prop · GS031d5 · 2005-01-01 00:00:00 — genomfördes en enkätundersökning avseende uppdragsgivarnas syn på de rättskemiska undersökningarnas genomförande och kvalitet. Undersökningen visade att uppdragsgivarna i huvudsak var positiva. Uppdragsgivarna ansåg dock att handläggningstiderna ibland är för långa. En arbetsgrupp inom den rättskemiska avdelningen kommer att arbeta vidare med att följa upp att de synpunkter som lämnades tas tillvara så de kan leda till ytterligare förbättringar i verksamheten. rättskemiska och rättsgenetiska avdelningar genomgår kvalitetsgranskning av SWEDAC. Även försvarade avdelningarna sin status som ackrediterade laboratorier. 2004/05:1 UTGIFTSOMRÅDE 4 undersökningar är av central betydelse för att skapa förutsättningar för rättssäkerhet och effektivitet inom rättsväsendet. Det är därför av yttersta vikt att undersökningarna och utredningarna håller en hög kvalitet. Undersökningar om uppdragsgivarnas syn på verkets utredningar samt externa granskningar visar att väl uppfyller högt ställda kvalitetskrav. Regeringen anser det angeläget att även fortsättningsvis upprätthåller en hög kvalitet inom verksamheten och att arbetet med att vidareutveckla kvaliteten inom verksamheten fortsätter. I regleringsbrevet har myndigheterna i rättsväsendet som ingår i Rådet för rättsväsendets informationsförsörjning () fått i uppdrag att redovisa hur arbetet inom fortskrider och de ekonomiska konsekvenserna för myndigheterna. skriver i sin återrapportering att genomförda och planerade åtgärder, i det längre perspektivet, sammantaget kommer att innebära kostnadsminskningar såväl inom förvaltningen som vid nyutveckling. Regeringen har vidare i regleringsbreven givit , , , , och i uppdrag att redogöra för vilka eventuella hinder som finns för ett rationellt informationsutbyte mellan myndigheterna inom ramen för den brottsbekämpande verksamheten. Myndigheterna skall också lämna förslag på hur informationsutbytet kan förbättras. Redovisningen skall ta sin utgångspunkt i det nuvarande informationsutbytet på såväl nationell som internationell nivå. Uppdraget har redovisats och ärendet bereds inom . Den nära samverkan mellan polisväsendet och åklagarorganisationen inom ramen för den brottsutredande verksamheten har tidigare beskrivits. Detta samarbete är särskilt angeläget och har ytterligare utvecklats beträffande den grova organiserade brottsligheten. Här kan även nämnas det samarbete som vissa 2004/05:1 UTGIFTSOMRÅDE 4 åklagarmyndigheter och polismyndigheter har haft på våldsbrottslighetens område inom ramen för s.k. familjevåldsenheter. Erfarenheter visar att ett sådant sätt att organisera verksamheten kan leda till en högre lagföringsandel. Dessa samarbetsformer kommer att utvecklas även fortsättningsvis. Såväl polissom åklagarorganisationen bedriver ett omfattande samarbete med de myndigheter och organisationer i samhället som deltar i brottsbekämpningen. bedriver ett aktivt samarbete med de myndigheter och organisationer i samhället som kommer i kontakt med ekonomisk brottslighet. Samverkan med övriga åklagar- och polisväsendet är väl utvecklat. och Riksåklagaren har ett gemensamt samordningsansvar för den verksamhet som rör ekonomisk brottslighet i de län där inte verkar. Av de centrala samordningsinsatser som bedrivits kan nämnas att har utfört en granskning av samtliga domar på ekobrottsområdet för att verka för en enhetlig praxis. Inom ramen för samverkan med polisen har ytterligare utveckling skett i kampen mot den organiserade brottsligheten. Vidare har haft ett nära och aktivt samarbete med skattebrottsenheterna, konkursförvaltarna och revisorsorganisationerna . I , som är ett samverkansorgan mot ekonomisk brottslighet, bedrivs samverkan på ett institutionaliserat sätt. Motsvarande samverkan bedrivs regionalt inom regionala samverkansorgan inom respektive län. På miljöbrottsområdet samarbetar polisen och åklagarorganisationen med tillsynsmyndigheterna på både lokal och regional nivå. Detta ger ett