prop · GS031d18 · 2005-01-01 00:00:00 — Regeringen föreslog i den förra forskningspolitiska propositionen Forskning och förnyelse (prop. 2000/01:3, bet. 2000/01:UbU6, rskr. 2000/01:98) en satsning på utbildningsvetenskap. bildades en utbildningsvetenskaplig kommitté som disponerade , och som disponerar . Dessutom inrättades två nationella forskarskolor i teknisk och naturvetenskaplig didaktik respektive i pedagogiskt arbete. Forskning med anknytning till lärarutbildning är ett område som givits stora resurser och som därigenom byggts ut kraftigt. Regeringen har beslutat att en särskild utredare skall utvärdera hur kommitténs stöd till utbildningsvetenskaplig forskning påverkat det utbildningsvetenskapliga forskningsområdet (dir. 2004:48). Utredaren skall utreda om systemet för forskningsfinansiering av utbildningsveten- 2004/05:1 UTGIFTSOMRÅDE 16 skap bör ändras och, för de fall ändringar krävs, lämna förslag till den nya ordning som bör gälla. Uppdraget skall redovisas . I finns en av norra främsta nycirkusmiljöer. Frågan om etablering av en högskoleutbildning i nycirkus i har utretts . har meddelat att högskolan är beredd att anordna en sådan utbildning. Regeringen föreslår därför att skall erhålla medel för att anordna nycirkusutbildning i . Utbildningen bör ske i samverkan med andra lärosäten i och utomlands. Utbildningen bör omfatta 120 högskolepoäng och kunna leda fram till en högskoleexamen. Med början , beräknas 16 studenter kunna antas vilket innebär i genomsnitt 24 helårsstudenter vid full utbyggnad. Sedan avtalet ingicks har mål- och resultatstyrning samt ett nytt resurstilldelningssystem införts för högskolan. Detta har inneburit att väsentliga delar av avtalet har blivit obsoleta, bl.a. formerna för pris- och löneomräkning och förändringar med avseende på volymer i grundutbildningen och för tjänsteorganisationen. Regeringen beslutade att säga upp avtalet att upphöra att gälla vid utgången av 2003. I syfte att få till stånd ett nytt avtal bemyndigade regeringen utbildningsministern att utse en förhandlare med uppdrag att förhandla fram och sluta överenskommelse med Västra och . konstaterade parterna att något nytt avtal inte skulle hinna bli klart före utgången av 2003. Parterna beslöt då att förlänga det gällande avtalet till utgången av 2004, vilket godkändes av regeringen . Parterna har den 30 respektive undertecknat ett nytt avtal om grundutbildning av tandläkare, odontologisk forskning 8.1.5Nytt avtal om grundutbildning av och utveckling av tandvården. Regeringens förslag: Regeringen bemyndigas att, i de delar avtalet innebär ekonomiska åtaganden för staten, godkänna avtal mellan svenska staten och vissa landsting om samarbete om grundutbildning av tandläkare, odontologisk forskning och utveckling av tandvården. Skälen för regeringens förslag: Den kliniska delen av tandläkarutbildningen vid och bedrivs vid tandvårdsenheter med Västra (tidigare ) respektive som huvudman. Svenska staten, och slöt mot bakgrund av detta avtal om samarbete om tandläkarutbildning och forskning m.m. Avtalet innebar att tandläkarutbildningen och forskningen inom de kliniskt odontologiska ämnesområdena får bedrivas inom landstingens tandvårdsorganisation mot ersättning från staten. Motsvarande verksamhet vid och bedrivs vid statliga tandvårdscentraler. och med under förutsättning att det godkänts av regeringen och, i de delar avtalet innebär ekonomiska åtaganden, av . Avtalet skall kompletteras med regionala avtal, som skall ingås före . Om så inte skett upphör avtalet att gälla gentemot berört landsting. Avtalet gäller tills vidare med en femårig uppsägningstid. Syftet med avtalet är att reglera formerna för statens ersättning till landstingen för att grundutbildning av tandläkare och kliniskt inriktad odontologisk forskning skall få bedrivas inom ramen för hela tandvårdsorganisation. För detta tillhandahåller , personal och andra resurser. Avtalet är uppbyggt enligt samma principer som det avtal om samarbete om grundutbildning