster delas ut eller på annat sätt förfogas över på ett sätt som inte hade kunnat ske om tillgångarna tagits upp till samma värde i redovisningen som vid beskattningen. Mot denna bakgrund be- slutades att de nya värderingsbestämmelserna skulle få tillämpas först för räkenskapsår som inleds efter utgången av . gavs en särskild utredare i uppdrag att förutsättningslöst pröva hur sambandet mellan redovisning och beskattning skall se ut (dir. 2004:146). Utredningen som antog namnet Utredningen om sambandet mellan redovisning och beskattning (SamRoB) fick i uppdrag att med förtur överväga vilken kompletterande skattelagstiftning som behövs med anledning av de beslutade värderingsprinciperna. Utredningen har i ett delbetänkande, Beskattning när tillgångar värderas till verkligt värde (SOU 2005:53), konstaterat att en skatte- rättslig utdelningsspärr inte framstår som en framkomlig väg och att det enligt utredningens direktiv inte är aktuellt att överväga en civilrättslig utdelningsspärr. För att upprätthålla dubbelbeskattningen återstår i det läget endast alternativet att koppla värdeförändringarna i räkenskaperna till beskattningen. Utredningen menar att denna lösning har nackdelar, eftersom företagen skulle beskattas för värdeökningar som redovisas i räkenskaperna trots att värdeökningarna inte är realiserade. Detta skulle i sin tur kunna leda till att många företag inte kommer att kunna eller vilja tillämpa de nya reglerna. Lösningen skulle också försvåra utredningens fortsatta arbete. Utredningen rekommenderar därför att inga åtgärder vidtas på skatteområdet nu utan att frågan om hur den ekonomiska dubbelbeskattningen skall upprätthållas övervägs inom ramen för utredningens huvuduppdrag. Skälen för regeringens förslag: Vi delar utredningens uppfattning om att överväganden om hur den ekonomiska dubbelbeskattningen skall upprätthållas bör övervägas inom ramen för utredningens huvuduppdrag. Ett par remissinstanser har ansett att detta inte bör föranleda att den nuvarande tillämpningstidpunkten skjuts fram. Enligt vår uppfattning Prop. 2005/06:25 skulle en möjlighet att tillämpa den nya värderingsreglerna från den 1 medföra att korrigerande skatteregler måste införas för att upprätthålla den ekonomiska dubbelbeskattningen. Ett genomförande av det förslag som utredningen har avstyrkt skulle vara nödvändigt. Enligt vår mening skulle detta vara till större nackdel för företagen än ett framskjutande av tillämpningstidpunkten. Promemorians förslag bör därför genomföras. är situationen delvis annorlunda, då det för dessa företag inte finns något egentligt skattemässigt hinder mot att tillämpa de nya värderingsbestämmelserna. Eftersom försäkringsföretag redan omfattas av särskilda värderingsregler i 4 kap. 5 § lagen (1995:1560) om årsredovisning i försäkringsföretag som ger dem möj- lighet att värdera flertalet s.k. placeringstillgångar till verkligt värde, finns också särskilda skatteregler för detta ändamål. Enligt 17 kap. 17 § inkomsskattelagen (1999:1229) skall i stort sett alla finansiella instru- ment och fastigheter i ett försäkringsföretag behandlas som lager- tillgångar. Som påpekat kan det vara ändamålsenligt för noterade försäkringsföretag att tillämpa samma värderingsprinciper vid upprättande av årsredovisning och koncernredovisning. En sådan avstegsregel bör dock vägas mot den redan tidigare ökade komplexiteten i regelverket, i synnerhet det som gäller de finansiella företagen. Enligt vår mening är det naturligt att låta tillämpningstidpunkten för de nya bestämmelserna vara densamma för alla företag. Övriga remissinstanser har inte heller haft något att invända mot promemorians förslag. Mot denna bakgrund föreslår regeringen inte några särskilda bestämmelser för försäkringsföretag. I avvaktan på kommitténs fortsatta arbete bör därför tillämpningstidpunkten för de nya värderingsreglerna