prop · GS031d9 · 2005-01-01 00:00:00 — 2004/05:1 UTGIFTSOMRÅDE 8 Förslag till riksdagsbeslut ...................................................................................... Invandrare och flyktingar ...................................................................................... Mål och resultatindikatorer.................................................................. Insatser inom politikområdet............................................................... Insatser utanför politikområdet........................................................... Analys och slutsatser ............................................................................ 10:3 Kommunersättningar vid flyktingmottagande............................ 10:5 Ombudsmannen mot etnisk diskriminering............................... Insatser inom politikområdet............................................................... Insatser utanför politikområdet........................................................... 2004/05:1 UTGIFTSOMRÅDE 8 Analys och slutsatser............................................................................. Mål för migrationspolitiken.................................................................. Insatser inom politikområdet ............................................................... Insatser utanför politikområdet............................................................ Analys och slutsatser............................................................................. 12:2 Mottagande av asylsökande........................................................... 12:3 Migrationspolitiska åtgärder......................................................... 12:5 Offentligt biträde i utlänningsärenden......................................... 12:6 Utresor för avvisade och utvisade ................................................ 5.7.712:7 Från EU-budgeten finansierade insatser för asylsökande och Insatser inom politikområdet ............................................................... Insatser utanför politikområdet............................................................ Analys och slutsatser............................................................................. 47:1 Åtgärder för nationella minoriteter.............................................. 2004/05:1 UTGIFTSOMRÅDE 8 Utgiftsutveckling inom utgiftsområdet .................................................................... Härledning av ramnivån 20052007. Utgiftsområde 8 Invandrare och Ramnivå 2005 realekonomiskt fördelad. Utgiftsområde 8 Invandrare och Utgiftsutveckling inom politikområdet .................................................................. Regeringens särskilda mål för integrationspolitiken inom olika samhälls- Andel sysselsatta inrikes och utrikes födda mellan .................................. Andel elever med svensk och utländsk bakgrund som har slutbetyg efter årskurs Andelen elever med svensk och utländsk bakgrund som lämnar gymnasieskolan Andel statsanställda med svensk och utländsk bakgrund ......................... Härledning av anslagsnivån 2005-2007, för 10:1 .................... 3.10 Härledning av anslagsnivån 2005-2007, för 10:2 Integrationsåtgärder ............... 3.12 Härledning av anslagsnivån 2005-2007, för anslaget 10:3 Kommunersättningar 3.14 Härledning av anslagsnivån 2005-2007, för 10:4 Hemutrustningslån................. 3.16 Härledning av anslagsnivån 2005-2007, för 10:5 Ombudsmannen mot etnisk Utgiftsutveckling inom politikområdet .................................................................. Medel inom de lokala utvecklingsavtalen................................................................ Utgiftsutveckling inom politikområdet .................................................................. Härledning av anslagsnivån 20052007, för 12:1 ...................... Härledning av anslagsnivån 20052007, för 12:2 Mottagande asylsökande.......... Härledning av anslagsnivån 20052007, för 12:3 Migrationspolitiska åtgärder.... Härledning av anslagsnivån 20052007, för 12:4 ................. 