prop · GS0360 · 2005-03-17 00:00:00 — Enligt mening ger därmed överenskommelser av den typ som har ingått med utrymme för att, under sådana omständigheter som krävs för att åtgärder enligt de bestämmelser som kommissionen har pekat på ska bli aktuella, delta i beslut om och verkställa gemenskapsåtgärderna. Mot den bakgrunden saknas det anledning för att lämna upplysningar om åtgärder enligt artikel 307 EG. Registrering av husbil. Kommissionen anser att inte uppfyllt sina skyldigheter enligt artiklarna 28 och 30 EG genom att upprätthålla regler om ventilation och installation av gasapparater i husbilar som förs in i landet från en annan medlemsstat där de lagligen tillverkats och/eller saluförts. har anfört att de svenska föreskrifter som kommissionen ifrågasätter successivt har anpassats till Europastandard. Antagandet av kommissionens direktiv /78/EG av om ändring av och rådets direktiv /56/EG om värmesystem för motorfordon och släpvagnar till dessa fordon och rådets direktiv /156/EEG med syftet att anpassa dessa till den tekniska utvecklingen medför att föreskriftenrnas innehåll ändras ytterligare. SÄIFS 2001:2 (aktuella föreskrifter) och ovanstående direktiv reglerar till vissa delar samma område. Vid och pågår arbete med ändringar i myndigheternas föreskrifter till följd av direktivets införlivande. Det pågående arbetet vid och ska klargöra vilka delar i SÄIFS 2001:2 som faller utanför det område som införlivandet av direktivet omfattar. Arbetet beräknas vara avslutat och föreskrifter beslutas . Ändringar i SÄIFS 2001:2 kommer att innebära att föreskrifterna upphävs i de delar som avser tredjepartskontrollen av husbilar som tillverkas i och importeras till och som omfattas av direktiven /156/EG, 2001/56/EG och 2004/78/EG. I de delar som inte omfattas av ovanstående direktiv kommer föreskrifterna i SÄIFS 2001:2 att anpassas till EG-rätten. Svenska medborgares tillgång till sjukvård i andra medlemsstater och kravet på förhandstillstånd, ärendenr. 1998/4859, 2002/4274 och 2003/4985 Kommissionen har gjort gällande att det svenska systemet för patienters tillgång till sjukvård i andra medlemsstater och reglerna för ersättning av kostnader för sjukvård i andra medlemsstater strider mot artikel 49 EG. Kommissionen menar att tillämpar ett system enligt vilket det krävs förhandstillstånd för ersättning av kostnader för öppen vård i andra medlemsstater när kostnaden skulle ha täckts av det svenska hälso- och sjukvårdsystemet om behandlingen hade tillhandahållits i . För det andra menar kommissionen att det svenska systemet inte är förenligt med artikel 49 EG eftersom tillämpar ett system enligt vilket det krävs förhandstillstånd för ersättning av kostnader för sluten vård i andra medlemsstater, och lagstiftningen inte innehåller några bestämmelser om kriterierna för att få förhandstillstånd som uppfyller kraven på öppenhet har i sitt svar upplyst om att Regeringsrätten meddelade en dom som med utgånspunkt i praxis klargjorde rättsläget beträffande den svenska regleringen. Sedan Regeringsrättens dom meddelats står det klart för den och de svenska myndigheterna att avsaknaden av generellt krav på förhandstillstånd för sjukhusvård i andra medlemsstater inte medför att ansökningar om ersättning för vård kan avslås på den grunden att förhandstillstånd inte beviljats. De klagomål som kommissionen mottagit torde härröra från tiden före Regeringsrättens dom då svenska myndigheter och även regeringen uppfattade rättsläget på ett annat sätt. har vidare anfört att det i svensk rätt inte finns något krav på förhandstillstånd för den som önskar utnyttja sin rätt enligt artiklarna 49 och 50 i EG-fördraget att ta emot medicinska tjänster på sjukhus i en annan medlemsstat och begära ersättning för kostnaderna härför. Enligt regeringens uppfattning står det också klart att EG-rätten inte kräver att upprätthåller ett krav på förhandstillstånd. Om ansökan om förhandstillstånd enligt förordning 1408/71 avslås, eller om patienten överhuvudtaget