skjutas fram för samtliga berörda företag. Den nya tillämpningstidpunkten bör bestämmas så att tillräcklig tid finns att överväga olika lösningar. Inom ramen för SamRoB-utredning- ens huvuduppdrag kommer det förutsättningslöst att prövas hur sam- bandet mellan redovisning och inkomstbeskattning skall se ut. Utred- ningen kommer att föreslå de skatteregler som är motiverade utifrån ana- lysen. Uppdraget omfattar också de effekter som de nya värderings- principerna kan få vid inkomstbeskattningen och då särskilt hur den ekonomiska dubbelbeskattningen skall kunna upprätthållas. Utredaren skall redovisa sitt slutbetänkande före utgången av . Det är därför lämpligt att de nya värderingsreglerna kan tillämpas först efter det att slutbetänkandet har överlämnats så att tillräckligt tid ges för den fortsatta beredningen av betänkandet. Ett par remissinstanser har ansett att den nya tillämpningstidpunkten som har föreslagits i promemorian inte ligger tillräckligt långt fram i tiden. Enligt regeringens mening föreligger det dock inte sådana omständigheter som ger anledning att skjuta på ikraftträdandet av de nya bestämmelserna utöver vad som föreslås i promemorian. Ekonomiska och andra konsekvenser I propositionen föreslås vissa följdändringar med anledning av den nya aktiebolagslagen. I propositionen 2004/05:85 Ny aktiebolagslag finns en analys av den nya lagens konsekvenser för såväl berörda företag som det allmänna. De lagändringar som föreslås bedöms inte få några ytterli- gare konsekvenser. 7.1Förslaget till lag om ändring i jordabalken 20 kap. 6 och 7 §§ I paragrafernas nuvarande lydelse anges avsaknaden av bolagsstämmans godkännande av avtal om s.k. uppskjuten apport som en grund för att avslå respektive vilandeförklara en lagfartsansökan (6 § 9 och 7 § 15). Detta hänger samman med att ett avtal om uppskjuten apport enligt den nuvarande aktiebolagslagen blir ogiltigt om det inte godkänns av stäm- man inom den tid som anges i lagen. I den nya aktiebolagslagen finns inte någon motsvarande ogiltighetssanktion. Ett avtal om uppskjuten apport kommer alltså framöver att i och för sig kunna vara giltigt även om bestämmelserna om bolagsstämmans godkännande inte har följts. Det har ansetts att det förhållandet att bolagsstämman inte har godkänt avtalet då inte heller bör utgöra grund för att avslå eller vilandeförklara en lagfartsansökan. Aktiebolagslagens bestämmelser om uppskjuten apport har därför tagits bort från 6 § punkten 9 och 7 § punkten 15. Ändringarna får betydelse även vid inskrivning av överlåtelse av tomträtt (jfr 21 kap. 7 § jordabalken). Även försäkringsrörelselagen (1982:713) innehåller bestämmelser om uppskjuten apport för sådana företag som faller under den lagens tillämp- ningsområde. Dessa bestämmelser påverkas inte av den nya aktie- bolagslagen. Följaktligen har hänvisningarna till dessa bestämmelser behållits. Det kan inträffa att det efter de nya bestämmelsernas ikraftträdande blir aktuellt att pröva en lagfartsansökan avseende ett förvärv som har blivit ogiltigt till följd av bestämmelserna om uppskjuten apport aktiebolagslag. Så blir fallet om bolagsstämman före har beslutat att inte godkänna ett avtal om uppskjuten apport eller om den sexmånadersfrist inom vilken ett sådant avtal skall godkännas har löpt ut före nämnda tidpunkt (jfr prop. 2004/05:85 s. 497 f.). Det har ansetts att lagfart inte bör kunna beviljas för ett sådant i princip ogiltigt förvärv. I en särskild övergångsbestämmelse har därför föreskrivits att äldre bestämmelser om avslag av lagfartsansökan skall tillämpas beträffande ett sådant förvärv. Förslaget till lag om ändring i lagen (1975:1132) om Prop. förvärv av hyresfastighet m.m. Den nya aktiebolagslagen innehåller ett nytt bolagsrättsligt instrument, delning av aktiebolag. Delning innebär att man delar upp ett aktiebolag i två eller avknoppar en del av ett aktiebolags förmögenhetsmassa och gör det till ett nytt bolag eller fogar in den avskilda förmögenhetsmassan i ett annat bolag. I förevarande paragraf, som anger vilka typer av förvärv av hyresfastigheter som kräver förvärvstillstånd från hyresnämnden, har i punkten 4 förvärv genom delning av aktiebolag lagts till som ett sådant förvärv. 