prop · GS031d19 · 2005-01-01 00:00:00 — Förändring till följd av: Pris- och löneomräkning 2 Överföring till/från andra anslag Förslag/beräknat anslag 1Statsbudget enligt beslut (bet. 2003/04:FiU10). Beloppet är således exklusive beslut på tilläggsbudget under innevarande år. 2Pris- och löneomräkningen baseras på anvisade medel statsbudget. Övriga förändringskomponenter redovisas i löpande priser och inkluderar därmed en pris- och löneomräkning. Mot bakgrund av ovanstående föreslår regeringen att anvisas under anslaget 28:30 Bidrag till regionala museer . beräknas anslaget till respektive . 4.11.31 28:31 Bidrag till vissa museer 1 Motsvarar 51 740 tkr prisnivå. Under anslaget beräknas medel för bidrag till ett antal museer och andra institutioner, de flesta med viss formell anknytning till staten. Regeringen har fastställt stadgar för stiftelserna Dansmuseifonden (), , och (), och Föremålsvård i . Av de övriga står stiftelserna och delvis under kommunalt huvudmannaskap, medan stiftelserna , , och har bildats av organisationer och andra intressenter. Tabell 4.80 Sammanställning över medelstilldelningen För att förtydliga de ekonomiska förutsättningarna för Svensk Form föreslår regeringen att de statliga bidragen till föreningen samlas under ett anslag. Detta innebär att överförs från anslaget 28:3 Nationella uppdrag samt att överförs från anslaget 28:18 Bidrag till bild- och formområdet till detta anslag. Mot bakgrund av det senaste årets debatt om Teatermuseums samlingar i såväl riksdag som media är det regeringens mening att det är styrelsens ansvar att göra nödvändiga prioriteringar. Regeringen ser därför positivt på att styrelsen inkommit med en plan för samlingarnas vård i ett kortare perspektiv och verksamhetens 2004/05:1 UTGIFTSOMRÅDE 17 anvisades en engångsanvisning på till Föremålsvård i . Anslaget minskas med motsvarande belopp 2005. Tabell 4.81 Härledning av anslagsnivån 20052007, för 28:31 Bidrag till vissa museer Förändring till följd av: Pris- och löneomräkning 2 Överföring från andra anslag Förslag/beräknat anslag 1Statsbudget enligt beslut (bet. 2003/04:FiU10). Beloppet är således exklusive beslut på tilläggsbudget under innevarande år. 2Pris- och löneomräkningen baseras på anvisade medel statsbudget. Övriga förändringskomponenter redovisas i löpande priser och inkluderar därmed en pris- och löneomräkning. Mot bakgrund av ovanstående föreslår regeringen att anvisas under anslaget 28:31 Bidrag till vissa museer . beräknas anslaget till respektive . 4.11.3228:32 Stöd till icke-statliga kulturlokaler Under detta anslag beräknas stöd till icke-stat- liga kulturlokaler för ny- eller ombyggnad inklusive handikappanpassning av musei-, teater- och konsertlokaler som tillhör någon annan än staten. Bidraget används enligt förordningen (1990:573) om stöd till vissa icke-statliga kulturlokaler. Beslut om bidrag fattas av samlingslokalsdelegation efter samråd med . 2004/05:1 UTGIFTSOMRÅDE 17 Som komplement till den resultatbedömning som regeringen har gjort för politikområdet kan följande resultatinformation lämnas. redovisning visar att åtta ansökningar beviljades bidrag . Det tillgängliga beslutsutrymmet på ca fördelades på ett länsmuseum, fyra andra museer, två teaterlokaler och en övrig kulturlokal. Regeringen föreslår att anslaget anvisas . beräknas anslaget till respektive . 1 Motsvarar 45 185 tkr prisnivå. Riksutställningar har enligt förordningen (1997:1170) med instruktion för Riksutställningar till uppgift att främja utställnings- och konstbildningsverksamheten genom att förmedla och anordna utställningar, biträda med rådgivning och annan service samt i övrigt utveckla och förnya utställningen som medium för kunskapsförmedling, debatt och upplevelse. Riksutställningars avgiftsinkomster uppgick till . Tabell 4.84 Härledning av anslagsnivån 20052007, för 28:33 Riksutställningar Förändring till följd av: Pris- och löneomräkning 2 Förslag/beräknat anslag 1Statsbudget enligt beslut (bet. 2003/04:FiU10). Beloppet är således exklusive beslut på tilläggsbudget under innevarande år. 2Pris- och löneomräkningen baseras på anvisade medel statsbudget. Övriga förändringskomponenter redovisas i löpande priser och inkluderar därmed en pris- och löneomräkning. Mot bakgrund av ovanstående föreslår regeringen att anvisas under anslaget 28:33 Riksutställningar . beräknas anslaget till respektive . 