prop · GS03175 · 2005-07-07 00:00:00 — Arbetet har bl.a. resulterat i en kalkylmodell som kan användas för att beräkna nyttan av e-inköp och e-fakturering inför beslut att köpa in IT-system för ändamålen, ramavtal som verktyg för att stödja offentlig upphandling, åtgärder för ökad kunskap och e-upphandlings- kompetensen hos stat, kommun och landsting, bl.a. genom etablerande av ett e-upphandlingsnätverk samt utvecklingsarbete för att ta fram öppna standarder för elektronisk affärskommunikation. Statskontoret har vidare deltagit i det internationella standardiserings- organet /ISSS workshoparbete runt e-upphandling samt deltar i det europeiska arbetet Interoperabelt tillhandahållande av alleuropeiska e-förvaltningstjänster för offentliga förvaltningar, företag och med- borgare vars syfte är att ur teknisk synvinkel möjliggöra elektronisk offentlig upphandling mellan medlemsstaterna. () lämnade en rapport om e-betaltjänster. Rapporten innehåller en beskrivning av drivkrafter och hinder för ökad användning av e-betaltjänster samt förslag till möjliga åtgärder. Användningen av e-betaltjänster är i likhet med e-handeln fort- farande förhållandevis liten. E-handelsföretags val av e-betaltjänster baseras på egna behov och konsumenters vanor och önskemål. Bland de tio största svenska webbutikerna är de vanligaste betalningsmedlen kundkort, direktbetalning och elektronisk plånbok i fallande ordning. De myndigheter som tar betalt via webben accepterar kort- och direkt- betalning. () har påbörjat en utredning om elektronisk fakturering, dels inom staten och dels mellan staten och externa leverantörer. Det finns en potential till effektivisering med hjälp av IT i såväl små och medelstora företag som i offentlig sektor. Den offentliga sektorn står inför stora utmaningar . kommer att ställa ökade krav på effektiv samhällsservice som kommer att behöva balanseras mot stora besparingskrav. Service och besluts- processer som leder till ökad intern effektivitet och förbättrad kommuni- kation mellan myndigheten och medborgare respektive företag är något som de flesta myndigheter aktivt strävare efter. De administrativa processerna och handläggningen av olika ärenden sysselsätter ett stort antal anställda inom offentlig verksamhet . Dessa processer utgör ofta basen till en väl fungerande samhällsservice och framtidens utman- ingar ställer krav på att de kan utföras mer rationellt. Ökad användning av IT inbegriper automatiskt en omvärdering och i många fall en omstrukturering av verksamheten i många organisationer. En ökad användning av e-handel kommer även att innebära att nya yrkes- grupper kommer i kontakt med IT. Framför allt gäller detta inom kommuner och landsting. Detta ställer även krav på utbildningsinsatser av användarna. Drivkrafterna för e-handel i statliga myndigheter är enligt Statskontorets undersökning möjligheten att effektivisera och att fokusera på kärnverk- samheten. Myndigheter med erfarenhet av e-handel formulerar för- tjänster med e-handel som att faktureringstiderna förkortas vid e-handel, bättre priser, enklare ekonomistyrning, förbättrad kontroll och förbättrade och enklare beställningar. Även i kommunerna ser man stora effektivi- seringsmöjligheter. Nyttoeffekterna uppges vara ökad prismedvetenhet, kortare hanteringstid för fakturor, och bättre uppföljning av inköp. Enligt kommuner och landstings undersökning av e-handel i kom- muner har 108 kommuner infört IT som stöd för inköps- och faktura- processerna. Av dessa har 80 kommuner infört elektronisk handel i någon form. I debatten framförs att en ökad e-handel kan minska det totala tran- sportarbetet i samhället. Genom användning av forskningsresultat från studier på IT:s påverkan på transporter kan effekter av ökad IT-använd- ning mätas. Det är angeläget att sådana studier följs upp. Hinder för en väl fungerande e-handel I en skrivelse till regeringen påpekade kommuner och landsting att det fortfarande återstår en rad åtgärder för att