prop · GS0360 · 2005-03-17 00:00:00 — Arbetet med EG:s anslutning till protokollet för Madrid- överenskommelsen om den internationella registreringen av varumärken har slutförts. Därmed har det skapats en möjlighet för den som innehar ett gemenskapsvarumärke att begära internationellt skydd liksom den som innehar en internationell registrering kan begära skydd inom EU. Kommissionen lade fram ett förslag till direktiv om ändring av mönsterskyddsdirektivet så att även reservdelar för samman- satta produkter ska kunna mönsterskyddas. I och med att direktivet om säkerställande av skyddet för immateriaella rättigheter antogs skärps åtgärderna mot immaterialrättsintrång. Direktivet innehåller bl.a. regler om säkerställande av bevismaterial, rätt till information, vites- förbud och skadestånd. har konkurrenskrafts- och småföretagarfrågorna stått i fokus för näringspolitiken. I rådet antogs t.ex. slutsatser om att stimulera entre- prenörskap, konkurrenskraft och innovation. Som en förberedelse inför vårtoppmötet diskuterades kommissionens konkurrenskraftpaket Skr. 2004/05:60 som innehåller resultattavlor och en konkurrenskraftsrapport. resultattavla visar att villkoren för näringslivet förbättrats i viss grad trots den låga tillväxten. Vad gäller resultattavlan för innovation visar den dock att EU:s position försämrats i jämförelse med , att de flesta nya medlemsstaterna förbättrat sina positioner och att t.ex. visar bättre positioner än både och . presenterade kommissionen en europeisk dagordning för entreprenörskap. Regelförbättring är en av de svenska profilfrågorna. Två huvud- inriktningar finns där den ena handlar om hur nya regler och initiativ ska tas fram på bästa sätt, medan den andra handlar om att förbättra exi- sterande regler. Kommissionen har uppmanats av EU:s stats och regeringschefer att bättre integrera konkurrenskraftsperspektivet i sina konsekvensanalyser. Vidare har initiativ tagits till att involvera i arbetet med regelförbättring, bl.a. genom att utarbetandet av en mätmetod för företagens administrativa börda orsakad av EU- lagstiftning har inletts. Trots att motsatte sig det förlängdes skyddsordningen till den europeiska varvsindustrin t.o.m. . Beslut i konflikten mellan och EU i WTO rörande driftstöd till varvsindustrin väntas . På konkurrensområdet trädde två viktiga förordningar i kraft, nämligen den om kontroll av företagskoncentrationer som syftar till att skapa ett snabbare, öppnare och mer flexibelt handläggningsförfarande för kontroll av företagsförvärv, samt förordningen om tillämpningen av konkurrens- reglerna i artiklarna 81 och 82 i EG-fördraget. Förordningen syftar bl.a. till att effektivisera tillämpningen av , möjliggöra en övervakning av allvarligare konkurrensbegränsningar, samt samarbete kring detta i nätverk där nationella myndigheter och kommissionen kommer att ingå. Behovet av tillväxt präglade arbetet på forskningsområdet. Kommis- sionen har presenterat ett orienteringsdokument om det kommande ram- programmet för forskning och teknisk utveckling där man bl.a. kan hitta ett förslag på att införa grundforskning på EU-nivå. En fråga som kraftfullt drivit, nämligen den om behovet av att inrätta ett europeiskt forskningsråd, återfinns också. Arbetet med ett europeiskt forskningsprogram med fokus på den territoriella utvecklingen fortsatte. är ansvarig för fem projekt. genomför kommissionen en s.k. förberedande insats inom säkerhetsforskningsområdet. De områden där forskningsin- satser främst förutses bli aktuella är övervakning av säkerhetsläget, säkerhet och skydd i nätverksbaserade system, skydd och beredskap mot terrorism, förbättrad krishantering och förbättrad samverkan mellan kom- munikationssystem. Diskussionerna om utformningen av den framtida regional- och strukturpolitiken intensifierades i och med att kommissionen presen- terade den tredje rapporten om ekonomisk och social sammanhållning. Kommissionen presenterade också ett förslag till EU:s långtidsbudget för perioden 20072013 och