inte önskar använda sig av ett 1408/71-förfarande står det däremot patienten fritt att ändå motta vården i den andra medlemsstaten. Patienten får då lägga ut kostnaden för vården, men kan sedan vården mottagits begära ersättning hos . betalar då ut ersättning för vården med avdrag endast för svenska patientavgifter. Den enda situation när ersättning nekas är om den vård som mottagits inte skulle ha täckts av det svenska hälso- och sjukvårdssystemet om behandlingen hade getts i eller om behandlingen som mottagits inte är internationellt accepterad. Inom pågår ett arbete med att se över den svenska lagstiftningen om rätten till vård och ersättning härför i andra EU/EES- länder. Avsikten är att överväga om ett generellt förhandstillståndssystem ska inrättas för planerad sjukhusvård. Avsikten är att ett sådant förslag ska kunna remitteras /2005. Svensk lagstiftning om läkemedelsrecept, ärendenr. Kommissionen har gjort gällande att viss svensk lagstiftning om läkemedelsrecept strider mot artikel 49 EG om frihet att tillhandahålla tjänster. Enligt den svenska lagstiftningen är det förbjudet för svenska apotek att expediera läkemedelsrecept som utfärdats av receptutfärdare etablerade i annan medlemsstat än . har anfört att avser att se över det svenska regelverket för att möjliggöra expediering av recept från samtliga medlemsstater. I kompletterande svar har kommissionen under- rättats om att beslutat om ändring i sina recept- föreskrifter för att möjliggöra expediering av recept från samtliga medlemsstater. Bristande genomförande av direktiv /12/EG, ärendenr. Kommissionen har anfört att genom att inte genomföra och rapportera till kommissionen om genomförandet av direktiv /12/EG om omklassificering av bröstimplantat inom ramen för direktiv /42/EG om medicintekniska produkter har brutit mot direktivet och artikel 10 och 249 EG. har anfört att direktivet är genomfört och att kommissionen har underrättats om detta. Bristande genomförande av direktiv /94/EG, ärendenr. Kommissionen har anfört att genom att inte genomföra och rapportera till kommissionen om genomförandet av direktiv /94/EG om fastställande av principer och riktlinjer för god tillverkningssed i fråga om humanläkemedel och prövningsläkemedel för humant bruk har brutit mot direktivet och artikel 10 och 249 EG. har anfört att direktivet, med undantag av artikel 13.2 stycke 3, är genomfört och att kommissionen har underrättats om detta. Bristande genomförande av direktiv /87/EG, ärendenr. Kommissionen har anfört att genom att inte genomföra och rapportera till kommissionen om genomförandet av direktiv /87/EG om ändring av rådets direktiv /768/EEG om kosmetiska produkter i syfte att anpassa bilaga III till den tekniska utvecklingen har brutit mot direktivet. Skrivelsen ska besvaras . Bristande genomförande av direktiv /88/EG, ärendenr. Kommissionen har anfört att genom att inte genomföra och rapportera till kommissionen om genomförandet av direktiv /88/EG om ändring av rådets direktiv /768/EEG om kosmetiska produkter i syfte att anpassa bilaga III till den tekniska utvecklingen har brutit mot direktivet. Skrivelsen ska besvaras . Bristande genomförande av direktiv /93/EG, ärendenr /1341 Kommissionen har anfört att genom att inte genomföra och rapportera till kommissionen om genomförandet av direktiv /93/EG om ändring av rådets direktiv /768/EEG för anpassning av bilagorna II och III till den tekniska utvecklingen har brutit mot direktivet. Skrivelsen ska besvaras . Bristande genomförande av direktiv /94/EG, ärendenr. Kommissionen har anfört att genom att inte genomföra och rapportera till kommissionen om genomförandet av kommissionens direktiv /94/EG om ändring av rådets direktiv /768/EEG avseende bilaga IX har brutit mot direktivet. Skrivelsen ska besvaras . Handikappersättning och vårdbidrag, ärendnr. Kommissionen anser att dessa två förmåner utgör klassiska social- försäkringsförmåner, och inte särskilda icke avgiftsfinansierad förmån i artiklarna 4.2 a och 10 a i förordning 