prop · GS031d24 · 2005-01-01 00:00:00 — I samband med att lånen löses skall låneramen om i återkallas. Regeringen avser att bekräfta ovanstående genom ett regeringsbeslut. fick regeringen be myndigande att låta låna ut högst (i prisnivå 1997) jämte belopp för kapitalkostnader och mervärdesskatt till för planering, projektering och byggande av de svenska landanslutningarna till Öresundsförbindelsen (prop. 1996/97:161, bet. 1997/98:TU6, rskr. 1997/98:32). Det sker ingen ny upplåning utan beloppet ökar med ränta. Låneskulden uppgår 2005 till (volym 1, kapitel 7 i denna proposition). Järnvägsstyrelsen är en ny myndighet som inrättades . Styrelsen har till uppgift att utöva tillsyn över säkerhetsfrågor, driftskompatibilitetsfrågor och konkurrensfrågor inom järnvägs-, tunnelbane- och spårvägssystemen. Myndigheten har tagit över de arbetsuppgifter som tidigare utförts av och Tågtrafikledningen inom . Dessa enheter har upphört. Till detta har ett antal nya uppgifter tillförts Järnvägsstyrelsen som t.ex. marknadsövervakning och registerhållning. pågår en uppbyggnad av myndigheten. Huvuddelen av personalen, 31 personer, har överförts från . Ytterligare 17 personer kommer att rekryteras enligt den organisationsplan som för inrättandet av en ny järnvägsmyndighet (N2004:08) lämnat till regeringen . Järnvägsstyrelsens uppdrag är att verka för en effektiv järnvägsmarknad med likvärdiga villkor och en sund konkurrens samt för en hög säkerhet i järnvägs-, spårvägs- och tunnelbanesystemen. 1Inklusive tilläggsbudget i samband med ekonomiska vårproposition (bet. 2003/04:FiU21) och förslag på tilläggsbudget i samband med budgetpropositionen . 2Motsvarar 42 000 tkr prisnivå. 3Motsvarar 42 000 tkr prisnivå. Med anslaget finansieras Järnvägsstyrelsens verksamhet som tillsynsmyndighet för säkerheten i järnvägs-, spårvägs- och tunnelbanesystemen. Vidare skall Järnvägsstyrelsen inom anslaget utöva tillsyn över järnvägsmarknaden och utföra de uppgifter som den nya järnvägslagen ålägger myndigheten som t.ex. registerhållning. 2004/05:1 UTGIFTSOMRÅDE 22 Järnvägsstyrelsen kommer att bli fullt bemannad och därmed verka enligt sin instruktion . Anslaget för verksamheten bör då uppgå till . Tabell 5.18 Härledning av anslagsnivån 20052007, för 36:16 Järnvägsstyrelsen Förändring till följd av: Pris- och löneomräkning 2 Överföring till/från andra Förslag/beräknat anslag 1Statsbudget enligt beslut (bet. 2003/04:FiU10). Beloppet är således exklusive beslut på tilläggsbudget under innevarande år. 2Pris- och löneomräkningen baseras på anvisade medel statsbudget. Övriga förändringskomponenter redovisas i löpande priser och inkluderar därmed en pris- och löneomräkning. Mot bakgrund av ovanstående föreslår regeringen att anvisas under anslaget 36:16 Järnvägsstyrelsen . beräknas anslaget till respektive . är ett affärsverk som förvaltar den egendom och ansvarar för den verksamhet som före utgången av 2000 ingick i Statens järnvägars verksamhet och som inte överfördes till aktiebolag /2001 eller som därefter avvecklats eller förts över till myndigheter eller aktiebolag. Statens järnvägars verksamhet består främst av fem uppgifter: Verksamhetsmål: Statens järnvägars uppdrag var att verksamheten skulle bedrivas kostnadseffektivt och inriktas mot att avveckla åtagandena affärsmässigt på ett snabbt och effektivt sätt. Resultat: Verksamheten inriktades främst mot att förvalta leasingåtaganden och successivt avveckla verksamheten eller föra över den till andra huvudmän. Det finns inga ekonomiska mål för verksamheten utan målet är att den skall bedrivas affärsmässigt som verksamheten avvecklas. De anläggningstillgångar som affärsverket förvaltade hade ett värde om ca 12,5 (12,2) miljarder kronor och motsvarades av i stort sett lika stora långfristiga skulder. Detta förvaltas av en organisation på tre personer med konsultstöd, vilket innebär att kostnaden för förvaltningen är mycket låg i förhållande till de värden som förvaltas. Statens järnvägars ekonomiska resultat