prop · GS031d19 · 2005-01-01 00:00:00 — En utförlig beskrivning av skatteavvikelser finns i bilaga 2 till ekonomiska vårproposition. I följande avsnitt redovisas nettoberäknade skatteavvikelser med politikområdesanknytning som kan hänföras till utgiftsområde 17. Tabell 3.4 Skatteavvikelser inom utgiftsområde 17, netto Totalt för utgiftsområde 17 De enskilda skatteavvikelserna inom politikområdena Kulturpolitik och Folkrörelsepolitik redovisas närmare i avsnitt 4.3 och 7.3, där även en kort förklaring av respektive skatteavvikelse ges. 2004/05:1 UTGIFTSOMRÅDE 17 4 Politikområde 28 Kulturpolitik Kulturpolitik omfattar frågor om teater, dans och musik; bibliotek, litteratur, läsande och språket; bildkonst; arkitektur, form och design; film; konstnärernas villkor; arkiv; kulturmiljö; museer och utställningar; trossamfund; forskning inom kulturområdet samt konstområdesövergripande verksamhet. Genom kulturpolitiska beslut (prop. 1996/97:3, bet. 1996/97:KrU1, rskr. 1996/97:129) lades inriktningen för kulturpolitiken fast. Även insatser inom andra politikområden bidrar till att uppnå målen för den nationella kulturpolitiken, liksom insatser inom det kulturpolitiska området bidrar till att uppnå mål inom andra politikområden. Inom politikområdet finns följande myndigheter: , Talboks- och , , , , och landsarkiven, , Svenskt biografiskt lexikon, , , med , , Statens museer för världskultur, Livrustkammaren, och , Statens maritima museer, , Statens musiksamlingar, , , Riksutställningar, Forum för levande historia samt till trossamfund. Vidare finns tre statliga bolag med verksamhet inom området: Operan, och nationalgåva till . Dessutom finns ett stort antal andra institutioner med verksamhet inom området, varav följande kan nämnas: , Svenska rikskonserter, , nyhetsinformation och litteratur, , , , , , Arbetets museum, Dansmuseifonden för , , och , , Stiftelsen i samt Stiftelsen . 2004/05:1 UTGIFTSOMRÅDE 17 Tabell 4.1 Utgiftsutvecklingen inom politikområdet Anslag inom utgiftsområde 17 28:2 Bidrag till allmän kulturverksamhet, utveckling samt internationellt kulturutbyte och samarbete 28:4 Försöksverksamhet med ändrad regional fördelning av kulturpolitiska medel 28:5 Bidrag till Operan, , , 28:6 Bidrag till regional musikverksamhet samt regionala och lokala teater-, dans- och 28:7 Bidrag till vissa teater-, dans- och 28:8 Bidrag till biblioteksverksamhet 28:10 Stöd till kulturtidskrifter 28:13 Bidrag till och 28:15 Konstnärlig gestaltning av den gemensamma 28:17 Främjande av hemslöjden 28:18 Bidrag till bild- och formområdet 28:20 Ersättningar och bidrag till konstnärer 28:22 Bidrag till regional arkivverksamhet 28:24 Svenskt biografiskt lexikon 28:26 Bidrag till kulturmiljövård 28:28 Centrala museer: Myndigheter 28:29 Centrala museer: Stiftelser 28:30 Bidrag till regionala museer 28:31 Bidrag till vissa museer 28:32 Stöd till icke-statliga kulturlokaler 28:34 Forum för levande historia 2004/05:1 UTGIFTSOMRÅDE 17 28:35 Statliga utställningsgarantier och inköp av 28:37 Forsknings- och utvecklingsinsatser inom 28:39 Stöd till trossamfund 2002 17 28:11 Stöd till bokhandeln Totalt för utgiftsområde 17 Totalt för politikområde Kulturpolitik 1Inklusive ev. anslagssparande eller anslagskredit. 2Inklusive tilläggsbudget i samband med ekonomiska vårproposition (bet. 2003/04:FiU21) I kapitel 3, avsnitt 3.3, redogörs för vad en skatteavvikelse är och varför den redovisas. Dessutom ges en samlad bild av det totala stödet i form av skatteavvikelser inom utgiftsområde 17. I detta avsnitt redovisas de enskilda skatteavvikelserna inom utgiftsområdet som hör till politikområdet Kulturpolitik. Tabell 4.2 Skatteavvikelser inom politikområdet Kulturpolitik, netto 1 Försäljning av konstverk (<300 000 kr/år) Böcker, tidskrifter m.m. Totalt för politikområdet Kulturpolitik 1 Ett - innebär att skatteavvikelsen inte kan beräknas. Vid uppdrag i betalar utländska artister en speciell artistskatt. Däremot behöver varken sociala avgifter eller särskild