bättre underlag för en effektiv miljöbrottsbekämpning. På narkotikabrottslighetens område finns ett väl utvecklat samarbete såväl nationellt mellan bl.a. polisen, åklagarorganisationen och tullen som internationellt. Särskilt det internationella rättsliga samarbetet har utvecklats . Ett väl fungerande samarbete mellan myndigheter är av avgörande betydelse för den brottsutredande verksamhetens kvalitet och effektivitet. Vikten av att det samarbetet fortsätter att utvecklas kan därför inte nog betonas. De goda erfarenheterna från de särskilt utformade samar- beten med polisen som skett t.ex. inom familjevåldsenheterna och inom området för organiserad grov brottslighet på de internationella åklagarkamrarna måste tas tillvara och i tillämpliga delar användas även i övrig operativ verksamhet. Ett sådant modernt arbetssätt utgör enligt regeringens uppfattning en av de viktigaste beståndsdelarna i en framtida brottsutredande verksamhet. Arbetet med att utveckla dessa samverksansformer måste därför fortsätta med oförminskad styrka. Regeringen vill i detta sammanhang även betona att samverkan över gränserna är en förutsättning för att grov internationell brottslighet skall kunna bekämpas, se närmare under . bedriver inom sitt område ett väl utvecklat och aktivt samarbete med de andra aktörerna i samhällets kamp mot ekonomisk brottslighet. Det är viktigt att samarbetet fortsätter och vidareutvecklas för att ytterligare förbättra och effektivisera ekobrottsbekämpningen. bedriver samarbete i olika former med de myndigheter inom rättsväsendet som är verkets huvudsakliga uppdragsgivare. I bedriver verket verksamhet inom rättsmedicin, rättskemi och rättsgenetik. Även verksamhet är förlagd till . tecknade ett tjugoårigt hyresavtal avseende nya lokaler i . De planerade nya lokalerna är belägna i anslutning till . och såsom chefsmyndighet för har i regleringsbreven fått i uppdrag dels att utreda vilka möjligheter till samverkan som finns i den verksamhet som bedrivs inom de båda myndigheterna, dels att vidta åtgärder för att åstadkomma sådan samverkan. Uppdraget skall redovisas i samband med årsredovisningen . Regeringen anser att det är angeläget att samtliga myndigheter bedriver sin verksamhet på ett så kostnadseffektivt sätt som möjligt. Lokaliseringen av och Statens kriminaltekniska laboratoriums verksamheter i skapar enligt regeringens mening bättre förutsättningar för ett fördjupat samarbete mellan myndigheterna. I årsredovisning redogörs för den internationella utredningsverksamheten och vad som gjorts för att sprida kunskap om Europol. Av redovisningen framgår i huvudsak följande. Ett sätt att sprida kunskap om Europol har varit att polismyndigheterna informerat personalen om vunna erfarenheter. konstaterar emellertid att påfallande många polismyndigheter inte har redovisat att åtgärder vidtagits. Styrelsen har funnit detta anmärkningsvärt. Vid möten mellan och länskriminalchefer samt personal inom kriminalunderrättelsetjänsten har sett till att medvetandet om Europols verksamhet ökat. I flera omgångar har de svenska sambandsmännen vid Europol tagit emot polis- och åklagardelegationer och redogjort för Europols möjligheter att bidra i den utredande verksamheten. De centrala nationella kontaktpunkterna utgör en viktig del i detta arbete. Flera polismyndigheter har samarbetat och samverkat med utländska polismyndigheter, huvudsakligen genom informationsutbyte, deltagande i olika operativa projekt och i enskilda ärenden angående främst narkotika-, stöld-, häleri- och sexualbrottslighet. En viktig del i det internationella arbetet är de insatser som utförs inom ramen för Aktionsgruppen mot organiserad brottslighet i och dess operativa kommitté. Polisen har deltagit, genom representanter från samt polisen i och , i olika behovsstyrda arbets- och expertgrupper och särskilda operationer i samverkan med , , Riksåklagaren samt . Arbetet har varit framgångsrikt vid bekämpning av illegal migration, handel med kvinnor, handel med högbeskattade varor, gängbrottslighet samt narkotikaframställning och smuggling. 