prop · GS03163 · 2005-05-31 00:00:00 — parti och de mandat partiet fått, om det fått av rös- terna i landet. Av de utjämningsmandat som ett parti har fått tillförs det första den valkrets där partiet efter fördelningen av de fasta valkretsmandaten har större jämförelsetal än i övriga valkretsar. Återstående mandat tillförs ett efter ett den valkrets där partiet för varje gång har störst jämförelsetal vid en fortsatt tillämpning av den jämkade uddatalsmetoden på partiets röste- tal i valkretsarna. I en valkrets där partiet inte har fått något fast val- kretsmandat skall dock jämförelsetalet vid tilldelningen av det första mandatet vara lika med partiets röstetal. 6 § Mandaten i kommunfullmäktige skall fördelas mellan partier som fått röster i kommunen. Mandaten i skall fördelas mellan partier som fått av rösterna i . Mandaten i Europaparlamentsvalet skall fördelas mellan partier som fått av rösterna i landet. 7 § De fasta mandaten skall för varje val och valkrets fördelas propor- tionellt mellan partierna på grundval av valresultatet i valkretsen. ningen görs på samma sätt som för riksdagsvalet. 8 § För att avgöra hur många mandat som ett parti skall ha sammanlagt i för att vara proportionellt representerat i hela skall den jämkade uddatalsmetoden tillämpas på hela lands- tinget som en valkrets. Härvid tillämpas motsvarande beräkningsgrunder som vid tilldelning av utjämningsmandat i riksdagsvalet. 9 § I första hand skall ordningen mellan kandidaterna bestämmas på grundval av storleken på varje kandidats personliga röstetal. Personligt röstetal skall fastställas bara för en kandidat som fått särskilda personrös- ter till ett antal av av partiets röstetal i valkretsen. Ett personligt röstetal fastställs på grundval av de särskilda personrös- ter som avgivits för kandidaten. Valsedlar på vilka det lämnats särskilda personröster ordnas gruppvis efter partibeteckning. Därefter räknas anta- let personröster för varje kandidat i gruppen. En kandidats personliga röstetal är lika med antalet personröster som har lämnats för kandidaten under samma partibeteckning. Den kandidat som har störst personligt röstetal tar första plats i ordningen, den som har näst störst tar andra plats och så vidare enligt samma grund. 10 § Kan inte ett tillräckligt stort antal ledamöter utses på grundval av ett personligt röstetal, skall ordningsföljden mellan återstående kandida- ter bestämmas genom att jämförelsetal beräknas enligt följande. Vid första uträkningen gäller en valsedel för den kandidat som står först på sedeln varvid bortses från kandidater som redan tagit plats. Val- sedlar med samma första kandidat bildar en grupp. Varje grupps röstetal räknas fram. Röstetalet är lika med det antal valsedlar som ingår i grup- pen. Samma tal är också jämförelsetal för den kandidat som står först på gruppens valsedlar. Den kandidat vars jämförelsetal är störst får den för- sta platsen i ordningen. Vid varje följande uträkning gäller en valsedel för den kandidat som står först på sedeln, varvid bortses från kandidater som redan fått plats i ordningen. Den eller de grupper, vilkas valsedlar vid närmast föregående uträkning gällde för den kandidat som fick plats i ordningen, upplöses och ordnas i nya grupper, så att valsedlar som vid den pågående uträk- ningen gäller för en och samma kandidat bildar en grupp. Övriga befint- liga grupper behålls däremot oförändrade. För varje nybildad grupp räk- nas röstetalet fram. Röstetalet är lika med det antal valsedlar som ingår i gruppen. För samtliga kandidater som deltar i uträkningen beräknas rös- tetal och jämförelsetal. Röstetalet för en kandidat är lika med röstetalet för den grupp eller det sammanlagda röstetalet för de grupper vilkas valsedlar gäller för kandi- daten. Jämförelsetalet för en kandidat är lika med kandidatens röstetal, om inte den grupp av valsedlar som gäller för kandidaten deltagit i besät- tandet av en förut utdelad plats. Om detta är fallet, får man kandidatens jämförelsetal