ut- veckla användningen av e-handel i sektorn. Kommunerna upplever brist på resurser (både ekonomiska och personella) som det främsta hindret för e-handel. Man anser att de knappa resurser som finns behöver kon- centreras på kärnverksamheten i den kommunala verksamheten, snarare än på investeringar i IT-system. Alltför många små och medelstora företag saknar, enligt kommunerna, kunskap och incitament för att införa elektronisk handel. Eftersom kom- munerna är beställare av mycket entreprenadarbeten utförda av sådana företag, är det viktigt att småföretagarna har tillräcklig upphandlings- kompetens. Behovet av upphandlingskunskaper kommer att öka bl.a. p.g.a. nya europeiska upphandlingsdirektiv. Vidare efterlyser man en tydligare samordning av IT-frågor från statens sida. Man anser att ärenden om e-handel, småföretagande och e-upphandling bland myndigheter, kommuner och landsting behöver samordnas utifrån de behov som finns, och inte utifrån den departe- mentala arbetsindelningen i . Det finns infrastrukturella brister som hämmar e-handeln. Kommu- nerna påpekar behovet av ökat svenskt deltagande i internationella standardiseringsfora. Där kan t.ex. standarder för IT-infrastruktur ut- vecklas ytterligare. Man betonar t.ex. behovet av ökade satsningar kring frågor om användning av elektroniska signaturer och en långsiktigt håll- bar elektronisk arkivering. PTS redovisar även ett antal hinder för en ökad användning av e-betal- tjänster och e-handel. Dessa kan huvudsakligen grupperas under tillit och säkerhet, informationsbrist samt avsaknad av standarder och ringa sam- arbete. Problem kan vara bristande säkerhet i vissa e-betaltjänster, eller de omständigheter som råder kring betalningen, tex ett lågt säkerhets- medvetande hos användaren. Enligt PTS präglas marknaden för e-betalningar av stora och domine- rande aktörer som äger infrastrukturen för större och mindre betalningar. Samarbete med dessa är nödvändigt för aktörer i beroendeställning (t.ex. mindre e-betaltjänsteföretag och e-handelsföretag). Ett utvecklat samar- bete de stora aktörerna sinsemellan, kring bl.a. standarder, är angeläget för att minska administrativ och teknisk komplexitet med minskade kost- nader som följd. Detta skulle öka incitamenten att gå över till e-betal- tjänster för såväl e-handelsföretag som konsumenter. Önskemål om åtgärder för ökad användning av e-handel E-handel bör enligt kommuner och landsting ses i ett infra- strukturellt perspektiv. Samma förfaranden och rutiner bör så långt som möjligt kunna användas både för affärer mellan företag och för offentliga organs upphandlingar och inköp från privata företag. Man anser att staten har ett särskilt ansvar för att skapa en god infrastruktur för e-handel. För- bundet föreslår en rad insatser för att åstadkomma en sådan god infra- struktur. Bland annat efterfrågar man utbildnings- och informations- insatser riktade till små och medelstora företag, med anledning av kommande nya regelverk för upphandling . Vidare efterfrågas i skrivelsen en samordning i av frågor kring elektronisk offentlig upphandling. Enligt skrivelsen bör hög prioritet ges åt arbetet med att åstadkomma en hållbar, säker elektronisk långtidsarkivering. kommuner och landsting föreslår också att en etablerad standard för elektroniska fakturor i kommunerna även skall användas i statliga myndigheter. Man anser även att det är viktigt att i större ut- sträckning än deltar i standardiseringsarbetet på europeisk och glo- bal nivå. PTS redovisar i sin rapport möjliga insatser för att stimulera e-handel och e-betalningar från statens sida inom främst tre områden: att staten går före som en aktiv användare, att staten följer utvecklingen och att infor- mera inom de områden som faller inom respektive myndighets sektors- område. EG-direktiv inom området offentlig upphandling antog och rådet nya direktiv inom områ- det offentlig upphandling och upphandling inom försörjningssektorerna. Enligt direktiven får all