2004/05:1 UTGIFTSOMRÅDE 4 har också deltagit i flera projekt som rör miljöbrottslighet. När det gäller penningtvätt, stulna fordon och vittnesskydd har medverkan skett i mer begränsad omfattning. Det har enligt uppfattning varit svårt att mäta effekterna av insatserna inom ramen för aktionsgruppen. Arbetet har dock enligt styrelsens bedömning lett till ett bättre operativt samarbete mellan samtliga myndigheter i regionen. Detta har i sin tur medfört ett mer aktivt utbyte av information i det dagliga arbetet, liksom ökad förståelse för och kunskap om andras arbetsuppgifter, organisation m.m. Polisens operativa utredningsarbete med internationella inslag har ökat på såväl nationell som lokal nivå. Arbetet har tagit fastare former och utvecklats positivt. Inrättandet av ett operativt råd med uppgift att samordna och initiera s.k. aktionsgruppsverksamhet har bidragit till den positiva utvecklingen. har utgjort stomme för verksamheten och bedrevs verksamhet i tre aktionsgrupper med inriktning på bl.a. människohandel för sexuella ändamål och värdetransportrån. Regeringen följer utvecklingen när det gäller de internationella aspekterna av utredningsverksamheten och dess påverkan på lagföringen med stort intresse. Regeringen har i budgetpropositionen betonat att det är angeläget att det internationella polissamarbetet utvecklas i syfte att på ett mer effektivt sätt kunna bekämpa gränsöverskridande brottslighet såsom narkotikabrottslighet, människohandel och IT-relaterad brottslighet. Regeringen har i detta sammanhang vidare betonat att det gäller att fortsätta integreringen av det internationella samarbetet i den nationella verksamheten så att det internationella samarbetet utgör en naturlig del av polisens brottsbekämpande arbete. har på ett sammanhållet sätt beskrivit den internationella utredningsverksamheten och vad som gjorts för att sprida kunskap om Europol. Regeringen drar den slutsatsen att konkreta åtgärder, såsom den aktionsgruppsverksamhet som ägt rum efter inrättandet av det operativa rådet och de insatser som utförts inom ramen för Aktionsgruppen mot organiserad brottslighet i , på ett gynnsamt sätt har bidragit till ökad operativ relevans för utredningsarbetet. Det är angeläget att polisen, tillsammans med andra brottsbe- 2004/05:1 UTGIFTSOMRÅDE 4 kämpande myndigheter, fortsätter sin aktiva medverkan i samarbetet inom ramen för Ak- tionsgruppen mot organiserad brottslighet i Återrapporteringen innehåller emellertid med undantag för den ovan omnämnda bedömningen som har gjort såvitt avser Aktionsgruppen mot organiserad brottslighet i ingen analys av hur den internationella utredningsverksamheten har utvecklats, dess resultat och vilken påverkan den verksamheten och samarbetet inom Europol haft på lagföringen, vilket efterfrågas av regeringen i regleringsbrevet för . Inte heller återrapporteringen såvitt avser vad som gjorts för att sprida kunskap om Europol innehåller någon analys. Återrapportering såvitt avser internationella aspekter av utredning och lagföring medger mot denna bakgrund ingen närmare analys från regeringens sida av dagsläget i dessa hänseenden. Regeringen drar därför slutsatsen att det finns behov av att i särskild ordning se över hur de internationella aspekterna av den utredande verksamheten tas till vara och vilka eventuella åtgärder som bör vidtas för detta ändamål. Även frågan om de internationella aspekternas påverkan på lagföring bör ses över. I översynen skall beaktas de problem som lyft fram när det gäller svensk medverkan i projekt inom ramen för Aktionsgruppen mot organiserad brottslighet i , svårigheterna att mäta effekterna av insatserna i aktionsgruppen samt det faktum att ett flertal polismyndigheter inte har vidtagit några åtgärder för att sprida kunskap om Europol. Poliser i fredsfrämjande insatser Polisens utlandsstyrka är den särskilda enhet vid som bl.a. svarar för rekryteringen av poliser