1408/71. Enligt kommissionen uppfyller därför inte sina skyldigheter enligt artiklarna 39 och 34 EG genom att kräva bosättning i landet för tillerkännande av förmånerna. har anfört att det kan konstateras att de särskilda avgifts- finansierade förmåner som avses i artikel 4.2a omfattas av samordnings- reglerna vilket bl.a. innebär att personer ska likabehandlas. Principen om likabehandling medför att vid bosättning i en medlemsstat finns en rätt till alla de särskilda förmåner som det landets medborgare har tillgång till. Förmånerna utges enligt reglerna i denna stats lagstiftning och på bekostnad av denna stat. Denna princip är grundläggande för att befrämja rörligheten. När det gäller förmåner som inte har en tydlig koppling till arbete eller avgifter är det emellertid också en rimlig utgångspunkt att den fria rörligheten inte behöver innebära att migrerande arbetstagare helt och hållet undantas från konsekvenserna av att det finns olika nationella trygghetssystem. En förmån som den svenska handikapp- ersättningen är en särskild förmån som beviljas individuellt i förhållande till den försäkrades situation som handikappad. Den kan inte på något sätt anses vara en förmån som utbetalas med schablonbelopp. Handikappersättningen utges inte som tillägg till någon förmån enligt artikel 4.1 och den är inte heller avgiftsfinansierad, varken direkt eller indirekt. Detta gäller även det svenska vårdbidraget. Det svenska vårdbidraget som utges för handikappade barn är inte generellt utan utges efter individuell prövning. Vårdbidraget är inte kopplat till avgifter utan är skattefinansierat. Domstolen har vid ett flertal tillfällen medgivit att förmåner som är nära knutna till sociala förhållanden kan beviljas med förbehåll för ett villkor om bosättning i den stat där den behöriga myndigheten finns. Den svenska handikappersättning och det svenska vårdbidraget tillhör en kategori förmåner vars villkor för beviljande är nära knutna till ett särskilt ekonomiskt och socialt sammanhang. När det gäller den nationella rätten avseende den svenska handikappersättning och det svenska vårdbidraget kan konstateras att bestämmelserna om beviljande av förmånerna inte ger mottagaren en i lag definierad rättighet och att förmånerna inte automatiskt beviljas personer som uppfyller vissa objektiva kriterier. I stället sker en noggrann individuell bedömning i varje enskilt fall av de personliga behoven. Öppnande av inlåningskonto utomlands, ärendenr. Kommissionen har anfört att vissa regler i svensk skattelagstiftning om öppnande av inlåningskonto utomlands förefaller vara oförenliga med gemenskapens bestämmelser om fri rörlighet för kapital. De berörda reglerna finns i lag (1990:325) om självdeklaration och kontrolluppgifter, och innebär att i bosatta fysiska personer som öppnar ett inlåningskonto i utlandet till ska lämna dels ett skriftligt medgivande till insyn på kontot, dels en skriftlig förbindelse från den utländska kontoföraren att lämna kontrolluppgift till verket. Kommissionen anser att dessa krav kan utgöra ett medel för godtycklig diskriminering eller en förtäckt begränsning av den fria rörligheten för kapital och betalningar enligt artikel 58.3 EG. har anfört att den aktuella lagen upphörde att gälla vid utgången av 2001. Den upphävda lagen har ersatts av lagen (2001:1227) om självdeklarationer och kontrolluppgifter. Den nya lagen innehåller inga motsvarande bestämmelser om sådana skyldigheter som kommis- sionen ifrågasatt. anser därmed att de svenska reglerna är förenliga med gemenskapsrätten. Kommissionen har i en kompletterande formell underrättelse gjort gällande att vissa begränsningar kvarstår i den ändrade lagen. har anfört att det övergripande syftet med kravet i svensk lagstiftning på att kontrolluppgifter ska skickas till svenska myndigheter är att dessa på ett enkelt och tillförlitligt sätt ska kunna åsätta de skattskyldiga korrekta taxeringar. Eftersom problem kan uppstå för de företag som skulle vilja följa den svenska