prop · GS03158 · 2005-05-30 00:00:00 — Vi anser att bestämmelserna i lagen om handel med finansiella instru- ment om godkännande av prospekt och tillägg till prospekt bör utformas i enlighet med vad Lagrådet har föreslagit. skall således vara behörig att pröva frågan om godkännande av ett prospekt när emittenten har sitt säte i (artikel 2.1 m i i prospektdirektivet). skall även vara behörig att pröva frågan om godkännande av ett prospekt, om den som upprättar prospektet har gjort ett sådant val. Denna valmöjlighet finns beträffande emissioner av icke aktierelaterade finansiella instrument vilkas nominella värde motsvarar samt vissa andra icke aktierelaterade finansiella instrument, exempelvis warranter och andra former av derivatinstrument. En förutsättning för att skall vara behörig att pröva frågan om godkännande av prospekt i ett sådant fall är dock att det är i som instrumenten skall erbjudas allmänheten eller har tagits eller skall tas upp till handel på en reglerad marknad (artikel 2.1 m ii). Vidare skall inspektionen även i vissa andra fall vara behörig att pröva frågan om godkännande av prospekt beträffande en emittent från tredje land, om det är i som de finansiella instrumenten kommer att erbjudas till allmänheten eller kommer att tas upp till handel på en reglerad marknad första gången efter det att prospektdirektivet trädde i kraft (artikel 2.1 m iii). Ett godkännande är en förutsättning för att ett prospekt skall få offentliggöras i enlighet med artikel 14 i prospektdirektivet (se nedan). Med godkännande menas enligt direktivet hemmedlemsstatens behöriga myndighets positiva ställningstagande efter granskningen av prospektets fullständighet, däribland att den information som lämnas i det är sammanhängande och begriplig (artikel 2.1 q). Definitionen innefattar således krav på att prospektet skall vara fullständigt, sammanhängande och begripligt, men uppställer inga krav på att myndigheten skall vidta åtgärder för att söka få uppgifterna i prospektet verifierade. Något stöd i prospektdirektivet för att den behöriga myndigheten skall göra en prospektgranskning som motsvarar en s.k. due diligence finns inte. diligence brukar föregå företagsaffärer där ett bolags hela verksamhet granskas i detalj, bl.a. samtliga avtal och åtaganden. Defini- tionen av godkännande ger dock den behöriga myndigheten ett tydligt mandat att agera mot erbjudanden som innehåller uppenbara felaktig- heter eller är otydliga eller ofullständiga. I direktivet ges en uttrycklig möjlighet för myndigheten att begära kompletterande uppgifter och även kräva att kompletterande uppgifter tas med i prospektet för att skydda investerare (artikel 21.3 a och b). I avsnitt 6.2.2 har redogjorts för den granskning av prospekt som utför. De nya reglerna innebär att får fler prospekt att granska. Informationen i prospekten skall presenteras i en form som gör den lätt att förstå och analysera. Granskningen av prospekt tar således inte sikte enbart på att det innehåller fullständiga uppgifter utan även på att innehållet är sammanhängande och begripligt. bör inte vare sig själv eller genom anlitande av externa konsulter söka verifiera uppgifterna i ett prospekt, om det inte finns synnerliga skäl för denna åtgärd. Att inspektionen skulle ha denna skyldighet torde vara uteslutet redan av det faktum att prospektdirektivet föreskriver att en myndighet som huvudregel endast skall ha till sitt förfogande för granskning av ett prospekt. Inspektionen bör således inte ha någon skyldighet att kontrollera om de lämnade uppgifterna är sakligt riktiga. I den mån fel eller brister ändå upptäcks bör inspektionen självfallet se till att den som upprättat prospektet åtgärdar felen eller bristerna. har den som upprättar ett prospekt en skyldighet att tillse att prospektet innehåller uppgift om att det godkännande som getts av Finans- inspektionen inte innebär någon garanti för att sakuppgifterna i prospektet är riktiga eller fullständiga (se 17 kap. 35 § i FFFS 