genom att kandidatens röstetal delas med det tal som mot- svarar den del gruppen tagit i besättandet av plats eller platser som utde- lats (gruppens platstal), ökat med 1, eller, om flera grupper av valsedlar som gäller för kandidaten deltagit i besättandet av förut utdelad plats, med dessa gruppers sammanlagda platstal, ökat med 1. Platstalet för en grupp beräknas genom att gruppens röstetal delas med det största jämfö- relsetalet vid uträkningen närmast före gruppens bildande. Bråktal som uppkommer vid delning beräknas med 2 decimaler. Den sista decimal- siffran får inte höjas. Den kandidat vars jämförelsetal är störst får nästa plats i ordningen. 11 § Kandidater som har fått mandat i fler än en valkrets eller för mer än ett parti skall tillträda det mandat för vilket deras personliga röstetal är störst i förhållande till antalet röster för partiet. Har kandidaterna inte tagit plats i ordningen på grundval av sina personliga röstetal, skall de tillträda det mandat för vilket deras jämförelsetal är störst. Det mandat som kandidaten inte tillträder skall tillfalla den som skulle komma först i ordningen enligt följande. I första hand ordnas kandidater- na på grundval av beräkningen av deras personliga röstetal enligt vad som sägs i 9 § andra stycket. Kan inte tillräckligt många kandidater ordnas enligt andra stycket skall de ordnas på grundval av de valsedlar som gällde för den kandidat som ursprungligen fick plats i ordningen enligt 9 och 10 §§. Vid denna uträk- ning gäller varje valsedel som hel röst. Med iakttagande av att en kandi- dat som redan fått plats i ordningen anses som obefintlig, skall röstvärdet tillgodoräknas den kandidat som står främst på sedeln. Den som får högs- ta röstetalet får plats i den särskilda ordningen. Leder första stycket till att två eller flera mandat inte tillträds, skall dessa tillsättas ett i taget efter storleken på de personliga röstetalen i för- hållande till antalet röster för partiet. Kan inte samtliga mandat tillträdas härigenom tillsätts de efter jämförelsetalen enligt 10 §. Överskjutande mandat i riksdagsval 12 § Om ett parti i någon valkrets fått fler mandat än vad som motsva- rar antalet kandidater på partiets valsedlar, skall överskjutande mandat med tillämpning av beräkningen i 5 § andra stycket flyttas till en annan valkrets där partiet deltar i fördelningen av fasta valkretsmandat. Ledamöter i övriga val 13 § Ledamöter i övriga val fastställs enligt vad som i tillämpliga delar gäller beträffande riksdagsvalet. Personligt röstetal skall fastställas bara för kandidater som fått särskil- da personröster motsvarande av det antal röster som par- tiet fått i valkretsen, dock minst 1.vid val till : 100 röster, 2.vid val till kommunfullmäktige: 50 röster. 14 § För varje ledamot utses lika många ersättare som ledamotens parti fått mandat i valkretsen. Det skall dock alltid utses minst tre ersättare för När ersättare utses skall man bortse från den som valts till Ersättare utses genom en särskild ordning mellan kandidaterna på par- Ordningen beräknas enligt 11 § andra och tredje stycket. Finns det inte någon som kan utses till ersättare enligt vad som nu sagts skall följande gälla. Den kandidat inom valkretsen som står i tur att få nästa mandat för partiet utses till ersättare. Saknas en sådan kandidat på partiets valsedlar, skall med tillämpning av 5 § andra stycket bestäm- mas en annan valkrets, där partiet deltar i fördelningen av fasta mandat, från vilken ersättaren skall utses. Till ersättare utses den som där står närmast i tur att få mandat för partiet. För varje ledamot får det bara fin- nas en ersättare enligt detta stycke. Kan ersättare inte utses på det sättet utses inte någon ersättare. Ersättare i övriga val 15 § Ersättare i och utses på motsvarande sätt som för riksdagsvalet. 