bestämmelsen men är förhindrade att göra detta på grund av hemlandets bestämmelser är den beredd att närmare överväga om det finns behov av möjlighet till att göra undantag från bestämmelsen i 13 kap. 1 § lagen (2001:1227) om självdeklarationer och kontrolluppgifter. Kontrollen av traditionella egna medel, ärendenr. Kommissionen har, angående den i utförda kontrollen av egna medel, anfört att de svenska myndigheterna inte iakttar de tidsfrister för bokföring i efterhand som fastställs i artikel 220 i förordning (EEG) nr 2913/92 om inrättandet av en tullkodex för gemenskapen (tullkodexen). har anfört att det svenska förfaringssättet vid bokföring i efterhand sker helt i enlighet med artikel 220.1 i tullkodexen. Debitering sker så snart tullbeloppet lagligen kan beräknas, vilket enligt uppfattning är efter det att gäldenären beretts tillfälle att yttra sig över förslag till granskningsrapport och förslag till debitering. Kommissionen har valt att driva den principiella frågan om bokföringsskyldigheten och därmed ansvaret för att betala in medlen till gemenskapen inträder i ett pilotmål mot (EG- domstolens mål C-546/03). och har intervenerat i målet till stöd för . Återbetalning av inkomstskatt till i utlandet bosatta personer, ärendenr. Kommissionen har gjort gällande att de svenska reglerna som rör grundavdrag inte är förenliga med artikel 39 EG såtillvida att de inte medger att grundavdrag beviljas i en situation där en person som inte är bosatt i landet uppbär hela, eller nästan hela, sin inkomst i och i sitt bosättningsland inte uppbär en tillräcklig inkomst för att där omfattas av de skattemässiga grundavdrag som ska tillgodose hans personliga förhållanden. har anfört att det pågår ett lagstiftningsarbete där det föreslås att det införs en möjlighet för utomlands bosatta att välja beskattning enligt de allmänna skattebestämmelserna i inkomstskattelagen i stället för enligt lagen om särskild inkomstskatt för utomlands bosatta. Lagstiftningen kan införas och genom en sådan valmöjlighet som föreslås undviks att en utomlands bosatt i vissa speciella fall träffas av en hårdare beskattning än en i bosatt person. Befrielse från importtull för krigsmateriel m m återbetalning av egna medel, ärendenr. Kommissionen har gjort gällande att , genom att tillämpa befrielse från importtull för vapen, ammunition och krigsmateriel avsedda speciellt för militära ändamål och för import av varor med dubbla användningsområden, inte har uppfyllt sina skyldigheter enligt artikel 26 EG, artikel 20 i gemenskapens tullkodex och den gemensamma tulltaxan. har bekräftat att tullfrihet medges för varor som förtullas för Försvarsmakten, eller för och som ska användas i det militära försvaret eller som utgör krigsmateriel. Tullfrihet gäller också för varor som ska användas i landet för tillverkning eller underhåll av produkter för svenskt militärt ändamål. De svenska bestämmelserna har utformats och ansetts nödvändiga för att skydda och tillvarata väsentliga nationella säkerhetsintressen. Bestämmelserna omfattas av artikel 296 1 (b) EG och är därmed förenliga med gemenskapsrätten. En kompletterande formell underrättelse har översänts från kommissionen angående återbetalning till gemenskapen av förlorade egna medel till följd av tullbefrielsen. Den kompletterande underrättelsen besvarades . Ett arbete mellan totalt 13 medlemsstater har pågått parallellt om en rådsförordning baserat på artikel 26 EG. Förordningen har numera beslutats. Kommissionen har därefter avskrivit ärendet i frågan om de svenska reglerna om tullfrihet men håller fast vid kravet på betalning av tull retroaktivt. Den svenska lagstiftningen om spelautomater, ärendenr. Kommissionen har gjort gällande att den svenska lagstiftningen om spelautomater utgör ett hinder för den fria rörligheten för spelautomater, etableringsfriheten och fri rörlighet för tjänster relaterade till spelauto- mater bland medlemsstaterna i strid med artiklarna 28, 43 och 49 i EG- fördraget. Kommissionen anser att