prop · GS03175d2 · 2005-07-07 00:00:00 — Syftet är också att dessa data skall användas för att optimera infektionskontroll och för att förebygga utbrott av resistenta stammar. Intensivvårdsavdelningarna deltar på frivillig basis och inspireras till lokala aktiviteter för att förbättra antibiotikaanvändning och infektionskontroll. Data för varje deltagande IVA finns sökbar i den interaktiva databasen. Eftersom de flesta kvalitetsprojekt i svensk sjukvård går mot en ökad öppenhet har SMI i samråd med deltagarna försöksvis gjort IVA-STRAMA-webbplatsens data tillgängliga för alla och med respektive intensivvårdsavdelnings namn i klartext. Målet med STRAMA:s punktprevalensstudie är att introducera ett nationellt system för att kontinuerligt följa antibiotikaanvändning på sjukhus relaterat till diagnos. Detta är ett led i kvalitetsarbetet för att uppnå rationell användning av antibiotika. och registrerades data för 4 178 respektive 3 622 antibiotikabehandlade patienter, av drygt 13 500 respektive 11 300 inneliggande, på 54 respektive 49 sjukhus i . Resultaten redovisas genom en sökbar rapportdatabas som via lösenord finns tillgänglig för de deltagande STRAMA-grupperna och sjukhusen. European Legal Database on Drugs, ELDD Europeiska legala databasen om droger (European Legal Database on Drugs, ELDD) är knutet till Europeiska centrumet för kontroll av narkotika och narkotikamissbruk. ELDD innehåller bland annat EU:s medlemsstaters viktigaste narkotikaanknutna författningar på originalspråk samt i många fall även översatta till engelska. Inom ELDD görs också jämförelser mellan länderna om bland annat reglerna och och hur de till- är kontaktpunkt för ELDD i . Även bidrar vid behov med framtagande av texter och information som efterfrågats av ELDD. Programme for Intervention Epidemiology Training EPIET EU har ett nätverk för utbildning i fältepidemiologi, Programme for Intervention Epidemiology Training (EPIET). formera personer som är intresserade av smittskydd, i och utanför , om samarbetet, har nätverket byggt upp en webbplats. platsen administreras av . Nedan följer en översiktlig redogörelse av hur IT används i och gymnasieskolan, IT-utbildning på olika nivåer samt en lägesbild av efterfrågan och utbudet på IT-utbildad arbetskraft. IT i och gymnasieskolan Det är viktigt att elever och lärare har god tillgång till datorer och Internet och att dessa kommer till användning i undervisning och skolarbete. Internationella jämförelser visar att tillgången till datorer och Internet är mycket hög i den svenska och gymnasieskolan. av alla elever har tillgång till datorer och Internet i skolan, har tillgång till e-post och har tillgång till cd-rom/dvd-spelare i datorerna. Bland lärarna har tillgång till dator och Internet, till e-post och till cd-rom/dvd- spelare. Datortätheten är dock generellt lägre i svenska skolor jämfört med flera andra länder. I en undersökning från kommer först på en sjätte plats när det gäller antalet datorer per 100 elever i . Enligt undersökningen finns det 13,6 datorer per 100 elever i . Trots att inte placerar sig i toppskiktet dras ändå slutsatsen i att datortätheten i den svenska är tillräcklig för att ge eleverna den datorvana som kan förväntas. Datortätheten är generellt högre i gymnasieskolan än i i . Enligt en undersökning från (2003) har svenska gymnasieskolor internationellt sett flest antal datorer per antal elever, med ca 33 datorer per 100 elever. Diagram 8 Datortätheten i gymnasieskolan och motsvarande i olika länder, antal elever respektive antal lärare per dator, 2001 Källa: (2003) Användning av IT för undervisning och skolarbete Statistiken visar att datorer och Internet spelar en ökande roll i skolarbete och undervisning i och gymnasieskolan. Eleverna använder i högre grad skolans datorer och Internetuppkoppling för sitt skolarbete än eventuell dator och Internet i hemmet. En mycket stor andel av eleverna har dock tillgång till dator, Internet och e-post även i hemmet. När det gäller tillgång i hemmet finns det en viss skillnad mellan elever som har föräldrar med akademisk utbildningsbakgrund och de elever vars föräldrar inte har sådan bakgrund. av de elever som inte har tillgång till IT i hemmet använder Internet i skolan, för sitt skolarbete. Andelen elever och lärare som anger att de ofta använder IT för skolarbetet och i undervisningen har i stort sett ökat . Mer än hälften av lärarna och av eleverna i och gymnasieskolan använder datorer på lektionstid eller . av eleverna använder även datorerna i skolan efter lektionstid, minst . Elevernas vanligaste användningsområden för datorerna framgår av nedanstående diagram. Diagram 9 Elevernas användningsområden för dator, procent, 2003 Elevers användning av IT, 2003, procent för att söka information via Internet för att kommunicera med andra använda uppslagsverk, lexikon o.l. Ofta*** *inkluderar svarsalternativen: Någon eller per termin, Mer sällan, Aldrig och Vet ej. **inkluderar svarsalternativen: och Någon eller . ***Ofta inkluderar