prop · GS031d22 · 2005-01-01 00:00:00 — inträffade inga händelser vid de svenska kärnkraftverken som hotade omgivningens säkerhet. Däremot inträffade två händelser som krävde särskilda och omfattande insatser. Dessa har gällt () efter den s.k. blandarhändelsen med trasiga rördelar i matarvattensystemet och (OKG) efter den s.k. HTG-händelsen då reaktortankens gränser för temperaturgradienter 2004/05:1 UTGIFTSOMRÅDE 20 överskreds vilket inträffade i samband med det stora strömavbrottet . Den förstärkta tillsynen av BKAB, inför avvecklingen av har också fortsatt för att kontrollera att BKAB vidtar tillräckliga åtgärder för en säker drift. Strålskyddet vid de svenska kärnkraftverken är bra. Den totala stråldosen till personalen vid de svenska kärnkraftverken låg i nivå med medelvärdet . Stråldoserna till människor i kärnkraftverkens närhet var mindre än en procent av den gällande dosgränsen. har myndigheternas granskning av den nya säkerhetsanalysen av slutförvarsanläggningen för radioaktivt driftavfall i Forsmark (SFR1) slutförts. Granskningen visade att Svensk Kärnbränslehantering AB:s (SKB) metoder för säkerhetsanalys för anläggningen har utvecklats men att vissa osäkerheter på viktiga punkter kvarstår. På grundval av detta har SSI omarbetat strålskyddsvillkoren som gäller driften av SFR1 och begärt in kompletteringar av SKB:s säkerhetsredovisning. Insatserna avseende slutförvar av använt kärnbränsle har i huvudsak fokuserats mot de lokaliseringsstudier och platsundersökningar som SKB bedriver i och kommuner. En rådgivande grupp med både svenska och utländska experter har etablerats som stöd till detta arbete. Myndigheterna har också följt utbyggnaden av mellanlagret för använt bränsle (CLAB) i större omfattning än planerat p.g.a. brister som tidigare upptäckts. Fortsatt stöd har givits åt forskning vid universitet och högskolor inom områden som berör kärnsäkerhet m.m. Denna forskning bidrar bl.a. till att förbättra säkerheten och att utveckla nationell kompetens på området. I det internationella samarbetet har myndigheterna deltagit i det internationella atomenergiorganet och () arbete. De fem nya medlemsstaterna i EU som har kärnkraft (, , , och ) och de båda kandidatländerna och ingår numera också i WENRA. EU-arbetet har koncentrerats på ett lagförslag från kommissionen, det s.k. kärnsäkerhetspaketet. har verkat för att avstyra förslaget då det riskerade att för- 2004/05:1 UTGIFTSOMRÅDE 20 svaga det säkerhetsarbete som byggts upp . Genom samarbete mellan ett stort antal medlemsstater stoppades förslaget . Arbetet med att förbättra kärnsäkerheten i bygger nu vidare på de existerande samarbetsformer som visat sig framgångsrika. Ett direktivförslag om hantering av starka slutna strålkällor antogs av rådet . Direktivet syftar till att stärka kontrollen över starka radioaktiva strålkällor för att förhindra att de kommer på drift i något användarled. Införlivandet i svensk lagstiftning skall ske före . Vid inspektioner i 12 av landets sjukvårdsregioner ledde samtliga 18 inspektioner till skriftliga förelägganden. SSI:s föreskrifter om diagnostiska referensnivåer och spridningen av SSI:s anvisningar om hur optimerade röntgenundersökningar kan utföras har medfört sänkta stråldoser till patienterna. Myndigheterna har i två fall uppdagat så allvarliga brister i verksamhet inom det kärntekniska området att anmälan om brott mot gällande bestämmelser har gjorts till åklagarmyndighet. har deltagit i arbetet med att under värdskap revidera The Code of Conduct on the Safety and Security of Radioactive Sources. Dessa regler speglar slutsatserna från den internationella konferensen om säkerhet för radioaktiva källor som hölls . Det finns en internationell samsyn inom strålskyddet. deltar i Internationella () framtagande av nya rekommendationer för skyddet av såväl människan som miljön. stod regeringen och SSI som värdar för en internationell konferens i om strålskyddet av miljön. Vid konferensen framgick att internationella organisationer, nationella