detta hinder inte kan motiveras med hänvisning till allmännyttiga ändamål. Kommissionen menar att den svenska lagstiftningen om spelautomater strider mot de nu angivna artiklarna i fördraget eftersom utgångspunkten för den svenska lagstift- ningen är förbud mot import, innehav och anordnande av spel på varuspelautomater, penningautomater, värdeautomater och skicklighets- automater. Det är kommissionens uppfattning att det hinder som den svenska lagstiftningen utgör inte kan motiveras med hänvisning till allmännyttiga ändamål, eftersom det främsta syftet med den svenska lagstiftningen, enligt kommissionen, tycks vara ekonomiskt, nämligen att säkra att inkomsterna från spel med spelautomater går till offentlig verksamhet. Vidare menar kommissionen att straffen i lotterilagen inte är proportionerliga. Den har i sitt svar anfört att man delar kommissionens bedömning att de aktuella bestämmelserna utgör hinder för den fria rörligheten av varor och tjänster samt etableringsfriheten. Den centrala frågan är emellertid om dessa hinder ska godtas i enlighet med den praxis som har utvecklat när det gäller spel och lotterier. Det är regeringens uppfattning att den svenska regleringen på spel- och lotteriområdet är förenlig med EG-rätten. Frågan har även prövats av Regeringsrätten i en dom . Regerings- rätten ansåg att den svenska regleringen på spel- och lotteriområdet över- ensstämmer med de krav som EG-rätten ställer. Sedan Regeringsrätten meddelat sin dom har även i ett antal mål, i vilka underinstanserna funnit att den svenska regleringen är förenlig med EG- rätten, inte funnit skäl att meddela prövningstillstånd. Syftet med den svenska regleringen är alltså inte såsom kommissionen påstår i första hand ekonomiskt. Det grundläggandet syftet med regleringen är att begränsa sociala skadeverkningar. Enligt regeringens mening är bestäm- melserna i lotterilagen varken diskriminerande eller oproportionerliga. Bristande genomförande av direktiv /12/EG, ärendenr. Kommissionen har anfört att genom att inte genomföra och rapportera till kommissionen om genomförandet av direktiv /12/EG om ändring av direktiv /267/EEG när det gäller solvensmarginalkraven för livförsäkringsföretag har brutit mot direktivet och artikel 10 och 249 EG. har anfört att direktivet är genomfört och kommissionen har underrättats om detta. Bristande genomförande av direktiv /13/EG, ärendenr. Kommissionen har anfört att genom att inte genomföra och rapportera till kommissionen om genomförandet av direktiv /13/EG om ändring av direktiv /239/EEG vad gäller solvensmarginalkraven för skadeförsäkringsföretag har brutit mot direktivet och artikel 10 och 249 EG. har anfört att direktivet är genomfört och att kommissionen underrättats om detta. Realisationsvinster i samband med avyttring av privatbostäder, ärendenr. Kommissionen har anfört att det förhållandet att en skattefördel på området för inkomstskatt för fysiska personer endast medges för de vinster som återinvesteras i egendom i utgör dels ett hinder för den fria rörligheten för personer, dels ett hinder för investeringar i andra har anfört att det i detta fall då det rör sig om beskattning av fastighetsvinst inte rör sig om en dubbelbeskattningssituation. svenska systemet för uppskovsavdrag utgör dock hinder mot den fria rörligheten för personer och investeringar och det bör därför prövas om regelsystemet kan ändras. efterfrågar en diskussion om en utformning av en ny lagregel som skulle vara ett mindre hinder mot den fria rörligheten än den som tillämpas . Vissa myndigheters tillvägagångssätt vid offentlig upphandling av datorer, Kommissionen har anfört att ett antal svenska myndigheter vid anbudsinfordran vid offentlig upphandling av datorer, i de tekniska specifikationerna för vilken prestanda som krävs av datorernas microprocessor, tillämpar ett tillvägagångssätt som innebär att hänvisning sker antingen enbart till microprocessor av ett visst varumärke eller till microprocessor av ett visst varumärke följt av orden