av läkare m.m. som slöts mellan staten och sex landsting. I en inledande avsiktsförklaring är parterna eniga om att fördjupa och vidga sitt samarbete inom utbildning, forskning och utveckling i syfte att förbättra tandvården. Avtalet innebär att Västra får en ersättning om totalt cirka 59 2004/05:1 UTGIFTSOMRÅDE 16 och får en ersättning om totalt från och med . Av ersättningen till respektive landsting utgör ersättning för en fast basorganisation, inklusive ett bidrag som i viss utsträckning skall täcka kostnader för kliniskt inriktad odontologisk forskning. Ersättningen för basorganisationen är oberoende av antalet studenter. I den totala ersättningen ingår också en ersättning för grundutbildningen med per helårsstudent. Denna ersättning bestäms av det antal helårsstudenter som regeringen i budgetpropositionen föreslår för beslut om tilldelning av anslag. De övriga medlen inom den totala ersättningen avser ersättning för kliniskt inriktad odontologisk forskning. Beloppen har beräknats prisnivå. Beloppen skall räknas upp till löpande års prisnivå med beaktande av besparingar eller utgiftsminskningar som beslutar om för anslagen till universitet och högskolor avseende grundläggande högskoleutbildning samt forskning och forskarutbildning. Det avtal som ovan har beskrivits innefattar för svenska staten ekonomiska förpliktelser framöver. För att regeringen slutligen skall godkänna detta avtal behöver regeringen bemyndigande. Enligt det nya avtalet grundas som nämnts beräkningen av en del av ersättningen på ett visst antal helårsstudenter. I samband med förhandlingarna har frågan om en utökning av tandläkarutbildningen aktualiserats. är tandläkarutbildningen såväl vid som dimensionerade för 200 helårsstudenter . Utredningen 2000 föreslog i sitt betänkande (SOU 2002:53) Tandvården till att tandläkarutbildningen borde utökas med 20 nybörjarplatser. har fått i uppdrag av regeringen att ta fram underlag för bedömning av tandvårdens behov av tandläkare. Rapporten kommer att redovisas , men regeringen har erfarit att kommit fram till att det behövs en viss utökning av tandläkarutbildningen för att inte antalet yrkesverksamma tandläkare skall minska och brist på tandläkare uppstå. Regeringen delar bedömningen om behovet av en ökning av tandläkarutbildningen. Avtalsparterna har beaktat detta och föreslår en viss utökning vid och . innebär förslaget en ökning av antalet helårsstudenter från 200 till 300 och för en ökning från 200 till 225. I avtalet har ersättningen till landstingen för denna utökning beaktats. Regeringen räknar med att ökningen av antalet helårsstudenter vid respektive universitet skall inrymmas inom takbeloppen för respektive universitets anslag för grundutbildning. 8.1.6Högskoleutbildning i medicinsk fotvård Medicinsk fotvård är av stor betydelse för behandlingen av stora patientgrupper som diabetiker, reumatiker m.fl. En högkvalitativ fotvård kan förebygga allvarliga komplikationer. saknar i motsats till flertalet europeiska länder en högre utbildning i medicinsk fotvård. Behovet av en god fotvård inom hälso- och sjukvården uppmärksammades redan av som i sitt betänkande Ny behörighetsreglering på hälso- och sjukvårdens område m.m. (SOU 1996:138) konstaterade att den svenska utbildningen för medicinska fotvårdare är, sett i ett europeiskt perspektiv, av liten omfattning och bedrivs på låg nivå inom utbildningsväsendet. Kommittén ansåg att det fanns skäl att överväga om utbildningen inom medicinsk fotvård borde byggas ut. Ett flertal patientorganisationer har även uppmärksammat behovet av kompetenshöjning inom medicinsk fotvård. har kartlagt nationella och internationella utbildningar samt utarbetat förslag till en ny utbildning. uppskattar antalet patienter med behov av medicinsk fotvård till omkring 400 000. För att säkerställa tillgången på personal med god kompetens inom medicinsk fotvård bör, enligt regeringens mening, tilldelas och ytterligare för att bedriva högskoleutbildning i medicinsk fotvård. 