myndigheter och industrin stöder ICRP:s förslag om hur miljöeffekter skall analyseras och värderas. Den svenska nationalrapporten om säkerhet vid hanteringen av använt kärnbränsle och radioaktivt avfall sammanställdes inför den första granskningskonferensen under kärnavfallskonventionen som ägde rum . Tillsynen inom området för nukleär ickespridning har inriktats på att säkerställa att de svenska kärntekniska anläggningarna uppfyller ställda krav inom området och att verifiera att internationella åtaganden uppfylls. De delområden som omfattas är kärnämneskontroll, exportkontroll, fysiskt skydd samt transportsäkerhet. Inom stödprogrammet till icke-sprid- ningsarbete har tillsammans med tagit fram en ny digital kontrollutrustning för använt kärnbränsle som överlämnats till . hölls i det sjunde partsmötet (COP7) under Konventionen för biologisk mångfald (CBD). Partsmötet beslutade bl.a. om ett arbetsprogram för skyddade områden, ytterligare steg mot en internationell regim angående tillgång till och rättvis fördelning av vinster från genetiska resurser, hanteringen av traditionell kunskap och ursprungsbefolkningars och lokalbefolkningars rättigheter i relation till biologisk mångfald samt en utökad budget, som inkluderar biosäkerhetsprotokollet. Den strategiska planen för konventionen vidareutvecklades under COP7 och fokuserar nu på utveckling av verktyg och rutiner för att mäta hur den globala målsättningen att stoppa utarmningen av biologisk mångfald skall kunna uppnås. deltog i arbetet med att inom () skapa en ny förvaltningsplan för valar. Vid årets kommissionärsmöte i beslutades om formerna för det fortsatta arbetet att utveckla en förvaltningsplan för världens valbestånd. Målsättningen är att beslut skall kunna tas på kommissionärsmötet . Vid mötet under ASCOBANS (Agreement on the Conservation of Small Cetaceans of the Baltic, Northeast , Irish and North Seas) antogs en plan för att minska fiskets bifångster av tumlare i . Planen ligger till grund för det arbete som och bedriver inom området. Mötet föreslog att en liknande plan skall tas fram för . Friluftspolitiken berör även andra utgifts- och politikområden, främst utgiftsområde 17 Kultur, medier, trossamfund och fritid, där statens stöd till friluftsorganisationer ligger. som inrättades 2003 vid inledde sitt arbete . Rådet har bl.a. fördelat statligt stöd till friluftsorganisationer. Länsstyrelserna i , och län redovisade sitt regeringsuppdrag om att i nära samarbete med berörda kommuner redovisa särskilda program för hur de mest värdefulla tätortsnära områdena för friluftsliv och naturvård kan ges varaktigt skydd och förvaltning. Regeringen har i regleringsbrevet för gett berörda länsstyrelser i uppdrag att, i samarbete med kommunerna, påbörja ett genomförande av dessa program. Programmen skall bidra till ett mer metodiskt arbete för att trygga värdefulla tätortsnära grönområden i de tre storstadsregionerna. Ny och uppdaterad information om allemansrätt har tagits fram av , bl.a. på flera invandrarspråk. Cartagenaprotokollet om biosäkerhet är ett bindande avtal under konventionen om biologisk mångfald som reglerar handel med genetiskt modifierade organismer (GMO). Det trädde i kraft . Protokollets första partsmöte ägde rum i . Partsmötet fattade flera viktiga beslut som är nödvändiga för att protokollet skall kunna börja fungera. Vid mötet beslutades att inrätta ett förmedlingscenter om biosäkerhet (). Partsmötet antog vidare en handlingsplan för att stärka utvecklingsländernas möjligheter att tillämpa protokollet. Partsmötet beslutade också om krav på ytterligare information som skall följa med transporter av GMO som är avsedda att användas som livsmedel, foder eller för vidare bearbetning. Ett system för uppföljning av efterlevnaden av protokollets regler beslutades. En process för att utveckla internationella regler och procedurer avseende ansvar för skador orsakade av gränsöverskridande transporter av GMO inleddes. Eftersom flera viktiga länder ännu