löneskatt erläggas. Då inkomsten inte är förmånsgrundande avser avvikelsen särskild löneskatt. Försäljning av konstverk (<300 000 kr/år) Undantaget omfattar enbart upphovsmannen och hans dödsbos försäljning. Om konstnären eller dödsboet säljer för eller själva begär att bli beskattade, så sker beskattning med skattesatsen . ; böcker, tidskrifter m.m.; biografföreställningar; vissa entréavgiftsbelagda kulturevenemang; upphovsrätter; entré djurparker Skattesatsen är för dessa nedsatt till . har beslutat om målen för en nationell kulturpolitik (prop. 1996/97:3, bet. 1996/97:KrU1, rskr. 1996/97:129). Målen är att värna yttrandefriheten och skapa reella förutsättningar för alla att använda den; att verka för att alla får möjlighet till delaktighet i kulturlivet och till kulturupplevelser samt till eget skapande; att främja kulturell mångfald, konstnärlig förnyelse och kvalitet och därigenom motverka kommersialismens negativa verkningar; att ge kulturen förutsättningar att vara en dynamisk, utmanande och obunden kraft i samhället; att bevara och bruka kulturarvet; att främja bildningssträvandena samt att främja internationellt 2004/05:1 UTGIFTSOMRÅDE 17 kulturutbyte och möten mellan olika kulturer inom landet. Dessutom har antagit mål för vissa verksamheter inom politikområdet, så t.ex. mål för den statliga arkivverksamheten, som har införts i 3 § arkivlagen (1990:782) (prop. 1989/90:72, bet. 1989/90:KrU29, rskr. 1989/90:307), mål för statens arbete med arkitektur, formgivning och design (prop. 1997/98:117, bet. 1997/98:KrU14, rskr. 1997/98:225), mål för statens bidrag till trossamfund, som har införts i 2 § lagen (1999:932) om stöd till trossamfund (prop. 1998/99:124, bet. 1999/2000:KU5, rskr. 1999/2000:45) samt mål för arbetet för kulturmiljön (prop. 1998/99:114, bet. 1999/2000:KrU7, rskr. 1999/2000:196). I budgetpropositionen (prop. 2002/03:1 utg.omr. 17 avsnitt 4.4) föreslog regeringen att fri entré införs på flertalet statliga museer. Den första etappen av reformen genomfördes , då och åter öppnade efter en längre tids stängning. öppnade med fri entré . Den andra etappen av reformen innebär att övriga berörda museer inför fri entré fr.o.m. . Dessa är , Kungl. Myntkabinettet , i , , , Livrustkammaren, (delvis), (delvis), i , , , , Flygvapenmuseum i , , samt . Utöver de som fördelades 2004 beräknar regeringen ytterligare för reformen . Det pedagogiska arbetet inom museiområdet har länge varit en prioriterad fråga för regeringen. Under 20012003 genomfördes en särskild satsning på museipedagogik på såväl regionala som statliga museer. Enligt en preliminär utvärdering av har satsningen fallit väl ut. En slutlig utvärdering kommer att redovisas till regeringen . Regeringen föreslår att den museipedagogiska satsningen för de regionala museerna permanentas med en årlig ram på . Regeringen föreslår att bidraget till de regionala museerna tillförs fr.o.m. , då den slutliga utvärderingen av den tidigare museipedagogiska satsningen skall vara klar. avses ytterligare tillföras. Statens museer för världskultur Statens museer för världskultur är inne i en dynamisk process. Det nya i öppnar , liksom i , som varit stängt för ombyggnad. Båda öppnar nu med fri entré. För att Statens museer för världskultur skall kunna möta uppkomna kostnadsökningar beräknas ytterligare . Sammantaget innebär detta att kommer att fördelas till Statens museer för världskultur . Det militära flygplan av modell DC 3, som sköts ned 1952 och bärgades , är en betydelsefull del av vårt kulturhistoriska arv som tidsdokument för det och efterkrigstidens . Enligt regeringens bedömning är det viktigt att bevaras. har tagit fram en plan för utbyggnad av Flygvapenmuseum i som innebär en långsiktig lösning för museets lokalförsörjning. pågår samtal mellan myndigheten och det lokala näringslivet om en eventuell gemensam finansieringslösning. Arbetet med bevarandet av skeppet fortskrider. har bl.a. en ny klimatanläggning installerats i museibyggnaden. fortsätter