kommunikation och allt informationsutbyte efter den upphandlande enhetens eget val ske med elektroniska medel. Regeringen har tillsatt en utredare (dir. 2004:47) som skall lämna förslag till hur direktiven skall genomföras i svensk rätt. Utredningen har antagit namnet . Utredningen har överlämnat ett delbetänkande, Nya upphandlingsregler (SOU 2005:22). Den nya svenska lagstiftningen för området offentlig upp- handling planeras träda ikraft . De nya direktiven innehåller flera ändringar och tillägg jämfört med de nu gällande reglerna. Bl.a. syftar regeländringarna till att myndigheterna skall kunna begära att anbud lämnas på elektronisk väg. De förändrade reglerna kommer även att innebära att myndigheterna har möjlighet att använda sig av elektroniska auktioner i vissa fall, samt s.k. dynamiska inköpssystem. Reglerna är inte obligatoriska att genomföra i nationell lagstiftning. Medlemsstaterna kan således välja att avstå från att införa dem. Regeringen har gett tilläggsdirektiv (dir. 2005:39), där bl.a. dessa frågor skall behandlas. Uppdraget skall redovisas . En genomförandekommitté under kommissionen, Rådgivande kom- mittén för offentlig upphandling, har bildat en arbetsgrupp som skall arbeta med frågor som rör elektronisk upphandling i syfte att stödja medlemsstaterna med att implementera de nya direktiven. Under det svenska ordförandeskapet i togs en e-handelsstrategi för fram och presenterades . Stra- tegin betonar betydelsen av att synliggöra nyttan med e-handel för kon- sumenter. Vidare tar strategin upp konsumenternas förtroende för e-handel, företagens IT- och e-handelskompetens, standardisering och interoperabilitet samt statens roll som förebild. Många marknader är snarare nordiska än svenska, varför enhetliga förutsättningar för e-handel skulle kunna bidra till ökad effektivitet i många branscher. Regeringens arbete går väl i linje med de områden som tas upp i strategin. Exempelvis har PTS fått i uppdrag att informera Internet- användare, både konsumenter, små och medelstora företag och myndig- heter, om säkerhetsfrågor för att därigenom stärka tilltron till Internet som redskap i exempelvis handeln. På kompetensområdet har drivit projektet , ett program som syftar till att öka IT-kunskapen bland små företag. Efter danskt initiativ har frågan om en nordiskt standardiserad e-faktura kommit upp i syfte att enhetliggöra den tekniska infra- strukturen. Små företag och offentlig upphandling kommer att redovisa en analys av i vilken utsträckning små företag upplever särskilda problem att delta i offentliga upp- handlingar i samt ge förslag till hur små företag skall ges bättre möjligheter att delta i offentliga upphandlingar. Behovet av förstärkning av företagens kompetens i dessa avseenden behandlas i avsnitt 15.10. 15.10IT-kompetens i små och medelstora företag Regeringens bedömning: Ekonomiskt stöd till IT-kompetensutveckling i små och medelstora företag bör ges för att öka företagens användning av e-handel i syfte att öka konkurrenskraft, innovationer och tillväxt. med IT: Överensstämmer med regeringens bedömning. Remissinstanserna: i anser att sats- ningen på IT-kompetens i små och medelstora företag är positiv. delar förslag att rikta insatserna till motiverade företag och att insatserna skall vara nära knutna till företagens behov och affärsnytta. Man stödjer även förslaget i det att bidraget skall vara marknadskompletterande så att den etablerade marknaden för IT-tjänster inte störs. i tycker att den föreslagna ansökningsprocessen riskerar att bli alltför komplicerad, och att tröskel- effekter därför kan uppstå. Man argumenterar därför för alternativa urvalsprocesser. i ser positivt på förslaget. Man betonar vikten av att stödet skall vara öppet för regionala lösningar och flexibelt för att kunna svara mot regionala behov. Man anser vidare att programmet skall ha en tydlig koppling till de regionala högskolorna och universiteten. Föreningen konstaterar att frågan om hur små och