8.1.7Översyn av resurstilldelningssystemet till grundläggande högskoleutbildning Nuvarande resurstilldelningssystem till grundläggande högskoleutbildning infördes som en del av den reform som trädde i kraft . Tilldelningen av resurser till lärosätena baseras på resultat i form av antal helårsstudenter och helårsprestationer. När systemet infördes var den grundläggande principen att lärosätenas utbildningsutbud förväntades anpassas till studenternas efterfrågan. har dock lärosätenas uppdrag varit att förutom att anpassa utbildningsutbudet till studenternas efterfrågan också erbjuda utbildningar som tillgodoser arbetsmarknadens behov. Erfarenheten har visat att ett resurstilldelningssystem som innebär att lärosätenas intäkter för grundutbildning helt och hållet är beroende av antal studenter och deras studieprestationer kan ge oönskade effekter när lärosätena också förväntas anpassa sitt utbildningsutbud till arbetsmarknadens efterfrågan. En sådan anpassning har i vissa fall medfört att intäkterna har uteblivit på grund av låg studenttillströmning till vissa utbildningar som arbetsmarknaden efterfrågar. Av bl.a. dessa skäl har regeringen beslutat att en utredare skall göra en översyn av om nuvarande resurstilldelningssystem fungerar tillfredsställande (dir. 2004:49). Utifrån denna översyn skall utredaren föreslå eventuella förändringar av resurstilldelningssystemet, för att möjliggöra ett utbildningsutbud med hög kvalitet som efterfrågas av såväl studenter som arbetsmarknad. Systemet skall också tillgodose lärosätenas behov av långsiktighet i planeringen och underlätta samverkan mellan lärosäten. Uppdraget skall redovisas . 8.1.8Uppdrag om utökat studieår Regeringen har givit i uppdrag att analysera förutsättningarna för ett utökat studieår (dnr U2004/2579/UH) i syfte att möjliggöra en förkortning av studietiden och att effektivisera användningen av lärosätenas resurser. Uppdraget avser de praktiska åtgärder som behöver vidtas för att lärosätena skall kunna erbjuda ökad studietakt i större utsträckning än vad som sker . 2004/05:1 UTGIFTSOMRÅDE 16 Uppdraget skall redovisas . har studenterna fått ökat inflytande över sin utbildning och över de processer och beslut som berör deras situation. Studenterna har därigenom blivit självklara medaktörer i högskolans arbete genom att deras möjlighet till representation har stärkts. Genom lagen (2001: 1286) om likabehandling av studenter i högskolan har möjligheten att motverka och förebygga diskriminering och trakasserier i högskolan väsentligt förstärkts. Regeringen har beslutat om åtgärder som ytterligare stärker studenternas ställning och förbättrar rättssäkerheten på flera områden. Genom ändringar i högskoleförordningen (1993: 100), som träder i kraft , förtydligas studenternas rätt att få sina betyg omprövade. Studenter får även rätt till ett minsta antal prov- och praktiktillfällen i de fall ett lärosäte beslutar om att begränsa antalet prövningstillfällen. Vidare blir det möjligt för studenter att överklaga beslut om avslag på begäran om anstånd att få börja studierna eller att få studieuppehåll. Förordningen (1987:915) om avskiljande av studenter från högskoleutbildning har ändrats för att förtydliga att rätten att överklaga även gäller beslut att studenten tills vidare inte får antas till någon annan högskoleutbildning. Genom dessa förordningsändringar har regeringen fortsatt att förbättra studenternas rättssäkerhet. 8.1.10Handlingsplan för handikappolitiken vid universitet och högskolor Efter förslag från regeringen har beslutat om en nationell handlingsplan för handikappolitiken Från patient till medborgare (prop. 1999/2000:79, bet. 1999/2000:SoU14, rskr. 1999/2000:240). Handlingsplanen sträcker sig . Den spänner över alla samhällsområden och markerar därigenom att handikappolitiken är allas ansvar. Personer med funktionshinder skall inte diskrimineras i några sammanhang utan skall ha samma rätt som alla andra att delta i samhällslivet och få del av samma utbud av varor, tjänster, service och kultur. 