5.11 Härledning av anslagsnivån 20052007, för 12:5 Offentligt biträde i 2004/05:1 UTGIFTSOMRÅDE 8 5.13 Härledning av anslagsnivån 20052007, för 12:6 Utresor för avvisade och 5.15 Härledning av anslagsnivån 20052007, för 12:7 Från EU-budgeten finansierade insatser för asylsökande och flyktingar .......................................... Utgiftsutveckling inom politikområdet................................................................... Härledning av anslagsnivå för 20052007, för 47:1 Åtgärder för nationella 2004/05:1 UTGIFTSOMRÅDE 8 1 Förslag till riksdagsbeslut 1.godkänner de nya mål som föreslås för politikområdet Migrationspolitik och att de tidigare målen skall upphöra att gälla (avsnitt 5), 2.godkänner att lån får tas upp i för det samlade behovet av hemutrustningslån intill ett belopp av 1 (avsnitt 3), 3.för anvisar anslagen under utgiftsområde 8 Invandrare och flyktingar enligt följande uppställning: 10:5 Ombudsmannen mot etnisk diskriminering 12:5 Offentligt biträde i utlänningsärenden 12:6 Utresor för avvisade och utvisade 12:7 Från EU-budgeten finansierade insatser för asylsökande och flyktingar 47:1 Åtgärder för nationella minoriteter 2004/05:1 UTGIFTSOMRÅDE 8 2 Invandrare och flyktingar Utgiftsområdet består av politikområdena Integrationspolitik, Storstadspolitik, Migrationspolitik och Minoritetspolitik. Förändringar av ramen för utgiftsområdet i förhållande till ekonomiska vårproposition beror på minskade anslag för mottagandet av asylsökande och det kommunala flyktingmottagandet till följd av att antalet asylsökande minskar och att kommunerna väntas ta emot färre antal flyktingar jämfört med föregående år. utökas utlänningsmyndigheternas anslag för att möjliggöra nödvändiga insatser inför en ny instans- och processordning. Tabell 2.1 Utgiftsutveckling inom utgiftsområdet Totalt för utgiftsområde 8 1 Inklusive tilläggsbudget i samband med ekonomiska vårproposition (bet. 2003/04:FiU21) och förslag på tilläggsbudget i samband med budgetpropositionen . 2004/05:1 UTGIFTSOMRÅDE 8 Tabell 2.2 Härledning av ramnivån 20052007. Utgiftsområde 8 Invandrare och flyktingar Förändring till följd av: Pris & löneomräkning 2 Överföring till/från andra 1 Statsbudget enligt beslut (bet. 2003/04:FiU10). Beloppet är således exklusive beslut på tilläggsbudget under innevarande år. Tabell 2.3 Ramnivå 2005 realekonomiskt fördelad. Utgiftsområde 8 Invandrare och flyktingar Den realekonomiska fördelningen baseras på utfallet samt kända förändringar av anslagens användning. 1Med transfereringar avses inkomstöverföringar dvs. utbetalningar av bidrag från staten till exempelvis hushåll, företag eller kommuner utan att staten erhåller någon direkt motprestation. 2Med verksamhetsutgifter avses resurser som de statliga myndigheterna använder i verksamheten, t.ex. utgifter för löner, hyror och inköp av varor och tjänster. 3Med investeringar avses utgifter för anskaffning av varaktiga tillgångar såsom byggnader, maskiner, immateriella tillgångar och finansiella tillgångar. 2004/05:1 UTGIFTSOMRÅDE 8 Integrationspolitiken omfattar frågor om lika rättigheter, skyldigheter och möjligheter för alla oavsett etnisk eller religiös bakgrund, invandrares etablering i det svenska samhället, svenskt medborgarskap, ersättning till kommunerna för flyktingmottagande, samt åtgärder för att förebygga och motverka etnisk och religiös diskriminering, främlingsfientlighet och rasism. Inom politikområdet finns myndigheterna , Ombudsmannen mot etnisk diskriminering (DO) och . Integrationspolitiken är sektorsövergripande och berör ett flertal andra politikområden. Tabell 3.1 Utgiftsutveckling inom politikområdet 10:3 Kommunersättningar vid flyktingmottagande 10:5 Ombudsmannen mot etnisk diskriminering Totalt för politikområde 10 1) Inklusive av redan beslutade anslag på tilläggsbudget och förslag på tilläggsbudget i samband med BP . 