till fredsfrämjande insatser. är antalet deltagande från polisväsendet i fredsfrämjande insatser oförändrat i förhållande till föregående år. Antalet poliser uppgår till ungefär 100. Svensk polis deltar i insatser som leds av (), () och Eu- ropeiska Unionen (EU). Svensk polis deltar också i insatser på övrig multilateral basis. har EU övertagit ansvaret för FN: s polismission i Bosnien. EU:s polismission i Bosnien (EUPM) är den första EU-ledda fredsfrämjande insatsen. deltar genom polisens utlandsstyrka i missionen med upp till 16 personer. inleddes EU:s polismission i (Proxima) där deltar med 12 poliser. Nya polismissioner är under planering både inom FN och EU. har lång erfarenhet av deltagande med polis i internationella insatser genomförda av FN och andra internationella organisationer. En svensk kapacitet och förmåga har på dessa områden byggts upp efter hand inom tilldelade anslag. åtagande till EU innebär därför inte en i grunden ny verksamhet för polisväsendet. En kraftig utökning av EU:s engagemang i civil krishantering, framför allt inom polis och rättsstatsområdet, är att förvänta. Arbete pågår inom med att hitta en permanent lösning för beredskapsfrågor inom den civila krishanteringen. Åklagarväsendets målsättning är att uppnå en effektiv lagföring av den internationella brottsligheten, dvs. av brott i med förgreningar i utlandet, av brott i utlandet med förgreningar i och av brott med andra internationella inslag. Riksåklagaren samordnar åklagarverksamheten som avser internationellt rättsligt samarbete. Det gäller handläggningen av ärenden om internationellt samarbete, rättsligt utvecklingsarbete, internationellt förhandlings- och lagstiftningsarbete och genomförandet av ny lagstiftning på området. Enligt Riksåklagaren har antalet ärenden om utlämning från till ett annat land fördubblats 2003. Även antalet ansökningar om rättslig hjälp såväl till som från har ökat. Exempelvis har ansökningarna från annat EU- land till ökat från 120 till ca 170. Svenska åklagare begärde i sin tur rättslig hjälp från utlandet i ca 400 ansökningar jämfört med 2002. När det gäller överförande av lagföring visar ungefärliga siffror från Riksåklagaren att antalet ärenden där lagföringen överförts från ökat något från 90 till ca 100, medan ärenden om överförande till sjunkit från drygt 120 till omkring 90. Riksåklagaren samordnar också den svenska delen av det europeiska rättsliga nätverket (EJN) och den svenska delen av Eurojust. Antalet ärenden som överlämnades från svenska åklagare till Eurojust ökade med . genomfördes även ett flertal större operativa samordningsmöten, bl.a. avseende bekämpning av terrorism, där deltog. Arbetet med att förbättra kunskapen hos svenska åklagare om hur Eurojust kan bistå dem i den operativa verksamheten har också fortsatt 2003. Riksåklagaren har 2003 utsett en åklagare vid varje internationell åklagarkammare som nationell kontaktperson för Eurojust. Genom beslutet har de olika funktionerna EJN och Eurojust samlats och effektiviserats ur ett nationellt perspektiv. Riksåklagaren har även varit fortsatt engagerad i Östersjösamarbetet för att förbättra brottsbekämpningen i den regionen samt deltagit i de återkommande mötena mellan riksåklagarna i , inom och EU. Det är positivt att åklagarorganisationen ytterligare flyttar fram sina positioner på det internationella området. Brottslighet med internationell anknytning ökar och det är angeläget att åklagarorganisationen deltar i det internationella arbetet på alla nivåer för att öka möjligheterna att effektivt bekämpa grov, gränsöverskridande brottslighet. Regeringen anser att det är angeläget att åklagarsamarbetet Eurojust utvecklas för att ytterligare förstärka den operativa brottsutredningsverksamheten. Eurojust bör vara ett samarbetsorgan som regelmässigt tas i anspråk av nationella brottsbekämpande myndigheter för att driva brottsutredningar om organiserad gränsöverskridande brottslighet framåt. Regeringen anser vidare att det är positivt att Riksåklagaren samordnat funktionerna EJN och Eurojust för att effektivisera det internationella samarbetet. Den internationella utvecklingen, främst inom EU, medför att allt större krav ställs på åklagarorganisationen när det gäller internationellt samarbete, inte minst på operativ nivå. Den kompetens och erfarenhet som finns inom organisationen skapar goda förutsättningar för att möta de högt ställda kraven. 