var något sämre 2003 än 2002. hade ett negativt rörelseresultat på 33 (14) och ett negativt resultat efter finansiella poster på 50 (20) . Den främsta förklaringen till försämringen är en nedjustering av värdet hos Statens järnvägars överskottsfonder i och de uppräkningar av avsättningar till indexuppräkning av pensioner som blev en direkt följd av nedvärderingen av överskottsfonderna. Dessa två åtgärder gav en resultatförsämring på . har leasing- och leaseholdavtal avseende rullande materiel som omfattar 43 snabbtåg, 425 personvagnar, 28 motorvagnar, 351 ellok, 89 diesellok och något mer än 6 000 godsvagnar och två färjor. Leasingavtalen förfaller till slutbetalning och kostnaderna för dessa åtaganden täcks genom avtal med och . avvecklades ytterligare personal som fanns kvar i affärsverket efter administration av leasing- och leaseholdbolagiseringen. Vid ingången av uppgick administration och avveckling av diverse åtaganden personalen till 1 211 personer och vid slutet av 2003 till 109. Det har inte förekommit några miljöärenden som har föranlett att belasta anslaget Ersättning till för kostnader i samband med utdelning från AB Swedecarrier m.m. med några utgifter. 2004/05:1 UTGIFTSOMRÅDE 22 överfördes fastigheter, Järnvägsmuseum, privatvagnsregister och åtagande avseende till . träffades det en överenskommelse mellan och om att 121 fordon skulle övertas av till ett värde om . Fordonen hyrs ut till de operatörer som Rikstrafiken har upphandlat för att bedriva interregional kollektiv persontrafik. Statens järnvägars verksamhet är omfattande och kan komma att kräva ökad kompetens och förstärkta resurser. Denna förstärkning bedöms kunna ske med affärsverkets egna ekonomiska medel. Dagens mål för affärsverket är att det skall avveckla den verksamhet som tidigare ingick i Statens järnvägars verksamhet och som inte överfördes till aktiebolag /2001. I avvecklingen ingick bl.a. att föra över eventuella utestående åtaganden till andra huvudmän. Regeringens avsikt och som meddelades till i skrivelse 2001/02:141 var att en avvecklingsplan för affärsverket skulle vara fastlagd och beslutad. I och med att tillhandahåller rullande materiel för den av staten upphandlade trafiken, och kommer att så göra över en längre tidsperiod, förändras förutsättningarna för verksamheten och därmed planen att avveckla affärsverket. Som fordonsförvaltare bör verksamhetsmålet vara att affärsverket skall förvalta sina anläggnings tillgångar enligt affärsmässiga principer utan någon begränsning i tiden. Regeringen ändrar därmed sin tidigare uppfattning att affärsverket skall avvecklas så snart möjligt och anser nu att det skall finnas kvar och förvalta leasing- och leaseholdåtaganden och tillhandahålla rullande materiel för den av staten upphandlade trafiken. Regeringen anser att ekonomiska mål bör fastställas för verksamheten och investerings planer inlämnas. De senare kommer att utgöra ett viktigt instrument för att kontrollera ut vecklingen av Statens järnvägars åtaganden. har lämnat en revisionsberättelse för avseende . Enligt den är årsredovisningen i allt väsentligt rättvisande, men invänder mot att inte har presenterat underlag som styrker att överlåtelsen av 121 fordon från till har skett till marknadsvärde. påpekar i sin revisionsrapport att det är svårt att värdera en fordonsflotta av detta slag och att olika värderare kan komma till olika resultat då det gäller att uppskatta marknadsvärdet. Enligt information som lämnats av till bedömer att det värde som satts på fordonen överensstämmer med ett tänkt marknadsvärde. Regeringen förutsätter att alla parter har verkat för att överlåtelsen av for donen har skett till marknadsvärde. Riksre visionens anmärkning om bristen på underlag följs upp i den myndighetsstyrning som sker och inbegriper kontakter med såväl som . Vidare har rekommenderat att ökar sin administrativa kapacitet. Regeringen anser att detta bör övervägas för att minska organisationens sårbarhet och för att säkerställa att verksamheten