2004/05:1 UTGIFTSOMRÅDE 8 Kommunerna har tagit emot färre flyktingar jämfört med föregående år vilket medfört minskade utgifter. Anslagen 10:3 Kommunersättningar vid flyktingmottagande samt 10:4 Hemutrustningslån minskas därmed . Anslaget 10:2 Integrationsåtgärder tillförs för insatser för ungdomar som riskerar att utsättas för s.k. hedersrelaterat våld och för lokal verksamhet mot diskriminering. Vidare förs från anslaget till anslaget 47:1 Åt- gärder för nationella minoriteter inom minoritetspolitiken för att åstadkomma ett mer samlat bidragssystem för organisationer som företräder nationella minoriteter. Anslaget 10:5 Ombudsmannen mot etnisk diskriminering tillförs varav genom en omföring av medel från anslaget 10:1 . Målen för integrationspolitiken fastställdes av (prop. 1997/98:16, bet. 1997/98:SfU6, rskr. 1997/98:68) samt kompletterades 2001 (prop. 2000/2001:01, bet. 2000/01:SfU2, rskr. 2000/01:72). En ytterligare ändring av målen beslutades av (prop. 2002/2003:01, bet. 2002/03:SfU2, rskr. 2002/03:46). Integrationspolitikens mål enligt dessa beslut är: lika rättigheter, skyldigheter och möjligheter för alla oavsett etnisk och kulturell bakgrund en samhällsgemenskap med samhällets mångfald som grund en samhällsutveckling som kännetecknas av ömsesidig respekt för olikheter inom de gränser som följer av samhällets grundläggande demokratiska värderingar och som alla oavsett bakgrund skall vara delaktiga i och medansvariga för. Integrationspolitikens mål är sektorsövergripande och uppfylls huvudsakligen genom insatser inom flertalet andra politikområden. Integrationspolitikens utveckling inom vissa samhällsområden i förhållande till målen redovisas av i Rapport . Indikatorer finns för bl.a. sysselsättning och utbildning. Indikatorer och nyckeltal för områden som boende, barn och ungdomar, hälsa samt etnisk diskriminering håller på att utarbetas av i samråd med berörda sektorsmyndigheter. Regeringen har även tillsatt en interdepartemental arbetsgrupp som har till uppgift att se över hur genomförandet och uppföljningen av integrationspolitiken kan förtydligas inom ett antal politikområden i syfte att förbättra integrationspolitikens resultat. En central uppgift i detta arbete är att omsätta de integrationspolitiska målen till uppföljningsbara mål inom ett antal politikområden. I samband med budgetpropositionen presenterade regeringen särskilda mål och indikatorer för sysselsättning, utbildning samt etnisk och kulturell mångfald inom staten. En översiktlig uppföljning av måluppfyllelsen redovisas i avsnitt 3.6.2. En mer utförlig redovisning ges under respektive politikområde. Särskilda uppföljningsbara mål för etablering av nyanlända invandrare, folkhälsa, etnisk och religiös diskriminering, rättsväsendet samt demokrati håller också på att utarbetas och skall vara styrande för myndigheternas verksamhet 2005. Dessa mål samt mål för ytterligare några områden kommer att presenteras i samband med budgetpropositionen 2006. 2004/05:1 UTGIFTSOMRÅDE 8 Tabell 3.2 Regeringens särskilda mål för integrationspolitiken inom olika samhällsområden Sysselsättningsgraden för utrikes födda skall öka och närma sig den för Andelen utrikes födda med högskoleutbildning som har ett arbete i nivå med den egna kompetensen skall öka. Andelen elever med utländsk bakgrund som lämnar med fullständiga betyg skall successivt öka. Andelen elever med utländsk bakgrund som lämnar gymna- sieskolan med slutbetyg från ett nationellt eller specialutformat program skall successivt öka. Etnisk och kulturell mångfald Den etniska och kulturella mångfalden bland de anställda i statsförvalt- ningen skall öka på alla nivåer. Integrationspolitiken gäller alla som bor i och innebär att alla skall ha lika rättigheter, skyldigheter och möjligheter bl.a. i fråga om arbete och utvecklingsmöjligheter. Detta skall också ligga till grund för den generella politikens inriktning och utformning. Många personer med utländsk bakgrund1) har ännu inte samma möjligheter som infödda svenskar på flera områden, bl.a. är svårigheterna att etablera sig