konserveringsarbetet och förberedelserna med att ge skeppet en ny vagga. Vidare pågår en omfattande forskning kring utfällningarna i skrovet. Regeringen har betalat ut ca till projektet. För att möjliggöra ett fortsatt bevarandearbete av skeppet beräknas i extra medel till Statens maritima museer . Sammantaget innebär detta att kommer att fördelas till Statens maritima museer . Stiftelsen bedriver, förutom en utåtriktad verksamhet med bred tillgänglighet, också ett aktivt och ambitiöst arbete med bevarande av de kulturhistoriska byggnader som förvaltar. Samlingarna, husen och gårdarna utgör kulturhistoriska miljöer som behöver skydd mot väderförhållanden, skadedjur och slitage. Även vatten- och gasledningar, el- och avloppsnät m.m. kräver underhåll. Regeringen beräknar med anledning av detta ytterligare till Stiftelsen . Sammantaget innebär detta att kommer att fördelas till Stiftelsen . Statens musiksamlingar har ett viktigt uppdrag att förvalta musikens kulturarv. Myndigheten verkar för svenskt musikliv genom att skapa goda förutsättningar för framförande och annan spridning av musik. Statens musiksamlingars ekonomi har under varit ytterst ansträngd. Myndigheten har löpande vidtagit åtgärder för att komma till rätta med sitt ekonomiska underskott. För att Statens musiksamlingar fortsättningsvis skall kunna vidta nödvändiga åtgärder och kunna möta kommande kostnadsökningar bör myndigheten tillföras ytterligare . Sammantaget innebär detta att kommer att fördelas till Statens musiksamlingar . tillsatte regeringen en särskild arbetsgrupp med uppgift att ta fram förslag till hur genusperspektivet kan få större genomslag i museernas verksamhet. Arbetsgruppen på museer lämnade sin slutrapport (Ds 2003:61). I slutrapporten lämnas förslag rörande vidareutbildning för museiverksamma, museiforskning med genusperspektiv, gestaltning av genus i utställningar och pedagogisk verksamhet samt inrättandet av en resursenhet för genusfrågor på museerna. 2004/05:1 UTGIFTSOMRÅDE 17 remissbehandlats och regeringen avser återkomma till i frågorna. Som en del i regeringens satsning på att genusperspektivet skall få ett brett genomslag inom kultursektorns verksamheter tillsatte regeringen en kommitté för jämställdhet inom scenkonstområdet (dir. 2004:39). Kommitténs huvuduppgift är att lämna förslag till hur ett jämställdhets- och genusperspektiv kan bli en obestridd och påverkande kraft inom scenkonstområdet. Uppdraget skall redovisas . Översyn av scenkonstens dokumentation och dokumenterar genom arkiv-, biblioteks- och museiverksamhet den svenska scenkonsten. Stiftelsen , som ansvarar för , och Stiftelserna Dansmuseifonden och , som ansvarar för , mottar statsbidrag för verksamheten. För att undersöka möjligheterna till eventuella synergieffekter och för att öka tillgängligheten till den rika tradition som scenkonsten erbjuder i form av bl.a. rekvisita, konst, arkivalier och litteratur avser regeringen att göra en översyn av scenkonstens dokumentation. Pensionsvillkor vid vissa teater-, dans- och musikinstitutioner Regeringen har tillsammans med arbetsmarknadens parter bedrivit ett arbete om pensionsfrågor för personalen vid de statligt stödda teater-, dans- och musikinstitutionerna. Regeringen bedömer det bedrivna arbetet som konstruktivt och föreslår mot denna bakgrund att sammanlagt tillförs sektorn för olika pensionslösningar, varav avser engångsvisa åtgärder. Flertalet av de anställda inom teater-, dans- och musikområdet har en lägre pensionsålder än den gängse. En kompletterande ålderspension är ett sätt att skapa tryggare pensionsförhållanden på området. Av de medel som tillförs sektorn, beräknas för att möjliggöra en sådan ordning på teater-, dans- och musikområdet. En förutsättning är att parterna sluter ett kollektivavtal om en sådan ordning. 