medelstora företag kan utvecklas i den internationella konkurrensen är fundamental för framtid och tillväxt. Det är därför synnerligen angeläget att staten stödjer insatser för denna ut- veckling. Man betonar betydelsen av att insatserna görs med ett tydligt syfte, i detta fall tillväxt, och inte regionalpolitiska eller andra syften. Föreningen anser vidare att de särskilda medel på som förslaget innebär motsvarar en alltför blygsam ambitionsnivå. Företagarna föreslår att IT-säkerhet ges en högre prioritering än det förslag lämnat. I övrigt anser man att förslaget väl överensstämmer med de mindre företagens behov på IT-området. Man ser de mindre företagens interaktion med stat och kommun, rörande e-betalningar och upphandling som särskilt angelägna. anser att initiativet är synnerligen viktigt och att de mindre företagen i landet förmås satsa mer pengar på IT för ökad konkurrenskraft och effektivitet. IT välkomnar förslaget. Man menar emellertid att bidraget är för litet, och förespråkar därför en statlig insats på av särskilda medel, så att investeringsramen totalt kan uppgå till . Skälen för regeringens bedömning: Det finns en gemensam nytta i att fler använder IT. Det blir enklare att kommunicera och interagera om informationstekniken är spridd. Den stora förtjänsten i teknikens pro- duktivitets- och kvalitetsvinster kan realiseras först då informations- samhället inbegriper det stora flertalet. Bristande kompetens är fort- farande ett stort hinder för en ökad användning av IT. Detta gäller särskilt mindre företag med otillräckliga resurser att öka sin IT-kompe- tens och att skaffa modern . Inventeringen av de små och medelstora företagens kunskaper och användning av IT visar att det även för små företag finns effektiviseringsvinster att göra med IT. En ökad användning av IT kan bidra till innovationer och tillväxt och många små företag upplever en ökad affärsnytta med IT-användning. Men för det lilla företaget är den initiala investeringskostnaden för sådana effektivi- seringar i många fall för stor. De har behov av ytterligare kunskaper på området. Småföretagen (företag med 049 anställda) utgör av alla företag i . av arbetskraften i den privata sektorn arbetar i dessa företag. Småföretagen står för en stor del av tillväxtpoten- tialen i näringslivet och deras betydelse för ekonomin förväntas öka. Därför är det viktigt att IT-kompetensen i små och även medelstora företag (50249 anställda) ökar. Regeringens bedömning är därför att ekonomiskt stöd till IT-kom- petensutveckling i små och medelstora företag bör ges för att öka kon- kurrenskraft, innovationer och tillväxt. Regeringen har tidigare satsat på insatser inom kompetensutveckling, småföretagande och användning av IT. har utvärderat de tidigare satsningarna, ITSME och RegIT och erfarenheterna visar bl.a. att huru- vida stödet knyts an till företagets verksamhet tycks vara avgörande för hur lyckad insatsen blir. En annan erfarenhet är att lokalt förankrade projekt har mer genomslagskraft än regionala projekt eller projekt utan geografiskt fokus. Att öka de mindre företagens IT-kompetens kan anses särskilt viktigt mot bakgrund av de nya direktiven om offentlig upphandling som skall implementeras i svensk lagstiftning . De nya reglerna tillåter upphandlande enheter att kräva att anbuden lämnas på elektronisk väg. Detta skulle kunna underlätta och effektivisera anbudslämnande, men för de företag utan nödvändig IT-kompetens kan detta i stället bli ett hinder mot att deltaga i offentlig upphandling. har på regeringens uppdrag redovisat ett förslag om hur IT-kompetensen skall öka i små och medelstora företag i rapporten med IT (dnr N2004/8374/ITFoU) där tidigare erfaren- heter tagits tillvara. Det övergripande syftet med programförslaget är att öka affärsmöjligheterna och konkurrenskraften hos små och medelstora företag genom användningen av IT som hjälpmedel för att uppnå tillväxt. Programmet skall främja en IT-strategisk kompetens hos små