9, 10 och 12 §§ I paragraferna har hänvisningarna till aktiebolagslagens bestämmelser om hembudsförbehåll anpassats till den nya lagen. Det bör i sammanhanget noteras att det i den nya aktiebolagslagen tillkommer nya möjligheter för bolag som inte är avstämningsbolag (kupongbolag) att genom förbehåll i bolagsordningen begränsa aktiers överlåtbarhet. Utöver hembudsförbehåll skall sådana bolag kunna införa förbehåll om att aktieägare eller någon annan skall ha rätt till förköp av aktier som skall överlåtas (förköpsförbehåll) eller att aktier får överlåtas till ny ägare endast om bolaget samtycker till det (samtyckesförbehåll). Om bolagsordningen innehåller ett samtyckesförbehåll och bolaget inte lämnar samtycke till överlåtelsen, skall annan förvärvare anvisas av bolaget. Det är naturligt att förvärv som sker till följd av ett förköps- eller samtyckesförbehåll skall kräva förvärvstillstånd i samma utsträckning som andra typer av förvärv. Några särskilda bestämmelser om detta har emellertid inte ansetts nödvändiga, eftersom även förvärv som sker till följd av ett sådant förbehåll får anses vara att betrakta som köp i den mening som avses i 1 §. Några hänvisningar till bestämmelserna om förköps- och samtyckesförbehåll i den nya aktiebolagslagen har därför inte tagits in i 9, 10 och 12 §§. 7.3Förslaget till lag om ändring i lagen (1982:352) om rätt till fastighetsförvärv för ombildning till bostadsrätt eller kooperativ hyresrätt I paragrafen har överlåtelse genom delning av aktiebolag lagts till de överlåtelsetyper som omfattas av hembudsplikt enligt lagen. Jfr kommen- taren till den likartade ändringen i 1 § lagen om förvärv av hyresfastighet m.m. Förslaget till lag om ändring i lagen (1984:1049) om Prop. beredskapslagring av olja och kol Paragrafen innehåller i sin nuvarande lydelse en hänvisning till koncern- definitionen i 1 kap. 5 § aktiebolagslagen (1975:1385). Hänvisningen har ändrats till att avse den motsvarande bestämmelse som i den nya aktie- bolagslagen finns i 1 kap. 11 §. I vissa andra lagar omfattar motsvarande hänvisning även bestämmel- sen (se 1 kap. 6 § aktiebolagslag, jfr 1 kap. 12 § i den nya lagen) om hur vissa bulvansituationer skall hanteras vid tillämpningen av koncerndefinitionen, se 4 kap. 2 § lagen (1991:980) om handel med finansiella instrument, 1 kap. 2 § lagen (1991:981) om värdepappersrö- relse, 1 kap. 4 § lagen (1992:543) om börs- och clearingverksamhet och 2 § lagen (2000:35) om byte av redovisningsvaluta i finansiella företag. Det har ansetts att hänvisningarna i fortsättningen bör var konsekvent utformade. I valet mellan de två hänvisningsteknikerna har den senare ansetts vara lämpligast. Således hänvisas i förevarande paragraf även till bestämmelsen i 1 kap. 12 § aktiebolagslagen. Någon ändring i sak är inte avsedd. 7.5Förslaget till lag om ändring i lagen (1987:464) om vissa riktade emissioner i aktiemarknadsbolag, m.m. 4, 6 och 7 §§ I paragraferna anges att bolagsstämman alltid skall fatta beslut om emission eller överlåtelse av aktier eller skuldebrev när emissionen eller överlåtelsen riktas till bl.a. vissa styrelseledamöter eller suppleanter. Dessa bestämmelser görs här tillämpliga även på ledamöter i lednings-, förvaltnings- eller tillsynsorganet i ett europabolag (jfr förslaget till änd- ring i 16 § lagen [2004:575] om europabolag). När det gäller lednings- eller förvaltningsorganet utgör tillägget ett förtydligande av vad som följer redan av lagen om europabolag (se 16 och 22 §§). 