inte är parter till protokollet antog partsmötet vissa rekommendationer om relationerna till icke-par- ter. Flera förordningar som rör GMO har trätt i kraft inom EU . Förordningen (1946/2003) om gränsöverskridande förflyttning av genetiskt modifierade organismer innebär att nya krav införs gällande export av GMO från EU samt för oavsiktliga gränsöverskridande transporter av GMO. Vidare har förordning 1830/2003 om spårbarhet och märkning av GMO samt förordningen (1829/2003) om ge- 2004/05:1 UTGIFTSOMRÅDE 20 netiskt modifierade livsmedel och foder trätt i kraft. Som en följd av att EU utvecklat sitt regelsystem på GMO-området har godkännandeförfarandet av ansökningar för GMO för utsläppandet på marknaden som livsmedel, foder eller för odling återupptagits. Genom kommissionens beslut att godkänna en sockermajs (BT 11) för import och bearbetning (ej odling) upphävdes det s.k. moratoriet som har inneburit att inga GMO-ansökningar har behandlats i avvaktan på att EU:s lagstiftning skulle kompletterats. Länsstyrelserna i , , och upprättar på regeringens uppdrag ett gemensamt regionalt miljö- och hushållningsprogram för fjällområdet. En delredovisning har lämnats och regeringen har medgett anstånd med slutredovisningen till . 3.6.1.2 Insatser utanför politikområdet Insatser beträffande samhällsplanering och byggande redovisas närmare under utgiftsområde 18 Samhällsplanering, bostadsförsörjning och byggande, beträffande friluftsfrågor och kulturhistoriskt värdefull bebyggelse under utgiftsområde 17 Kultur, medier, trossamfund och fritid, beträffande energifrågor under utgiftsområde 21 Energi, beträffande trafikbuller under utgiftsområde 22 Kommunikationer, beträffande de areella näringarna under utgiftsområde 23 Jord- och skogsbruk, fiske med anslutande näringar och beträffande hushållning med grundvatten och naturgrus under utgiftsområde 24 Näringsliv. Här ges en översiktlig redovisning av viktigare insatser. Hållbar konsumtion och produktion Vid världstoppmötet i beslutades om att ta fram ett ramverk av program för hållbar konsumtion och produktion. Detta sker inom den så kallade Marrakechprocessen som startade vid ett möte . deltar i denna process bl.a. genom att vara Lead Country för hållbar konsumtion, genom att delta i processens styrgrupp och som ordförande vid de internationella mötena. 2004/05:1 UTGIFTSOMRÅDE 20 Inom EU deltar i utvecklandet av en integrerad produktpolitik (IPP) i syfte att minska den negativa påverkan från produktion och konsumtion av produkter och tjänster på miljön och människors hälsa. och övriga medlemmar i det europeiska informella IPP- nätverket ser IPP som en viktig strategi för att uppnå hållbar konsumtion och produktion och arbetar därför för att integrera IPP-tänkandet också i det internationella arbetet för hållbar konsumtion och produktion. Kommissionen arbetar med en kartläggning över vad som görs inom EU i fråga om konsumtion och produktion. Kartläggningen skall ligga till grund för ett europeiskt program. kommer kommissionen tillsammans med att arrangera det första europeiska mötet om hållbara konsumtions- och produktionsmönster. Nationellt arbetar vidare med dialoger med olika aktörer bl.a. genom ett nationellt IPP- nätverk. I enlighet med den reviderade nationella strategin för hållbar utveckling har fått i uppdrag att göra en svensk kartläggning avseende ytterligare nödvändiga nationella åtgärder för en hållbar konsumtion och produktion. Uppdraget skall redovisas . Forum för IT och miljö avslutade sitt arbete . Forumet har undersökt vilka möjligheter det finns att minska miljöpåverkan inom bl.a. områdena bebyggelse, transport, hemtjänst och vård. Forumet har presenterat två rapporter till regeringen, IT-lös- ningar för en hållbar utveckling sammanställning av förslag från seminarier inom Forum IT och miljö samt IT och en hållbar utveckling en central framtidsfråga (jfr dnr M2004/1328/Hm). Rapporterna kommer att remissbehandlas. Re- sultatet från Forum IT och miljö kommer att föras in i det