4.11.34 28:34 Forum för levande historia 1 2 Motsvarar 42 199 tkr prisnivå. Forum för levande historia skall enligt förordningen (2002:795) med instruktion för Forum för levande historia arbeta med frågor som rör demokrati, tolerans och mänskliga rättigheter med utgångspunkt i Förintelsen. Verksamheten skall syfta till att stärka människors vilja att aktivt verka för alla människors lika värde. Genom förmedling och kunskapsuppbyggnad skall verksamheten med stöd i forskning bedrivas i form av kulturverksamhet, seminarier, föreläsningar och debatt m.m. Tabell 4.86 Härledning av anslagsnivån 20052007, för 28:34 Forum för levande historia Förändring till följd av: Pris- och löneomräkning 2 Förslag/beräknat anslag 1Statsbudget enligt beslut (bet. 2003/04:FiU10). Beloppet är således exklusive beslut på tilläggsbudget under innevarande år. 2Pris- och löneomräkningen baseras på anvisade medel statsbudget. Övriga förändringskomponenter redovisas i löpande priser och inkluderar därmed en pris- och löneomräkning. Mot bakgrund av ovanstående föreslår regeringen att anvisas under anslaget 28:34 Forum för levande historia . beräknas anslaget till respektive . 2004/05:1 UTGIFTSOMRÅDE 17 4.11.3528:35 Statliga utställningsgarantier främja bevarandet och tillgängliggörandet av och inköp av vissa kulturföremål filmer och material av kulturhistoriskt intresse Under anslaget beräknas medel för inköp av kulturföremål som har sådant konstnärligt, historiskt eller vetenskapligt värde att det är av synnerlig vikt att de införlivas med offentliga samlingar. Enligt förordningen (1998:200) om statliga utställningsgarantier kan den som anordnar en tillfällig utställning som skall visas i under vissa förutsättningar få en statlig utställningsgaranti. Utställningsgaranti får också lämnas för svenska kulturmanifestationer utomlands. prövar ansökningarna om utställningsgarantier. Regeringen har beslutat om indragning med av anslagssparandet. Regeringen föreslår att anslaget anvisas . beräknas anslaget till respektive . Under anslaget beräknas medel för statens stöd till svensk filmproduktion m.m. enligt förlängningen av filmavtal. Syftet med stödet är att främja värdefull svensk filmproduktion, att främja spridning och visning av värdefull film, att liksom att verka för internationellt samarbete i dessa avseenden samt att förbättra kvinnliga filmskapares villkor. Under anslaget beräknas även medel för ett filmarkiv för film på filmbas i samt för filmstöd. För att bl.a. täcka det ekonomiska bortfall som en successiv minskning av medlen från innebär beräknar regeringen ett anslag på till Filmpool Nord . Tabell 4.89 Härledning av anslagsnivån 20052007, för 28:36 Filmstöd Förändring till följd av: Förslag/beräknat anslag 1 Statsbudget enligt beslut (bet. 2003/04:FiU10). Beloppet är således exklusive beslut på tilläggsbudget under innevarande år. Mot bakgrund av ovanstående föreslår regeringen att anvisas under anslaget 28:36 Filmstöd . beräknas anslaget till respektive . 4.11.3728:37 Forsknings- och utvecklingsinsatser inom kulturområdet 1 Motsvarar 35 358 tkr prisnivå. Under anslaget beräknas medel för forsknings- och utvecklingsinsatser inom kulturområdet. Medlen används för projekt inom Statens kultur- 2004/05:1 UTGIFTSOMRÅDE 17 råds, ansvarsmuseernas, , och Språk- och folkminnesinstitutets ansvarsområden. Vidare beräknas under anslaget del av kostnaderna för grundforskning inom naturvetenskap vid . Tabell 4.91 Härledning av anslagsnivån 20052007, för 28:37 Forsknings- och utvecklingsinsatser inom kulturområdet Förändring till följd av: Pris- och löneomräkning 2 Förslag/beräknat anslag 1Statsbudget enligt beslut (bet. 2003/04:FiU10). Beloppet är således exklusive beslut på tilläggsbudget under innevarande år. 2Pris- och löneomräkningen baseras på anvisade medel statsbudget. Övriga förändringskomponenter redovisas i löpande priser och inkluderar därmed en pris- och löneomräkning. Mot bakgrund av ovanstående föreslår regeringen att anvisas under anslaget 28:37 Forsknings- och utvecklingsinsatser inom kulturområdet . beräknas anslaget till respektive . 