även framöver skall kunna skötas affärsmässigt. Bland de avsättningar som gjordes vid bolagiseringen för att täcka affärsverkets avveckling reserverades för administrativa kostnader. Som en följd av att tiden för avvecklingen av verksamheten förlängdes ökades reserven 2002 med sammanlagt . upplöstes reserven med netto på grund av ett förväntat minskat behov. Vid utgången av uppgick reserven till . Kostnaden för administrationen av avvecklingen av affärsverket var således . Tanken med reserven är att använda den för administrationen av avveckling av verksamhet vilket innebär att förvaltningen av de fordon, som överfördes från till , inte bör omfattas av reserven. Kostnaden för administrationen av fordonsförvaltningen beräknas till . Intäkterna av fordonsförvaltningen kommer att täcka dessa kostnader. Regeringen avser att förändra verksamhetsmålet så att målsättningen om att avveckla åtaganden förändras till att förvaltas affärsmässigt. Denna förändring hindrar inte att avveckling av verksamheter eller åtaganden fortsätter i den mån det följer av beslut eller avtal. När de medel som avsatts för affärsverkets verksamhet har förbrukats kommer verksamheten att generera intäkter som kan täcka kostnaderna för administrationen. Med anledning av att verksamheten föreslås fortsätta och att verksamheten bedrivs i affärsverksform föreslår regeringen att ett ekonomiskt mål införs för verksamheten. Ett mål bör sättas för förvaltningen av leasing- och leaseholdåtagandena och ett för den verksamhet som innebär att tillhandahålla rullande materiel för den av staten upphandlade järnvägstrafiken. De övriga affärsverken har som mål ett avkastningskrav på eget kapital och ett mål som behandlar storleken på skulden. Avkastningskravet på eget kapital skall kompensera ägaren för den investering i verksamheten som görs. Dessa mål är inte tillämpliga för i och med att verksamheten bedrivs under helt andra förutsättningar. Dels skall de stora leasing- och leaseholdåtagandena visa ett nollresultat, dels finns det i princip inget eget kapital utan skulderna är lika stora som tillgångarna. Den första förutsättningen innebär att regeringen föreslår att målsättningen för förvaltningen av leasing- och leaseholdåtaganden bör vara att den skall visa ett nollresultat. Vad avser målsättningen för verksamheten med att tillhandahålla fordon så innebär den andra förutsättningen att det inte går att använda avkastning på eget kapital som mått utan i stället föreslår regeringen avkastning på sysselsatt kapital (Rsyss) som mått på lönsamheten i verksamheten. Måttet visar avkastningen oberoende av om verksamheten har finansierats med skulder eller med eget kapital. 2004/05:1 UTGIFTSOMRÅDE 22 Några vedertagna metoder att fastställa en rimlig nivå på detta nyckeltal finns inte utan man är hänvisad till att göra en bedömning av önskad nivå. Vidare bör ett avkastningskrav sträcka sig över än . Anledningen är att avkastningen i en affärsdrivande verksamhet varierar över tiden beroende på att det finns en mängd faktorer som inte går att kontrollera, exempelvis konjunkturvariationer. Verksamheten bör generera åtminstone en avkastning på sysselsatt kapital som överstiger räntan på femåriga statsobligationer som hade ett årsgenomsnitt på . Regeringen föreslår, efter en avvägning av bedömd risk för verksamheten, att avkastningskravet för sys selsatt kapital över en konjunkturcykel sätts till räntan på femåriga statsobligationer plus en pro cent. förvaltar leasing- och leaseholdåtaganden avseende finansiell och operationell leasing till betydande belopp. Genom att är en del av staten ansvarar staten för dessa åtaganden. För att fullfölja åtagandena tecknar efter tidigare bemyndiganden från underuthyrningsavtal och placerar medel enligt antagen finanspolicy. För att finansiera dessa åtaganden och affärsverkets andra åtaganden har långfristiga skulder på . Regeringen föreslår att bemyndigas att ikläda sig långfristiga skulder, inbegripet Statens järnvägars finansiella leasing- och leaseholdåtaganden, inom en total låneram av . Regeringen föreslår att bemyndigas att förvalta de leasing- och lease holdåtaganden som förvaltar . I denna förvaltning ingår bl.a. rätten att teckna underuthyrningsavtal avseende leasing kontrakt, teckna lån och inlösa avtal. Regeringen föreslår att bemyndigas att placera överskottslikvid enligt en finanspolicy som utgår från principen om minsta möjliga kreditrisk. 