strategiska arbete om IT-politiken som pågår inom . Miljörelaterade skatter och subventioner Den gröna skatteväxlingen som påbörjades har fortsatt . Det främsta syftet med skatteväxling är att öka miljörelateringen av skattesystemet. Grunden för strategin är att höjda skatter på energi- och miljöområdet växlas mot sänkta skatter på arbete. har skatteväxlingen omfattat ca , främst inom energi- och trafikområdena. (Fi 2001:08) redovisade sitt slutbetänkande (SOU 2004:63). Betänkandet har varit ute på remiss. Utredningen effektiva godstransporter lämnade sitt slutbetänkande . Den parlamentariska s.k. FlexMex2-utred- ningen (N2001:08) skall ta fram riktlinjer för ett svenskt system för tillämpning av Kyotoprotokollets flexibla mekanismer inklusive utsläppshandel. presenterades ett tredje delbetänkande, Handla för bättre klimat handel med utsläppsrätter 20052007 m.m. (SOU 2004:62) som har remitterats. Regeringen har lagt fram en nationell fördelningsplan för initial tilldelning av utsläppsrätter till de i berörda företagen. Planen har godkänts av kommissionen. lämnade tillsammans med övriga utom in en gemensam ansökan till om att klassa - utom ryska vatten - som ett särskilt känsligt havsområde (Particularly Sensitive Sea Area, PSSA). An- sökan föregicks av ett omfattande arbete där var den drivande kraften och hade huvudansvaret att samordna ansökan med de övriga länderna. beslutade IMO att principklassa som PSSA. och övriga ansökarländer avser att gemensamt återkomma till IMO med förslag till skyddsåtgärder som skall gälla för det klassade området. Regeringen har gett i uppdrag att för svensk del i samråd med och fullfölja arbetet med att analysera och utarbeta förslag till skärpta skyddsåtgärder i samverkan med övriga . har med stöd av under deltagit i arbetet med att utveckla en internationell konvention om kontroll av fartygs barlastvattenhantering. Konventionen antogs av IMO och syftar bl.a. till att minska risken för spridning av främmande organismer via barlastvatten eller sediment. Regeringen avser att återkomma till i fråga om konventionens ratificering. har genom flygövervakning, riktade operationer med satelliter, flyg och far- tyg samt det internationella samarbetet verkat för att antalet illegala oljeutsläpp skall minska. har genomfört 34 oljeskyddsoperationer, en kemoperation och sju förebyggande operationer. Totalt har 734 m3olja tagits upp, varav merparten härrör från det kinesiska fartyget som förliste utanför . Ytterligare olja har förhindrats komma ut i havet. Regeringen har redogjort för utformningen av den framtida jordbrukspolitiken i skrivelsen 2003/04:137 Genomförande av EU:s jordbrukspolitik i . Reformen träder i kraft . överlämnade regeringen till en skrivelse om Uppföljning av skogspolitiken (skr. 2003/04:39). I skrivelsen redovisade regeringen sin syn på skogspolitiken mot bakgrund av bl.a. den utvärdering av skogspolitikens effekter som har redovisat (2001) och den utvärdering av skogspolitikens effekter på biologisk mångfald som genomfört. Regeringen har tillsatt en särskild utredare för att göra en utvärdering av skogspolitiken. Uppdraget skall redovisas . EU:s nya fiskeripolitik antogs av ministerrådet . Fiskeripolitiken betonar ekosystemansatsen som fiskets grundval och försiktighetsprincipen som nödvändigt instrument vid rådgivning och kvotsättning. Behovet av ett selektivt fiske med reducerad kapacitet hos fiskeflottan understryks. antog propositionen Kust- och insjöfiske samt vattenbruk (prop. 2003/04:51, bet. 2003/04:MJU13, rskr. 2003/04:186). Internationella havsforskningsrådets (ICES) forskare rekommenderade stopp för torskfisket i och på det östra beståndet i . Den svenska ståndpunkten att ensidigt stoppa torskfisket i vann inte gehör bland övriga medlemsstater inom EU. fastställde EU en förordning rörande bifångster av småvalar inom fisket som bl.a. innebär att ett övervakningssystem för bifångster av valar införs för vissa fartyg större än 15 m och att ljudskrämmor skall bli obligatoriska