2004/05:1 UTGIFTSOMRÅDE 16 Statliga myndigheter har enligt handlingsplanen ett särskilt ansvar att beakta handikapperspektivet. Regeringen avser att uppdra åt universitet och högskolor att upprätta egna handlingsplaner för att underlätta för funktionshindrade inom hela högskolans verksamhetsområde. är det föddes. Detta jubileum kommer att föranleda olika typer av firanden och aktiviteter. En stor del av dessa aktiviteter kommer att förläggas till eftersom förvaltar ett vetenskapligt och materiellt arv efter . Detta innefattar ett helt eller delat ansvar för bl.a. , och delar av . För detta ändamål föreslår regeringen att skall erhålla för vård och upprustning av Linné- minnen. förhållande till /02. Andelen kvinnor bland studenterna var fortfarande hög. Den uppgick till och bland de examinerade några procentenheter . Bland högskolenybörjarna minskade andelen kvinnor marginellt efter att ha ökat ända /95. Även forskarutbildningen kännetecknas av en expansion . Antalet aktiva i forskarutbildningen ökade i förhållande till 2002. Däremot minskade antalet nybörjare i forskarutbildningen, trots att antalet licentiatnybörjare ökade. Andelen kvinnor i forskarutbildningen var , dvs. lägre än i grundutbildningen men ökande jämfört med föregående år. Antalet lärare ökade i takt med antalet helårsstudenter och antalet helårsstudenter per lärare var således oförändrat. Lärare med doktorsexamen eller annan forskarexamen ökade dock kraftigare. Av lärarna var det som var forskarutbildade. Andelen kvinnor ökade med en procentenhet såväl inom gruppen lärare som helhet som inom grupperna professorer och forskarutbildade lärare. För gruppen lärare var andelen kvinnor , för forskarutbildade lärare och för professorer . 8.2.1Resultat inom grundutbildning och För perioden 20012004 har regeringen för Den expansion av den grundläggande högskoleutbildningen för vilken regeringen tillfört resurser fortsatte till en viss del även . Antalet helårsstudenter ökade med 12 500, eller i förhållande till 2002, och tangerade därmed 300 000-strecket. Antalet examinerade i grundutbildningen ökade med 3 /03 i flertalet lärosäten angivit rekryteringsmål för andelen kvinnor bland nyanställda professorer. Resultatet redovisas under avsnittet Jämställdhet. 2004/05:1 UTGIFTSOMRÅDE 16 Tabell 8.1 Grundläggande högskoleutbildning 20012003 Antal helårsstudenter totalt (exkl. högskolor1 ( statliga) konstnärliga högskolor (statliga) enskilda högskolor med forskarutbildning2 Antal registrerade studenter i grundutbildning, per läsår Antal registrerade studenter i grundutbildning, per hösttermin Antal examinerade i grundutbildningen Antal examina i grundutbildningen Källa: NU-databas samt SCB. * Uppgifter , 2002 och 2003 som markerats med * avser läsåren 2000/01, 2001/02 respektive 2002/03. 1Exklusive konstnärliga högskolor. 2Avser , i och Stiftelsen . Tabell 8.2 Forskarutbildning 20012003 Antal nybörjare i forskarutbildningen Antal aktiva doktorander, ht Antal examina i forskarutbildningen1 Källa: NU-databasen. 1 Här har licentiatexamen räknats som en halv examen i forskarutbildningen, liksom doktorsexamen som föregåtts av licentiatexamen. Tabell 8.3 Professorer och disputerade lärare 20012003 Antal professorer (heltidsekvivalenter) Antal lärare (heltidsekv.) Antal helårsstudenter per lärare (heltidsekv.) Antal lärare (individer) Källa: SCB. 2004/05:1 UTGIFTSOMRÅDE 16 Tabell 8.4 Mål för antalet examina i grundläggande högskoleutbildning Inget mål sätts för (7 747) (8 722) (9 762) Lärarexamen med inriktning mot Lärarexamen med inriktning mot senare år Källa för utfall: NU-databas. Anm.: I utfallssiffrorna för magisterexamen anges inom parentes det totala antalet examina inklusive examina vid lärosäten för vilka regeringen inte satt upp mål för antalet magisterexamina Av budgetpropositionen framgår det att måluppfyllelsen var mycket god vad gäller målet för antalet magisterexamina med ämnesdjup. Det konstaterades vidare att målet