och medelstora företag. Det innebär att hjälpa småföretagen analysera och finna de affärsprocesser där användningen av IT kan skapa mervärde för företaget och finna var verksamheten kan effektiviseras. Programmet riktar sig i första hand till sådana företag som har insikt i och förståelse för användande av IT i verksamheten. Bidraget bör gå till företag som har ambitionen att växa, som har en relativt hög IT-mognad och som är motiverade att ta till sig e-handelshantering som en del av företagets affärsstrategi. Programmet skall genom bidrag och andra medel stödja företag som utvecklat eller vill utveckla IT-strategisk kompetens och främja genomförande av strategiska IT-lösningar. 2004/05:175 grammet har även en bred ambition av mer folkbildande karaktär för små Regeringen avser att ge i uppdrag att stödja små och medelstora företag genom det ovan beskrivna programmet. Regeringens avsikt är att totalt , fördelat , avsätts för detta ändamål. Ytterligare i planerad omslutning bedöms kunna finansieras av regionala medel och från företagen själva. 15.11Vidareutnyttjande av information från den offentliga sektorn Informationstekniken och den alltjämt växande användningen av denna har skapat helt nya möjligheter att hämta information från olika håll och att sammanställa och förädla informationen så att nya produkter och tjänster kan skapas. Offentlig information, t.ex. geografiska uppgifter (se avsnitt 14.7.3), näringslivsinformation och trafikinformation, är en viktig ekonomisk resurs. Den utgör utgångsmaterial för nya digitala produkter och tjänster. Information som redan finns i den offentliga sektorn kan därför bli en viktig faktor för nya mobila tillämpningar och för den digitala, kunskapsbaserade ekonomin. Offentlig information kan därmed också starkt bidra till tillväxt, konkurrenskraft och fler arbetstillfällen. Vikten av användning av information från offentliga myndigheter behandlas mer ingående i Breddtjänster ett nytt skede i IT-politiken (SOU 2002:51) och Digitala tjänster hur då? (SOU 2003:55). Såväl i 1996 som IT-propositioner framhölls vikten av att till stöd för samhällets informationsförsörjning utforma en väl fungerande infrastruktur som ger hög tillgänglighet till basinformation och som verkar tillväxtbefrämjande. Detta blir än viktigare och bl.a. dessa utgångspunkter har varit vägledande i deltagande i förhand- lingarna kring och rådets direktiv /98/EG av om vidareutnyttjande av information från den offentliga sektorn, som syftar till att åstadkomma en harmonisering av bestämmelserna för vidareutnyttjande av information från den offentliga sektorn inom Europeiska unionen. Det utgör en del i fullföljandet av Lissabonstrategin och handlingsprogrammet e-Europa 2005 och de intentioner om bland annat tillväxt, kunskapsbaserad infrastruktur och kunskapsbaserade tjänster som dessa ger uttryck för. Se mer om direk- tivet i avsnitt 11.2. Utöver vad som där sägs avser regeringen också att rikta informationsinsatser till företagen i syfte att förmå dem att till fullo ta tillvara direktivets möjligheter. Regeringens bedömning: Utvecklingen av IP-telefoni bör följas noga. får i uppdrag att utreda möjligheten att nå nöd- nummer 112. Skälen för regeringens bedömning Allt fler av samhällets traditionella tjänster överförs över s.k. paketför- medlande nät baserat på Internetprotokollet (IP). Ett exempel är IP-tele- foni. Det är telefoni som använder IP-baserade nät, såväl det publika Internet som privata IP-nät. Utformningen av IP-telefonin kan skilja sig åt beroende på leverantör. IP-telefoni har utvecklats från en tjänst för större företag och datorintresserade privatpersoner, till en tjänst som för slut- användaren nästan helt och hållet liknar vanlig telefoni. Enligt Post- och () bedömningar använder ungefär tusen svenska företag som erbjuds av operatörer. Dessutom är intresset stort bland företag för interna telefonilösningar baserade på Internetprotokollet, något som gör företagen mindre