där föreslogs utgiftsnivån för sammanhållnings- politiken till . hävdar att en total utgiftsnivå för nästa budgetperiod på en procent av EU:s BNI väl rymmer unionens utgifter, vilket ligger betydligt lägre än kommissionens förslag. Detta kräver tydligare prioriteringar och anser att sammanhållnings- politiken ska koncentreras till de nya medlemsstaterna. Uppbyggnaden av satellitnavigeringssystemet fortsatte. Beslut togs om den framtida förvaltningsmyndigheten, vilken ska ta över för- valtning och ägande av systemet och dess resurser. Avtal har också tecknats mellan och om samarbete inom satellitnavigations- området. beslutades slutligt de nya riktlinjerna för de transeuropeiska transportnätverken, TEN-T. Kommissionen lämnade även ett förslag till revidering av finansieringsförordningen för TEN-T och föreslog bl.a. att bidragsdelen höjs från nuvarande maximalt för gränsöverskridande prioriterade projekt till . På ett andra trafiksäkerhetsmöte med EU:s transportministrar utarbetades ett dokument som låg till grund för de slutsatser om trafik- säkerhet som antogs vid ett rådsmöte . Direktivet om minimi- krav för säkerhet i tunnlar som ingår i det transeuropeiska vägnätet antogs . Rådet fattade beslut om gemensam inriktning om ett direktiv om körkort som innebär att alla körkort som utfärdas ska vara av plast och i kontokortsformat. En politisk överenskommelse uppnåddes om förslaget till förordning om kör- och vilotider på vägtra- fikområdet. Arbetet med direktivet med regler för s.k. helgförbud (system med harmoniserade regler om körförbud för tunga lastbilar i internationell trafik) fortsatte utan att någon politisk överenskommelse kunde nås. Någon politisk överenskommelse kunde heller inte uppnås om det s.k. Eurovinjettdirektivet om uttag av skatt och avgift på tunga godstransporter. presenterade kommissionen sitt tredje järnvägspaket. Det innehåller förslag till fyra nya rättsakter. Rådet kunde enas om en allmän inriktning för ett beslut om det förslag som avser behörig- hetsbevis för lokförare. beslutades om inrättande av den euro- peiska järnvägsbyrån (ERA). Byrån ska bl.a. tillhandahålla teknisk assistans till kommissionen samt lägga fast en gemensam inriktning för arbetet med säkerheten inom det europeiska järnvägssystemet. Arbetet på sjösäkerhetsområdet inriktades bl.a. på att förhindra föro- reningar från fartyg. Rådet antog en gemensam ståndpunkt om kommis- sionens direktivförslag om att införa påföljder vid föroreningsbrott till sjöss. Direktivet definierar vad som ska utgöra otillåtna utsläpp. Sjösäkerhetsbyråns (EMSA) verksamhetsområde utvidgades till att även omfatta bekämpning av föroreningar, sjöfartsskydd och utbildning av antogs förordningen om förbättrat sjöfartsskydd på fartyg och i Förordningen innebär att EU inför stora delar av internationella sjöfartsorganisationens, IMO:s, regler i EG-lagstiftningen för att uppnå ett harmoniserat förfarande när det gäller de förebyggande åtgärder som ska vidtas för att skydda sjöfartssektorn från brottsliga Vid rådsmötet presenterade kommissionen ett nytt förslag till direktiv om tillträde till marknaden för hamntjänster. bygger till stora delar på det tidigare förslaget i frågan vilket i förlikningsförfarandet förkastades av . Kommissionen lade också fram ett förslag till direktiv som syftar till att underlätta erkännandet av certifikat för sjöfolk som utfärdats av medlemsstaterna och till att säkerställa att nuvarande utbildnings- och certifieringskrav uppfylls inom EU. Rådet antog vid ett möte en allmän riktlinje om förslaget som behandlas i parlamentet. Det gemensamma europeiska luftrummet är ett paket om fyra för- ordningar som trädde i kraft och tillsammans syftar till att öka effektiviteten och säkerheten i gemenskapens flygtrafiksystem. sker bl.a. genom en mer rationell indelning av luftrummet, s.k. funk- Vidare ska medlemsstaterna förbättra samarbetet mellan civila och militära myndigheter för att nå en mer flexibel använd- ning av luftrummet. Det ska även skapas