prop · GT0315 · 2005-10-20 00:00:00 — Det förutsätts att den befogenhet som de behöriga myndigheterna i vardera avtalsslutande staten har att inhämta upplysningar inbe- griper en befogenhet att erhålla upplysningar som innehas av finansiella institutioner, ombud, representanter eller förvaltare (dock inte upplysningar som skulle röja konfidentiell kommunikation mellan en klient och en advokat, juridisk rådgivare eller annan juridisk representant i fall då klienten söker juridisk rådgivning) samt upplysningar gällande äganderätt i juridiska personer, och att den behöriga myndigheten i vardera avtalsslutande staten har befogenhet att utbyta sådana upplysningar i enlighet med förevarande artikel. Om detta överensstämmer med Er uppfattning, skulle jag upp- skatta en bekräftelse på detta från Er. Mottag, Ers Excellens, denna förnyade försäkran om min utmärkta högaktning. I have the honor to acknowledge Jag har äran att bekräfta the receipt of your letter of mottagandet av Ert brev daterat , 2005 which reads Jag har äran försäkran om min utmärkta högaktning. I have the honor to confirm, on behalf of the Government of , that the references to ii) of subparagraph e) of paragraph 2 of Article 17, paragraph 6 of Article 17 and Article 26, as specified by you, is in accordance with our understanding. Jag har äran att bekräfta, på den Prop. 2005/06:15 vägnar, att de av Er gjorda hänvisningarna till artikel 17 punkt 2 e) 2), artikel 17 punkt 6 och artikel 26 är i överens- stämmelse med vår uppfattning. Accept, Excellency, the Ärendet och dess beredning Det nu gällande dubbelbeskattningsavtalet mellan och förenta stater beträffande skatter på inkomst undertecknades den 1 sep- tember 1994. Avtalet godkändes av (prop. 1994/95:60, bet. 1994/95:SkU3, rskr. 1994/95:38, SFS 1994:1617) och tillämpades . Diskussioner om ett protokoll om ändring i avtalet har förts . En formell förhandlingsrunda om ett protokoll om ändring i avtalet fördes i D.C. Omförhandlingen av avtalet tillkom på svenskt initiativ och var föranledd av den 5-procentiga käll- skattesatsen på utdelning mellan bolag som föreskrivs i avtalet. har ingått avtal med ett antal stater där källskatten på utdelning från dotterbolag helt har tagits bort. Ett utkast till protokoll om ändring i dubbelbeskattningsavtalet färdigställdes . Utkastet, som var upprättat på engelska, remitterades till Kammar- rätten i och . Remissinstanserna tillstyrkte proto- kollet men uttryckte önskemål om att vissa bestämmelser närmare skall förklaras i propositionen. Protokollet undertecknades i D.C. Ett förslag till lag om ändring i lagen (1994:1617) om dubbelbeskatt- ningsavtal mellan och Förenta Stater har upprättats inom . Ett utkast till proposition har beretts med . Som framgår av 2 § lagen om dubbelbeskattningsavtal mellan och Förenta Stater skall avtalets beskattningsregler tillämpas endast om de medför inskränkning i den skattskyldighet i som annars skulle föreligga. Regeringen anser på grund härav och på grund av förslagens beskaffenhet i övrigt att Lagrådets hörande skulle sakna betydelse. Lagrådets yttrande har därför inte inhämtats. 4Dubbelbeskattningsavtalet mellan och förenta stater Regeringens förslag: Protokollet om ändring av dubbelbeskattnings- avtalet mellan och förenta stater godkänns. De nya bestämmelserna innebär i huvudsak att källskatten på utdelning (kupong- skatt) mellan bolag inte tas ut i vissa fall. Även pensionsfonder blir befriade från källskatt på utdelning från den andra staten. I övrigt görs vissa mindre ändringar. Vidare föreslås att lagen om ändring i lagen (1994:1617) om dubbelbeskattningsavtal mellan och Förenta Stater antas. Remissinstanserna: Kammarrätten i och Prop. 2005/06:15 tillstyrker förslagen. Remissinstanserna har dock efterlyst att vissa av artiklarna i protokollet närmare förklaras i propositionen. Skälen för regeringens förslag: dubbelbeskattningsavtal med förenta stater är relativt modernt. Det främsta skälet till att tog initiativ till ett