prop · GS0380 · 2005-03-22 00:00:00 — Kommissionen inrättade under det femte ramprogrammet en särskild kontaktorganisation med särskilda nationella informatörer med fördjupad kunskap inom de tematiska områdena i ramprogrammet, s.k. National Contact Points (NCP). Detta är en uppgift för EU/FoU- rådet. NCP- aktiviteterna har vidareutvecklats och breddats under det sjätte ramprogrammet, vilket inneburit ett ökat behov av kunskap om forskningsinsatser finansierade av både industrin och andra forskningsfinansiärer. Det är mot bakgrund av dessa omvärldsförändringar som regeringen beslutade att se över den svenska i ramprogrammen. En utredare tillsattes och överlämnade betänkandet Samspel och integration (SOU 2004:60). Utredningens förslag: Utredningen konstaterar att hela den svenska organisationen för EU inklusive insatser behöver förstärkas. bör förstärkas och en samarbetsgrupp med bl.a. forskningsfinansiärer och representanter för lärosäten föreslås inrättas. Utredaren föreslår att nuvarande ordning för att utse delegater i programkommittéerna bibehålls, fast med en större flexibilitet. skall enligt utredningen integreras i de närmast berörda myndigheterna med ett samordningsansvar i ett EU/FoU- sekretariat. Systemet med huvudansvariga myndigheter bör införas så att kopplingar med de nationella programmen blir tydliga. Utredningen föreslår att EU/ombildas till ett sekretariat som integreras i Verket för Innovationssystem (). Sekretariatets uppgift bör vara att svara för officiell och generell information samt rådgivning och analys vad gäller svenskt deltagande. För att säkerställa samordning föreslår utredningen att sekretariatet får en samordnande roll och möjlighet att tillsammans med de huvudansvariga myndigheterna utforma . En viktig uppgift för sekretariatet bör vara att löpande analysera utfallet av svenskt deltagande. Uppgifterna för rådets kontor i föreslås förändras och förtydligas. Uppgiften skall vara att sprida information om svensk forskning till , hjälpa svenska aktörer med kontakter och koordinera svenska insatser på plats i . EU/föreslås få särskilda medel för sådana aktiviteter. Utredaren understryker behovet av ett ökat antal svenska experter i utvärderingspaneler och i kommissionen. föreslås få en särskild roll att representera i frågor som rör europeiskt forskningsråd samt samordna svenskt deltagande inom EU-finansierad grundforskning. Remissinstanserna: Utredarens förslag att ombilda EU/till ett sekretariat inom har stöd hos en klar majoritet av instanserna. Flertalet instanser understryker vikten av att sekretariatet får en självständig ställning. Några kritiska instanser förordar vidare utredning om lämplig värdmyndighet, andra förordar specifikt . och anser att sekretariatet bör ligga på . och i viss mån Kungl. Ttekniska högskolan förordar att ges fullt ansvar för hur EU-verksamheten inom myndigheten skall organiseras. Några instanser menar att utredarens förslag om en utökad analysfunktion för sekretariatet kräver mer resurser och en kompetens som främst finns på myndigheterna. Förslaget att formalisera ett system med huvudansvariga myndigheter har ett starkt stöd hos remissinstanserna. vill dock påpeka att formaliseringen inte får vara alltför detaljerad. Förslaget att knyta NCP-funktionen till de huvudansvariga myndig- heterna har starkt stöd hos remissinstanserna. Endast fyra instanser avstyrker: för arbetsliv och socialvetenskap (FAS), EU/, och . Kritikerna menar att informationen fragmenteras och att det blir svårare för avnämarna att hitta rätt information på ett effektivt sätt. Många instanser menar att det krävs särskilda medel för NCP-uppdraget. I annat fall uppstår klara prioriteringsproblem när en person som arbetar med forskningsfinansiering skall fullgöra också NCP-funktionen. En annan åsikt som många för fram är att man måste förtydliga rollfördelningen mellan NCP och sekretariatet, inte minst de huvudansvariga myndig- heternas skyldighet att förse EU/med information. Utredarens