gemensamma regler för till- handahållande av flygtrafiktjänster och ett mer genomskådligt system för Slutligen sker en teknisk harmonisering av system och komponenter som används i flygtrafikledningen. En ny förordning antogs om fastställande av gemensamma regler om kompensation och assistans till passagerare vid nekad ombordstigning och inställda eller kraftigt försenade flygningar. förordning om försäkringskrav för lufttrafikföretag och luftfartygs- operatörer, i vilken det införs ett krav på att lufttrafikföretag och luftfartygsoperatörer som flyger till eller från, inom eller över en medlemsstats territorium ska vara ansvarsförsäkrade beträffande skador på passagerare, bagage, gods och tredje man. såväl det kommersiella flyget som privatflyget. Elektroniska kommunikationer informationsteknik och samhället Arbetet med handlingsplanen e-Europa 2005 har fortsatt. antog rådet en resolution om framtiden för IT. Resolutionen är bred och lyfter fram viktiga områden för det fortsatta arbetet med att ta fram en IT-strategi för EU efter 2005. Kommissionen lämnade ett förslag om att inrätta ett program för digitalt innehåll, eContentplus. Det övergripande syftet är att skapa förut- sättningar för en större tillgång och utnyttjande av digitalt innehåll, och förutsättningar för att tjänster som använder digitalt innehåll ska ge nåddes en överenskommelse mellan rådet och parlamentet om programmet. Förordningen om den europeiska nät- och informationssäkerhetsbyrån () har trätt i kraft. Byrån ska bli ett expert- och för informationssäkerhetsfrågor och ska öka gemenskapens och medlemsstaternas, och därigenom även näringslivets, förmåga att före- bygga och åtgärda problem som rör nät- och informationssäkerhet. I ett meddelande från kommissionen behandlades frågan om mobila bredbandstjänster och de allmänna politiska förutsättningarna och regelverket för sådana tjänster undersöktes. Allmänna riktlinjer om inrättande och drift samt allmänna principer för registrering för en ny toppdomän för EU på Internet (.eu) beslutades och domänen beräknas kunna tas i drift . Arbetet inom ramen för handlingsplanen mot olagligt och skadligt innehåll på Internet förlängdes till och med utgången av 2004. antog kommissionen den första årsrapporten om EU:s radio- spektrumpolitik, läget för genomförandet och framtidsutsikter. hölls första fasen av toppmötet om informations- samhället (WSIS) i . Andra fasen äger rum i . Rådet har antagit slutsatser om uppföljning av den första fasen och förberedelserna inför den andra fasen av toppmötet. Publikationskontoret lade samman EU:s båda rätts- databaser . Den nya databasen, som heter Eur-lex, är helt gratis för användarna och även anpassad för handikappade. I det nya fördraget har energi tillkommit som ett nytt politikområde med delad kompetens mellan unionen och medlemsstaterna. Målet för uni- onens politik ska vara att garantera att energimarknaden fungerar, garan- tera energiförsörjningstryggheten och främja energieffektivitet och energibesparingar, samt att utveckla nya och förnybara energikällor. Detta ska ske inom ramen för den inre marknaden och med hänsyn till kravet på att bevara och förbättra miljön. Ett direktiv om kraftvärme antogs , och ett direktiv om trygg- ande av försörjning av naturgas kunde också antas . En politisk överenskommelse nåddes om förslaget till ramdirektiv om eko-design för energiförbrukande produkter. Arbetet med kommissionens paketförslag om energiinfrastruktur och försörjningstrygghet fortsatte. Allmänna riktlinjer om en revidering av riktlinjerna för transeuro- peiska nätverk inom energiområdet antogs , och antogs en allmän riktlinje om direktivförslaget om säker elförsörjning. En gemensam ståndpunkt angående gasförordningen, som i korthet innebär en precisering av hur systemansvaret för naturgas ska utövas, antogs av rådet . Kommissionen presenterade ett meddelande rörande andelen förnybar energi inom EU. Meddelandet innehåller en beskrivning av uppställda mål för förnybar energi och