2004/05:1 UTGIFTSOMRÅDE 4 har vidareutvecklat och fördjupat sina kontakter framför allt med de ekobrottsbekämpande myndigheterna i de nordiska länderna. Intresse för myndighetskonstruktion finns även utanför och har i utbildningssyfte besökts av ett flertal delegationer från . Vidare har deltagit i olika rättsbiståndsprojekt som syftat till att stödja kandidatländernas anpassning till kraven för medlemskap i unionen. Det är positivt att vidareutvecklar samarbetet och kontakterna med de nordiska länderna. Det är också viktigt att myndigheten bygger vidare på de kontakter som knutits med de ekobrottsbekämpande myndigheterna inom Europeiska unionen. Inom ramen för den kriminalunderrättelseverksamhet som myndigheten bedriver kommer ett utökat och fördjupat samarbete med myndigheter i de andra medlemsländerna att bli nödvändigt. Inom ansvarsområde förekommer samarbete framför allt med de nordiska länderna. genomfördes t.ex. den nordiska rättspsykiatriska konferensen i och den nordiska kongressen i rättsmedicin i . Den verksamhet bedriver kräver en ständig vidareutveckling av metoder och anpassning till ny teknik. Det är därför värdefullt att verket deltar i erfarenhetsutbyte och annat samarbete med andra länder. huvuduppgift är att inom sitt ansvarsområde tillhandahålla sakkunnigutlå- 2004/05:1 UTGIFTSOMRÅDE 4 tanden och övrig medverkan på begäran av rättsväsendets myndigheter. Ett fortlöpande forsknings- och utvecklingsarbete är nödvändigt för att utveckla kvaliteten i verksamheten men också för att kunna rekrytera och behålla kompetent personal. Vid de rättspsykiatriska avdelningarna pågår kontinuerligt ett utvecklingsarbete för att förbättra metoder för bedömning av risk för återfall i brottslighet. Flera större forskningsprojekt om dessa frågor bedrivs med stöd av verket. Ytterligare ett område där utvecklingsarbete pågår är utnyttjandet av datortomografisk undersökning vid rättsmedicinsk obduktion. Vi- dare bedrivs med stöd av verket flera projekt som syftar till ökad kunskap om olika typer av missbruk och kopplingen till våldsanvändning. Forskningen inom rättsmedicinen om skadehändelser, särskilt trafikolyckor, har bidragit till att flera avdelningar samverkar med i särskilda haverikommissioner för utredning av trafikolyckor. Den ansträngda arbetssituationen på vissa avdelningar har dock försvårat möjligheterna att avsätta tillräckligt med tid för att planera och genomföra forskningsprojekt. Syftet med undersökningar och utredningar är att tjäna som underlag för de bedömningar och beslut som fattas av övriga myndigheter inom rättsväsendet. Ur rättssäkerhetssynpunkt är det därför av stor vikt att undersökningarna och utredningarna genomförs med tillämpande av vetenskapliga metoder och med modern teknik. Av stor betydelse i detta sammanhang är därför det forsknings- och utvecklingsarbete som bedrivs av eller med stöd av verket. Den ökade efterfrågan på verkets undersökningar och utredningar samt brist på personal på vissa avdelningar har medfört att verket inte har kunnat avsätta tid för forskningsarbete i den omfattning som varit önskvärd. I takt med att personalsituationen nu håller på att förbättras ser regeringen det som angeläget att utvecklingsarbetet fortsätter och att viktiga forskningsprojekt genomförs. Polisens avskrivningar av brott lämnade revisorer rapporten av brott (RR- rapport /03:19). I rapporten granskades polisens avskrivningar av brott. För att förbättra statsmaktens och allmänhetens möjligheter att bedöma polisens brottsutredande verksamhet föreslår revisorerna förändringar i den