prop · GS0393 · 2005-03-15 00:00:00 — Målet är att alla barn i skall nås av materialet, varför det har gjorts tillgängligt för bl.a. synskadade barn och för barn med läs- och skrivsvårigheter. Materialet har blivit mycket väl mottaget. Mot bakgrund av den stora efterfrågan som finns för att ta del av materialet har regeringen tilldelat medel för att producera och distribuera ytterligare upplagor av materialet. Regeringen har också tilldelat medel för fram- tagande av ett tredje informationsmaterial om riktat till åldersgruppen . 4 Barn och deras familjer Enligt FN:s konvention om barnets rättigheter () skall staten respektera det ansvar och de rättigheter och skyldigheter som tillkommer föräldrar (artikel 5). Staten skall också göra sitt bästa för att säkerställa erkännandet av principen om att båda föräldrarna har gemen- samt ansvar för barnets uppfostran och utveckling och skall sätta barnets bästa i främsta rummet (artikel 18). I detta ingår att ge lämpligt bistånd till föräldrar och vårdnadshavare då de fullgör sitt ansvar för barnets upp- fostran (artikel 18). Staten skall vidta alla lämpliga åtgärder för att säker- ställa att barn till förvärvsarbetande föräldrar har rätt att åtnjuta den barnomsorg som de är berättigade till (artikel 18). Varje barn har också rätt att åtnjuta social trygghet, innefattande socialförsäkring. 2004/05:93 skall beviljas med hänsyn till de resurser som barnet och de personer som ansvarar för dess underhåll har och deras omständigheter i övrigt (artikel 26). Staten erkänner rätten för varje barn till den levnadsstandard som krävs för barnets fysiska, psykiska, andliga, moraliska och sociala ut- veckling. Föräldrarna eller andra som är ansvariga för barnet har, inom ramen för sin förmåga och sina ekonomiska resurser, huvudansvaret för att säkerställa de levnadsvillkor som är nödvändiga för barnets utveck- ling och staten skall vidta lämpliga åtgärder för att bistå dem i detta (ar- tikel 27). Ett av målen för den generella välfärdspolitiken är att garantera alla flickor och pojkar en god start i livet. För detta krävs insatser inom flera politikområden. I detta kapitel redovisas de insatser som genomförs för barn och deras familjer, inom ramen för bl.a. den ekonomiska familje- politiken (utgiftsområde 12 och del av utgiftsområde 18) och barnpoliti- ken (utgiftsområde 9). Tabellen visar hur budgetmedlen inom politikområde 21 Ekonomisk familjepolitik fördelas för mellan de olika anslagen. Anslag inom utgiftsområde 12, politikområde 21 21:4 Bidrag till kostnader för internationella adoptioner 21:5 Barnpension och efterlevandestöd till barn 21:6 Vårdbidrag för funktionshindrade barn 21:7 Pensionsrätt för barnår Totalt för utgiftsområde 12 Anslag inom utgiftsområde 18 Totalt för Politikområde Ekonomisk familjepolitik Den ekonomiska familjepolitiken omfattar insatser för ekonomisk trygg- het för familjer och barn. Målet för den ekonomiska familjepolitiken är att skillnaderna i de ekonomiska villkoren mellan familjer med och utan barn skall minska inom ramen för den generella välfärden. För att stödja barnfamiljerna har samhället byggt upp ett system som syftar till att ge ekonomisk trygghet med ökad försörjningsbörda. Utöver att utjämna de ekonomiska villkoren mellan familjer med och utan barn har den ekonomiska familjepolitiken även till syfte att utjämna de eko- nomiska villkoren över livscykeln. De ekonomiska familjestöden är också utformade så att de tillgodoser ett antal särskilda behov hos bl.a. ensamföräldrar och hos föräldrar till funktionshindrade barn. ekonomiska vårproposition har regeringen aviserat att den avser föreslå att anvisas för reformer 2006, varav har beräknats för politikområde 21. Rege- ringen har i detta sammanhang aviserat förbättringar inom underhålls- stödet och bostadsbidraget. De allmänna barnbidragen omfattar barnbidrag, flerbarnstillägg och för- längt barnbidrag och syftar till att minska skillnaderna i de ekonomiska villkoren mellan familjer med