ändringsprotokoll var käll- skattesatsen på utdelning från dotterbolag till moderbolag. Genom det föreslagna protokollet om ändring i avtalet slopas i många fall denna 5- procentiga beskattning. Som villkor för att acceptera denna nollskattesats har krävt att artikeln om begränsning av förmåner i avtalet (artikel 17) skall utvidgas och göras mer effektiv. I avtalet har också tagits in en bestämmelse om att pensionsfonder skall vara skattebefriade när de tar emot utdelning från den andra staten. Dessutom har i avtalet tagits in en särskild övergångsbestämmelse om beskattningen av pension som betalas till en person som anställdes vid i eller vid dess generalkonsulat i . Lagförslaget består av ändringar i 1 och 3 §§ lagen om dubbelbeskatt- ningsavtal mellan och Förenta Stater. Nuvarande 2 och 4 §§ föreslås kvarstå oförändrade. I förslaget föreskrivs att avtalet i den lydelse det erhållit genom protokollet , tillsammans med de skriftväxlingar som är fogade till avtalet och protokollet, skall gälla som lag här i landet (1 §). Ändringarna i 3 § föreslås av redaktionella skäl. Den föreslagna lydel- sen överensstämmer med den formulering som tillämpas. Avtalets tillämpningsområde och definitioner En ny lydelse av artikel 1.4 sista meningen föreslås. slagna lydelsen får beskatta en person, som varit medborgare eller varit långvarigt bosatt där, efter att denna status upphörde. Ändringen föranleds av en ändring i Före ändringen krävdes, för att skulle ha rätt att beskatta tidigare medborgare, att det huvudsakliga syftet med att personen hade avsagt sig sitt medborgarskap var att undvika Detta krav har numera slopats. Genom ändringen har begreppet long term resident införts i amerikansk lagstiftning. Enligt lagstiftningen i avses med person som varit långvarigt bosatt en fysisk person, som inte är medborgare i Förenta staterna, som har varit lawful permanent resident i under minst 8 av de 15 beskattningsår som närmast föregår det beskattningsår då denna status upphörde. För att vara en lawful permanent resident krävs att personen har ett arbetstillstånd, s.k. green En fysisk person anses inte vara en lawful permanent resident om personen, i enlighet med ett dubbelbeskattnings- Prop. 2005/06:15 avtal mellan och en annan stat, har hemvist i denna andra stat samt personen inte har avsagt sig rätten att åberopa de förmåner som följer av ett sådant avtal. Detta innebär att en svensk medborgare som flyttar till men som inte har ett s.k. green card, utan i stället vistas och arbetar där enligt ett vanligt visum, inte skall anses som långvarigt bosatt i vid tillämpningen av detta dubbelbeskattningsavtal. En svensk medborgare som flyttar till men som har hemvist i enligt artikel 4 i dubbelbeskattningsavtalet anses inte som långvarigt bosatt i , om inte personen avsäger sig rätten att åberopa avtalets förmåner. En svensk medborgare som erhåller ett s.k. green card, flyttar till och sedan är bosatt där under exempelvis 8 på varandra följande år är långvarigt bosatt i enligt dubbel- beskattningsavtalet och kan därför beskattas i efter det att denna status upphörde. En ny bestämmelse rörande delägarbeskattade personer föreslås i artikel 1.6. Bestämmelsen ersätter den som finns i artikel 4.1 b), rörande handelsbolag, dödsbo och trust. Bestämmelsen har flyttats i syfte att förtydliga att det inte är den delägarbeskattade juridiska per- sonen som sådan som har hemvist i en avtalsslutande stat och därigenom omfattas av avtalet. Det är i stället dess inkomst, till den del inkomsten beskattas hos person med hemvist i en avtalsslutande stat, som skall omfattas av avtalets regler. Listan över svenska skatter i artikel 2.1 b) har uppdaterats, bl.a. med anledning av att sjömansskatten har slopats. Artikel 4.1 föreslås få en delvis ny lydelse. Artikel 4.1 a) motsvarar bestämmelsen i nuvarande artikel 4.1 första stycket, dock med följande ändringar. Bestämmelsen rörande bl.a. handelsbolag har, som nämnts ovan, flyttats till artikel 1.6. En bestämmelse