officiella kriminalstatistiken. har i nära samarbete med Riksåklagaren arbetat med en total översyn av polisens resultatredovisning. Projektet syftar bl.a. till att ta fram nya gemensamma resultatmått för polis och åklagare. Informationsblad till frihetsberövade personer som misstänks för brott Genom regleringsbrevet har och Riksåklagaren haft i uppdrag att redovisa utformningen av ett informationsblad till misstänkta personer som frihetsberövats eller kvarhålls. Regeringen konstaterar att slutredovisning skett inom den angivna tiden. Enligt myndigheterna kan informationsbladet tas i bruk . Samordningen av rättsväsendets informationsförsörjning (RIF) I regleringsbrevet fick respektive myndighet som ingår i Rådet för rättsväsendets informationsförsörjning () i uppgift att redovisa vilka åtgärder som vidtagits med anledning av den strategiska plan som fastslog . I uppdraget ingick även att redovisa de ekonomiska konsekvenserna med anledning av vidtagna åtgärder. Uppdraget redovisades (dnr Ju2004/5885/, Ju2004/5894/Å, Ju2004/5991/DOM och Ju2004/6046/PO). Allmänt om verksamhetsområdet och mål Det övergripande målet för domstolsväsendet är, som framgår av avsnitt 4.3, att avgöra mål och ärenden på ett rättssäkert och effektivt sätt. 2004/05:1 UTGIFTSOMRÅDE 4 För att kunna göra en bedömning av om mål och ärenden avgjorts på ett rättssäkert och effektivt sätt bör hänsyn tas till en rad faktorer. En del faktorer är lätta att mäta medan det för andra faktorer ännu inte finns någon bra mätmetod. De faktorer som mäts och följs upp för en bedömning av resultatet är antalet inkomna, avgjorda och balanserade mål, dovisning av uppdraget att utvärdera hur domstolarna arbetar med regeringens verksamhetsmål i den egna verksamheten gjort bedömningen att det finns ett intresse i domstolarna av att verksamhetsmålen utvecklas ytterligare och att verktygen för att följa upp och analysera verksamheten förbättras. Uppföljningen av domstolarnas resultat har visat att det finns stora skillnader mellan enskilda omloppstider1 och balansernas åldersstrukdomstolar och att det på sina håll finns stora ba- överklagande- och ändringsfrekvenser. skall i administrativt hänseende leda och samordna verksamheten inom domstolsväsendet. Att fördela resurser är en central del av det arbetet. Vidare har verket en särskild roll och funktion i det pågående reformarbetet. Verket har ca 180 anställda. Domstolarnas huvuduppgift är straffrättsskipning samt tvistlösning mellan enskilda och mellan enskilda och det allmänna. Därutöver har domstolarna till uppgift att handlägga ett stort antal olika rättsvårdsärenden. var femte året som regeringen fastställde verksamhetsmål för hovrätterna, kammarrätterna, tingsrätterna och länsrätterna. Verksamhetsmålen avser omloppstider och balanser för olika målkategorier. Den enda förändring av verksamhetsmålen från föregående år var införandet av kategorin Övriga mål för länsrätterna och kammarrätterna. Denna kategori innefattar samtliga måltyper för vilka inte särskilda verksamhetsmål angivits. I årsredovisning framhålls att arbetet med verksamhetsmål uppfattats positivt av flertalet domstolar. Det finns också domstolar som sätter egna mål som går längre än de mål regeringen sätter upp. Det finns således ett intresse i domstolarna för verksamhetsmål som en form för styrning och uppföljning av den egna verksamheten. har i sin re- lanser som inte låter sig förklaras med tillgängliga data. Detta förhållande är särskilt uppmärksammat i det pågående reformarbetet och det görs också stora insatser från såväl som enskilda domstolar för att komma tillrätta med situationen, bl.a. genom särskilt insatta resurser och genom förändrade arbetsformer. En fråga som i detta sammanhang uppkommer är om resurserna är rätt fördelade inom domstolsväsendet. har dock inte funnit något påvisbart samband mellan balansernas storlek och resurstillgången och dragit den slutsatsen att stora balanser generellt sett inte är en följd av bristande resurser.