och utan barn. Barnbidraget är ett generellt stöd, det skapar inga marginaleffekter och det har hög legitimitet. Barnbidraget utgår med per barn och månad. Flerbarnstillägget utgår med per barn och månad för det tredje barnet, per barn och månad för det fjärde barnet och per barn och månad för det femte barnet och varje ytter- ligare barn. Anslaget för de allmänna barnbidragen (21:1) uppgår för till . För att ytterligare förbättra barnfamiljernas ekonomi avser regeringen att föreslå att barnbidraget höjs med . Regeringen avser att föreslå ett flerbarnstillägg med för det andra barnet och att flerbarnstillägget höjs med fr.o.m. det tredje barnet. De aviserade satsningarna uppgår till . Regeringen har uppdragit åt , numera Försäk- ringskassan, att analysera och pröva förutsättningarna för en mer köns- neutral lagstiftning avseende det allmänna barnbidraget och flerbarns- tillägget. Analysen skall utgå från ett barnperspektiv. En redovisning av uppdraget skall överlämnas till . Uttaget av föräldrapenningdagar utgjorde av det totala uttaget av dagar inom föräldraförsäkringen. Antalet utbetalda föräldrapenningdagar blev totalt över 42 miljoner vilket var drygt 2 miljoner fler dagar än . var fördel- ningen av föräldrapenningdagar för män och för kvinnor. Motsvarande siffror var för män och för kvinnor. Anslaget för föräldraförsäkringen (21:2) uppgår för till . I syfte att förbättra för de föräldrar som saknar inkomst, har låg in- komst eller inte uppfyller kvalifikationsvillkoret inom föräldrapenningen höjdes fr.o.m. grundnivån från per dag till per dag. Höjningen avser de dagar som kan betalas ut enligt förälderns sjukpenninggrundande inkomst, de 390 s.k. sjukpenning- dagarna. De inom föräldrapenningen (lägstanivå- dagarna) betalas som tidigare med per dag. Regeringen avser att föreslå att ersättningen för de s.k. lägsta- nivådagarna inom föräldrapenningen höjs från per dag till per dag fr.o.m. för barn födda fr.o.m. det datumet. Regeringen avser även att föreslå höjt inkomsttak i föräldrapenningen från 7,5 till 10 prisbasbelopp fr.o.m. . Regeringen tillsatte en utredning om föräldraförsäk- ringen (S 2004:02, dir. 2004:44). Översynen skall göras med utgångs- punkt i att föräldraförsäkringen skall verka för barnets bästa och bidra till en ökad jämställdhet mellan könen. Utredaren skall redovisa uppdraget Syftet med underhållsstödet är att barn som inte bor med båda sina för- äldrar skall garanteras en rimlig ekonomisk standard som systemet skall bidra till att båda föräldrarna tar sitt ekonomiska ansvar gentemot sina barn. Cirka 500 000 barn lever åtskilda från minst en av Av dessa barn får omkring 302 000 underhållsstöd. man också räknar in barn med förlängt underhållsstöd är det totala antalet barn med underhållsstöd omkring 330 000. Anslaget för underhållsstödet (21:3) uppgår för till (S 2002:07) överlämnade betänkandet Ett reformerat underhållsstöd (SOU 2003:42). föreslås en rad ändringar i reglerna om underhållsstöd avsedda att förbättra systemets funktion. Regeringen avser att lägga en proposition med förslag om bl.a. ett höjt underhållsstöd . Barnpensioner och efterlevandestöd till barn Barnpensioner och efterlevandestöd till barn syftar till att garantera barn under vars ena eller båda föräldrar har avlidit en rimlig ekonomisk För barn som går i grundskola, gymnasium eller liknade kan barnpensionen förlängas längst t.o.m. juni månad det år som barnet fyller betalades barnpension ut till 27 600 barn och efterlevan- destöd till 6 800 barn. Anslaget för barnpension och efterlevandestöd till barn (21:5) uppgår Bidrag till kostnader för internationella adoptioner Se avsnitt 4.3 Internationella adoptioner. Vårdbidrag för barn med funktionshinder Syftet med vårdbidrag för barn med funktionshinder är att ge föräldrar möjlighet att i hemmet ta hand om ett sjukt eller funktionshindrat barn med behov av särskild tillsyn och vård. Vid bedömning av rätt till vård- bidrag beaktas även merkostnader på grund av