2004/05:1 UTGIFTSOMRÅDE 17 är det nödvändigt att kombinera en kompletterande ålderspension med åtgärder som bidrar till att stimulera till fortsatt yrkesverksamhet för yrkesgrupper med tidig pensionsålder som sångare och dansare. Regeringen avser därför att i fortsatt dialog med arbetsmarknadens parter genomföra en översyn av den s.k. PISA- förordningen. I översynen skall bl.a. ingå att pröva frågan om karriärväxling i samband med tidig pensionsavgång och att utarbeta förslag som innebär att karriärväxlingen leder till nytt förvärvsarbete. Inom ramen för pensionsarbetet har även frågan om premiekostnaderna för nuvarande pensionsåtaganden vid de statligt stödda teater-, dans- och musikinstitutionerna aktualiserats. Som ett led i det arbetet har () fått i uppdrag att beräkna vilka kostnadsökningar införandet av försäkringstekniska fick , som var som premierna synliggjordes och anpassades till faktiska kostnader. Avsikten var att införandet av modellen skulle vara kostnadsneutralt. Enligt beräkningar från SPV var de faktiska kostnaderna högre än de preliminära . Av de medel som tillförs sektorn för olika pensionslösningar , avser kompensation för dessa kostnader. Av samma skäl tillförs sektorn engångsvis som retroaktiv kompensation för 20012004. De fria teater-, dans- och musikgrupperna svarar för en betydande del av utbudet av teater, dans och musik. Staten har ökat insatserna för de fria grupperna med . Genom höjningen av anslaget med 2002 har vid sin bidragsgivning också kunnat prioritera att grupperna ges rimliga arbetsvillkor. Stöd till fria grupper utgår antingen som verksamhets- eller projektbidrag. har gett regeringen till känna att relationen mellan verksamhets- och projektbidragen för de fria grupperna bör ses över så att en långsiktigt hållbar utveckling kan åstadkommas (bet. 2003/04:KrU7, rskr. 2003/04:202). Mot denna bakgrund avser regeringen att se över stödformerna för de fria grupperna. Enligt regeringens mening är det också viktigt att fortsätter att följa upp hur kommuner, landsting och regioner medverkar till att förbättra de fria gruppernas villkor. Målet för statens insatser på musikområdet är att främja ett vitalt musikliv över hela landet med bra arbetsförhållanden för utövande musiker. Mot bakgrund av tillkännagivande (bet. 2001/02:KrU16, rskr. 2001/02:209) har regeringen tillkallat en särskild utredare med uppdrag att utreda och analysera den professionella orkesterverksamheten i . Uppdraget skall redovisas (dir. 2004:116). har 20012003 prövat alternativa former av fonogramstöd (prop. 2003/04:1 utg.omr. 17 s. 69). I rapporten former, Utvärdering av försöksperioden med ett utökat fonogramstöd (2004) lägger fram förslag till stödets framtida inriktning. föreslår att stödet till produktion och utgivning av fonogram ändras till att innefatta samtliga delar av produktionsprocessen från inspelning till försäljning. Vidare föreslås även att det införs ett distributionsstöd till kommunbibliotek som därigenom kostnadsfritt skulle erbjudas tillgång till alla utgåvor som får produktions- och marknadsföringsstöd. Regeringen föreslår mot denna bakgrund att riktlinjerna för stöd till produktion och utgivning av fonogram skall ändras och att det i fortsättningen skall ankomma på regeringen att utforma de närmare riktlinjerna (avsnitt 4.11.7). Regeringen noterar att inom ramen för sin bidragsgivning höjt anslaget till Svensk Musik för notutgivning, internationell kontaktförmedling m.m. för . Parterna filmavtal har träffat avtal om att förlänga filmavtalet , t.o.m. . En särskild arbetsgrupp med filmavtalets parter tillsattes för att pröva förutsättningarna för ett nytt filmavtal . har en decentralisering av filmproduktionen skett i . Utvecklingen har bidragit till en förändring och vitalisering av svensk film samt även till ett ökat nyföretagande. I kretsar en stor del av filmutvecklingen kring Filmpool Nord, som startade den första regionala produktionsverksamheten i och som var tidigt ute även i ett europeiskt perspektiv. finansieras Filmpool Nord bl.a. av medel från . Dessa medel kommer dock successivt att minska. För att bl.a. täcka detta ekonomiska bortfall beräknar regeringen att fördelas