1 Motsvarar 3 642 tkr prisnivå. till trossamfund har enligt förordningen (1999:975) med instruktion för till trossamfund till uppgift att pröva frågor om statsbidrag enligt lagen (1999:932) om stöd till trossamfund och förordningen (1999:974) om statsbidrag till trossamfund. Tabell 4.93 Härledning av anslagsnivån 20052007, för 28:38 till trossamfund Förändring till följd av: Pris- och löneomräkning 2 Förslag/beräknat anslag 1Statsbudget enligt beslut (bet. 2003/04:FiU10). Beloppet är således exklusive beslut på tilläggsbudget under innevarande år. 2Pris- och löneomräkningen baseras på anvisade medel statsbudget. Övriga förändringskomponenter redovisas i löpande priser och inkluderar därmed en pris- och löneomräkning. Mot bakgrund av ovanstående föreslår regeringen att anvisas under anslaget 28:38 till trossamfund . beräknas anslaget till respektive . 4.11.39 28:39 Stöd till trossamfund 1 Inklusive tilläggsbudget i samband med ekonomiska vårproposition (bet. 2003/04:FiU21) och förslag på tilläggsbudget i samband med budgetpropositionen . Under detta anslag beräknas medel för stöd till trossamfund enligt förordningen (1999:974) om statsbidrag till trossamfund. Målet för det statliga stödet till trossamfund är att bidra till att skapa förutsättningar för trossamfunden att bedriva en aktiv och långsiktigt inriktad religiös verksamhet i form av gudstjänst, själavård, undervisning och omsorg, se 2 § lagen (1999:932) om stöd till trossamfund. Förutsättningarna för att ett trossamfund skall få statligt stöd är att det bidrar till att upprätthålla och stärka de grundläggande värderingar som samhället vilar på och att samfundet är stabilt och har egen livskraft. Statligt stöd till trossamfund kan lämnas i form av statsbidrag och avgiftshjälp till registrerade trossamfund. 2004/05:1 UTGIFTSOMRÅDE 17 Regeringen föreslår att anslaget anvisas . beräknas anslaget till respektive . 2004/05:1 UTGIFTSOMRÅDE 17 5 Politikområde 27 Mediepolitik Politikområdet mediepolitik omfattar dagspress, radio och television samt skydd av barn och ungdom från skadligt innehåll i massmedierna. Till området hör , Taltid- ningsnämnden, Radio- och , och TV, samt , och . Tabell 5.1 Utgiftsutveckling inom politikområdet Anslag inom utgiftsområde 17 27:2 Utbyte av TV-sändningar mellan och 27:3 Bidrag till dokumentation om den mediepolitiska utvecklingen och till europeiskt mediesamarbete 27:4 Forskning och dokumentation om medieutveck- Anslag inom utgiftsområde 1 27:3 Stöd till radio- och kassettidningar Totalt för politikområde 27 Mediepolitik 1Inklusive ev. anslagssparande eller anslagskredit. 2Inklusive tilläggsbudget i samband med ekonomiska vårproposition (bet. 2003/04:FiU21) och förslag på tilläggsbudget i samband med budgetpropositionen . 2004/05:1 UTGIFTSOMRÅDE 17 har beslutat om målet för mediepolitiken (prop. 2000/01:1 utg.omr. 17, bet. 2000/01:KrU1, rskr. 2000/01:59). Målet är att stödja yttrandefrihet, mångfald, massmediernas oberoende och tillgänglighet samt att motverka skadliga inslag i massmedierna. Radio och TV i allmänhetens tjänst Radio och TV i allmänhetens tjänst har en viktig roll i det svenska samhället. Genom att ge alla tillgång till ett allsidigt och oberoende programutbud av hög kvalitet och fritt från reklambudskap utgör verksamheten en nödvändig motvikt till den kommersiellt finansierade radion och televisionen. För att de tre svenska radio- och TV-företa- gen med uppdrag i allmänhetens tjänst, (), () och (), skall ha goda förutsättningar att bedriva