1995:21). Ett motsvarande krav gäller i de fall en börs ger sitt godkännande (se exempelvis 3 kap. 71 § i nämnda föreskrifter). Några liknande krav finns inte i prospektförordningen, varför efter det att prospektdirektivet har införlivats med svensk rätt inte längre får kräva att denna uppgift finns med i prospektet. Den grundläggande principen är emellertid alltjämt enligt vår mening att ett godkännande inte innebär någon garanti för att sakuppgifterna i prospektet är riktiga eller fullständiga. FAR efterfrågar ett klargörande av vad som avses med finansiell information, eftersom detta har betydelse för vilka områden som skall omfattas av någon form av granskning av revisorn. Prospektförordningen innehåller vissa regler om revisorns granskning av prospekt (se t.ex. punkten 20.4 i bilaga I). Hur prospektförordningen bör tolkas i denna del bör enligt vår mening utvecklas inom ramen för god revisionssed. Det bör i sammanhanget förtydligas att granskning inte skall likställas med revisorns granskning, med de krav som detta innebär. Som nämnts ovan är avsikten med granskning inte att verifiera uppgifterna i prospektet. granskning skall fokusera på att prospektet är fullständigt, sammanhängande och begripligt. Ett annat exempel på ett område för granskning kan vara resultatprognoser. Av punkten 13 i bilaga I till prospekt- förordningen framgår att om ett registreringsdokument innehåller en resultatprognos, skall denna innehålla särskilda upplysningar som framgår av punkten 13.1. Upplysningarna är av karaktären att antagan- dena bakom prognosen måste vara lätta att förstå för investerarna och de skall vara specifika och exakta. Av punkten 13.2 framgår det att en revisor eller räkenskapsförare dessutom skall avge ett yttrande om prognosen. Om det någonstans i prospektet, t.ex. i VD-ordet, står att resultatet förväntas bli något bättre än fjolårets så betyder det att sådan information antingen måste verifieras i enlighet med punkterna 13.1 och 13.2 eller utgå ur prospektet. anser inte att resultatprognoser, som i stor utsträckning bygger på bedömningar, är ett lämpligt område för granskning. Vi kan delvis hålla med om detta. bör inte värdera de bedömningar som görs av bolaget så länge informationen är samman- hängande och begriplig. Former och tidsgränser för godkännande av ett prospekt anges i artikel 13 i prospektdirektivet. Av artikeln följer att från det att en ansökan om godkännande lämnas in måste besluta om prospektet är godkänt eller inte. Tidsfristen utsträcks om prospektet avser ett erbjudande till allmänheten av finansiella instrument som utfärdas av en emittent som inte har fått instrument upptagna till handel på en reglerad marknad, och som inte har erbjudit finansiella instrument till allmänheten. skall utsträcka tidsgränserna om den anser att informationen är ofullständig eller om det krävs kompletterande infor- mation. I sådana fall räknas tidsgränserna från tidpunkten när den nya informationen kommit in. När någon eller några specifika uppgifter saknas och dessa snabbt kan kompletteras behöver inte prospektets godkännande försenas. Så kan dock bli fallet om ett flertal uppgifter saknas eller om allmänna intryck av prospektet är att det är osammanhängande eller svårbegripligt. Inspektionen får dock inte vänta med att begära kompletterande information. Frågan vad som händer om inte lämnar ett godkän- nande inom föreskriven tid regleras inte i direktivet utan får avgöras genom nationella regler. Det kan enligt vår mening inte leda till att prospektet anses vara godkänt (jfr artikel 13.2 andra stycket i prospekt- direktivet). Om finner att det är bättre att en behörig myndighet i en annan stat inom EES granskar och godkänner prospektet, får inspektionen besluta att överlämna prospektet till denna myndighet. Så skulle exempelvis kunna ske när ett prospekt uteslutande är avsett för kapitalmarknaden i en annan stat. Ett överlämnande förutsätter dock att mottagande myndighet ger sitt medgivande. Den som ansökt om