förslag om en förstärkning av med nya funktioner för samråd, har ett mycket starkt stöd hos remissinstanserna. Många vill också ta aktiv del i den samarbetsgrupp som föreslås. Förslaget att ge den nuvarande ordningen med att utse delegater i programkommittéerna en större flexibilitet och ett tydligare regelverk har ett lika starkt stöd hos instanserna. Några instanser vill dock varna för att låta den svenska representationen i kommittéerna avgöras från gång till annan, eftersom det i så fall uppstår en risk att Prop. ingen riktigt tar ansvar. De särskilda insatser som föreslås för att öka antalet svenska experter i utvärderingspaneler och i kommissionen har ett mycket starkt stöd. Förslaget att ge det befintliga Brysselkontoret en förändrad roll för att göra svensk närvaro i synligare och mer koordinerad har också ett mycket starkt stöd. Det starkaste stödet finner man för förslaget att ge i uppgift att representera i frågor som rör det föreslagna Skälen för regeringens bedömning: Det är av stor vikt att den nationella organisationen ges förutsättningar att ge tidig och adekvat information till forskningsutförarna i . organisationen möjliggöra ett samordnat agerande i diskussioner och Komplexiteten i ramprogrammet innebär att den nationella organisationen måste utformas på ett tydligt sätt och främja samverkan mellan flera olika aktörer. Att agera för ett utökat deltagande i ramprogrammen är en huvuduppgift för de nationella aktörerna. organisationen skall öka synligheten och förbättra förutsättningarna för ett aktivt deltagande i EU:s ramprogram. nationell organisation bör delas upp i dels generella främjandeåtgärder för att öka svenska forskares kunskap om EU:s ramprogram, dels djupgående ämnesinriktad information till speciella grupper. måste kopplingar till de nationella aktiviteterna beaktas samt Förändringarna i det pågående ramprogrammet, där kopplingar till de nationella aktiviteterna och ett utökat samarbete mellan nationella program inom medlemsländerna är högt prioriterat, ökar behovet av en förändring i den svenska organisationen. Större ansvar bör ges till de Ett konkret exempel är de svenska insatserna för att skapa starka forskningsmiljöer och planerna i kommande ramprogram att etablera excellenta centra. bör ses som en integrerad del av de nationella satsningarna. forskningsfinansierande myndigheterna har på ett positivt sätt öppnat möjligheter för kopplingar mellan nationella projekt och EU:s forskningsprojekt genom olika stödinstrument. Forskarsamhällets behov av information om EU:s forskningssamarbete Det är nödvändigt att ge information både om de nationella prioriteringarna och om EU-program som finns inom olika områden. Informationsflödet bör underlättas för att främja ett samordnat och tydligt svenskt agerande inom de olika temaområdena och inom de olika Forskarna bör kunna få snabb och tidig information från programkommittéerna och återkopplingar från forskarna till programkommittéledamöterna bör ske på ett regelbundet sätt. utredningen konstateras att EU/informationsaktiviteter om EU:s ramprogram är isolerade från andra nationella aktörers information. Regeringen delar utredningens uppfattning. Därför bör den organisation som har kunskap och information om EU:s ramprogram för forskning och utveckling närmare integreras med den svenska forsknings- För att underlätta kopplingar mellan ramprogrammets aktiviteter och de nationella forskningsaktiviteterna bör Prop. huvudansvariga myndigheter med ansvar för de tematiska områdena i EU:s forskningsprogram inrättas. Berörda myndigheter är i huvudsak , , för miljö, areella näringar och samhällsbyggande, Rymdstyrelsen samt . Syftet är således att stärka den områdesspecifika kompetensen och att förbättra kopplingen mellan nationella programsatsningar och EU:s Fler aktörer med tydlig ämnesområdeskunskap underlättar forskarnas möjligheter att få relevant information på ett tidigt EU/har på ett positivt sätt givit generell, övergripande information om