sin verksamhet är det viktigt att uppdraget är klart och tydligt redovisat av regering och riksdag. Detta gäller inte minst när radio och TV i allmänhetens tjänst står inför stora utmaningar genom den pågående tekniska utvecklingen och en ökad konkurrens till följd av ett större utbud från privata radio- och . Nuvarande tillståndsperiod för , SVT och UR sträcker sig till slutet av 2005. Arbetet med att utarbeta riktlinjer för nästa tillståndsperiod har därför påbörjats. Regeringen beslutade att tillsätta två utredningar, dels en parlamentarisk kommitté med uppdrag att ta fram ett underlag om de villkor som skall gälla för radio och TV i allmänhetens tjänst (dir. 2003:119), dels en särskild utredare med uppdrag att analysera vissa finansiella frågor (dir. 2003:120). De två utredningarna har beviljats förlängd utredningstid respektive . Som en konsekvens av att utredningstiderna förlängts föreslår regeringen att de nuvarande sändningstillstånden för , SVT och UR förlängs med oförändrade tillståndsvillkor till utgången av 2006. Utbyggnaden av det digitala marknätet fortsätter. Enligt kommer samtliga större sändarstationer att ha försetts med digital sändarutrustning före . Det innebär att av befolkning då kommer att kunna ta emot digitala sändningar från marknätet. I delbetänkandet Must carry (SOU 2003:109) har Radio- och lagt fram förslag om vilken skyldighet innehavare av elektroniska kommunikationsnät skall ha att vidaresända TV-program efter det att de analoga marksändningarna har upphört. Betänkandet har remissbehandlats. Regeringen avser att före utgången av 2004 lämna en proposition till med anledning av utredningens förslag. Radio- och har även lagt fram delbetänkandet Nytt regelverk för marksänd digital-TV (SOU 2004:39). I betänkandet föreslås nya regler för tillståndsgivning till programföretag och operatörsföretag i det digitala marknätet. Betänkandet har remissbehandlats och ärendet bereds i . redovisade i betänkandet Digital Radio (SOU 2004:16) en samlad analys av den digitala radions framtidsförutsättningar och förslag på en etappvis utveckling av den digitala marksända radion (DAB). Kommittén anser att digitaliseringen av radion bör fortsätta, men att det inte går att ange någon tidpunkt för när de analoga ljudradiosändningarna kan upphöra. Kommitténs förslag bygger på att både och privata aktörer ges möjlighet att bedriva DAB-sändningar. Försökssändningar av digital radio pågår . och har varit ensamma om att sända. Remissbehandlingen av betänkandet avslutades och ärendet bereds vidare i . redovisade sitt uppdrag i betänkandet Koncessionsavgift på televisionens område (SOU 2003:47). Betänkandet har remissbehandlats. Fortsatt beredning av ärendet pågår inom . Den pressutredning som aviserades i budgetpropositionen kommer att tillsättas . I syfte att bidra till att säkerställa fortsatt utdelning av dagstidningar avser regeringen att förlänga det särskilda distributionsstödet . Stödet får uppgå till högst . Stödet till radio- och kassettidningar syftar till att förbättra tillgången till innehållet i dagstidningar för synskadade och andra funktionshindrade som inte förmår hålla i eller bläddra i en tidning eller som är afatiker eller dyslektiker. De statliga insatserna på detta område är viktiga för demokratin och stöds av de mål som gäller för medierespektive handikappolitiken. En del av de statliga insatserna är att tillhandahålla den utrustning som behövs för mottagning av taltidningar. Flertalet abonnenter har s.k. radiotidningar, som består av delar av dagstidningen inläst på ett 90-minutersband. sänds via radions P1-nät och tas emot med speciella mottagare som fördelas genom försorg. De nuvarande radiotidningsmottagarna är uttjänta och behöver bytas ut. Frågan har varit aktuell under och har på uppdrag av regeringen kartlagt teknikutvecklingen på området. var bristen på radiotidningsmottagare akut. För att förbättra situationen beställde 1 750 omkonstruerade mottagare. Satsningen möjliggjordes genom att