2004/05:1 UTGIFTSOMRÅDE 22 5.9Transeuropeiska Nätverk (TEN) medlemskap i unionen innebär att har möjlighet att söka finansiellt stöd till projekt som ingår i det s.k. transeuropeiska nätet för infrastruktur för transporter och telekommunikation, TEN. TEN-stöd kan sökas för såväl planeringsunderlag som för genomförande av infrastrukturprojekt. Stöd beviljas i princip endast om genomförandet av projekten stöter på finansieringssvårigheter och får inte överstiga av den totala investeringskostnaden. Europeiska kommissionen beslutar om varje enskild studie eller projekt som skall tilldelas TEN-stöd. När en studie eller ett projekt beviljas stöd betalas ett förskott av bidraget ut. Resterande summa betalas ut efter att studien eller projektet slutredovisas till Europeiska kommissionen. Inför perioden 20012006 utarbetade Europeiska kommissionen ett nytt system för budgetfördelning för Transeuropeiska Nätverk, s.k. Multiannual Indicative Programme, MIP. Den fleråriga innebär att det på nationell nivå blir mer överblickbart hur stort stödet blir till de aktuella projekten . Av fördelas på projekt som ingår i detta program. Resterande fördelas på andra projekt. Bland de järnvägsprojekt som beviljats TEN- bidrag kan nämnas uppgradering av sträckan StockholmMalmö och dubbelspår . De vägprojekt som fått beviljat stöd är E6 och E18. Öresundsförbindelsen samt väg- och luftinformatikprojektet är också projekt som har fått stöd beviljat. Bidrag till sjöfarten har gått bl.a. till och hamnar. har bl.a. erhållit bidrag för studier i samband med byggande av bana 3 på . Europeiska kommissionen har genomfört en halvtidsöversyn av MIP-pro- grammet 20012006. Översynen innebär en bedömning av storleken på bidrag under de återstående åren 20042006. I samband med översynen har medlemsländerna haft möjlighet att ansöka om dels ändrade bidragsbelopp för redan beviljade MIP-projekt, dels ansöka om att nya projekt skall tas med i flerårsprogrammet MIP. De projekt ursprungligen har fått beviljat bidrag 2001 för perioden 20012006 är: Tabell 5.19 Projekt som ingår i MIP 20012006 Södra och Västra stambanorna Väg E6 i , utbyggnad till motorväg trafikledning och trafikinformatik, fas 4 Efter Europeiska kommissionens revidering 2004 kommer de beviljade bidragen att se ut enligt följande: Tabell 5.20 Projekt som kommer att ingå i MIP 20012006 efter revidering 2004 Södra och Västra stambanorna (nytt projekt) Väg E6 i , utbyggnad till motorväg trafikledning och trafikinformatik, fas 4 beviljades TEN-bidrag utanför MIP-programmet, s.k. non-MIP, till objekt , ERTMS signalsystem samt spårviddsväxling för gränsöverskridande godstransporter på Haparandabanan. De projekt som inte ingår i MIP och som har ansökt om TEN-bidrag för är: Tabell 5.21 Utanför MIP-programmet ansökta TEN-stöd 2004 antogs reviderade riktlinjer för TEN inklusive en utökad lista med prioriterade projekt. De svenska projekt som är prioriterade är Nordiska Triangeln, sjömotorvägar i och den numera färdigställda Nordiska Triangeln är en multimodal transportkorridor med syfte att förbättra kommunikationerna mellan huvudstäderna , , och . I den ingår järnvägsprojekten , , Nordlänken, delar av Västra stambanan och . De vägprojekt som ingår är E 4, E 6 och E 18. Även och hamn ingår som delar i den Nordiska Triangeln. Enligt riktlinjerna för TEN skall kommissionen avrapportera till , rådet, ekonomiska och sociala kommittén och regionalkommittén om hur genom förandet fullföljts. TEN-stödet till har underlättat finansieringen av projekt som är både nationellt och internationellt viktiga för infrastrukturen. Regeringen anser att det är särskilt viktigt att trafikverken aktivt deltar i sökandet av bidrag från TEN-budgeten och även att verken slutredovisar bidragsprojekt så att beslutade bidrag kan betalas ut. Trafikverkens aktivitet för att erhålla bidrag från TEN-budgeten skall koncentreras till projekt som bidrar till uppfyllande av det transportpolitiska målet och delmålen. 