ramprogrammet, organiserat kurser och informations- dagar, bistått med juridisk rådgivning och statistikframtagning. Utredningen visar dock att rådet har haft svag koppling till det nationella systemet för forskningsfinansiering. utredningens analys av vikten av integration mellan NCP-ansvariga och experterna på de huvudansvariga myndigheterna. Regeringen bedömer att EU/bör avvecklas och dess verksamhet bör överföras till ett sekretariat för EU-forskning. nuvarande uppgift som NCP bör föras över till ett sådant sekretariat. sjunde ramprogrammets innehåll och struktur blivit tydligt avser regeringen att ta den nya under övervägande. Regeringen bedömer att ett sekretariat för EU-forskning bör knytas till bedriver redan ett aktivt EU-arbete och har de industrikontakter som underlättar arbetet med att öka svenskt Sekretariatets huvudsakliga uppgift bör vara främjandeåtgärder: information, utbildning, allmän rådgivning, juridisk hjälp och att ha ansvar för statistik inom området. Sekretariatet bör tilldelas uppgiften att samordna informationsarbetet och därmed ha ett nära samarbete med Sekretariatet bör också i samverkan med aktivt arbeta för ett ökat industrideltagandet i ramprogrammet. bör representera i frågor som rör det föreslagna samt ha fortsatt ansvar för kontakter inom grundforskningen. Ett särskilt ansvar för att analysera det svenska deltagandet i EU:s forskningssamarbete bör läggas på och på . Analyser behövs av det svenska deltagandet och av betydelsen av EU:s ramprogram för svensk forskning. Myndigheterna bör också presentera förslag till insatser för att förbättra det svenska deltagandet. avser att uppdra till berörda myndigheter att regelbundet lämna en gemensam rapport om dessa frågor. En särskild samarbetsgrupp bör inrättas vid sekretariatet med representanter för de huvudansvariga myndigheterna. samarbetsgrupp främjar ett samordnat svenskt EU-arbete och innebär att sekretariatet får en bred informationsbas och medför att sekretariatets möjligheter att arbeta med frågor som rör alla forskningsområden De huvudansvariga myndigheterna kan genom ett utvecklat samarbete öka kunskapen om ramprogrammet och dess aktiviteter liksom stärka kopplingarna till den nationella forskningen inom respektive myndighet. Sekretariatet och myndigheterna bör samverka avseende Prop. 2004/05:80 informationsinsatser etc. För att stärka det svenska deltagandet i det kommande ramprogrammet och göra det möjligt att ge adekvat information till intressenter, bör den nya organisationen i kraft . En organisation- kommitté kommer att tillsättas för att genomföra överföringen av olika funktioner till . Brysselkontorets aktiviteter är en del av EU/verksamhet och även ansvaret för dessa aktiviteter bör överföras till . bör nuvarande NCP-aktiviten i upphöra. Den nya nationella organisationen för EU:s forskningssamarbete medför behov av att omfördela medel på statsbudgeten mellan olika anslag. Regeringen avser att i budgetpropositionen återkomma med förslag till anslagsförändringar. De organisationsförändringar som enligt regeringens bedömningar behövs kommer att ske med beaktande av reglerna i 6 b § lagen (1982:88) om anställningsskydd om övergång av verksamhet. I detta avsnitt beskrivs utvecklingen av några av de offentliga svenska forskningsfinansiärerna. Avsnittet innefattar de statliga forsknings- finansierande myndigheter som bildades , Rymdstyrelsen samt de forskningsstiftelser som inrättades . I avsnitt 9 behandlas andra offentliga forskningsfinansiärer med inriktning mot särskilda politikområden, t.ex. (avsnitt 9.9 och 9.11), Sida/SAREC (avsnitt 9.4) och (avsnitt 9.12). Den myndighetsstruktur för forskningsfinansiering som trädde i kraft är mer samlad och överblickbar . De uppgifter och ansvarsområden som var spridda på ett tiotal forskningsfinansierande myndigheter hanteras numera av de tre forskningsråden , för arbetsliv och socialvetenskap (FAS) och för miljö, areella näringar och samhällsbyggande (Formas) samt av den FoU-finansierande