vilka åtgärder som vidtagits. Kommissionen konstaterar att med de åtgärder som genomförts blir det svårt att uppnå målen. Därför betonas vikten av förnyade och uthålliga åtgärder på nationell nivå och ytterligare åtgärder aviseras. antog rådet slutsatser som innehåller en beskrivning av vikten av förnybar energi och vilka områden som behöver förnyade insatser för att uppställda mål ska kunna uppnås. Arbetet präglades av förberedelser för genomförandet av reformen av den gemensamma jordbrukspolitiken. togs ytterligare ett steg i reformprocessen genom beslut om reform av marknadsordningarna för tobak, olivolja, bomull och humle. har diskussioner om framtida reformer av marknadsordningarna för socker, frukt och grön- saker och bananer förts i rådet. Ett förslag om ändring av det svenska miljö- och landsbygdsprogrammet har överlämnats till kommissionen. Ändringarna har tillkommit bl.a. som en följd av jordbruksreformen. presenterade kommissionen även ett förslag till råds- förordning för landsbygdsutveckling för perioden 20072013. Inom området djurskydd och djurhälsa beslutade rådet om en förordning för skydd av djur vid transport. Förordningen ska i ett senare skede följas upp med nya regler om transporttider och utrymmeskrav då enighet inte kunde uppnås om dessa delar av förslaget. En förordning om foderhygien antogs också. Den reglerar alla led från primärproduktionen till foder på marknaden. Det europeiska ålbeståndet understiger biologiskt säkra gränsvärden och fisket har inte varit långsiktigt hållbart. Slutsatser om kommissionens handlingsplan för den europeiska ålen antogs därför och rådet underströk betydelsen av att försiktighetsåtgärder införs omedel- bart. Ett förslag till ny förordning för strukturåtgärder inom fiskerisektorn 20072013 presenterades av kommissionen . Där läggs stor tyngd på begränsning av flottans kapacitet för att uppnå en balans mellan till- gängliga resurser och miljöförbättrande åtgärder. Dessutom vidgas förordningens omfattning och riktas även mot nya målgrupper. stödjer denna inriktning. Kommissionen presenterade även ett nytt för- slag angående ansvarsområde, arbetsuppgifter och organisation för en gemensam fiskerikontrollmyndighet som ska ha sitt säte i . Arbetet med att installera satellit- övervakning för fartyg har slutförts och även fartyg inkluderades. Vad gäller torsken i har några viktiga orienteringsdebatter hållits rörande fiskeriförvaltningen i och rådet enades bl.a. om att torsken ska bli föremål för ett flertal åtgärder med sikte på ett väsent- ligt minskat fisketryck. Att skapa en helhetssyn på livsmedelskedjan från jord till bord och skapa ett regelverk som är entydigt och enkelt att förstå är syftet med det s.k. hygienpaketet som antogs . Förbättringar av reglerna för offentlig kontroll av foder och livsmedel har skett genom att rådet antog en ny förordning om detta. Förordningen har också betydelse för djurens hälsa och miljön, samt för livsmedelssäkerheten för konsumenterna. En överenskommelse mellan rådet och har träffats vad gäller förordningen om gränsvärden för bekämpningsmedel i livs- medel och foder. Den innebär bl.a. att samma gränsvärden gäller i hela unionen och därmed underlättas handeln med livsmedel och foder. Import av genetiskt modifierad majs har godkänts inom EU. Kravet är att och produkter framställda av denna ska vara märkta så att konsumenterna kan välja mellan produkter från GMO-majs eller vanlig majs. I slutsatser tog rådet upp betydelsen av att främja miljöeffektiva inno- vationer. Rådet framhöll att det är angeläget att skapa rättvisa förutsätt- ningar för tillgång till marknaden samt att utnyttja ekonomiska styrmedel och offentlig upphandling. Det är viktigt att samarbeta med industrin. lade kommissionen fram en första bedömning av hur arbetet med att integrera miljöhänsyn i unionens politikområden, den s.k. Cardiff- processen, har fungerat. Kommissionen presenterade ett förslag till nytt miljöfinansieringsinstrument, Life+. Tanken är att Life+ ska