har införts av vilken det framgår att även en avtalsslutande stat, dess politiska underavdelningar och lokala myndigheter utgör person med hemvist i en avtalsslutande stat. Därutöver har i förtydligande syfte ett tillägg gjorts enligt vilket en person som är skattskyldig i en avtalsslutande stat endast för inkomster hänförliga till ett fast driftställe i denna stat inte utgör en person med hemvist i en avtalsslutande stat. Artikel 4.1 b) motsvarar bestämmelsen i nuvarande artikel 4.1 andra stycket. Enligt en ny bestämmelse i artikel 4.1 c) utgör vissa juridiska personer som är skattebefriade i sin hem- viststat, t.ex. pensionsfonder, person med hemvist i en avtalsslutande stat. har det varit svensk policy att vid ingående av dubbelbeskattningsavtal försöka avskaffa källskatten på utdelning från dotter- och intressebolag. I det nu gällande dubbelbeskattningsavtalet mellan och är den högsta tillåtna källskatten på utdelning på sådant aktieinnehav . Denna källskatt var det viktigaste skälet till att tog initiativ till omförhandlingar av Den föreslagna nya lydelsen av artikel 10 innebär följande. på utdelning på grund av portföljinvestering kommer även fortsättnings- vis att vara enligt artikel 10.2 b). artikel 10.2 a) behålls oförändrad till . Enligt den nya bestämmelsen i artikel 10.3 undantas emellertid utdelning på aktier i dotterbolag från beskattning i källstaten under de i denna bestämmelse föreskrivna vill- Undantaget från källbeskattning gäller även utdelning som betalas till pensionsfonder på de villkor som närmare anges i artikeln. Bestämmelserna i artikel 10.3 a) Om mottagaren av utdelningen är ett bolag gäller, enligt artikel 10.3 a), som grundläggande villkor för undantag från källbeskattning att bolaget direkt eller indirekt innehar av röstetalet i det utdelande bolaget av före den dag då det bestäms vem som är berättigad till utdelningen. tidpunkt avses, för svenska bolag, avstämningsdagen vad gäller avstäm- ningsbolag samt förfallodagen vad gäller kupongbolag. får beaktas förutsatt att varje mellanliggande ägare har hemvist i en av de Dessutom krävs att något av de särskilda villkoren i artikel 10.3 a) 1) 4) är uppfyllt genom hänvisningen till artikel 17. Utrymmet för att vara berättigad till undantag från källbeskattning på utdelning är således mer begränsat än vad som är fallet för att generellt vara berättigad till Syftet med detta är att motverka s.k. treaty shopping och således förhindra att personer med hemvist i tredje stat, på ett omotiverat sätt, kommer i åtnjutande av undantaget från källbeskattning. Som exempel kan nämnas en situation där bolag A, med hemvist i tredje stat, äger samtliga aktier både i bolag B, med hemvist i , och i bolag C, med hemvist i . Bolag C producerar vissa varor som i distribueras av bolag B. Om det inte finns något dubbelbeskattningsavtal mellan och den tredje staten, eller om det finns ett sådant avtal men utdelning inte är undantagen från beskattning, skulle A, om inga ytterligare begränsningar fanns, genom att överföra aktierna i B till C indirekt komma i åtnjutande av de förmåner som följer av dubbelbeskattningsavtalet mellan och Förenta Utdelning från B till C skulle då vara undantagen från beskattning enligt artikel 17.4. Att på detta sätt indirekt medge bolag A undantag från källbeskattning av utdelning från , som bolaget inte hade varit berättigat till om A hade ägt aktierna i B direkt, skulle uppmuntra treaty shopping. En närmare redogörelse för bestämmelserna i artikel 17, och de uttryck som används där, lämnas nedan i avsnitt 4.2.3 Begränsning av förmåner. Bestämmelsen i artikel 10.3 a) 1) hänvisar till de villkor som före- skrivs i artikel 17.2 c) 1) eller 2). Utdelning är därmed undantagen från källbeskattning enligt denna bestämmelse om aktierna i det mottagande bolaget regelmässigt omsätts på en eller flera erkända aktiebörser. gäller emellertid endast under förutsättning att antingen a) aktierna i det mottagande bolaget huvudsakligen omsätts