barnets sjukdom eller Anslaget för vårdbidrag för funktionshindrade barn (21:6) uppgår för Antalet vårdbidrag var cirka 3 700 fler än . antalet var 35 500 vårdbidragsmottagare. ningen beror på att den övre åldersgränsen för rätt till vårdbidrag höjdes från till det halvårsskifte då Den pågående förskjutningen från de högre nivåerna av vårdbidrag till de lägre nivåerna har fortsatt . ningstiderna för vårdbidraget minskade . vårdbidraget föremål för en processkartläggning i syfte att skapa en- hetliga handläggningsrutiner mellan försäkringskassorna för att därmed ytterligare minska skillnaderna. av antalet vårdbidrag perspektiv från flera myndigheter (RFV anser 2003:2), till regeringen. Rapporten togs i samarbete med . I rapporten konstaterar att föräldrar till barn med psykiska sjukdomar och syndrom svarar för det största antalet nybe- Inom den gruppen står diagnosen ADHD/DAMP för den största ökningen. En särskild studie gjordes avseende fördelningen av beviljade vårdbidrag för flickor respektive pojkar. teras att det är flest pojkar som utreds och diagnostiseras. av vad som framkom i studien har regeringen uppdragit åt Statens beredning för medicinsk utvärdering att i samråd med analysera och kartlägga kunskaperna om flickor med vissa psykiska störningar, särskilt avseende ADHD. Därtill har Statens beredning för medicinsk utvärdering fått i uppdrag att göra en nationell och inter- nationell forskningsöversikt på området. För övriga insatser när det gäller barn med funktionshinder, se kapitel Barnfamiljer med låga inkomster samt ungdomar utan barn som fyllt 18 år men ännu inte har möjlighet att få bostadsbidrag. utgjorde ensamföräldrarna av bidragshushållen och fick av det totala bidragsbeloppet. De samboende med barn utgjorde av bidragshushållen och erhöll av det totala bidragsbeloppet. Anslaget för bostadsbidrag (21:1, utgiftsområde 18) uppgår för bud- Nya regler avseende barns förmögenhet vid beräkning av bostads- bidrag trädde i kraft . skall ersättningar som till- erkänns barn med anledning av kroppsskada, kränkning, olycksfall eller sjukdom inte påverka familjens förmögenhet vid beräkning av bostads- Vid beräkning av bostadsbidrag skall det också bortses från sådana tillgångar som ett barn har fått genom gåva, testamente eller för- månstagarförordnande vid försäkring eller visst individuellt pensions- Sådant undantag förutsätter att barnet förvärvat egendomen från någon annan än sin förmyndare och att förvärvet är förenat med villkor som dels innebär att förmyndaren är skild från förmögenhetens förvaltning, dels anger vem som i stället skall utöva förvaltningen. samma skall gälla avkastning av och sådant som trätt i stället för sådan De nya reglerna trädde i kraft . Regeringen har givit , numera Försäkrings- kassan, i uppdrag att följa upp de regeländringar som har införts avseen- de dels den del av barns förmögenhet som undantas vid beräkning av bo- stadsbidrag, dels höjt belopp som varken betalas ut eller betalas tillbaka vid slutlig avstämning av bostadsbidrag. Uppdraget har redovisats i Skr. 2004/05:93 årsredovisningen för . , numera , och har, på uppdrag av regeringen, avlämnat varsin rapport innehållande redo- visningar av bostadsstandarden för barnfamiljer med och utan bostads- bidrag samt nettobostadskostnad för barnfamiljer med bostadsbidrag. Dessutom görs jämförelser av barnfamiljernas disponibla inkomst i förhållande till bostadskostnad och jämförelser mellan olika typhushåll med en belysning av utvecklingen . Regeringen avser att lägga en proposition om ändrade regler för bo- stadsbidrag , med förslag om förbättring av den del av bostadsbidraget som utgör särskilt bidrag till barnfamiljer. 