7.6Förslaget till lag om ändring i sparbankslagen (1987:619) Eftersom reglerna om inlösen av minoritetsaktier i den nya aktiebolags- lagen är tillämpliga även då majoritetsägaren är en sparbank, föreslås det att de särskilda inlösenbestämmelser som har funnits i sparbanks- lagen skall upphävas. Förslaget till lag om ändring i lagen (1991:981) om 3 kap. 7 § I första stycket anges att aktiebolagslagens låneförbudsbestämmelser inte skall tillämpas vid sådan kreditgivning som avses i 4 § förevarande lag. I stället tillämpas särskilda bestämmelser i förevarande paragraf och i 7 a §. Regleringen innebär att hela 21 kap. i den nya aktiebolagslagen undantas. Således gäller t.ex. den dispensmöjlighet som aktiebolagslagen ger inte för värdepappersbolagen. Detta överensstämmer med vad som gäller för bankaktiebolag (se förslaget till 10 kap. 17 § lagen [2004:297] om bank- och finansieringsrörelse) men skiljer sig från vad som gäller för värdepappersbolag (jfr paragrafens nuvarande lydelse som undantar endast 12 kap. 7 § aktiebolagslag). 3 kap. 7 a § Paragrafen begränsar ett värdepappersbolags möjligheter att finansiera vissa aktieförvärv. Den är, liksom , tillämplig på lån. Därutöver föreskrivs att den skall tillämpas på förskott som ges och säkerheter som ställs av värdepappersbolag. Ändringen syftar till att anpassa lydelsen till 21 kap. 5 § i den nya aktiebolagslagen, som i sin tur har utformats i överensstämmelse med bestämmelserna i artikel 23 i EG:s andra bolags- rättsliga direktiv (77/91/EEG). Paragrafen gäller vid förvärv av aktier i bolaget eller ett överordnat bolag i samma koncern. Avgränsningen till överordnade bolag är en nyhet jämfört med tidigare. Lydelsen överensstämmer med 21 kap. 5 § i den nya aktiebolagslagen. Av paragrafen framgår vidare att förskott, lån eller säkerhet inte får lämnas, om det inte därefter finns full täckning för det bundna egna kapitalet. Därutöver skall det, i likhet med vad som gäller enligt den nya aktiebolagslagen, ske en prövning av om transaktionen är förenlig med den s.k. försiktighetsregeln (jfr 21 kap. 6 § aktiebolagslagen). Ändringarna innebär en anpassning till paragrafindelningen i den nya aktiebolagslagen. 7.8 Förslaget till lag om ändring i årsredovisningslagen (1995:1554) 4 kap. 7 § I paragrafen regleras förutsättningarna för att ett aktiebolag skall få ta uppskrivningsfonden i anspråk för bl.a. förluststäckning. stycket får bolaget efter ett sådant beslut inte utan särskilt tillstånd besluta om vinstutdelning. har sådana tillstånd meddelats Enligt lagförslaget skall sådana ärenden i fortsättningen i första hand prövas av . I tvistiga fall skall ärendet överlämnas till Prop. 2005/06:25 allmän domstol. Den föreslagna ordningen överensstämmer med vad som gäller enligt den nya aktiebolagslagen (se 20 kap. 30 §) beträffande tillstånd till vinstutdelning efter beslut om minskning av aktiekapitalet för förlusttäckning. Det förtjänar att anmärkas att hänvisningen till bestämmelserna om tillstånd i 20 kap. aktiebolagslagen inte omfattar bestämmelsen om underrättelse till bolagets borgenärer i 20 kap. 24 §. Detta stämmer med hur hänvisningen har utformats i motsvarande bestämmelser om tillstånd till vinstutdelning efter minskning av aktiekapitalet i 20 kap. 30 § i den nya aktiebolagslagen. Av bestämmelserna om vilka handlingar som skall ges in vid ansökan i 20 kap. 25 § andra stycket aktiebolagslagen som omfattas av hänvisningen följer dock att bolaget, innan tillstånd söks, skall ha underrättat bolagets kända borgenärer. Vad som sägs i 20 kap. 25 § andra stycket om revisorernas yttrande enligt 20 kap. 14 § saknar däremot av naturliga skäl relevans här eftersom den senare paragrafen inte är tillämplig i ärenden av detta slag. 6 kap. 1 § I andra stycket 68 har orden nominellt belopp utgått till följd av att aktier i fortsättningen inte skall ha något nominellt belopp.