godkännande av prospektet skall underrättas om ett överlämnande efter det att överlämnandet beslutats. Tidsfristerna för godkännande är i övrigt desamma som ovan och skall räknas från den dag som ansökan om godkännande lämnas över till den andra Det bör noteras att endast har Prop. 2004/05:158 möjlighet att överlämna ett prospekt i de fall där inspektionen varit behörig att uppta en ansökan till prövning, dvs. i de fall där inspektionen är hemlandsmyndighet i direktivets mening. I de fall inspektionen inte har denna behörighet skall ansökan avvisas. Regeringens förslag: Ett godkänt prospekt skall registreras av och offentliggöras så snart det är möjligt. Under alla förhållanden skall prospektet offentliggöras senast dagen innan anmälningstiden i erbjudandet börjar löpa eller de finansiella instru- menten tas upp till handel på en reglerad marknad. Om ett slag av aktier som inte har tagits upp till handel tidigare erbjuds till allmänheten och skall tas upp till handel, skall prospektet offentliggöras minst innan erbjudandet löper ut. Prospektet skall offentliggöras på vissa angivna sätt och dessutom alltid i elektronisk form. En investerare skall kostnadsfritt kunna få prospektet i pappersform. skall på sin elektroniska hemsida offentliggöra antingen samtliga godkända och registrerade prospekt eller en förteckning över dessa med, i förekommande fall, länkar till de elektroniska hemsidor där prospekten har offentliggjorts. Offentlig- görandet skall vid varje tid omfatta de prospekt som har godkänts . Om prospektet består av flera dokument eller innehåller information som har lämnats i prospektet genom hänvisning, får dokumenten eller informationen offentliggöras och spridas separat. I varje dokument skall det framgå var de övriga dokumenten finns att tillgå. Utredningens förslag överensstämmer i princip med regeringens. Utredningen föreslår dock att en emittent som har upprättat ett prospekt alltid skall offentliggöra det i elektronisk form på sin egen hemsida. Remissinstanserna: anser att ett krav på att prospektet alltid skall återfinnas på emittentens hemsida inte är förenligt med direktivets regler. tillstyrker förslaget, men påpekar att det är en tidnings ansvarige utgivare som exklusivt avgör vad som skall införas i denna. () anser att den tidpunkt då ett prospekt senast måste offentliggöras, enligt utredningens förslag dagen innan erbjudandet börjar gälla eller de finansiella instrumenten tas upp till handel, är för sen. Skälen för regeringens förslag: När har godkänt ett prospekt, skall det enligt artikel 14 i prospektdirektivet registreras och offentliggöras så snart det är praktiskt möjligt, eller allra senast då erbjudandet börjar gälla. Reglerna om offentliggörande i det nya prospektdirektivet har utvidgats något och blivit mer precisa, med tidsfrister och olika former för offentliggörande, jämfört med reglerna i tidigare direktiv. Bestämmelser om hur prospekt skall offentliggöras finns för Prop. 2004/05:158 närvarande i 19 kap. i föreskrifter (FFFS 1995:21) Av 2 § framgår att prospektet skall offentliggöras innan anmälningsperioden för deltagande i emissionen påbörjas. Enligt 4 kap. 25 § aktiebolagslagen skall emissionsprospekt tillhandahållas senast före den dag då teckning tidigast kan ske. När prospektdirektivet genomförs bör lydelsen preciseras för att undvika oklarheter om när ett prospekt skall offentliggöras. Vi anser därför att det klart bör framgå att ett prospekt skall offentliggöras så snart det är möjligt efter att det har godkänts och allra senast dagen innan erbjudandet börjar löpa eller de finansiella instrumenten tas upp till handel. En sådan precisering bör vara möjlig inom direktivets ram i syfte att undvika att regeln utnyttjas på ett sådant sätt att investerare i praktiken inte får möjlighet att ta del av erbjudandet. Det finns nämligen ingen särskild tid angiven för hur länge ett erbjudande skall vara tillgängligt. I teorin skulle ett erbjudande endast kunna gälla . NGM anser att