på arbetsmarknaden betydande. In- tegrationspolitiken inriktas därför på att förbättra möjligheterna till arbete och försörjning. De som kommer till som nyanlända flyktingar skall ges förutsättningar för att snabbt kunna försörja sig själva och bli delaktiga i det svenska samhället. Även barn och ungdomar måste få goda förutsättningar för en snabb integration. En ökad tonvikt läggs också på att synliggöra diskriminerande strukturer liksom att förebygga främlingsfientlighet, rasism och etnisk diskriminering. En långsiktig inriktning på arbetet med att förebygga och motverka rasism m.m. har lagts fast genom en nationell handlingsplan mot rasism, främlingsfientlighet, homofobi och diskriminering (skr. 2000/2001:59). 1)Utländsk bakgrund: Person, folkbokförd i som är utrikes född eller har två utrikes födda föräldrar. 3.5.1 Insatser inom politikområdet En av huvuduppgifter är att öka kunskapen om tillståndet och utvecklingen inom olika samhällsområden ur ett integrationspolitiskt perspektiv genom nationell uppföljning och utvärdering. gav ut sin tredje rapport, Rapport 2003. I denna följer verket upp och utvecklar analyserna från tidigare rapporter inom områdena arbetsmarknad, arbetsliv, utbildning, boende samt barns och ungdomars uppväxtvillkor. Även utvecklingen av den etniska diskrimineringen i samhället belyses. Inom vissa områden görs också jämförande analyser. Rapporten utgör ett viktigt underlag för regeringen och myndigheterna i arbetet med att åstadkomma ett samhälle där alla har lika rättigheter, skyldigheter och möjligheter. Uppföljning av introduktionen av nyanlända flyktingar har på olika sätt följt upp introduktionen för nyanlända invandrare. En utvärdering av kommunernas introduktionsverksamhet för nyanlända invandrare mottagna 2001 redovisas i var god dröj. I rapporten veckling av introduktionen för nyanlända invandrare - introduktion men inte för 2004/05:1 UTGIFTSOMRÅDE 8 alla görs en bedömning av den utveckling som skett . Tjänstemän och nyanlända invandrare i de 30 största flyktingmottagande kommunerna har deltagit i undersökningar om introduktionen. Flyktingar och andra nyanlända invandrare har också själva fått värdera den introduktion de fått. I avsnitt 3.6.2 redovisas närmare om innehållet i Rapport och ovanstående rapporter med avseende på tillståndet och utvecklingen inom integrationspolitiken. Den integrationspolitiska maktutredningen hade i uppdrag att beskriva och analysera fördelningen av makt och inflytande inom olika delar av det svenska samhället ur ett integrationspolitiskt perspektiv. Ett flertal rapporter har initierats av utredaren och fem av dessa har publicerats. De behandlar bl.a. arbetsmarknaden, utbildningssystemet och det politiska systemet. Utredningen upphörde och återstående rapporter kommer att publiceras i departementsserien. Lika rättigheter, skyldigheter och möjligheter Kommuner som tar emot flyktingar och svarar för introduktionsinsatser enligt individuella handlingsplaner får statlig ersättning för kostnader i samband med mottagandet och introduktionen. En viktig uppgift för är att stödja och följa kommunernas introduktion av flyktingar och även uppmärksamma övriga nyanlända invandrares behov. För att möjliggöra en utveckling av introduktionen har slutit centrala överenskommelser med , , , Myndigheten för skolutveckling och . Överenskommelsen utgör en plattform för ett samordnat förändringsarbete och syftar till att stärka och effektivisera samarbetet mellan berörda aktörer som medverkar i introduktionen. Verket genomför också årliga uppföljningar av kommunernas introduktionsverksamhet för nyanlända och belyser insatserna utifrån flera olika perspektiv. har disponerat särskilda medel för att förbättra introduktionen för invandrare. Utvecklingsarbetet tillsammans med berörda myndigheter och ett flertal kommuner fortsätter. Nya metoder och angreppssätt har prövats i syfte att individualisera introduktionen och för att fler kvinnor och män skall kunna försörja sig själva. Regional