till Filmpool Nord . Ytterligare medel beräknas successivt kunna överföras till verksamheten. Tornedalsteatern bildades och är en ideell förening ansluten till . Föreningen verkar för att förankra amatörteatern i samhället och för att alla med Tornedalsbakgrund skall kunna tillvarata och främja den egna kulturen och det egna språket meänkieli. För att stärka verksamheten vid Tornedalsteatern beräknar regeringen att fördelas till teatern . Teatern erhåller även ett årligt verksamhetsbidrag genom . uppgår bidraget till . Stiftelsen får ett årligt statsbidrag för föreställningsverksamheten på . För att säkerställa planerade satsningar, avser regeringen att tilldela teatern ett bidrag på . Sammantaget innebär detta att kommer att fördelas till Stiftelsen för föreställningsverksamhet. För att möjliggöra en fortsatt utveckling av verksamheten vid Strindbergsteatern i avser regeringen att tilldela teatern ett bidrag på . Cirkus Cirkör i har introducerat nycirkusen i och har etablerat sig både nationellt och internationellt som en av de ledande inom sin genre. Cirkus Cirkör bidrar genom sitt gränsöverskridande arbetssätt till att stärka identitet i en mångkulturell miljö. 2004/05:1 UTGIFTSOMRÅDE 17 en bred regional samverkan är en ny typ av institution nu på väg att skapas. För att den konstnärliga verksamheten skall kunna fortleva och utvecklas bör en viss grundfinansiering garanteras. Regeringen föreslår att beräknas till Cirkus Cirkör . har inom ramen för sin bidragsgivning till fria grupper beviljat till Cirkus Cirkör för verksamheten 2004. Dessa medel bör föras över till anslaget 28:6 Bidrag till regional musikverksamhet samt regionala och lokala teater-, dans- och musikinstitutioner som därmed rymmer till Cirkus Cirkör . I likhet med den allmänna förutsättning som gäller för statligt bidrag till regional kulturverksamhet är det statliga bidraget till Cirkus Cirkör förenat med villkor på ekonomisk motprestation från ett landsting, en kommun eller någon annan huvudman. ägde rum i . En mindre festival har genomförts 2004. planeras en större festival med bl.a. utbyggd utbildning för unga musikutövare. Utgångspunkten är att festivalen skall bli en årlig plattform för kulturutbyte mellan länderna kring . Regeringen beräknar till . Rådet för arkitektur, form och design Regeringen har tillsatt ett råd för arkitektur, form och design (dir. 2004:24). Rådets huvuduppgifter är att driva på arbetet med arkitektur, form och design med utgångspunkt i målsättningarna i handlingsprogrammet Framtidsformer. Frågor om offentlig upphandling och lokalbruk är en viktig del av uppdraget. köper stat, kommun och landsting varor och tjänster för ca . Det är regeringens bedömning att en betydande del av denna upphandling kan och bör analyseras ur ett arkitektur-, form- och designperspektiv. Rådets arbete skall vara slutfört vid utgången av 2007. Förberedelserna för det av regeringen utlysta har inletts, bl.a. genom att mer än 100 statliga myndigheter gavs i uppdrag att genomföra projekt . Vidare har landets samtliga kommuner och 2004/05:1 UTGIFTSOMRÅDE 17 landsting inbjudits att delta, liksom föreningsliv och företag. I beslutet har regeringen presenterat sju prioriterade teman för Designåret: Arbetsliv och design, Design som kulturellt uttryck, Design som tillväxtfaktor, Offentlig upphandling, Design för alla, Långsiktigt hållbar design samt Utbildning och forskning. Den offentliga upphandlingen är en fråga som berör samtliga myndigheter som omfattas regeringens uppdrag. De statliga myndigheterna har rapporterat till regeringen vad man avser att göra under Designåret. Regeringen har gett Föreningen i uppdrag att förbereda och genomföra . Svensk Form bedriver på regeringens uppdrag utställningsverksamhet m.m. inom ramen för det s.k. mötesplatsuppdraget. Inför och framöver kommer förväntningarna på denna verksamhet att öka. Mot denna bakgrund beräknar regeringen ytterligare till Svensk Form som de ekonomiska förutsättningarna för Svensk Form