4.2 Övrigt ekonomiskt stöd till barn och deras familjer Studiehjälp (Utgiftsområde 15, Studiestöd) Studiehjälpen består av studiebidrag, inackorderingstillägg och extra tillägg och kan lämnas till studerande under i gymnasieskolan och annan utbildning på motsvarande nivå. Regeringens bedömning är att studiehjälpen har bidragit till att i princip alla ungdomar, oavsett ekono- misk, geografisk eller social situation, har kunnat få en gymnasial utbild- ning. Studiebidraget är ett generellt bidrag som lämnas med . Extra tillägg är ett behovsprövat bidrag som studerande från inkomstsvaga hushåll kan ansöka om. Även det statliga inackorderings- tillägget till studerande utanför det offentliga skolväsendet är behovs- prövat. fick 425 591 barn och ungdomar studiehjälp. Anslaget för studiehjälpen (25:1) uppgår för till Ett barntillägg till studerande (15, Studiestöd) Studerande med barn kan ha en svår ekonomisk situation. ringen har därför presenterat sin avsikt att införa ett barn- tillägg till studerande i studiestödssystemet. de chefen för en särskild arbetsgrupp med uppgift att presentera förslag till ett system med barntillägg till stude- Arbetsgruppen har överlämnat skrivelsen Ett barntillägg till studerande (2004:53). I syfte att hjälpa barn i ekono- miskt utsatta familjer och underlätta för föräldrar att studera föreslår arbetsgruppen att ett tilläggsbidrag införs i studiemedelssystemet och i rekryteringsbidraget till vuxenstuderande. Regeringen avser att lägga en propo- sition med förslag till att införa ett barntillägg till studerande i studie- Maxtaxan kan också räknas till de familjekonomiska stöden men redo- visas i denna skrivelse i kapitel 7. Myndigheten för internationella adoptionsfrågor (Utgiftsområde 9, Myndigheten för internationella adoptionsfrågor bildades och ersätter för internationella adoptionsfrågor. Den nya myndighetens övergripande uppgift blir att skapa en hög kvalitet i den internationella adoptionsverksamheten i . I och med att lagen (1997:192) om internationell adoptionsförmedling utvidgas med fler och tydligare förutsättningar för auktorisation, tydliga krav på sammanslut- ningarnas löpande verksamhet och fler instrument för tillsyn, ges nya och bättre förutsättningar för denna verksamhet. Anslaget för Myndigheten för internationella adoptionsfrågor (15:2) uppgår till för . Bidrag till kostnader för internationella adoptioner (Utgiftsområde 12, Bidrag till kostnader för internationella adoptioner utgår enligt lagen (1988:1436) om bidrag vid adoption av utländska barn. lämnas bidrag med per barn. Genom en ändring i lagen (1988:1463) om bidrag vid adoption av utländska barn utgår adoptions- kostnadsbidrag endast för adoptioner som för- medlas av en sammanslutning som är auktoriserad enligt lagen (1997:192) om internationell adoptionsförmedling. Antalet adoptioner som förmedlas av en auktoriserad sammanslutning uppgår till cirka 900 . Anslaget för bidrag till kostnader för internationella adoptioner (21:4) uppgår för till . 4.4 Övriga insatser för barn och deras familjer Internationella bortföranden av barn (Utgiftsområde 5, Utrikes- och säkerhetspolitik) Insatser för att bekämpa olovliga bortföranden och kvarhållanden av barn i utlandet sker inom ramen för anslaget Ekonomiskt bistånd till enskilda utomlands samt diverse kostnader för rättsväsendet (5:4, utgiftsområde 5). Medel för att täcka kostnader för återförande av olovligt bortförda eller kvarhållna barn samt för att täcka bl.a. kostnader som har till syfte att främja rätten till umgänge mellan barn och föräldrar uppgår för till . Ekonomiskt utsatta barn (Utgiftsområde 9, Barnpolitik) En interdepartemental arbetsgrupp har lämnat rapporten ut- satta barn (Ds 2004:41). I rapporten lyfts särskilt två frågeställningar Den ena frågeställningen rör hur stort problemet är och vilka barn skall räknas som ekonomiskt utsatta. Den andra frågeställningen handlar om hur barn påverkas av att leva i en familj som har en ekonomiskt besvärlig situation, exempelvis långvarigt beroende av Skr. 2004/05:93 socialbidrag. I rapporten diskuteras också de områden där åtgärder behöver vidtas och de kunskapsluckor som har uppmärksammats under arbetets gång. Arbetsgruppens rapport bereds i . Som ett resultat av rapporten har regeringen tillsatt en