samordning av introduktionen håller på att utvecklas i flera län. Utredningen om flyktingmottagande och introduktion överlämnade sitt betänkande Etablering i (SOU 2003:75). Betänkandets utgångspunkter och inriktning är att få till stånd en snabbare etablering i arbetslivet och en mer prestationsbaserad ersättning. Betänkandet har remissbehandlats och en proposition med denna inriktning planeras till 2005. De statliga myndigheternas ansvar för integrationspolitiken Enligt förordningen (1986:56) om de statliga myndigheternas ansvar för genomförande av integrationspolitiken skall myndigheterna fortlöpande beakta samhällets etniska och kulturella mångfald när verksamheten utformas och bedrivs. följer särskilt hur ett antal statliga myndigheter utvecklat sin verksamhet i förhållande till integrationspolitikens mål. Syftet är att få en bredare kunskap om hur det integrationspolitiska perspektivet kan beaktas bättre i myndigheternas verksamhet. Länsstyrelserna i storstadslänen har ett särskilt ansvar för att i samverkan med främja integration på den regionala nivån. En angelägen inriktning på arbetet har varit att öka samverkan i regionen för att uppnå en bättre och effektivare introduktion för nyanlända kvinnor och män. En annan viktig uppgift är att förbättra genomslaget för integrationsperspektivet i tillväxtprogrammen. Etnisk mångfald i statsförvaltningen Enligt lagen (1999:130) om åtgärder mot diskriminering i arbetslivet på grund av etnisk tillhörighet, religion eller annan trosuppfattning skall arbetsgivare bedriva ett målinriktat arbete för att främja lika rättigheter och möjligheter. DO utövar tillsyn över hur lagen följs. har de statliga myndigheter som då fanns, ett uppdrag att utarbeta handlingsplaner för att främja den etniska och kulturella mångfalden bland de anställda. Re- geringens uppdrag har lett till att antalet myndigheter med handlingsplaner har ökat och två av tre statliga myndigheter har en handlingsplan. Statskontoret fick regeringens uppdrag att kartlägga och analysera de statliga myndigheternas arbete med handlingsplaner för etnisk och kulturell mångfald, bl.a. om handlingsplaner är ett effektivt verktyg för att främja mångfalden i statsförvaltningen. I uppdraget ingick att samråda med och DO. Statskontoret överlämnade sin rapport till regeringen . Enligt rapporten är mångfaldsarbete ännu inte en naturlig del av myndigheternas verksamhet och handlingsplanen har i sig inte någon djupare effekt på myndighetens verksamhet ur ett integrationspolitiskt perspektiv. Rapporten bereds nu i . Stöd till organisationer som främjar integration fördelar organisations- och verksamhetsbidrag till organisationer bildade på etnisk grund samt projektbidrag till organisationer som främjar integration. Områden som är särskilt prioriterade för projektstöd är jämställdhet och insatser för att motverka och förebygga rasism och främlingsfientlighet. En arbetsgrupp har sett över stödet till organisationer som företräder nationella minoriteter och andra etniska organisationer. Arbetsgruppen har redovisat promemorian Ett sammanhållet bidragssystem (Ds 2003:10) som också har remissbehandlats. I ett första steg vidtas nu åtgärder för att åstadkomma ett samlat bidragssystem för organisationer som företräder nationella minoriteter. Ungdomar som riskerar att utsättas för s.k. hedersrelaterat våld Regeringen har uppmärksammat de speciella villkor som råder för vissa ungdomar i . Det finns ungdomar som lever under extrem kontroll från sina anhöriga och det förekommer såväl arrangerade äktenskap som tvångsäktenskap. En del ungdomar utsätts för hot på grund av sin sexuella läggning. En rad insatser har gjorts för att sprida kunskap till dem som kommer i kontakt med ungdomar som hotas av närstående. fick länsstyrelserna i de tre storstadslänen regeringens uppdrag att kartlägga behovet av skyddat boende i sina respektive län. 2004/05:1 UTGIFTSOMRÅDE 8 ningarna som presenterades 2003 visade att i dessa tre län hade flera hundra flickor och