5.9.136:5 Från EG-budgeten finansierade stöd till Transeuropeiska nätverk 1 Inklusive tilläggsbudget i samband med ekonomiska vårproposition (bet. 2003/04:FiU21) och förslag på tilläggsbudget i samband med budgetpropositionen . 2004/05:1 UTGIFTSOMRÅDE 22 Anslaget finansierar bidrag som Europeiska kommissionen beviljat projekt som ingår i det transeuropeiska nätverket för transporter. TEN-bidragen bruttoredovisas på statsbudgeten. Det innebär att bidraget från EU betalas in på statsbudgetens inkomstsida. Sedan utbetalas beviljade bidrag från statsbudgetens utgiftssida till de aktuella projekten. Utbetalningarna kan dock inte överstiga det belopp som av EU inbetalats till statsbudgeten. , , och disponerar anslagsposter under anslaget. I denna proposition redovisas dessa under verksamhetsområdena Väg, , Luftfart och Sjöfart. Målsättningen har varit att söka och erhålla TEN-bidrag om sammanlagt . Eftersom de svenska MIP-projekten har en viss tyngdpunkt på bidragsutbetalning bedöms större bidrag kunna betalas ut från EU:s TEN-budget. Därför föreslår regeringen en höjning av anslaget med till . Tabell 5.23 Härledning av anslagsnivån 20052007, för anslag 36:5 Från EG-budgeten finansierade stöd till Transeuropeiska nätverk Förändring till följd av: Överföring till/från andra Förslag/beräknat anslag 1 Statsbudget enligt beslut (bet. 2003/04:FiU10). Beloppet är således exklusive beslut på tilläggsbudget under innevarande år. 2004/05:1 UTGIFTSOMRÅDE 22 Verksamhetsområdet omfattar bl.a. sjöfartsnäring, sjösäkerhets- och miljöarbete och den sjöfartsinfrastruktur som inte faller under hamnarnas ansvar. Ansvarig sektorsmyndighet inom verksamhetsområdet är . Andra myndigheter som verkar inom området är , och (). skall på ett företagsekonomiskt sätt och inom ramen för en samhällsekonomiskt effektiv och långsiktigt hållbar transportförsörjning ansvara för att sjöfarten har tillgång till farleder med god framkomlighet och hög säkerhet året runt på samtliga svenska hamnar av betydelse. Verksamheten skall huvudsakligen bedrivas med inriktning på handelssjöfarten. Fritidsbåtstrafikens, fiskets och marinens intressen skall beaktas. är även ansvarig myndighet för i . Chefen för inom ansvarar för, meddelar föreskrifter och fattar beslut i enskilda fall i frågor om sjösäkerhet, skydd mot förorening från fartyg, arbetsmiljö, vilotider och sjöfartsskydd i den mån det ankommer på . Vidare ansvarar chefen för för tillsynen över efterlevnaden av ovanstående beslut och föreskrifter. ingår i samverkansområdena Transporter och Skydd, undsättning och vård. Samverkansområdena redovisas under utgiftsområde 6 Försvar samt beredskap mot sårbarhet. HKF:s uppgift är att planlägga, samordna och genomföra kultur- och fritidsverksamhet för sjöfolk. Målet är att såväl svenskt som utländskt sjöfolk skall få tillgång till kultur- och fritidsaktiviteter, som i variation och kvalitet rimligt överensstämmer med samhällets ordinarie utbud. Verksamhetsutbudet skall så långt möjligt kompensera för den service som sjöfolket går miste om på grund av tjänstgöring till sjöss. skall medverka till att den svenska handelsflottan får rimliga konkurrensvillkor, som leder till en hög transportkvalitet för näringslivet. svarar för sjötrafikövervakning riktad mot såväl handelssjöfarten som fritidsbåtstrafiken på svenskt territorialvatten och i viss utsträckning på internationellt vatten. Myndigheten bedriver vidare sjösäkerhetstillsyn i enlighet med den överenskommelse som finns mellan och . Målet för verksamhet är att antalet allvarliga olyckor samt sjöfartens negativa miljöpåverkan skall minska. är även ansvarig myndighet för miljöräddningen i . 