komplettera annan miljöfinansiering under EU:s budget. Det föreslås ske genom att miljö integreras i olika sektorer, t.ex. konkurrenskraft, jordbruk och strukturfonder. och rådet enades om det s.k. länkdirektivet. Syftet med direktivet är att företag, som omfattas av EU:s system för handel med utsläppsrätter för koldioxid får tillgodoräkna sig utsläppsminsk- ningar från projekt som företagen bedriver utanför unionen. Därmed länkas Kyotoprotokollets mekanismer samman med EU:s system för handel med utsläppsrätter. En politisk överenskommelse nåddes om direktivet om svavelhalten i bränslen. Syftet med direktivet är att minska utsläppen till luft av svaveldioxid och partiklar från fartyg men hade helst sett ett strängare direktiv. Även ett direktiv om arsenik, kadmium, kvicksilver, nickel och polycykliska aromatiska kolväten i luften kunde antas. Det handlar om att fastställa gemensamma metoder och kriterier för utvärdering av koncentrationerna i luften och nedfallet av dessa ämnen. Förhandlingarna om en ny kemikalielagstiftning, REACH, intensi- fierades. Den handlar om registrering, utvärdering, godkännande och begränsning av kemikalier. framhöll bl.a. att undantagen från tillståndsprövningen behöver begränsas och att individuella tillstånd måste tidsbegränsas. En politisk överenskommelse om direktivet om batterier och ackumulatorer antogs vid rådsmötet . Det gäller regler för insamling, behandling, återvinning och bortskaffande av alla batterier och ackumulatorer. I arbetsprogrammet om utbildningssystemens mål fastställs, på ett mer strukturerat sätt än tidigare, ett samarbete mellan 31 europeiska Arbetsgrupper har inrättats som bl.a. samlat in och valt ut Skr. 2004/05:60 exempel på bästa metoder från den politik och den strategi som tillämpats i olika länder. Dessa exempel kommer att undersökas i syfte att identifiera framgångsfaktorer. Goda exempel kommer att kunna ges stor spridning och tjäna som ett stödverktyg för politisk utvecklingen på nationell nivå. Rådet har antagit en gemensam ståndpunkt om en enhetlig ram för individens kvalifikationer och meriter som benämns . Rådet antog ett uttalande om rasism och intolerans bland ungdomar och en resolution om social integration av ungdomar. Dessa områden är en del av det ungdomspolitiska ramverket där ett ungdomsperspektiv tillförs områden som är relevanta för ungdomar. Stats- och regeringscheferna i , , och tog ett initiativ till en europeisk ungdomspakt inför vårtoppmötet om Lissabonprocessen. Idrott omfattas inte särskilt av fördraget. har dock genom domar fastställt principen att idrotten bör underkastas gemenskapsrätten i de fall den utgör en ekonomisk aktivitet inom ramen för den inre marknaden. Förslaget till nytt ger dock uttrycklig kompetens i idrottsfrågor till EU. En handlingsplan för kultur för åren 20052006 antogs av rådet. Planen rör Lissabonstrategin, samordnad digitalisering, EU:s kulturportal, främjande av rörlighet för konst, konstsamlingar och utställningar samt främjande av rörlighet för personer. Kulturhuvudstad 2004 har varit () och (), 2005 är det irländska . Översynen av TV-direktivet fortsatte och experter från medlems- länderna har arbetat med direktivet. Översynen rör dels övergripande regleringsfrågor, dels direktivets reklamregler samt rätten till korta utdrag och genmälesrätten. Problem på grund av sändarlandsprincipen har diskuterats på initiativ av kommissionen i olika forum. Detta är en framgång för och de andra medlemsländer som har arbetat aktivt för att frågan ska uppmärksammas av kommissionen. röstningsregler trädde i kraft . Det medförde en möjlighet att åberopa nya regler för omröstning med kvalificerad majoritet. antog rådet en rotationsordning för ordförande- skapet. Rotationsordningen gäller för 20072020 och nästa svenska ordförandeskap blir . Verksamhetsåret i kommissionen kännetecknades framförallt av utnämningen av den nya kommissionen och därmed fördelningen av ansvarsområden till 25 ledamöter. Till ny ordförande för perioden 2009 utsågs