det är för sent att prospekt offentliggörs dagen innan erbjudandet påbörjas eller de finansiella instrumenten tas upp till handel. Vi anser emellertid att det inte är möjligt att kräva att prospektet offentliggörs tidigare än dagen innan, då ett sådant krav skulle gå utöver direktivets regler. Dock bör eftersträvas att prospektet offentliggörs så snart det är möjligt. Ett undantag från ovanstående regel om offentliggörande skall dock finnas om det rör sig om ett slag av aktier, som inte har tagits upp till handel på en reglerad marknad tidigare och som erbjuds till allmänheten och skall tas upp till handel. Då skall prospektet vara tillgängligt minst innan erbjudandet löper ut (artikel 14.1). Prospektet anses vara tillgängligt för allmänheten när det har införts i en eller flera dagstidningar med rikstäckande eller omfattande spridning i alla stater inom EES där erbjudandet av finansiella instrument till allmänheten eller ansökan om att finansiella instrument skall tas upp till handel görs. I artikel 30 i prospektförordningen finns närmare regler om vilka typer av tidningar som kan användas. Såvitt vi kan bedöma står dessa regler inte i strid med ansvarig utgivares rätt att bestämma över vad som skall föras in i en tidning. Prospektet anses också tillgängligt för allmänheten om det i tryckt form finns tillgängligt hos emittenten, medverkande värdepappersinstitut eller hos den reglerade marknad där de finansiella instrumenten skall tas upp till handel. Det går också bra att göra prospektet tillgängligt genom att publicera det på de nämnda aktörernas elektroniska hemsidor. Prospektdirektivet kräver inte att prospektet skall offentliggöras i elektronisk form, men erbjuder staterna inom EES möjligheten att kräva detta. Vi anser att denna möjlighet bör utnyttjas. Internet är ett informa- tionsmedium som underlättar snabb och kostnadseffektiv distribution till investerare. Det bör alltså slås fast att prospekten alltid skall offentliggöras i elektronisk form och inte bara i en tryckt publikation. Däremot finns det, som anför, ingen möjlighet att kräva att prospektet alltid skall finnas på emittentens egen hemsida. Det räcker emellertid inte att tillhandahålla prospektet i elektronisk form utan det skall även finnas tillgängligt i pappersform. En invändning mot elektronisk publicering är att erbjudandet kan Prop. 2004/05:158 komma i konflikt med lagstiftningen i andra länder. Det är t.ex. förbjudet att i rikta ett erbjudande till allmänheten utan att det är godkänt av dess behöriga myndighet (SEC). Offentliggöranden av erbjudanden på Internet som kan läsas av den amerikanska allmänheten är därför förbjudna även om erbjudandet inte riktas till dem. För att undvika konflikter med de amerikanska myndigheterna har erbjudanden med amerikansk anknytning som offentliggjorts på Internet av t.ex. svenska emittenter skyddats med lösenord eller annan teknisk lösning. Problemet med förhållandet till andra länders lagstiftning är således känt. På samma sätt som problemet hanteras med hjälp av tekniska lösningar bör det kunna hanteras även när det blir obligatoriskt med elektro- niskt offentliggörande av prospekt. Av artikel 29 i prospektförordningen framgår vilka krav som ställs vid ett offentliggörande i elektronisk form. Prospektet skall t.ex. vara lätt att hitta och filformatet vara av sådant slag att det inte går att göra ändringar i texten. Det skall också vara möjligt att ladda ner prospektet från den elektroniska hemsidan och att skriva ut det. Det bör också noteras att det finns en särskild regel om offentlig- görande av de slutliga villkoren i samband med ett grundprospekt i artikel 33 i prospektförordningen. Där framgår att de slutliga villkoren kan offentliggöras på annat sätt än det på vilket grundprospektet offentliggjordes, så länge det sker i enlighet med de olika metoder som tillåts enligt artikel 14 i direktivet. Av artikel 14.4 i prospektdirektivet framgår att varje behörig myndig- het på sin elektroniska hemsida