myndigheten för innovationssystem (). Forskningsråden har forskarmajoritet i sina styrelser och fördelar forskningsmedel efter öppen utlysning. Alla ansökningar hanteras i en beredningsprocess där forskare med hög vetenskaplig kompetens utvärderar och prioriterar forskningsansökningarna. Som områdes- inriktade forskningsråd skall FAS och Formas också i sina beslut om forskningsstöd väga in forskningens relevans för kunskapsbehov inom sina ansvarsområden. Som grund för utformning och inriktning av forskningsstödet genomför råden regelbundet utvärderingar av forskningen inom sina ansvarsområden. FoU-finansiering baserar sig också på öppna utlysningar och expertgranskning, men är tydligare inriktad på behovsmotiverad forskning som förenar högsta vetenskapliga bidra till utvecklingen av det svenska innovationssystemet och en hållbar huvuduppgift är att stödja grundläggande forskning av högsta vetenskapliga kvalitet inom samtliga vetenskapsområden. fördelar också medel till nationella forsknings- anläggningar, dyrbar vetenskaplig utrustning och viss annan vetenskaplig infrastruktur samt hanterar stora delar av medlemskap i finns tre ämnesråd; för humaniora och samhällsvetenskap, för medicin samt för naturvetenskap och teknik- Ämnesråden ansvarar för fördelning av forskningsstöd inom sina respektive ansvarsområden. I ansvarsområdet för ämnesrådet för humaniora och samhällsvetenskap ingår även konstnärligt utvecklings- Vid finns också Utbildningsvetenskapliga kommittén (UVK), som fördelar forskningsmedel inom det utbildnings- disponerar ett anslag för forskning och forskningsstöd, varav beviljades bidrag. forskningsstöd avser bidrag till forskare och forskar- grupper för forskning som initierats av forskarna själva efter öppen utlysning av forskningsmedlen. Alla ansökningar av forskningsstöd behandlas i beredningsgrupper vars ledamöter är ledande forskare. Ledamöterna i beredningsgrupperna utses av berört ämnesråd eller av forskningsstöd från sitt forskningsanslag. Av dessa medel avsåg merparten projektbidrag och bidrag till anställningar som forskarassistent Dessutom ingick till olika former av vetenskaplig infrastruktur samt till internationellt forskningssamarbete, främst internationella forskningsanläggningar inom det naturvetenskapliga området. har genomfört särskilda riktade satsningar enligt de prioriteringar som angavs i den förra forskningspolitiska propositionen och ekonomiska vårproposition (biologisk mångfald). Satsningarna har uppnått de nivåer som förutsattes i propositionerna. Både ifråga om yngre forskare och de prioriterade områdena biovetenskap, materialvetenskap och informationsteknik, har ämnesråden också ökat sina insatser inom ramen för de ordinarie anslagen. För att ytterligare stödja yngre forskare utvidgar i ansökningsomgång sitt postdoktorsprogram till att omfatta även postdok-anställningar vid svenska lärosäten. har bidragit till kraftsamling och prioritering av forskningsstödet genom att bl.a. besluta att efter en internationell utvärdering prioritera två av fyra nationella forskningsanläggningar (se även avsnitt 6.2.1). Ett annat exempel är att ämnesrådet för humaniora och samhällsvetenskap, efter en analys av forskningens villkor inom området, infört ett särskilt långsiktigt stöd till framstående forskare. beredningsorganisation finns också modeller för att omfördela tillgängliga medel mellan olika beredningsgrupper så att rådets resurser kan kanaliseras till den forskning som har högst Det senaste exemplet på en kraftsamlande insats är rådets beslut att införa bidrag till starka forskningsmiljöer inom ramen för en gemensam utlysning med Formas, och forskning (SSF). internationell expertgranskning, att finansiera tio starka forsknings- miljöer med sammanlagt . 261 förslag till starka forskningsmiljöer inkommit till rådet. har lagt ned mycket arbete på att utveckla samspelet mellan styrelsens övergripande strategiska ansvar och det ansvar för olika vetenskapliga områden som ligger på ämnesråden och den Styrelsens strategiska ansvar har utvecklats genom att kommittéer direkt under styrelsen inrättats för att behandla tvärgående frågor inom ansvarsområde. exempel kan nämnas genuskommittén och etikkommittén. 