16 § Ersättare i kommunfullmäktige utses på följande sätt. utses ersättare på grundval av ordningen mellan kandidaterna som fram- kommer vid beräkningen av deras personliga röstetal enligt 9 §. I andra hand utses ersättare genom en beräkning inom det parti för vil- ket han eller hon har blivit vald. Vid varje beräkning tas hänsyn bara till de valsedlar som upptar ledamotens namn och som på grund härav gällde för detta namn, när det fick plats i ordningen. Varje valsedel gäller som en hel röst. Med iakttagande av att namnet på en kandidat som genom valet blivit utsedd till ledamot skall anses som obefintligt tillgodoräknas röstvärdet det namn som står främst på sedeln. Den som får högsta röste- talet är utsedd till ersättare för den ledamot som beräkningen avser. Om det antal ersättare som har utsetts är mindre än det antal som kommunfullmäktige har bestämt enligt 5 kap. 4 § andra stycket kommu- nallagen (1991:900) och samma ersättare har utsetts för tre eller flera ledamöter, utses ytterligare en ersättare för var och en av dessa ledamö- Därvid skall även namnet på en kandidat som genom valet blivit ut- sedd till ersättare för den ledamot som beräkningen avser anses som obe- I övrigt görs på sätt som anges i andra och tredje stycket. Om antalet ersättare är mindre än det antal som kommun- fullmäktige har bestämt enligt 5 kap. 4 § andra stycket kommunallagen och samma ersättare har utsetts för fem eller flera ledamöter, utses ytter- ligare en ersättare för var och en av dessa ledamöter. Därefter görs på motsvarande sätt successivt ytterligare beräkningar för de ledamöter vilkas ersättare har utsetts för sju eller flera ledamöter, nio eller flera ledamöter, och så vidare, så länge antalet ersättare är mind- re än det antal som kommunfullmäktige har bestämt. Om andelen ersättare av de platser som ett parti fått utgör ett brutet tal skall detta avrundas till närmast högre hela tal. 17 § Om det för ett parti inte kommer att utses minst två ersättare i kommunfullmäktige skall följande gälla. Om det sedan ersättare utsetts enligt 16 § visar sig att det för ledamot eller ledamöter i ett parti utsetts bara en ersättare skall ytterligare en be- räkning göras till dess minst två ersättare utsetts. I det fall partiet har fått två eller flera mandat skall beräkningen i första hand göras för den leda- mot som har störst personligt röstetal i förhållande till antalet röster för partiet i valkretsen och därefter för den som har störst jämförelsetal. Kan någon ersättare för en viss ledamot inte utses på det sättet, utses ingen ersättare för den ledamoten. När ledamöter och ersättare avgår 18 § Avgår en ledamot i skall den centrala valmyndigheten på anmälan av talman utse en ny ledamot. Till ny ledamot skall utses den som står i tur att inträda enligt ordningen mellan ersättarna enligt 14 §. 19 § Om en ny ledamot tidigare varit ersättare enligt 14 § tredje stycket för den avgångna ledamoten skall en ny ersättare utses enligt 14 §. Har mandatet flyttats från en valkrets till en annan, skall det anses att manda- tet vid valet tilldelats den sistnämnda valkretsen. Ersättare för en annan ledamot som utsetts i stället för en ledamot som avgått är de övriga kandidater som skulle ha varit ersättare för den av- gångna ledamoten. 20 § Den centrala valmyndigheten skall på anmälan av tal- man med tillämpning av 14 § om möjligt utse två nya ersättare, om 1.antalet ersättare för en riksdagsledamot har minskat till hälften eller mindre än hälften av det antal som utsetts vid valet därför att ersättare har utsetts till ordinarie ledamöter eller har avgått av någon annan orsak, el- ler 2.antalet ersättare inte är tillräckligt stort för att ersättare skall kunna inträda i en ledamots ställe. 21 § Avgår en ledamot i , kommunfullmäktige eller skall respektive valmyndighet efter anmälan utse en ny ledamot. Ny ledamot skall utses enligt vad som i tillämpliga delar gäller för riksdagsvalet enligt 18 och 19 §§. 