skall offentliggöra samtliga prospekt som myndigheten har godkänt. Det innebär, för svenskt vidkommande, att måste offentliggöra alla prospekt som den har godkänt . Av direktivet framgår emellertid att man kan välja mellan att ha prospekten i deras helhet tillgängliga eller enbart en förteckning med länkar till de elektroniska hemsidor där prospekten är officiellt publicerade (marknadsplatsens eller emittenternas egna sidor). Enligt artikel 32 i prospektförordningen skall förteckningen med prospekt innehålla uppgifter om hur prospekten har gjorts tillgängliga och var man kan få tillgång till dem. Om prospektet består av flera dokument, antingen genom hänvisningar till olika dokument eller när det är uppdelat i olika dokument (registre- ringsdokument, värdepappersnot, sammanfattning) får dessa offentlig- göras och spridas separat. En förutsättning är dock att alla dokument som tillsammans utgör prospektet offentliggörs på något av de tillåtna sätten. I varje dokument skall det dessutom anges var övriga dokument finns att tillgå (artikel 14.5 i prospektdirektivet). Regeringens bedömning: Prospekt behöver inte annonseras genom ett särskilt meddelande. Utredningens bedömning överensstämmer med regeringens. Remissinstanserna tillstyrker bedömningen eller lämnar den utan erinran. Skälen för regeringens bedömning: I artikel 14.3 i prospektdirektivet anges att hemmedlemsstaten kan kräva att det i ett meddelande offentliggörs att ett prospekt har gjorts tillgängligt och hur allmänheten kan få tag i det. I prospektförordningen ges närmare anvisningar om hur regeln skall tillämpas om den införs. I princip skall ett meddelande införas i en rikstäckande dagstidning eller specialtidning med finansiell information. Kraven är mindre omfattande om prospektet avser finansiella instrument av en kategori som redan finns upptagen på samma reglerade marknad. Det preciseras också i prospektförordningen vilken information meddelandet skall innehålla (artikel 31). Mot bakgrund av att vi föreslår att det ställs krav på publikation i elektronisk form (se avsnitt 8.2) samt att kommer att behöva offentliggöra en förteckning över godkända prospekt förefaller det överflödigt att dessutom kräva att det genom ett separat meddelande offentliggörs att ett prospekt har gjorts tillgängligt och hur allmänheten kan få tag i det. Behovet av att få tillgång till information får således anses vara väl tillgodosett genom övriga bestämmelser. Regeringens förslag: Reklam om ett erbjudande av finansiella instrument till allmänheten eller om att finansiella instrument skall tas upp till handel på en reglerad marknad skall innehålla information om att ett prospekt har offentliggjorts eller kommer att offentliggöras och var det finns att tillgå eller kommer att bli tillgängligt. Reklamen skall utformas och presenteras så att det tydligt framgår att det är fråga om reklam. Informationen i reklam får inte vara felaktig eller vilseledande. Information om erbjudandet av finansiella instrument till allmänheten eller upptagandet av finansiella instrument till handel på en reglerad marknad skall stämma överens med den information som lämnas i prospektet. Även i de fall något prospekt inte behöver upprättas vid ett erbjudande skall ett särskilt informationskrav gälla. Utredningens förslag överensstämmer i princip med regeringens. Utredningen anser dock att vissa av prospektdirektivets regler om annonsering redan täcks av bestämmelser i marknadsföringslagen. Remissinstanserna: framhåller att ansvaret för prospektets innehåll endast skall kunna utkrävas av den som annonserar. Det s.k. medverkansansvaret för innehållet i en annons, som enligt marknadsföringslagen i vissa situationer kan göras gällande även mot en tidning, bör därför inte vara tillämpligt i dessa fall. Skälen för regeringens förslag: Prospektdirektivet innehåller regler om enligt den svenska texten annonsering avseende ett prospekt. I den engelska texten används begreppet advertisement. Enligt vår mening