särskild utredare (2004:09, dir. 2004:145) med uppdrag att föreslå insatser för att förhindra vräkning och hemlöshet bland barnfamiljer. Utredaren skall redovisa sitt uppdrag . Stöd i föräldraskapet (Utgiftsområde 9, Barnpolitik) fick i uppdrag av regeringen att samla in, analysera och sprida kunskap om hur föräldrastöd av olika slag kan utformas för att göra verklig nytta. Institutet har beviljats sam- manlagt . Uppdraget slut- redovisades i en rapport och bereds i . Barn till föräldrar som är intagna i häkte och anstalt (Utgiftsområde 4, har fått i uppdrag att, i samråd med Socialstyrel- sen, göra en analys av hur situationen ser ut för de barn som har föräldrar intagna i häkte och anstalt samt lämna förslag på fortsatta insat- ser för att förbättra situationen för dessa barn. Uppdraget skall redovisas . 5 Barn med funktionshinder Handikapp utgör en otillåten diskrimineringsgrund enligt artikel 2 i FN:s konvention om barnets rättigheter (). Artikel 23 be- fäster ytterligare den rätt som tillkommer varje barn med funktionshinder att komma i åtnjutande av de rättigheter som stadgas i och erkänner barnets rätt till ett fullvärdigt och anständigt liv under förhållanden som säkerställer värdighet, främjar självförtroende och möjliggör hans eller hennes aktiva deltagande i samhället. Barn med funktionshinder har vidare bl.a. rätt till särskild omvårdnad och de som ansvarar för barnet skall, inom ramen för statens tillgängliga resurser, få det bistånd som är lämpligt med hänsyn till barnets tillstånd och för- äldrarnas förhållanden. Biståndet skall syfta till att barnet erhåller under- visning och utbildning, hälso- och sjukvård, habilitering, förberedelse för arbetslivet och möjligheter till rekreation, och det skall ges på ett sätt som bidrar till barnets största möjliga integrering i samhället och in- dividuella utveckling. En av utgångspunkterna för regeringens barnpolitik är att alla barn skall ha lika rättigheter och möjligheter. Inget barn får diskrimineras på grund av sitt funktionshinder. Barn och unga med funktionshinder har rätt att delta, få inflytande och bestämma över sin livssituation på samma villkor som andra barn och unga. I detta kapitel redovisas insatser för Skr. 2004/05:93 barn och unga med funktionshinder. De insatser som redovisas sker huvudsakligen inom ramen för handikappolitiken (utgiftsområde 9) och utbildningspolitiken (utgiftsområde 16). 5.1Delaktighet och jämlika livsvillkor för barn och unga med funktionshinder Det handikappolitiska arbetet som bedrivs är inriktat på att identifiera och undanröja hinder för full delaktighet, att förebygga och bekämpa diskriminering och att ge barn, ungdomar och vuxna med funktions- hinder förutsättningar för självständighet och självbestämmande. Lag- stiftning som ger rättigheter, skyldigheter och ekonomiskt stöd och de omfattande och breda insatser som görs inom ramen för den nationella handlingsplanen för handikappolitiken bidrar till att skapa en samhälls- gemenskap med mångfald som grund och att samhället utformas så att människor med funktionshinder i alla åldrar blir fullt delaktiga i sam- hällslivet. Satsningarna bidrar dessutom till att skapa jämlikhet i levnads- villkor för flickor och pojkar med funktionshinder. Nästa uppföljning av den nationella handlingsplanen för handikappolitiken skall lämnas i en skrivelse till . Barnperspektivet har inte fått tillräcklig uppmärksamhet inom handi- kappolitiken. Detta påpekas av bl.a. och Barnombuds- mannen. Stöd och insatser måste finnas tillgängliga samt utformas och samordnas så att barn och unga får det stöd de behöver och vill ha, sam- tidigt som föräldrar och syskon avlastas. Samhället måste göras till- gängligt på platser där barn och unga vistas. Metoder för att lyssna till och beakta barns egna synpunkter måste också utvecklas. Handi- kappombudsmannen har inrättat ett råd med barn som har funktions- hinder. Rådet började arbeta . Stöd- och serviceinsatser till barn och ungdomar med