i vissa fisken. Vidare skall vetenskapliga studier eller pilotprojekt genomföras för 2004/05:1 UTGIFTSOMRÅDE 20 att öka kunskapen om ljudskrämmornas långtidseffekter i de berörda fiskena och områdena. Sammanlagt närmare 240 myndigheter inklusive har successivt fått regeringens uppdrag att införa och arbeta med miljöledningssystem. Ett 50-tal myndigheter med relativt begränsad indirekt miljöpåverkan har i uppdrag att arbeta med ett förenklat miljöledningssystem. har redovisat en utvärdering av myndigheternas miljöledningsarbete (rapport ). bedömning är att arbetet med miljöledningssystem ännu är i ett utvecklingsskede, men att det redan ger miljöeffekter och andra positiva effekter. I syfte att främja det fortsatta arbetet med miljöledning i statlig förvaltning föreslås åtgärder bl.a. för att i större utsträckning använda miljöledningsarbetet i regeringens resultatstyrning, prioritera och betona indirekta miljöaspekter samt förbättra uppföljning, granskning och återrapportering. Rapporten har remissbehandlats och beredning av förslagen pågår inom . Enligt sammanställning (rapport ) över myndigheternas miljöledningsrapportering avseende 2003 har mellan av myndigheterna nu gjort en miljöutredning, antagit miljöpolicy och satt upp miljömål. Detta visar på en positiv utveckling jämfört med . Enligt verket kan systemet förbättras bl.a. genom ökad integrering av miljöledningssystemet i den ordinarie verksamheten och mera fokus på indirekt miljöpåverkan. Vikten av revision och uppföljning betonas. En studie om brister, behov och möjligheter till förbättring av miljöledningssystem inom näringslivet har presenterats i . Enligt rapporten finns tecken på att miljöledningssystem medför en förbättrad miljöprestanda men detta går inte att kvantitativt belägga. Förbättringsåtgärder som behöver vidtas är bl.a. att förstärka fokuseringen på ständig förbättring av miljöprestanda och underlätta miljöledningsarbetet för små och medelstora företag. Det totala antalet registreringar enligt förordningen om frivilligt deltagande för organisationer i EG:s miljölednings- och miljörevisionsförordning, EMAS-förordningen (761/2001/EG), 2004/05:1 UTGIFTSOMRÅDE 20 var 115 organisationer och 122 anläggningar registrerade mot 201 respektive 255 i juni året innan. Däremot ökar antalet certifieringar enligt miljöstandard ISO 14 001 och uppgår till 3 280 mot 2 675 . Aktiebolaget , som är svenskt registreringsorgan enligt EMAS- förordningen, svarar också för registrering av certifierade miljövarudeklarationer (EPD), vilka har ökat från 78 till 99 . har vidare i uppgift att förvalta och vidareutveckla ett verktyg för ekologiskt hållbar offentlig upphandling, EKU- verktyget. EKU-verksamheten har till stor del präglats av start- och informationsaktiviteter. Strategi för hållbar utveckling Hållbar utveckling är ett övergripande mål för regeringens politik. Det betyder att alla beslut skall utformas så att de tar hänsyn till ekonomiska, sociala och miljömässiga konsekvenser av beslut. En viktig utgångspunkt för politik för hållbar utveckling är de beslut som fattades vid i . deltar i det fortsatta arbetet med genomförandet, som leds av FN:s kommission för hållbar utveckling (CSD). fastställdes ett nytt arbetsprogram och nya arbetsformer för CSD . agerar också inom EU för att genomföra det övergripande målet om hållbar utveckling. Det gäller såväl den strategi som antogs 2001 i som i Lissabonprocessen för ekonomisk tillväxt och konkurrenskraft, sysselsättning, social sammanhållning och skydd av miljön. Översyn pågår inför vårtoppmötet i Eu- 2005. leder arbetet med en översyn av den nordiska strategin för hållbar utveckling . Nya områden som behandlas är bl.a. sociala frågor samt hållbara konsumtions- och produktionsmönster. har också medverkat till beslut att fortsätta arbete med hållbar utveckling. lämnade regeringen skrivelsen En svensk strategi för hållbar utveckling (skr. 2003/04:129). I skrivelsen redovisar regeringen en revidering av den nationella strategin