på en erkänd aktiebörs, artikel 17.2 c) 1) A), alternativt bolagets huvudsakliga ledning och kontroll finns i den avtalsslutande stat där bolaget har hemvist, artikel 17.2 c) 1) B), eller b) fem eller färre bolag som uppfyller villkoren i 1) direkt eller indirekt äger aktier som representerar av det sammanlagda röstetalet i, och värdet av, bolaget, artikel 17.2 c) 2). Indirekt ägande får beaktas om samtliga mellanliggande ägare har hemvist i en av de avtalsslutande staterna. Denna bestämmelse omfattar således i princip utdelning till noterade bolag samt till dotter- eller intressebolag till noterade bolag. För bolag med hemvist i avses med erkänd aktiebörs svenska aktiebörser som omfattas av tillsyn (Stockholmsbörsen och Nordic Growth Market), vissa an- givna aktiebörser inom Europeiska unionen och övriga stater inom Europeiska ekonomiska samarbetsområdet (exempelvis aktiebörserna i , , , , och ) samt aktiebörsen i i . Uttrycket erkänd aktiebörs definieras i artikel 17.7 d). Artikel 10.3 a) 2) är tillämplig om det mottagande bolaget uppfyller villkoren i artikel 17.4 och det tvådelade test (ownership and base erosion test) som föreskrivs i artikel 17.2 e) 1) och 2). För att uppfylla villkoren i artikel 17.4 krävs att det mottagande bolaget bedriver en aktiv affärsrörelse (trade or business) i sin hemviststat samt att den utdelning som tas emot från den andra avtalsslutande staten förvärvas i samband med eller på grund av denna affärsrörelse. Om bolaget bedriver affärsrörelse även i den andra staten måste verksamheten i den affärs- rörelse som bedrivs i hemviststaten vara av väsentlig omfattning i förhållande till den verksamhet som bedrivs i källstaten. För att uppfylla den första delen av det tvådelade testet (ownership test) krävs att det mottagande bolaget under minst hälften av beskatt- ningsårets dagar direkt eller indirekt har ägts till av personer med hemvist i samma avtalsslutande stat som det mottagande bolaget samt att dessa personer är berättigade till avtalsförmåner enligt artikel 17.2 a), b), c) 1) eller d). Enligt den andra delen av testet (base erosion test) krävs att av det mottagande bolagets bruttointäkt betalas till eller tillkommer personer som inte är berättigade till avtals- förmåner. Enbart betalningar som är avdragsgilla vid beräkningen av de skatter som omfattas av avtalet beaktas (koncernbidrag till bolag eller fasta driftställen i omfattas dock inte, enligt punkt 1 i den skriftväxling som bifogas protokollet). Enligt artikel 10.3 a) 3) är utdelning undantagen från källbeskattning om det mottagande bolaget uppfyller det tvådelade test som föreskrivs i artikel 17.3. Den första delen av testet är uppfyllt om sju eller färre s.k. equivalent beneficiaries, dvs. jämförliga förmånstagare, direkt eller indirekt, äger av det sammanlagda röstetalet och värdet av aktierna i det mottagande bolaget (samt av varje opropor- tionerligt aktieslag). För att den andra delen av testet skall vara uppfylld krävs att av bolagets bruttointäkt för beskattningsåret, beräknad enligt reglerna i bolagets hemviststat, direkt eller indirekt betalas till eller tillkommer personer som inte är jämförliga förmåns- tagare, om betalningarna är avdragsgilla vid beräkningen av de skatter som omfattas av avtalet. Vid bedömningen av om en person är en jämförlig förmånstagare skall personen anses äga samma röstetal i det utdelande bolaget som det bolag som begär avtalsförmåner äger i detta bolag (artikel 10.3 andra stycket). Bestämmelsen i artikel 10.3 a) 4) omfattar bolag som erhållit ett beslut i enlighet med artikel 17.6. Enligt sistnämnda bestämmelse kan behörig myndighet i källstaten besluta om att medge avtalsförmåner till ett bolag, som inte är berättigat därtill enligt artikel 17.1 17.5. För att illustrera bestämmelserna i artikel 10.3 a) 1) 4) ges i det följande några exempel på hur bestämmelserna tillämpas. Exempel 1-5 baseras på följande bolagsstruktur, där A är ett bolag med hemvist i och C är ett bolag med