2005 inrättade rådets styrelse en ny beredande kommitté för En ny uppgift för har varit att bygga upp en analys- och utredningskapacitet för att kunna genomföra forskningspolitiska analyser och vara rådgivande åt regeringen i forskningspolitiska frågor. Rådet har utnyttjat analysavdelningen för att bl.a. ta fram och följa upp statistik om forskningsfinansiering och forskningssystemet, utreda förutsättningar för tvär- och mångvetenskaplig forskning samt genomföra publicerings- och citeringsanalyser. arbete med information om forskning och forskningsresultat har syftat till att utveckla infrastrukturen för Så har skett genom bl.a. utvecklingen av den internetbaserade medietjänsten för journalister, , som också är uppkopplad till europeiska och amerikanska nätverk. har byggts upp till en omfattande kunskapsbas och drivs nu i samverkan med flera andra forskningsfinansiärer. för arbetsliv och socialvetenskap för arbetsliv och socialvetenskap (FAS) är ett områdesinriktat forskningsråd med uppgift att stödja grundforskning och behovsmotiverad forskning inom arbetslivsområdet, socialvetenskap och FAS disponerar ett forsknings- FAS forskningsstöd riktar sig till de sex huvudområdena Arbete och hälsa, , Arbetsmarknad, Folkhälsa, Välfärd samt Omsorg och sociala relationer. FAS stöd inom de olika huvudområdena hade 2004 en spännvidd från (omsorg och sociala relationer) till (folkhälsa). FAS huvudsakliga stödform är stödet till forskarinitierade forskningsprojekt (av bidragen 2004). programstöd, stöd till forskningscentra () och bidrag till anställningar (). mottog FAS 667 ansökningar om Beviljandegraden för inkomna ansökningar var ca 13 Granskning och bedömning av forskningsansökningar hanteras huvudsakligen i rådets sju prioriteringskommittéer. utsetts av styrelsen, vars ledamöter och ersättare också ingår i I övrigt består kommittéerna av externa experter, främst forskare men också allmänrepresentanter. Den forskning som FAS finansierar är samhällsrelevant i den meningen att den vanligen utgår från problem i samhället och inriktas mot kunskapsbehov rörande människors förhållanden och livsvillkor. FAS stöd till program och centrumbildningar är riktade forskningsstöd som syftar till att mer långsiktigt stödja angelägna forskningsområden. Detta gäller t.ex. de fyra centrumbildningar med inriktning mot forskning inom åldrande (ARC och ISAL), alkohol och drogforskning (SoRAD) samt ojämlikhet i hälsa (CHESS) som FAS stödjer. Även FAS stöd till anställningar som professor och forskarassistent syftar till att förstärka har FAS beslutat om ett riktat stöd till yngre forskare som omfattar FAS har successivt ökat sitt stöd till internationellt forskningsutbyte i form av stipendier, bidrag till gästforskare, resor m.m. Exempel på områden som FAS utvärderat är arbetsrätt, folkhälsovetenskap, socialt arbete, ungdomsforskning samt internationell migration och etniska relationer (). också genomförts av ovan nämnda centrumbildningar för att ge rådet underlag inför ställningstaganden om eventuell fortsatt finansiering efter I den nya organisationen för forskningsfinansiering svarar FAS och gemensamt för finansiering av arbetslivsforskning. påpekades i Forskning för framtiden en ny organisation för forskningsfinansiering (prop. 1999/2000:81), är det viktigt att de båda myndigheterna samarbetar aktivt så att deras respektive insatser och stöd kompletterar varandra och tillsammans bidrar till en högkvalitativ finansiering av FoU för arbetslivet. för miljö, areella näringar och samhällsbyggande för miljö, areella näringar och samhällsbyggande (Formas) har till uppgift att främja och stödja grundforskning och behovsmotiverad forskning inom områdena miljö, areella näringar och på sammanlagt ca . Merparten av Formas forskningsstöd fördelas inom