22 § Om en ersättare i har utsetts till ordinarie ledamot eller avgått som ersättare av någon annan orsak skall länsstyrel- sen på anmälan av fullmäktiges ordförande göra nya beräkningar och utse ytterligare en ersättare för varje ledamot som berörs. Ersättare för en annan ledamot som utsetts i stället för en ledamot som avgått är de övriga kandidater som skulle ha varit ersättare för den av- Vid beräkningen skall samma beräkning som vid utseende av ersättare Kan någon ersättare inte utses enligt första stycket utses ingen 23 § Om en ersättare i kommunfullmäktige har utsetts till ordinarie ledamot eller avgått som ersättare av någon annan orsak, skall länsstyrel- sen på anmälan av fullmäktiges ordförande göra nya uträkningar och fastställa ytterligare en ersättare för varje ledamot som berörs. antalet ersättare också efter det att ersättare avgått uppgår till minst det antal som fullmäktige bestämt skall en ny ersättare utses bara om leda- moten i annat fall skulle komma att sakna ersättare som utsetts för henne Ersättare för en annan ledamot som utsetts i stället för en ledamot som avgått är de övriga kandidater som skulle ha varit ersättare för den av- Vid uträkningen skall 18 och 19 §§ tillämpas. Kan någon ersättare inte utses enligt första stycket utses ingen ersättare. 24 § Den centrala valmyndigheten skall på anmälan av Europaparla- mentet med tillämpning av reglerna om utseende av ersättare om möjligt utse två nya ersättare, om antalet ersättare för en ledamot har minskat till hälften eller mindre än hälften av det antal som utsetts vid valet därför att ersättare har utsetts till ledamot eller har avgått av annan orsak. 25 § När den centrala valmyndigheten har fördelat mandaten mellan partierna och utsett ledamöter och ersättare skall valresultatet tillkänna- ges genom att det kungörs i Patent- och registreringsverkets kungörelse- Därmed är valet avslutat. Det skall också kungöras i Patent- och registreringsverkets kungörelse- tidning, när nya ledamöter och ersättare utsetts enligt 1820 och 24 §§. 26 § När har fördelat mandaten mellan partierna och ut- sett ledamöter och ersättare skall valresultatet kungöras genom att proto- kollet läggs fram för granskning. Därmed är valet avslutat. Detsamma skall gälla när nya ledamöter och ersättare utsetts enligt 21 27 § Om färre än halva antalet ledamöter utsetts i landstings- eller kommunfullmäktige, skall upphäva valet och be- sluta om omval av samtliga ledamöter och ersättare. Utfärdande och granskning av bevis för den som blivit utsedd 28 § För den som blivit utsedd till ledamot av , landstings- fullmäktige, kommunfullmäktige eller eller till ersät- tare skall respektive valmyndighet genast utfärda bevis om detta. I bevi- set skall den valmyndigheten ange 1.namnet på den som blivit utsedd, och 2.den tid, det parti och den valkrets som ledamoten eller ersättaren blivit utsedd för. Ett bevis för ersättare skall dessutom i förkommande fall innehålla uppgift om den eller de ledamöter som han eller hon utsetts till ersättare för och ordningen mellan ersättarna, om flera ersättare utsetts för samma ledamot. 29 § Som bevis gäller utdrag ur protokoll eller annan handling från beräkning vid vilken ledamoten eller ersättaren blivit utsedd. Beviset skall skickas till den som blivit utsedd. Vid riksdagsval skall beviset även skickas till och talman. Bevis som avser ledamot i skall dessutom skickas till parlamen- tet. Bevis som avser landstings- och kommunfullmäktige skall skickas till respektive fullmäktige. 30 § skall granska bevis för riksdagsledamöter eller ledamöter i och ersättare för att pröva om bevi- set blivit utfärdat i enlighet med 28 §. Granskningen skall efter riksdags- val vara avslutad senast dagen innan den riksdag som valet gällt samlas till . Övriga bevis som kommer in till skall granskas så snart det kan ske. Berättelse om granskningen skall ge- nast överlämnas till talman. Gäller valet ledamöter i Europa- parlamentet skall berättelse om granskningen dessutom skickas till par- lamentet. 