fyllt sin funktion och medverkat till att introduktionen av magisterexamen med ämnesdjup blivit framgångsrik. Något nytt mål planeras inte för vare sig magisterexamen med ämnesdjup eller för magisterexamen med ämnesbredd. är måluppfyllelsen för antalet civilingenjörsexamina och arkitektexamina samt för antalet sjuksköterskeexamina strax under tre fjärdedelar av målet för fyraårsperioden 2004. Detta gäller också för antalet lärarexamina totalt. För dessa är dock målet uppdelat i lärarexamen med inriktning mot och lärarexamen med inriktning mot senare år (inklusive motsvarande äldre examina). För lärarexamen med inriktning mot har mer än tre fjärdedelar av målet uppnåtts och för lärarexamen med inriktning mot senare år mindre än tre fjärdedelar av målet. För lärarexamen med inriktning mot har regeringen i regleringsbrev särskilt angett att behovet av lärare i förskola och förskoleklass skall beaktas. Mellan läsåren 1998/99 och 2000/01 minskade antalet barn- och ungdomspedagogiska examina med inriktning mot arbete som förskollärare men ökade därefter från 985 examina 2000/01 till 1 343 examina 2002/03. Till detta kommer 42 lärarexamina med inriktning mot förskola och 2002/03, dvs. examina inom den nya lärarutbildningen. Som mål för lärarexamen har regeringen vidare angett att minst en tredjedel av antalet examina bör ha en inriktning i vilken matematik, naturvetenskap eller teknik ingår. Detta mål har inte uppnåtts. Mellan läsåren 1998/99 och 2000/ 01 ökade denna andel från till för att sedan sjunka till /03. För lärarexamina med inriktning mot var denna andel /03 och för lärarexamina med inriktning mot senare år . För högskoleingenjörsexamen tillsammans med högskole-, kandidat- och magisterexamen med inriktning mot teknik har regeringen fastställt målet att antalet examina bör öka 2003 i förhållande till 2002. En jämförelse mellan läsåren 2001/02 och 2002/03 visar att en sådan ökning skett. Sammantaget ökade antalet examina (för högskoleingenjörsexamen och för generella examina med teknisk inriktning) och uppgick /03 till drygt 5 000. I detta sammanhang kan det också vara värt att notera att andelen kvinnor bland de examinerade på dessa utbildningar ökat från 1998/99 till läsåren 2001/02 och 2002/03. Ytterligare ett mål har varit att öka antalet examinerade i psykologutbildningen . Med hänsyn till den kraftiga ökningen av antalet nybörjare på psykologutbildningen från 326 till 524, torde detta mål komma att uppnås. För forskarutbildningen har mål satts för antalet examina inom respektive vetenskapsområde. För att undvika dubbelräkningar har härvid doktorsexamen som inte föregåtts av licentiatexamen räknats som en examen, medan licentiatexamen och doktorsexamen som föregåtts av licentiatexamen räknats som en halv 2004/05:1 UTGIFTSOMRÅDE 16 av fyraårsperioden 2004 är måluppfyllelsen mycket god. Respektive universitets och högskolas resultat i förhållande till uppsatta mål för antalet examina i grundutbildning och forskarutbildning framgår av resultatredovisningen under varje lärosätes anslag. Tabell 8.5 Mål för antalet forskarexamina (2 593) (2 625) (2 841) Källa för utfall: NU-databas. Anm.: I utfallssiffrorna för antalet forskarexamina anges inom parentes det totala antalet examina inklusive examina vid lärosäten för vilka regeringen inte satt upp mål för antalet examina inom vetenskapsområdet. Doktorsexamen räknas som en examen om den inte föregåtts av licentiatexamen, medan doktorsexamen som föregåtts av licentiatexamen och licentiatexamen räknas som en halv examen. 