de fem huvudområdena Miljö, Jordbruk, trädgård, fisk- och rennäring, Skogsbruk och naturmiljö, Bebyggelse samt Samhällsplanering. första områdena har störst omfattning (140 respektive 146 miljoner kronor 2004). kvalitetsgranskade Formas beredningsgrupper 1 396 ansökningar om stöd till enskilda forskningsprojekt. beviljade senare rådet av ansökningarna. gruppernas arbete ingår att där så är relevant göra en relevansbedömning Prop. 2004/05:80 av forskningsansökningarna. Beredningsgrupperna, vars ledamöter är utsedda av rådets styrelse, består huvudsakligen av forskare. Vissa grupper har också ledamöter som representerar viktiga avnämare inom rådets ansvarsområden. av ledamöterna i berednings- grupperna var 2004 från utlandet. Formas kombinerar öppna utlysningar av projektanslag med riktade utlysningar inom särskilt prioriterade områden. Exempel på riktade satsningar är forskning om biologisk mångfald och hållbart samhällsbyggande. Formas har också särskilt strävat efter att stimulera samverkan över disciplingränser och har beviljat medel till ett fyrtiotal ämnesövergripande projekt. Som en del i sådana satsningar stödjer Formas även forskarskolor. En riktad satsning görs på yngre forskare inom miljöområdet. Formas har vidare initierat och genomfört gemensamma utlysningar av forskningsmedel tillsammans med branschorganisationer inom rådets ansvarsområden. Formas har på uppdrag av regeringen och i samverkan med andra forskningsfinansiärer utvecklat förslag till nationella forskningsprogram för klimatforskning, miljötoxikologisk forskning och livsmedels- forskning samt en forskningsstrategi för fisk- och fiskeforskning. Formas genomförde en omfattande utvärdering av svensk byggforskning . genomfördes utvärderingar som bl.a. gällde forskning om skog, jordbruksteknisk forskning och forskning rörande växtförädling. Verket för innovationssystem () har till uppgift att initiera och finansiera behovsmotiverad forskning och utveckling till stöd för innovationssystemet och en hållbar utveckling och tillväxt. disponerar ett FoU-anslag på . arbetar utifrån en innovationssystemansats och har inom sitt breda verksamhetsområde strukturerat insatserna inom sex sektoriella innovationssystem - Informations- och kommunikationsteknik, Tjänster och IT-användning, Bioteknik, Produktframtagning och material, Transport samt Arbetsliv. Inom dessa delområden prioriteras ett antal kunskapsplattformar och särskilda tillväxtområden. Det som särskilt kännetecknar finansiering är att den är inriktad på att främja ett effektivare samspel mellan universitet och högskola, forskningsinstitut och näringsliv samt offentliga aktörer inom områden där förutsättningarna för tillväxt bedömts särskilt gynnsamma. De medel som fördelar kombineras i regel med lika stor finansiering från näringslivet eller från andra aktörer, t.ex. kommuner eller andra statliga myndigheter. Genom samfinansieringen ökar förutsättningarna för relevans i den FoU som utförs liksom möjligheterna till ömsesidig kunskapsöverföring. har valt att arbeta med ett tiotal olika insatsformer. Exempel på insatser är programmen för forskning, utveckling och demonstration (FUD), satsningen på kompetenscentra, stödet till forskningsinstituten och Vinnväxt-programmet. 2004 genomförde 18 utlysningar av stöd till FUD-program inom olika prioriterade områden. bedöms av programråd med av generaldirektören utsedda externa experter från företag, forskarsamhället samt offentliga avnämare. 592 ansökningar som inkom 2004 beviljades . Satsningen på kompetenscentra är långsiktig och startades av forskningssamverkan mellan högskola och näringsliv inom 23 som är belägna vid åtta universitet och tekniska Centrumen samfinansieras av berörda företag och Internationella utvärderingar har visat att har varit en framgångsrik modell för att bedriva industriellt relevant forskning med högsta vetenskapliga kvalitet. påbörjat en ny långsiktig satsning på en vidareutveckling av denna insatsform, kallad VINN Excellence Centers.