Enligt kommissionen innebär detta att myndigheterna, i de fall värdet av upphandlingarna når tröskelvärdet för tillämpning av direktiv /36/EEG om samordning av förfarandet vid offentlig upphandling av varor (upphandlingsdirektivet), har brutit mot artikel 8.6 i upphandlingsdirektivet eftersom andra likvärdiga alternativ har diskriminerats (två upphandlingar av kommun och en av I de fall tröskelvärdet inte uppnås (tekniska hög- skola, och i län) anser kommissionen att agerandet inte är förenligt med EG-fördragets principer och särskilt principen om icke-diskriminering som föreskrivs i artikel 28 EG. Kommissionen anser dessutom att en bedömning av en microprocessors prestanda som sker enbart med hänsyn till processor- hastighet är diskriminerande eftersom detta favoriserar Intels produkter men inte ger en objektiv bild av micropocessorns totala prestanda. har instämt i kommissionens uppfattning att det endast i undantagsfall kan komma i fråga att hänvisa till ett varumärke och då endast under förutsättning att hänvisningen följs av orden eller är också införstått med att enbart ett angivande av processorhastighet kan vara diskriminerande. Yttrande har inhämtats från (), som enligt lagen (1992:1528) om offentlig upphandling utövar tillsyn över den offentliga NOU har i sin tur inhämtat yttrande från de berörda upphandlande myndigheterna. Av yttrandena framgår att samt- liga myndigheter medger att felaktiga krav har uppställts och de har för avsikt att ändra det sätt på vilket de ställer krav. aktualiserats har NOU vidtagit flera åtgärder för att förändra det sätt på vilket kraven uppställs av upphandlande enheter vid Offentlig upphandling av konsulttjänster av vissa kärnkraftsoperatörer, ärendenr. Kommissionen har anfört att de svenska upphandlande enheterna har överträtt artikel 31 i försörjningsdirektivet. Enligt kommissionen består överträdelsen av att de upphandlande enheterna har uteslutit ett företag som tillhandahåller tjänster från framtida upphandlingsförfaranden och inte heller gett någon information till det företag som uteslutits om vilka kriterier och regler som de tillämpar vid urvalet av kandidater i upphandlingsförfarandena. Vidare menar kommissionen att de svenska myndigheterna har överträtt artiklarna 1 och 2 i rättsmedelsdirektivet genom att inte tillåta det företag som uteslutits att överklaga beslutet om uteslutning avseende framtida upphandlingsförfaranden. Skrivelsen ska besvaras . Bristande genomförande av direktiv /47/EG, ärendenr. Kommissionen har anfört att genom att inte genomföra och rapportera till kommissionen om genomförandet av direktiv /47/EG om ställande av finansiell säkerhet har brutit mot direktivet och artikel 10 och 249 EG. har anfört att bestämmelser som genomför direktivet beräknas kunna träda i kraft . Bristande genomförande av direktiv /93/EG, ärendenr. Kommissionen har anfört att genom att inte genomföra och rapportera till kommissionen om genomförandet av direktiv /93/EG om ändring av rådets direktiv /799/EEG om ömsesidigt bistånd av medlemsstaternas behöriga myndigheter på området direkt och indirekt beskattning har brutit mot direktivet och artikel 10 och 249 EG. har anfört att direktivet är genomfört och att kommissionen underrättats om detta. Bristande genomförande av direktiv /96/EG, ärendenr. Kommissionen har anfört att genom att inte genomföra och rapportera till kommissionen om genomförandet av direktiv /96/EG om en omstrukturering av gemenskapsramen för beskattning av energi- produkter och elektricitet har brutit mot direktivet och artikel 10 och 249 EG. har anfört att stora delar av direktivet redan är genomförda i svensk lagstiftning. Direktivet beräknas vara fullständigt genomfört . Bristande genomförande av direktiv /24/EG, ärendenr. Kommissionen har anfört att genom att inte genomföra och rapportera till kommissionen om genomförandet av och rådets direktiv /24/EG om rekonstruktion och likvidation av kreditinstitut har brutit mot direktivet. Skrivelsen ska besvaras .