funktionshinder Rätten till insatser enligt lagen om stöd och service till vissa funktions- hindrade (LSS) har betytt mycket för familjer med barn med stora behov av omvårdnad, tillsyn och stimulans. Extraresurs i förskolan och elev- assistent i skolan är andra insatser som underlättat livssituationen. Av- saknad av kunskap om vad samhällets insatser leder till gör det dock svårt att dra slutsatser om i vilken omfattning och hur samhällets stöd och service fungerar. De främsta bristerna är individuell planering och samordning, uppsökande verksamhet och information. Dessa insatser är nödvändiga för att föräldrarnas situation skall underlättas. Ett annat problem är föräldrars svårigheter att få förståelse för barnets och familjens behov av stöd. Handläggarna anlägger ett vuxenperspektiv i stället för att se barnet. Antalet stöd- och serviceinsatser enligt socialtjänstlagen (SoL) och lagen om stöd och service till vissa funktionshindrade (LSS) har ökat vilket tyder på att stöd enligt LSS tillgodoses i ökad omfattning och att den behovsbedömning som görs generellt sett inte har blivit mer åter- hållsam. Antalet barn och unga i åldrarna ökar mest av alla som har insatser. Flickor och pojkar i åldrarna utgör en tredjedel av samtliga som har insatser. Ungefär 16 600 personer i åldrarna hade insatser enligt LSS av kommunerna . Av dessa var cirka 10 200 pojkar () och 6 400 flickor (). Till dessa tillkommer cirka 800 personer i åldrarna som endast har insatsen råd och stöd enligt LSS av landstingen och där könsfördelningen är ungefär densamma. De vanligaste insatserna till barn och unga är korttidsvistelse och korttidstillsyn. Dessa insatser har också ökat markant . Antalet beslut enligt LSS som inte verkställts har minskat , från cirka 2 2001 till cirka 2 2003. Även antalet domar enligt LSS som inte verkställts har minskat , från cirka 170 till cirka 130. och länsstyrelsernas årliga uppföljning för visar att en förhållandevis hög andel domar och beslut avser barn och unga (), varav majoriteten av dessa är . I många kommuner har planeringen för bostad med särskild service blivit mer medveten och kunskapsbaserad. Unga funktionshindrade har andra krav på bostäder än de gruppbostäder som finns att erbjuda. Nya stödformer för att minska behovet av bostad med särskild service håller därför på att utvecklas. Insatsen personlig assistans är personligt utformad och skall öka möjlig- heterna att leva ett självständigt och aktivt liv för bl.a. barn och unga. Drygt 3 000 barn har personlig assistans och assistansersättning. Skillna- derna mellan antalet pojkar och flickor återfinns framför allt hos barnen i personkrets 1 (utvecklingsstörning, autism och autismliknande tillstånd) där pojkarna är fler till antalet än flickorna. Anslaget för kostnader för statlig assistansersättning (16:8) uppgår för till . På regeringens uppdrag har i samråd med bl.a. sett över hur tillämpningen av barns rätt till person- lig assistans och assistansersättning utvecklats. översyn av barns rätt till assistansersättning visar att pojkar beviljas i genomsnitt fler assistanstimmar än flickor. Översynen visar också att barn sällan hörs i assistansärenden och att lagen inte tillämpas likadant vid bedömningen av barns assistansbehov. Avsaknad av enhetlighet gäller bl.a. om vad som skall ingå i föräldraansvaret. Föräldrar får använda allt för mycket tid till att svara för samord- ning och söka kunskap om sina rättigheter, tid som påverkar familjens hälsa och ekonomiska situation. Bristen på helhetssyn, samordning och samlad information gör det extra besvärligt för barnfamiljer. duella planeringen måste öka för att man skall uppnå en helhetssyn på Skr. 2004/05:93 barnets och familjens situation. Bland åtgärderna i den nationella hand- lingsplanen för handikappolitiken ingår att öka användningen av indivi- duella planer och att förbättra samverkan kring dessa. När planerna utformas måste man lyssna på barnet och ta hänsyn till hans eller hennes synpunkter.