för håll- bar utveckling som presenterades 2002. I skrivelsen presenteras bl.a. fyra strategiska framtidsfrågor som kommer att stå i fokus för regeringens politik för hållbar utveckling . En god samordning krävs för att genomföra bl.a. den nationella strategin och leva upp till åtagandena från . Därför har regeringen inrättat ett särskilt kansli för hållbar utveckling i Statsrådsberedningen. Den nationella strategin måste omsättas på alla nivåer i samhället. Det lokala och regionala arbetet kring och hållbar utveckling ses i detta sammanhang som en viktig resurs. Hållbar utveckling är det övergripande målet för samhällsbyggandet. I det svenska genomförandet av EG-direktivet om miljöbedömningar av planer och program har fattat beslut om ändringar i , m.m. (prop. 2003/04:116, bet. 2003/04:MJU21, rskr. 2003/04:235) i syfte att miljö- och hushållningsaspekter behandlas i ett tidigt skede av planeringsprocessen och på ett systematiskt och enhetligt sätt. har redovisat flera uppdrag inom samhällsplanering och bebyggelse, bl.a. Utbyggnad av storskalig vindkraft i havet, och fjällen och Digitalt lagrad information och informationsteknik i samhällsplanerings- samt bygg- och fastighetsförvaltningssektorn. Arbetet med en översyn av byggregler och med att utveckla mer verifierbara funktionskrav fortsätter. (M 2002:05) har när det gäller byggande och förvaltning arbetat med att analysera och klargöra olika parters roller och ansvar i byggprocessen. Regeringen har tillsatt en utredning (M 2004:01) som skall ta fram förslag på delmål och åtgärder för fukt, mögel och buller, samt en expertgrupp för kartläggning av orsaker till fel och skador på byggnader. Regeringen har beslutat att en särskild byggsamordnare skall tillkallas för att tillsammans med företrädare för bygg-, fastighets- och anläggningssektorn bygga upp och samordna ett utvecklingsprogram för bygg-, fastighets- och anläggningssektorn. fick i regleringsbrevet i uppdrag att ta fram en plan för komplettering av fastighetsregistret med en miljödel samt 2004/05:1 UTGIFTSOMRÅDE 20 en detaljerad analys av kostnader för uppbyggnad, införande, förvaltning och eventuella användaravgifter. Syftet med en sådan miljödel skall vara att sprida miljöinformation och information om olika former av områdesskydd till användare som efterfrågar information om t.ex. miljöpåverkan och skyddsrestriktioner på fastigheter och byggnader. Europeiska kommissionen antog förslag till ett direktiv om upprättande av infrastruktur för geografisk information i gemenskapen (INSPIRE). Syftet med INSPIRE är att tillgängliggöra relevant, harmoniserad och kvalitativ geografisk information för att formulera, genomföra, övervaka och utvärdera EU:s miljöpolitik. har startat ett kunskapsprogram inom efterbehandlingsområdet, Hållbar sanering, i syfte att uppnå miljökvalitetsmålet Giftfri miljö på ett resurseffektivt sätt. Programmet syftar till att täcka kunskapsluckor samt att skapa arenor för kunskapsöverföring och samverkan mellan olika aktörer. Ett nationellt nätverk, Renare mark, har bildats som samlar aktörer inom efterbehandlingsverksamheten. Ett stödcentrum har etablerats, Marksaneringscentrum Norr, som genom forskningsinsatser och utredningar utvecklar verksamheten i samarbete med företag inom branschen. tar del i och stödjer dessa aktiviteter. Arbetet med sanering och återställning av förorenade områden redovisas närmare i regeringens skrivelse 2003/04:141 Sanering och återställning av för- 3.6.2Verksamhetsområde 2 Bevara och orenade områden resultatredovisning, som restaurera natur och miljö Målet för verksamhetsområdet är att effektivt genomföra insatser för att bevara, skydda och vårda miljö samt restaurera och återställa skadad miljö för att nå miljökvalitetsmålen. 3.6.2.1 Insatser inom politikområdet Sanering och återställning av förorenade områden har ökat samarbetet med geologiska undersökning och . Därmed har en central kärna bildats som med hjälp av länsstyrelserna skall driva efterbehandlingsarbetet.