hemvist i . A:s viktigaste aktieslag omsätts regelmässigt och huvudsakligen på Stockholmsbörsen. A äger direkt av aktierna i C. Utdelning från C till A är undantagen från källbeskattning enligt artikel 10.3 a) 1) jämförd med artikel 17.2 c) 1) A). A:s viktigaste aktieslag omsätts regelmässigt och huvudsakligen på Stockholmsbörsen. A äger direkt av aktierna i C. A äger dessutom av aktierna i B, som är ett bolag med hemvist i B äger i sin tur resterande av aktierna i C. C till A är undantagen från källbeskattning enligt artikel 10.3 a) 1) jämförd med artikel 17.2 c) 1) A). Eftersom B:s innehav i C understiger är utdelningen från C till B däremot inte undantagen från Eftersom B:s innehav i C uppgår till beskattas utdelningen från C till B i stället med en skattesats om högst enligt artikel 10.2 a). A:s viktigaste aktieslag omsätts regelmässigt och huvudsakligen på NASDAQ-börsen. Den huvudsakliga ledningen i och kontrollen av A finns i . A äger direkt av aktierna i C. Utdelning från C till A är undantagen från källbeskattning enligt artikel 10.3 a) 1) jämförd med artikel 17.2 c) 1) B). A:s viktigaste aktieslag omsätts regelmässigt och huvudsakligen på Stockholmsbörsen. A äger direkt av aktierna i C. A äger dessutom av aktierna i B, som är ett onoterat bolag med B äger i sin tur av aktierna i C. till B är undantagen från källbeskattning enligt artikel 10.3 a) 1) jämförd med artikel 17.2 c) 2). Eftersom A:s direkta och indirekta innehav i C sammanlagt understiger är villkoren i artikel 10.3 a) inte uppfyllda. Utdelning från C till A är därför inte undantagen från källbeskattning. A:s direkta innehav i C understiger även de som enligt artikel 10.2 a) krävs för att källskattesatsen på utdelning skall reduceras till . Utdelningen från C till A beskattas därför med en skattesats om högst enligt artikel 10.2 b). A:s viktigaste aktieslag omsätts regelmässigt och huvudsakligen på NASDAQ-börsen och den huvudsakliga ledningen och kontrollen i A finns i . Aktierna i A ägs till av fysiska personer med hemvist i . A äger direkt av aktierna i C. Eftersom aktierna i A inte omsätts på en erkänd aktiebörs inom Europeiska ekonomiska samarbetsområdet eller i samt den huvudsakliga ledningen i och kontrollen av A inte finns i är villkoren i artikel 17.2 c) 1) inte uppfyllda. A ägs inte av noterade bolag varför inte heller villkoren i artikel 17.2 c) 2) är uppfyllda. Utdelning från C till A är således inte undantagen från källbeskattning enligt bestämmelsen i artikel 10.3 a) 1). Eftersom av aktierna i A ägs av personer som inte har hemvist i (dvs. i den avtalsslutande stat där A har hemvist) är villkoret i artikel 17.2 e) 1) inte uppfyllt. Utdelningen är därför inte heller undantagen från källbeskattning enligt artikel 10.3 a) 2). Utdelning från C till A är inte heller undantagen från källbeskattning enligt artikel 10.3 a) 3) jämförd med artikel 17.3. De fysiska personerna med hemvist i utgör visserligen jämförliga förmånstagare enligt artikel ) 2). Av artikel 17.3 a) framgår dock att högst sju jämförliga förmånstagare tillsammans skall inneha av aktierna i bolaget för att denna bestämmelse skall kunna tillämpas. Eftersom A är ett noterat bolag kan det antas att detta villkor inte är uppfyllt. Ett svenskt bolag (A), som inte är ett noterat bolag, inom tillverkningsindustrin har ett helägt dotterbolag i (B). A:s produkter distribueras på den amerikanska marknaden av B. A ägs till av fysiska personer med hemvist i och genomför inga betalningar, bortsett från betalningar för tjänster eller materiella tillgångar, som sker i affärsverksamheten, till personer som inte omfattas av avtalet. Utdelning från B till A är undantagen från källbeskattning i enligt artikel 10.3 a) 2) jämförd med artikel 17.2 e) och artikel 17.4, under förutsättning att övriga villkor i artikel 17 är uppfyllda. Ett bolag (A) med hemvist i en tredje stat inom Europeiska unionen, vars viktigaste aktieslag omsätts regelmässigt och huvudsak- ligen på en erkänd aktiebörs i den