31 § Nämnden får uppdra åt ordföranden eller ersättaren för ordföran- den att på nämndens vägnar i ärenden av enklare art granska bevis för en riksdagsledamot eller ledamot i och ersättare för så- dana ledamöter som utses under löpande valperiod med anledning av att en ledamot avgått eller ersättare utsetts enligt 1820 och 24 §§. AVDELNING V. AVSLUTANDE BESTÄMMELSER 1 § Beslut eller andra åtgärder enligt denna lag får överklagas endast i den utsträckning som anges i detta kapitel. 2 § Ett beslut av en valnämnd att inte godta ett hinder mot att ta emot ett uppdrag som röstmottagare får överklagas hos . Tiden för överklagande räknas från den dag beslutet meddelades. beslut får inte överklagas. 3 § får överklagas 1. följande beslut av : a)beslut enligt 4 kap. 8 och 13 §§ om fastställande av valkretsindel- ning för val till landstings- och kommunfullmäktige, b)beslut enligt 4 kap. 10 och 14 §§ om antalet valkretsmandat för val till landstings- och kommunfullmäktige, c)beslut enligt 4 kap. 17 § i ärenden om indelning i valdistrikt, 2.länsstyrelsens eller den centrala valmyndighetens beslut om rättelse 3.följande beslut av den centrala valmyndigheten: a)beslut enligt 4 kap. 3 § om antalet valkretsmandat vid val till riksda- b)beslut i ett ärende enligt 2 kap. om registrering av partibeteckning eller anmälan av kandidater, c)beslut i ett ärende enligt 6 kap. om valsedlar, 4. eller den centrala valmyndighetens beslut att fastställa utgången av ett val eller av en sådan sammanräkning för att förordna ef- terträdare eller ersättare som sägs i 14 kap. 1824 §§. 4 § Ett beslut som avses i 3 § 4 får överklagas av 1.den som enligt röstlängden haft rösträtt vid valet, och 2.ett parti som deltagit i valet. Beslutet får också överklagas av en kandidat som inte har varit uppta- gen i den aktuella röstlängden, såvitt avser frågan om förordnande av honom eller henne som ledamot, efterträdare eller ersättare. 5 § Ett överklagande ges in till den myndighet som har meddelat det överklagade beslutet (beslutsmyndigheten). 6 § Ett överklagande skall ha kommit in till beslutsmyndigheten 1.i ett ärende som avses i 3 § 1 samt 3 a och b: senast från det överklagade beslutet kungjordes, 2.i ett ärende som avses i 3 § 2: före valdagen, 3.i ett ärende som avses i 3 § 3 c: senast från den dag klaganden fick del av beslutet, 4.i ett ärende som avses i 3 § 4: tidigast dagen efter valdagen och se- nast efter det att valet avslutades eller, om överklagandet gäller beslut om att förordna nya ledamöter eller ersättare enligt 14 kap. 1824 §§, efter det att sammanräkningen avslutades. Det är som avgör om överklagandet har kom- mit in i rätt tid. 7 § Om ett överklagande kommit in till inom överklagandetiden, skall det tas upp till prövning även om skrivelsen med överklagandet inte kommit till beslutsmyndigheten . Prövningen av överklagande av val 8 § I de ärenden som avses i 3 § 4 skall beslutsmyndigheten möjligt efter att tiden för överklagande gått ut på en gång kungöra samt- liga överklaganden och lämna dessa till . 1.i Patent- och registreringsverkets kungörelsetidning om överklagan- det gäller eller , 2.i en ortstidning inom respektive kommunen om överkla- gandet gäller landstings- eller kommunfullmäktige. I kungörelsen skall anges inom vilken den som vill ytt- ra sig över överklagandena skall ha gjort det till . 9 § skall skyndsamt till yttra sig över överklagandena. Bestämmelserna i 27 och 28 §§ förvalt- ningslagen (1986:223) om omprövning av beslut skall inte tillämpas. 10 § Ett beslut genom vilket någon har förordnats till ledamot i lands- tings- eller kommunfullmäktige eller till ersättare gäller även om beslutet har överklagats. Om någon annan förordnats till ledamot eller ersättare med anledning av överklagandet gäller det beslutet så snart det val eller den sammanräkning har avslutats genom vilken ledamoten eller ersätta- ren blivit förordnad. Ledamöter i tillträder sitt uppdrag då de förordnats och deras behörighet prövats av . Bestämmelserna om inhibition i 29 § förvaltningslagen (1986:223) gäller inte beslut som sägs i denna paragraf. 