förtydligas genom att de statliga bidragen till föreningen samlas under anslaget 28:31 Bidrag till vissa museer. Sammantaget innebär detta att kommer att fördelas till Föreningen . En ämnessakkunnig har haft uppdrag att närmare analysera de skillnader som finns mellan olika kommuner vad avser biblioteksverksamheten. Arbetet redovisades i promemorian Om biblioteksverksamheterna (Ds 2003:06). Mot bakgrund av de förslag som lämnas i promemorian, föreslår regeringen ändringar i bibliotekslagen (1996:1596). Ändringarna innebär att bibliotek och bibliotekshuvudmän inom det allmänna biblioteksväsendet skall samverka och att kommuner och landsting skall anta planer för biblioteksverksamheterna (se avsnitt 4.9). Handlingsprogram för svenska språket Regeringen tillkallade en parlamentarisk kommitté med uppdrag att lägga fram ett förslag till handlingsprogram för det svenska språket. redovisade sitt uppdrag i betänkandet Mål i mun (SOU 2002:27). Eftersom flera departement och politikområden har en viktig roll i det språkpolitiska arbetet, beslutade regeringen att tillsätta en arbetsgrupp i med uppgift att utveckla en samlad svensk språkpolitik. Beredning av förslagen i betänkandet pågår och regeringen avser att återkomma till i frågan . Distribution och marknadsföring i handeln är ett problem för mindre tidskrifter. En grundläggande orsak är att tidskrifterna med sin låga lönsamhet inte har möjlighet att anlita gängse distributionskanaler. har genom projektstöd inom ramen för det statliga utvecklingsstödet medverkat till att Nätverkstan Ekonomitjänst (Nätek) kunnat påbörja en verksamhet med försäljning av lösnummer av kulturtidskrifter i kommission. Det innebär att tidskrifter till ett lågt pris genom Näteks tjänster getts möjlighet till exponering och försäljning på marknaden. Regeringen beräknar en förstärkning av utvecklingsstödet med så att ytterligare insatser på distributionsstöd i form av marknadsföring och kommissionsförsäljning kan göras. Biblioteksersättning lämnas till upphovsmän av litterära verk författare, översättare, tecknare och fotografer för användningen av deras böcker genom landets alla folk- och skolbibliotek. Ersättningen utgår dels som individuella, statistiskt beräknade ersättningar, direkt till författare m.fl. för den utlåning som skett, dels i form av stipendier och bidrag. Regeringen har godkänt en överenskommelse med m.fl. om biblioteksersättningen . Enligt överenskommelsen skall grundbeloppet för hemlån av originalverk vara 2005, vilket är en höjning med ett öre jämfört med nivån . Medelsberäkningen utgår från den senaste slutgiltigt fastställda biblioteksstatistiken . Den totala biblioteksersättningen beräknas till . Den kartläggning av det faktiska läsandet på plats i biblioteken som inleddes under föregående avtalsperiod fullföljs. Omfattningen av de problem och friktionspunkter som uppstår i mötet mellan konstnärer och de generella trygghetssystemen har tydliggjorts i betänkandet Konstnärerna och trygghetssystemen (SOU 2003:21). Ett stort antal problem konstateras i betänkandet bl.a. avseende tillämpningen av regelverken i förhållande till konstnärlig verksamhet. Ett sätt att komma tillrätta med problemen är att öka kunskapen bland de tillämpande myndigheterna om konstnärernas särskilda villkor, men även att öka kunskapen bland konstnärerna om trygghetssystemens utformning och tillämpning. Som ett led i arbetet för att förbättra konstnärers ekonomiska och sociala situation föreslår utredningen att får ett vidgat uppdrag inom sitt verksamhetsområde. Förslaget har fått starkt stöd i remissopinionen. Avsikten är bl.a. att inom ramen för verksamhet öka kunskapen om trygghetssystemens utformning och tillämpning samt med utgångspunkt i denna kunskapsuppbyggnad möjliggöra en stöd- och rådgivningsfunktion för konstnärer i frågor som rör de generella trygghetssystemen. För ändamålet föreslår regeringen att förvaltningsanslag förstärks med . överlämnades betänkandet Arkiv för alla nu och (SOU 2002:78).