tredje staten, äger samtliga aktier i ett svenskt bolag (B). B äger av aktierna i ett amerikanskt bolag (C). Enligt dubbelbeskattningsavtalet mellan och den tredje staten föreskrivs att utdelning från dotterbolag till moderbolag skall vara undantagen från beskattning i källstaten. Om A hade ägt aktierna i C direkt hade utdelning från C till A varit undantagen från källbeskattning. Eftersom B inte är ett noterat bolag och inte heller ägs av svenska eller amerikanska noterade bolag är villkoren för undantag från källbeskatt- ning i artikel 10.3 a) 1) inte uppfyllda. På grund av att B inte direkt eller indirekt ägs till av personer med hemvist i är inte heller villkoren för undantag från källbeskattning enligt artikel 10.3 a) 2) uppfyllda. Däremot är villkoren för undantag från källbeskattning enligt artikel 10.3 a) 3), jämförd med artikel 17.3 och ) 1) A), uppfyllda. 2005/06:15 Detta eftersom A är ett noterat bolag, och därmed hade varit berättigat till avtalsförmåner enligt en bestämmelse jämförbar med artikel 17.2 c) 1), och källbeskattningen av utdelning från dotterbolag till moderbolag enligt dubbelbeskattningsavtalet mellan och den tredje staten är minst lika låg (dvs. ) som motsvarande skattesats enligt dubbelbeskattningsavtalet mellan och . A är därmed en jämförlig förmånstagare enligt artikel ) 1). 10.3 a) 3) Bakgrunden är densamma som i exempel 7 ovan, dock med den skillnaden att det i dubbelbeskattningsavtalet mellan och den tredje staten föreskrivs att utdelning från dotterbolag till moder- bolag skall vara föremål för en källbeskattning om högst . Eftersom denna skattesats överstiger den skattesats som gäller enligt dubbel- beskattningsavtalet mellan och (där utdelningen hade varit undantagen från källbeskattning) är villkoren för undantag från källbeskattning i artikel 10.3 a) 3), jämförd med artikel 17.3 och ) 1) B), inte uppfyllda. Det återstår då att fastställa om någon av de övriga reducerade skattesatserna som föreskrivs i detta dubbelbeskattningsavtal skall tillämpas. Eftersom B:s innehav i C uppgår till är villkoren i artikel 10.2 a) för en skattesats om högst uppfyllda. Skattesatsen på utdelning enligt dubbelbeskattningsavtalet mellan och den stat där A har hemvist är, som ovan nämnts, . Vid prövningen mot denna skattesats uppfyller A villkoren för att vara en jämförlig förmånstagare enligt artikel ) 1) och villkoren för att B skall vara berättigat till avtalsförmåner är därför uppfyllda. Utdelning från C till B blir därför föremål för en källbeskattning om högst enligt artikel 10.2 a). Bakgrunden är densamma som i exempel 8 ovan men källskattesatsen för utdelning i dubbelbeskattningsavtalet mellan Förenta staterna och den tredje staten är . I detta fall skall motsvarande prövning som i exempel 8 göras. Det kan då konstateras att utdelning Prop. 2005/06:15 från C till B inte är undantagen från källbeskattning eftersom villkoren i artikel 10.3 a) 3) jämförd med artikel 17.3 och ) inte är uppfyllda. Dessutom kan konstateras att B inte har rätt till den i artikel 10.2 a) föreskrivna skattesatsen om eftersom B inte uppfyller villkoren i artikel 17.3 a) jämförd med artikel ). I stället är utdelning från C till B föremål för en källbeskattning om högst enligt artikel 10.2 b). På motsvarande sätt gäller att om skattesatsen för utdelning mellan och tredje stat överstiger är B överhuvudtaget inte berättigat till avtalsförmåner avseende utdelningen. Ett bolag (A) med hemvist i en tredje stat inom Europeiska unionen, som uteslutande ägs av sju fysiska personer med hemvist i denna tredje stat, äger samtliga aktier i ett svenskt bolag (B). B äger av aktierna i ett amerikanskt bolag (C). Enligt dubbelbeskatt- ningsavtalet mellan och den aktuella tredje staten hade utdelning varit undantagen från källbeskattning om den hade betalats från C till A. Utdelning från C till de fysiska personerna hade dock, enligt nämnda dubbelbeskattningsavtal, inte varit undantagen från källbeskatt- ning utan hade beskattas .