2004/05:1 UTGIFTSOMRÅDE 22 I nedanstående tabell redovisas utgiftsutvecklingen för den anslagsfinansierade delen av statens verksamhet inom verksamhetsområdet. Tabell 6.1 Utgiftsutveckling inom verksamhetsområdet 36:5 Från EG-budgeten finansierade stöd till 36:6 Ersättning för fritidsbåtsändamål m.m. 36:7 Ersättning till viss kanaltrafik m.m. Totalt för verksamhetsområde Sjöfart3 1Inklusive tilläggsbudget i samband med ekonomiska vårproposition (bet. 2003/04:FiU21) och förslag på tilläggsbudget i samband med budgetpropositionen . 2Avser endast den del av TEN-anslaget som kan disponeras av . 3Kustbevakningens beräknade utgifter redovisas under utgiftsområde 6, Försvar samt beredskap mot sårbarhet, anslag 7:1 KBV. Det sker i princip ingen förändring av utgiftsnivån inom verksamhetsområdet jämfört med . Vad avser utfallet överensstämmer förbrukningen i stort med de anslagsmedel som tilldelats verksamhetsområdet . Det som avviker är dels utnyttjandet av anslaget 36:5 Från EG-budgeten finansierade stöd till Transeuropeiska nätverk, dels anslaget 36:9 : Administration. Vad avser det första anslaget är utnyttjandet av det beroende av bedömning av projekt som inte har kontroll över. Administrationen av Sjöfartsstödet har funnit sina former och kostnaden för dess administration kommer att vara begränsad vilket även visas i det låga utnyttjandet av de anslagsmedel som ställts till förfogande. geografiska läge och stora beroende av utrikeshandel ger sjöfarten en viktig roll i det svenska transportsystemet. av all export och import räknat i transporterad vikt går på lastfartyg eller färjor i något skede i transportkedjan. Det är viktigt att bibehålla och utveckla en livskraftig svensk sjöfartsnäring. Den svenska handelsflottan kan, genom det sjöfartsstöd som infördes , konkurrera på likvärdiga villkor gentemot sina konkurrenter. För vissa regioner har ökad utrikeshandel via den egna hamnen stor regional betydelse. EU- utvidgningen, en fortsatt positiv utveckling i samt en fortsatt liberalisering av handeln är faktorer som talar för ökade sjöfartsvolymer framöver. Snabbast växer färje- och ro-ro-trafik i regionala system och containertrafiken i ett integrerat globalt system och utvecklingen förväntas fortsätta. Vidare fortsätter utvecklingen med en ökad koncentration av intermodala godsflöden till ett begränsat antal hamnar. Både farleds- och hamnsystemen har god kapacitet och generellt goda förutsättningar att klara betydande volymökningar utan större nyinvesteringar. Ökad närsjöfart medverkar till att lätta på kapacitetstrycket för landtransporterna i , vilket ger säkerhets- och miljövinster för samhället. Sjöfartens infrastruktur i direkt mening består av farledssystemet och hamnarna, men lika viktigt är behovet av goda anslutningar till hamnarna i form av vägar och järnvägar för att effektiva transportkedjor skall kunna uppnås. Det är av stor vikt att dessa anslutningar beaktas i infrastrukturplaneringen. Effektivitetsutvecklingen av transportkedjorna ställer även högre krav på att omlastningen sker snabbt, inte bara mellan fartygen utan även till järnväg och lastbil. Regeringen tillkallade en kommitté, Godstransportdelegationen 2002, med uppdrag att lämna förslag till åtgärder från statens sida för att främja samverkan mellan trafikslagen. Utredningen har lämnat sitt slutbetänkande och den remissbehandlas . Arbetet med att utveckla de intermodala transporterna drivs även via EU och visas bl.a. i det förslag till direktiv som lämnat om en ny standard för containrar. Syftet med direktivet är att finna en enhetlig standard för lastenheter som kan användas av alla transportslagen. Händelserna i har lett till ett omfattande globalt arbete med att skydda sjöfartssektorn mot brottsliga handlingar, det s.k. sjöfartsskyddet (security). Lagen (2004:487) om sjöfartsskydd trädde i kraft och omfattar fartyg och hamnanläggningar som är verksamma i den internationella sjöfarten.