ett visst sparande har funnits på anslaget för stöd till radio- och kassettidningar. Detta medförde att en del gamla mottagare kunde bytas ut. För att säkerställa fortsatt utgivning av radiotidningar behöver dock samtliga mottagare bytas ut. har på uppdrag av genomfört ett forskningsprojekt kring en ny typ av radiotidningsmottagare. Projektet slutredovisades till nämnden . gör bedömningen att en successiv anskaffning av de nya mottagarna, ca 6 750 enheter, behöver ske och beräknar kostnaden till ca . Mot denna bakgrund föreslår regeringen att tillförs anslaget för radio- och kassettidningar för anskaffning av nya radiotid- 2004/05:1 UTGIFTSOMRÅDE 17 Finansiering sker genom omprioriteringar på medieområdet. Lokal icke-kommersiell radio och TV Närradio och lokal-TV är viktiga för demokrati, yttrandefrihet, mångfald, föreningsliv och integration eftersom de möjliggör för olika intressen och åsikter att göra sig hörda i samhällsdebatten. Regeringen beslutade en proposition med förslag om skärpta krav på anknytning till sändningsområdet för att ideella föreningar skall få tillstånd att sända närradio. Bakgrunden till förslaget är att det har framkommit att vissa föreningar som får sändningstillstånd för närradio inte har någon eller endast begränsad anknytning till sändningsområdet. Det har funnits farhågor för att en sådan utveckling skall leda närradion bort från att vara en lokal föreningsradio med utrymme för olika åsikter. Regeringen arbetar kontinuerligt för att stärka mångfalden på medieområdet. I detta arbete ingår bl.a. satsningar på en radio och TV i allmänhetens tjänst, presstöd till dagstidningar samt krav på mångfald och lokal förankring i regelverket för kommersiell lokalradio. Det finns anledning att hålla frågan om lagstiftning mot ägarkoncentration levande och frågan följs kontinuerligt inom . För att få ett konkurrensrättsligt perspektiv på frågan om ägarkoncentration i medierna gav regeringen i uppdrag att kartlägga och analysera området. I rapporten konstateras bl.a. att det råder delade meningar om konkurrenslagens tillämpning och räckvidd på medieområdet och att det är önskvärt att rättsläget klargörs genom lagstiftning. Radio och TV i allmänhetens tjänst De nuvarande sändningstillstånden för , SVT och UR började gälla . På ett antal punkter förtydligades och förstärktes företagens uppdrag i de nya tillstånden. Det gäller exempelvis de krav som ställs på produktion utanför och på ett fördjupat 2004/05:1 UTGIFTSOMRÅDE 17 kulturansvar med ökat samarbete med kulturinstitutioner och fria producenter. I sändningstillstånden uppmärksammas också omfattningen av utomståendes medverkan och frilansmedverkan som fortsatt skall hållas på en hög och jämn nivå, som SVT:s tillstånd anger att utläggningen av produktion inte får öka nivå. Programföretagen har också i uppdrag att ägna ökad uppmärksamhet åt program för och med barn och ungdomar. Företagens uppdrag att öka tillgängligheten för funktionshindrade har också skärpts. tillförs programföretagen ökade resurser. Övergången till digital marksänd television medför särskilda krav på SVT och UR genom de kostnader företagen har då distribution sker parallellt i ett analogt och ett digitalt marknät. För att utjämna dessa merkostnader över tiden har ett särskilt distributionskonto inrättats för kostnader för TV-distribution. I beslut om riktlinjer för , SVT och UR för perioden (prop. 2000/01:94, bet. 2000/2001:KrU8, rskr. 2000/01:268) angavs att det före utgången av tillståndsperioden skulle tillsättas en parlamentarisk kommitté med uppdrag att göra en samlad översyn av public service-uppdraget och företagens förutsättningar. Regeringen beslutade att tillsätta en parlamentarisk kommitté med ledamöter från samtliga partier. Kommittén, som har antagit namnet Kommittén om radio och TV i allmänhetens tjänst, har i uppdrag att utifrån en bred omvärldsanalys ta fram ett underlag om de villkor som skall gälla för radio och TV i allmänhetens tjänst. Av direktiven framgår att