från . Till svensk ledamot och Skr. 2004/05:60 vice ordförande av den nya kommissionen utsågs . hölls val till för perioden 20042009. För resulterade valen i följande uppdelning av platserna: socialdemo- kraterna 5, 4, junilistan 3, 2, 2, medan , och tilldelades en plats var. Parlamentet utökades från 626 ledamöter till 732. När det gällt de nya tjänsteföreskrifterna för EU-anställda har med framgång drivit frågan om stärkt yttrandefrihet för EU-tjänste- männen. De gamla reglerna angav att tjänstemännen hade tystnadsplikt. föreskrivs i stället en grundläggande rätt till yttrandefrihet. DEL 1 DEN ÖVERGRIPANDE UTVECKLINGEN I EUROPEISKA UNIONEN 1 Samarbete i svenskt och europeiskt intresse var mycket betydelsefullt för unionen. Förhandlingarna med och av- slutades inför de båda ländernas anslutning till unionen 2007. Beslut togs om att inleda anslutningsförhandlingar med och En överenskommelse om det nya konstitutionella fördraget, som syftar till effektivare beslutsprocesser och att göra unionen mer överskådlig för medborgarna, uppnåddes . nades i och ratificeringsprocessen i medlemsstaterna En ny kommission utsågs. ägde rum till Europaparlamen- Enighet uppnåddes kring principer och riktlinjer för förhandlingarna om unionens långtidsbudget för perioden 20072013, i enlighet med den tidtabell som slagits fast i rådets treåriga strategiska program. inleddes förberedelserna inför halvtidsöversynen av Lissa- bonstrategin, unionens viktigaste gemensamma verktyg för att uppnå hållbar tillväxt och full sysselsättning. Vikten av ny miljövänlig teknik som drivkraft för tillväxt och bättre miljö lyftes fram i enlighet med Klimatfrågornas prioritering bekräftades. av ökad energieffektivitet betonades, och ett mål för detta som lagts fast på svenskt initiativ lyftes fram av . Vikten av en uthållig tillväxttakt som förutsättning för fortsatt välfärd lyftes också fram. Arbetet med att modernisera den inre marknaden för tjänster samt reglerna när det gäller arbetsmiljö, arbetsrätt och jämställdhet fortsatte. På gemensamt initiativ av , , och lyftes ungdomars situation fram. Inom den sociala dimensionen inrik- tades arbetet på att formulera den nya socialpolitiska dagordningen. Arbetet med den av prioriterade moderniseringen av EU:s kemikaliepolitik bedrevs intensivt genom beredningen av kommissionens förslag till ny lagstiftning på området. Beslut om att det nya europeiska centret för förebyggande och kontroll av sjukdomar ska lokaliseras i Framsteg gjordes i arbetet med dagordningen från av- seende rättsliga och inrikes frågor samt med en gemensam asyl- och migrationspolitik för unionen. antog ett nytt femårigt program, kallat Haagprogrammet. Inriktningen att ytterligare stärka det operativa samarbetet mellan medlemsstaterna i unionen bekräftades. I ljuset av terroristattentaten i antog Euro- en deklaration om bekämpande av terrorism som gav uttryck för förstärkt solidaritet medlemsstaterna emellan och en beslutsamhet att intensifiera arbetet mot terrorism. På det utrikespolitiska området inleddes genomförandet av den säker- Skr. 2004/05:60 hetsstrategi som antagits av . stöd för en effektiv multilateralism med FN i fokus bekräftades. Arbetet för att öka EU:s möjligheter att genom ett gemensamt agerande spela en roll för global utveckling, fred, fattigdomsbekämpning, fortsatt demokra- tisering och mänskliga rättigheter fortsatte intensivt. Unionens grann- skapspolitik fortsatte att utvecklas. Efter flodvågskatastrofen inleddes arbetet med en handlingsplan för hantering av konse- kvenserna av naturkatastrofer av detta och liknande slag. 1.1Information till och samråd med Enligt regeringsformen ska regeringen fortlöpande informera och samråda med organ som utses av om vad som sker inom ramen för samarbetet i Europeiska unionen. Både skriftliga underlag och muntlig information lämnades löpande för att fullgöra denna skyldighet. överlämnades 113 faktapromemorior. I dessa redovisade regeringen sin syn på betydelsefulla förslag från kommissionen.