11 § prövar ett överklagande skall nämn- dens samtliga ledamöter vara närvarande. Om överklagandet avser ett beslut genom vilket utgången av ett ordinarie val till eller ett ordinarie val till landstings- eller kommunfullmäktige har fastställts, skall nämnden ha samma sammansättning som den hade vid tiden för dessa val. Om överklagandet avser ett beslut genom vilket utgången av ett an- nat val fastställts, får nämnden ha den sammansättning den hade vid ti- den för det valet. 12 § Myndigheter och andra som har biträtt i valet skall lämna de upplysningar och yttranden som den begär. finner att någon behöver höras som vittne vid domstol, kan nämnden förordna att vittnesförhör skall hållas vid tingsrätt. I fråga om bevisupptagning enligt första stycket gäller 35 kap. 10 och 11 §§ . Ersättning till vittnen skall betalas av allmänna medel. Kostnaden för detta skall stanna på staten. 13 § skall upphäva ett val i den omfattning som det behövs och förordna om omval i den berörda valkretsen 1. om det vid förberedande och genomförande av valet som en myn- dighet svarar för förekommit avvikelse från föreskriven ordning, eller 2. om någon hindrat röstningen, förvanskat avgivna röster eller otill- börligen verkat vid valet på något annat sätt. Kan rättelse åstadkommas genom förnyad sammanräkning eller någon annan sådan mindre ingripande åtgärd, skall nämnden i stället uppdra åt beslutsmyndigheten att vidta en sådan rättelse. Ett omval skall genomföras bara om det med fog kan antas att vad som förekommit har inverkat på valutgången. Ett omval till eller avser endast det an- tal fasta mandat och utjämningsmandat som tilldelades den berörda val- kretsen vid det upphävda valet. 14 § Har det vid en sammanräkning som sägs i 14 kap. 1824 §§ före- kommit avvikelse från föreskriven ordning och är det inte osannolikt att avvikelsen har inverkat på utgången av sammanräkningen, skall upphäva sammanräkningen och uppdra åt be- slutsmyndigheten att vidta den rättelse som behövs. 15 § Om ett visst beslut inte får överklagas eller om det skall överkla- gas i särskild ordning, får en omständighet som avses med beslutet inte åberopas vid prövning enligt 13 eller 14 §. 1 § Den som genom att lämna biträde åt en väljare har fått kännedom om hur väljaren har röstat vid val enligt denna lag, får inte obehörigen röja eller utnyttja uppgifterna. Beträffande den som är röstmottagare eller annars fullgör en uppgift i det allmännas verksamhet tillämpas i stället bestämmelserna i sekre- tesslagen (1980:100). 1.Denna lag träder i kraft , då vallagen (1997:157) skall upphöra att gälla. 2.Partibeteckningar som registrerats enligt den upphävda lagen skall anses registrerade enligt den nya lagen. 2.Förslag till lag om ändring i folkomröstningslagen (1979:369) Härigenom föreskrivs att 26, 8, 1012 samt 16 §§ folkomröstnings- lagen (1979:369) skall ha följande lydelse. Central valmyndighet som avses Den myndighet som avses i i 1 kap. 15 § vallagen (1997:157) 3 kap. 1 § vallagen (2005:000) är är också central myndighet för central myndighet också för folk- För folkomröstning är riket in- delat i omröstningsdistrikt. Del av kommun som vid val enligt valla- gen (1997:157) bildar ett valdi- strikt utgör ett omröstningsdistrikt. För folkomröstnings genomfö- rande svarar inom varje kommun valnämnd som avses i 1 kap. 17 § vallagen (1997:157). När folkomröstning förrättas i samband med val till tjänstgör de valförrättare som har utsetts enligt 4 kap. 6 § vallagen också som omröstningsförrättare. Inför annan folkomröstning utser omröst- ningsdistrikt minst fyra personer att vid omröstningen tjänstgöra som omröstningsförrättare i di- striktet. Vad som i 4 kap. vallagen föreskrivs om valförrättare tilläm- pas beträffande särskilt utsedd omröstningsförrättare. För folkomröstning är riket in- delat i omröstningsdistrikt. Del av kommun som vid val enligt valla- gen (2005:000) bildar ett valdi- strikt utgör ett omröstningsdistrikt. För folkomröstnings genomfö- rande svarar inom varje kommun valnämnd som avses i 3 kap. 3 § vallagen (2005:000).