unga kvinnor sökt myndigheternas skydd från sina anhöriga och att det fanns akut brist på platser i skyddat boende, behov av utbildning av personal och samordning av myndigheternas insatser. I vårpropositionen 2003 presenterade regeringen en särskild ekonomisk satsning på insatser mot s.k. hedersrelaterat våld med totalt . fick länsstyrelserna i de tre storstadslänen regeringens uppdrag att bl.a. stimulera inrättande av skyddat boende. De övriga länsstyrelserna fick medel för att kartlägga och analysera behovet av insatser för målgruppen. Även pojkar och unga män skulle uppmärksammas liksom situationen för ungdomar som utsätts för hot och våld på grund av sin sexuella läggning. Länsstyrelserna har rapporterat resultaten av insatserna till regeringen och lämnat förslag på hur det fortsatta arbetet bör bedrivas. beslutade regeringen att länsstyrelserna skall få till fortsatta insatser som t.ex. skyddat boende, utbildning, attitydpåverkande arbete, samordning, utarbetande av handlingsplaner. fick regeringens uppdrag att utreda hur ett nationellt konsultativt stöd kan utformas till dem som kommer i kontakt med hotade ungdomar. skall också lämna en samlad lägesrapport om länsstyrelsernas insatser till regeringen . genomförde regeringen en expertkonferens om s.k. hedersrelaterat våld i syfte att förbereda en internationell konferens . Den internationella konferensen kommer att äga rum i . Syftet är att stimulera ett internationellt erfarenhetsutbyte och samordna åtgärder mot s.k. hedersrelaterat våld. 2004/05:1 UTGIFTSOMRÅDE 8 Diskriminering på grund av etnisk tillhörighet, religion eller annan trosuppfattning Stärkt skydd mot diskriminering En effektiv och heltäckande lagstiftning är en nödvändig förutsättning för att skall kunna uppnå målet om lika rättigheter för alla oavsett etnisk eller religiös tillhörighet. Skyddet mot diskriminering utanför arbetslivet och högskolan förstärktes genom lagen (2003:307) om förbud mot diskriminering som trädde i kraft . Ombudsmannen mot etnisk diskriminering (DO), () och Ombudsmannen mot diskriminering på grund av sexuell läggning. (HomO) beviljades totalt för informations- och utbildningsinsatser om de nya reglerna mot diskriminering till allmänheten och dem som diskrimineringsförbuden riktar sig till. Skyddet mot diskriminering inom skolväsendet och andra utbildningsformer än högskolan förväntas att stärkas med anledning av förslagen i betänkandet Skolans ansvar för kränkningar av elever (2004:50). Ytterligare frågor som rör diskriminering, bl.a. frågan om krav på skriftliga mångfaldsplaner och frågan om privatpersoner skall omfattas av ett diskrimineringsförbud samt ombudsmännens verksamhet utreds av den parlamentariska . Kommittén skall lämna sitt slutbetänkande . En stor del av DO:s verksamhet består av utbildnings- och informationsinsatser för att förebygga diskriminering och för att de som drabbas skall kunna få upprättelse. DO har fördjupat arbetet med att öka kunskapen om lagar om etnisk diskriminering hos arbetsgivare, fackliga företrädare, rättsväsendet, arbetsförmedlare och näringsidkare. Förutom insatser med anledning av enskilda anmälningar har DO fortsatt tillsynsarbetet beträffande arbetsgivares arbete med aktiva åtgärder. Mer än 400 arbetsgivare redovisade hur de uppfyller lagens krav på aktiva åtgärder. Enligt DO har majoriteten av företagen inte alls bedriver något aktivt åtgärdsarbete och många av dem som anser att de bedriver ett aktivt arbete uppfyller inte lagens krav. Bara sju av dem har godkänts av DO. Därför har tillsynen av övriga arbetsgivare fortsatt . Vidare har ett tjugotal företag inom mediebranschen fått svara på hur de uppfyller lagens krav på aktiva åtgärder. Med anledning av ett uppdrag till DO om att initiera ett långsiktigt och strategiskt arbete för att förebygga och motverka diskriminering av romer har DO samarbetat med ett flertal myndigheter och romska organisationer för att uppmärksamma diskrimineringen av romer. Lokal verksamhet mot diskriminering