bero- ende av de telefonitjänster som teleoperatörerna erbjuder. För företagen är fördelen att samma nät kan användas för både tal och dataöverföring, vilket kan innebära minskade utgifter för administration, inköp och drift av nät. Också bland privatpersoner växer intresset. Enligt uppgifter från PTS har antalet abonnenter tredubblats, från 20 000 abonnenter till 56 000 . Drivkraften för att använda IP-telefoni är främst lägre kostnader för kunden. Detta gäller framför allt trafikkostnaderna för internationella samtal men även kostnaderna för abonnemang och andra grundavgifter blir lägre. Denna utveckling påverkas av att konkurrensen på marknaden för internationella samtal generellt blir allt hårdare med lägre priser som följd. har marknaden för fast telefoni kommit in i en ny fas på grund av framför allt två företeelser. Dels har PTS fattat beslut om att skall erbjuda en återförsäljartjänst för telefoni- abonnemang till andra operatörer, dels har IP-telefoni blivit en kommer- siell produkt som erbjuds via alternativa accessnät (dvs. abonnemang hos behövs inte) såsom kabel-tv-nät och datanät () men även via existerande kopparnät för traditionell telefoni. Detta ger flera operatörer möjlighet att ta ett helhetsansvar för kundens behov av telefoni. Därigenom kan operatören erbjuda kunden paketlösningar, t.ex. Triple Play dvs. en paketlösning som innehåller de tre tjänsterna Internet, telefoni och television tillsammans. Ytterligare exempel är de så kallade fritidsabonnemangen där minutavgiften helt eller delvis slopats och ersatts av en fast avgift. Så kallad bundling eller paketering av flera tjänster kan dock leda till konkurrensproblem och en minskad valfrihet hos kunden som kanske vill välja TV- och telefonileverantör oberoende av Internetoperatör. Genom IP-tekniken kan operatören utnyttja tillgänglig nätkapacitet på ett bättre sätt än vid traditionell kretskopplad kommunikation. Genom att en och samma teknik används för all slags kommunikation uppnås skal- fördelar vad gäller såväl anskaffning av utrustning som kompetens, underhåll och utveckling av infrastruktur och tjänster. Utvecklingen beskrivs mer utförligt i bilaga 18. IP-kommunikation har den stora fördelen att vid skador i nätverk diri- geras trafiken automatiskt om till alternativa vägar om sådana finns. IP-nät är relativt enkla och billiga att bygga upp. I ett IP-nät är det relativt enkelt att använda telefonitjänsten och numret från olika platser, t.ex. vid upprättandet av en temporär krisledningscentral, om det finns tillgång till Internet. Taltrafik som baseras på IP kräver bandbredd endast då man talar och kan kodas så att man hushållar med bandbredden, vilket inte är möjligt för kretskopplad telefoni. Det går enkelt att utveckla tilläggstjänster som kan användas vid kriser, t.ex. alarmeringsfunktioner ut till terminalerna. Vid ett lokalt strömavbrott fungerar i de flesta fall en traditionell krets- kopplad fast telefon, eftersom den strömförsörjs från lokalstationen via samma ledning som överför samtalstrafiken. Vid IP-telefoni saknas denna typ av strömförsörjning. Det måste därför finnas lokal strömför- sörjning till terminalen för att tjänsten skall fungera vid lokala ström- avbrott. Lokalstationer för kretskopplad telefoni har ofta reservkraft vilket gör att både accessnät och telefoner kan förses med ström . Andra accessnät som används för uppkoppling mot Internet och därmed för tjänster såsom t.ex. IP-telefoni, är däremot inte lika väl ut- vecklade för reservkraftsförsörjning, t.ex. lokala fastighetsnät. Vid vissa former av IP-telefoni vet operatören inte var abonnenten be- finner sig. Då finns ingen möjlighet att dirigera nödsamtalet till närmaste alarmeringscentral och det finns heller ingen möjlighet för att lokalisera den nödställde. Det pågår arbete, bland annat inom standardiseringsorganisationerna, för att finna tekniska lösningar gällande dirigering och positionering av nödsamtal vid denna typ av IP-telefoni.