kommittén bl.a. skall bedöma om förändringar behövs avseende företagens nyhetsuppdrag, bedöma villkoren avseende företagens kulturansvar samt analysera och bedöma UR:s särskilda utbildningsuppdrag. Vidare skall kommittén bl.a. analysera företagens insatser för att öka tillgängligheten för funktionshindrade och språkliga och etniska minoriteter. gav regeringen en särskild utredare i uppdrag att ta fram ett underlag beträffande vissa frågor om finansiering av verksamheten inom radio och TV i allmänhetens tjänst. Utredningen har antagit namnet Finansiering m.m. av radio och TV i allmänhetens tjänst. drag ingår att med utgångspunkt i dagens system med TV-avgifter bl.a. ta fram en direktfinansieringsmodell samt att i samband med denna överväga lämpligheten i att införa skatteplikt enligt mervärdesskattelagen för programföretagens verksamhet. beslutade (prop. 1996/97:67, bet. 1996/97:KrU17, rskr. 1996/97:178) att sändningar av digital marksänd TV skall inledas på ett begränsat antal orter i . Efter förslag av regeringen i budgetpropositionen beslutade att digital marksänd TV får byggas ut till att omfatta hela landet (prop. 2000/01:1 utg. omr. 17, bet. 2000/01:KrU1, rskr. 2000/01:59). På förslag av regeringen beslutade att de digitala TV-sändningarna skall byggas ut och att de analoga sändningarna skall läggas ned etappvis (prop. 2002/03:72, bet. 2002/03:KU33, rskr. 2002/03:196). De analoga sändningarna skall ha upphört helt . godkände regeringens förslag att de digitala marksändningarna från SVT och UR skall ha samma räckvidd som företagens analoga sändningar, vilket innebär att av befolkningen skall kunna ta emot sändningarna (prop. 2003/04:118, bet. 2003/04:KU24, rskr. 2003/04:231). av befolkningen bör kunna ta emot digitala marksändningar från ytterligare minst en frekvenskanal. Regeringens förslag utarbetades i samråd med , , och . En kommission med uppgift att förbereda övergången från analoga till digitala marksändningar har tillkallats. Kommissionen, som har antagit namnet , skall bl.a. lägga fram en plan för när de analoga marksändningarna skall upphöra i olika områden samt planera och samordna information till allmänheten om omläggningen. Vid fullgörandet av uppgiften skall hänsyn i första hand tas till konsumenternas önskemål och behov (dir. 2004:32). Öppna gränssnitt för tillämpningsprogram är en viktig förutsättning för att interaktiva digitala televisionstjänster skall kunna utvecklas. I och rådets direktiv /21/EG av om ett gemensamt regelverk för elektroniska kommunikationsnät och kommunikationstjänster (ramdirektivet) anges att medlemsstaterna skall uppmuntra användningen av öppna gränssnitt för tillämpningsprogram. Europeiska kommissionen skall från undersöka om samverkan och valfrihet för användarna har uppnåtts. Om så inte har skett på ett tillfredsställande sätt kan kommissionen komma att ange en viss standard som obligatorisk. Av Europeiska kommissionens meddelande KOM(2004)541 framgår emellertid att kommissionen inte anser att det finns skäl att införa en enhetlig standard för tillämpningsprogram. Kommissionen kommer att göra en ny översyn . Mot bakgrund av nämnda direktiv och de överväganden som gjordes i propositionen Lag om elektronisk kommunikation (prop. 2002/03:110) gav regeringen Radio- och i uppdrag att följa utvecklingen av elektroniska programguider och tillämpningsprogram samt att uppmuntra övergången till en gemensam standard. Radio- och första rapport med anledning av uppdraget lämnades . Verket anser inte att det finns anledning att föreslå någon ytterligare reglering eller lagstiftning. En ny rapport kommer . Presstödet uppgår till ca . För taltidningsverksamheten fördelas ca . har ett antal åtgärder genomförts i syfte att främja mångfald och en bred spridning på dagstidningsmarknaden bl.a. i form av höjningar av driftsstödet och distributionsstödet. Ett särskilt distributionsstöd för utdelning av dagstidningar infördes (prop. 2001/02:1 utg.omr. 1, bet. 2001/02:KU1, rskr. 2001/02:55).