får det svenska begreppet annonsering en alltför snäv mening i förhållande till vad som avses i direktivet. Vi menar därför att man i de svenska bestämmelserna om prospekt bör använda begreppet reklam i detta sammanhang. Detta ligger också i linje med hur begreppet advertisement brukar översättas i motsvarande fall. Prospektdirektivets regler om reklam finns i artikel 15. Principerna är övergripande och kan betraktas som en uppstramning av marknads- föringen av prospekt. I artikel 15.2 anges att det av reklam skall framgå att prospektet har offentliggjorts eller kommer att offentliggöras och var det kan erhållas. I artikel 15.3 anges att det klart skall framgå att det är reklam och att informationen inte får vara felaktig eller vilseledande. Informationen skall också överensstämma med den information som ges i prospektet. Reglerna om reklam överensstämmer i viss utsträckning med innehållet i 5 och 6 §§ marknadsföringslagen (1995:450) som handlar om reklamidentifiering och vilseledande reklam. Enligt 5 § skall all marknadsföring utformas och presenteras så att det tydligt framgår att det är fråga om marknadsföring. Det skall också tydligt framgå vem som svarar för marknadsföringen. Enligt 6 § får en näringsidkare vid marknadsföringen inte använda påståenden eller andra framställningar som är vilseledande i fråga om näringsidkarens egen eller någon annan näringsidkares näringsverksamhet. Utredningen anser att de mer allmänt formulerade bestämmelserna i marknadsföringslagen täcker prospektdirektivets regler om reklam i artikel 15.3. Det kan dock inte uteslutas att den som står bakom reklamen inte är näringsidkare. Uttryckliga bestämmelser motsvarande dem i såväl artikel 15.2 som 15.3 bör därför föras in i lagen om handel med finan- siella instrument. Om det är en näringsidkare som står bakom reklamen blir emellertid även marknadsföringslagen tillämplig. Tidningsutgivarna har i sitt remissyttrande hävdat att det s.k. medverkansansvaret för innehållet i en annons som i vissa situationer kan göras gällande mot en tidning inte bör vara tillämpligt i dessa fall. Enligt vår mening finns det inte någon anledning att genomföra något generellt undantag för denna typ av reklam. Frågan om tidningarnas medverkansansvar får avgöras genom rättstillämpningen. Av artikel 15.4 i prospektdirektivet framgår att all information som lämnas muntligt och skriftligt skall överensstämma med den information som lämnas i prospektet. En motsvarande bestämmelse bör föras in även i den svenska lagtexten. I artikel 15.5 i direktivet finns en regel som i första hand avser de fall då ett prospekt till följd av något undantag inte behöver upprättas och godkännas. Regeln anger att om ett erbjudande exempelvis riktar sig enbart till kvalificerade investerare och det sålunda inte krävs något prospekt, skall väsentlig information som lämnas av en emittent eller en erbjudare meddelas alla investerare som erbjudandet riktar sig till. När ett prospekt måste upprättas och godkännas, skall sådan information ingå i prospektet eller i ett tillägg till prospektet. Regelns syfte torde vara att säkerställa att alla aktörer får samma information i samband med ett erbjudande, oavsett om detta sker genom ett prospekt eller på något annat sätt. Det är inte ovanligt att det i samband med ett erbjudande av finansiella instrument till allmänheten även genomförs ett erbjudande till kvalifi- cerade investerare, som inte omfattas av prospektskyldighet. investerare får ofta träffa bolagsledning och företrädare för investment- banken. Dessa möten kan ske innan prospektet offentliggörs för att den som lämnar erbjudandet skall kunna förhöra sig om intresset för erbjudandet, eller efter att prospektet har offentliggjorts för att göra en muntlig presentation av innehållet i prospektet. Vid dessa möten måste enligt regeln i artikel 15 i prospektdirektivet samma information lämnas till alla investerare. Vidare skall informationen också ingå i prospektet när det offentliggörs.