1 Avser samtliga vetenskapsområden. () har i rapporten och arbete tillskott och rekryteringsbehov för olika utbildningsgrupper till 2010 (Information om utbildning och arbetsmarknad 2004:1) analyserat det framtida utbildningsbehovet. Betydande obalanser beräknas uppstå mellan arbetskraftens utbildning och de kunskaper arbetsgivarna efterfrågar, vilket riskerar att resultera i stora brister inom vissa yrkesgrupper och stora överskott inom andra. För tandläkar-, läkar- och sjuksköterskeutbildningarna gör SCB bedömningen att bristen kan bli stor , trots ökningen av antalet platser på dessa utbildningar. Detta gäller särskilt läkare och sjuksköterskor med specialistkompetens. För högskoleingenjörer och civilingenjörer är tillgången god, men rekryteringsbehovet beräknas öka hastigt och en brist är att vänta . Bristen på förskollärare och fritidspedagoger väntas öka om examinationen ligger kvar på dagens nivå. För yrkeslärare bedöms nuvarande brist förvärras och behovet överstiga examinationen. Andra yrkesgrupper för vilka en bristsituation enligt SCB är att vänta är arbetsterapeuter, sjukgymnaster, socionomer och teologer. För högskoleekonomer och programmerare/systemerare är arbetsmarknaden kärv och nuvarande överskott beräknas växa kraftigt. Universitet och högskolor skall enligt regleringsbrevet bidra till att den högre utbildningen svarar mot såväl arbetsmarknadens behov som studenternas efterfrågan och därmed motverka att obalanser uppkommer mellan utbud och efterfrågan. Med hänsyn till de långa planeringstider som gäller för examinationen inom den högre utbildningen förutsätter detta en bedömning av det framtida arbetsmarknadsläget såväl nationellt som regionalt. Regeringen har valt att ange mål för antalet examina för endast ett fåtal utbildningar, för vilka en målangivelse bedömts som särskilt angelägen av framför allt arbetsmarknadsskäl. har givits ett särskilt uppdrag att lämna underlag för regeringens utbildningsuppdrag till universitet och högskolor och för lärosätenas planering av utbildningsutbudet (dnr U2004/1426/UH). Uppdraget skall redovisas i en rapport till regeringen och lärosätena senast . I avvaktan på detta underlag 2004/05:1 UTGIFTSOMRÅDE 16 gäller tills vidare tidigare angivna planeringsförutsättningar för antalet examina som mål vad avser civilingenjörsexamen, arkitektexamen och sjuksköterskeexamen samt för antalet examina i forskarutbildningen. För lärarutbildningen har i samarbete med SCB i en särskild rapport analyserat behov och tillgång på pedagogisk personal bedömning 2004 (dnr 2004:1486). Rapporten, vars resultat närmare redovisas i kapitlet Insatser, avsnittet Lärarutbildning, visar att nuvarande mål för antalet examina är otillräckliga för att täcka det beräknade framtida behovet för flera kategorier av lärare. Regeringen avser att i kommande regleringsbrev fastställa nya mål för perioden 20052008 avseende vissa examina inom den grundläggande högskoleutbildningen. Regeringen avser också att återkomma till målen för antalet examina i forskarutbildningen. helårsstudenter inom naturvetenskap och teknik fortsatt att öka 2003 i förhållande till 2002. Även om antalet studenter inom naturvetenskap minskat något har utbildningsområdena naturvetenskap och teknik sammantaget en ökning av antalet helårsstudenter. Ökningen var för dessa utbildningsområden, vilket kan jämföras med ökningen av det totala antalet helårsstudenter som var . Den sammantagna ökningen inom naturvetenskap och teknik var således lägre än den genomsnittliga ökningen för samtliga utbildningsområden. De utbildningsområden som ökade mer än genomsnittet var undervisning, medicin, vård och konstnärliga områden. För medicin förklaras en del av ökningen med att vissa kurser inom sjuksköterskeutbildningen redovisas mot medicinområdet. har naturvetenskap och teknik minskat sin andel av den totala utbildningen från till , medan utbildningsområdena undervisning och medicin ökat i motsvarande grad. Skillnaden är stor mellan kvinnor och män. 8.2.2Grundutbildningens omfattning och del utgjorde naturvetenskap och teknik endast Som redan framhållits har expansionen inom den grundläggande högskoleutbildningen till viss del fortsatt . Som mål för flertalet lärosäten har angetts att antalet helårsstudenter bör öka i förhållande till 2002, totalt och inom de naturvetenskapliga och tekniska utbildningsområdena. För några lärosäten med en särskild inriktning av utbildningsutbudet , Kungl.