svarsalternativen: och Någon eller . Källa: CMA -centrum för marknadsanalys (2003) För att kunna lära ut hur man utnyttjar IT måste även lärarna behärska tekniken. En trend första år är dock att lärarnas Internetanvändning i undervisningen gått ner. Ökningen av andelen lärare som anger att de ser datorn som ett mycket nyttigt pedagogiskt verktyg har också avtagit och ligger nu på totalt av lärarna. Gymnasielärarna är i allmänhet mer positivt inställda till datorn som pedagogiskt hjälpmedel än grundskolelärarna. Nästan hälften av lärarna anger att de har otillräckliga kunskaper om IT, vilket dock är en minskning jämfört . av lärarna är ganska eller mycket missnöjda med de kunskaper de fick i lärarutbildningen om hur man kan använda IT i undervisningen. En femtedel av lärarna anger att det inte finns någon plan eller strategi för hur IT skall användas i undervisningen i den egna skolan. Diagrammet nedan visar vad lärarna använder IT till. Det vanligaste är att IT används för att förbereda lektioner och söka information. Lärares användning av IT, 2003, procent för att söka information för presentationer till lektioner för uppföljning av elevers arbete Ofta*** *inkluderar svarsalternativen: Någon eller per termin, Mer sällan, Aldrig och Vet ej. **inkluderar svarsalternativen: och Någon eller ***Ofta inkluderar svarsalternativen: och Någon eller . Källa: CMA - centrum för marknadsanalys ( 2003) Behörighet till högre IT-utbildning: naturvetenskapliga programmet och tekniskt basår Enligt () prognos kommer behovet av arbetskraft med IT-utbildning från universitet eller högskola att öka . För att bli antagen till dessa IT-utbild- ningar finns vanligen krav på behörighet i form av examen från gymnasieskolans naturvetenskapliga program eller motsvarande. (De naturvetenskapliga programmen har olika inriktningar, såsom exempelvis teknisk respektive naturvetenskaplig inriktning.) Antalet avgångselever med slutbetyg från det naturvetenskapliga programmet har dock minskat stadigt , vilket kan komma att bli ett problem för rekryteringen till de högre IT-utbildningarna. Mellan /89 och /02 minskade antalet avgångselever med slutbetyg från det naturvetenskapliga programmet från ca 25 000 till ca 13 000. Detta innebär att andelen med slutbetyg från det naturvetenskapliga programmet minskat från till av samtliga avgångselever. Diagram 11 Antal elever totalt och antalet kvinnliga elever med slutbetyg från det naturvetenskapliga programmet, läsåren 1996/97-2002/03 Antal elever som fått slutbetyg från NV-programmet Källa: beskrivande data om barnomsorg, skola och vuxenutbildning , 1998, 1999, 2000, 2001, 2002, 2003. Könsfördelningen inom naturvetenskapliga program Av det totala antalet elever på gymnasieskolans naturvetenskapliga program med inriktningen matematik och datavetenskap är kvinnliga elever. Ser man till de naturvetenskapliga programmen i sin helhet råder nu i stort sett en jämn könsfördelning, att jämföra exempelvis med /1997 då av dem som erhöll slutbetyg var kvinnliga elever. De kvinnliga eleverna väljer dock i högre grad programmets naturvetenskapliga inriktning, inte inriktningen mot matematik och datavetenskap. IT-utbildningar vid högskola och universitet För att tillgodose arbetsmarknadens efterfrågan av data- och teknikutbildad arbetskraft under den kraftiga tillväxten av IT-sektorn , ökades antalet platser vid IT-relaterade utbildningar vid universitet och högskolor. Enligt Verket för högskoleservice ökades antalet utbildningsplatser inom dataområdet med . För civilingenjörer respektive högskoleingenjörer ökades antalet utbildningsplatser . Därefter har dock ökningen av antalet utbildningsplatser inom dessa utbildningsområden avtagit och antalet platser har till och med minskats. Antagningen till visade att antalet förstahandssökande till datautbildningar hade fallit med jämfört med . hade 1 107 personer sökt en datautbildning i första hand, men var det endast 217 personer. Teknikutbildningarna ökade dock i popularitet och antalet förstahandssökande ökade med . För har återigen antalet sökande till datautbildningar ökat. Enligt AMS påverkar information om den aktuella situationen på arbets- marknaden i hög grad antalet sökande till dessa utbildningar. Könsfördelningen bland personer med högre IT-utbildning Bland studerande vid högre IT-utbildning råder sned fördelning mellan könen. Av alla nyutexaminerade på IT-området 2002/03 var endast omkring en tredjedel kvinnor. Diagram 12 Antalet nyutexaminerade personer totalt respektive antalet kvinnor, med examen från en högre IT-utbildning, läsåren 1990/91-2002/03 1990/91 1991/92 1992/93 1993/94 1994/95 1995/96 1996/97 1997/98 1998/99 1999/00 2000/01 2001/02 2002/03 Källa: SCB (2004) Kvalificerade yrkesutbildningar inom IT Utöver IT-utbildningar vid universitet och högskola finns även s.k. kvalificerade yrkesutbildningar (KY). KY är en eftergymnasial utbildningsform inom det reguljära utbildningssystemet som utformas i samarbete med arbetslivet utifrån arbetsmarknadens behov och efterfrågan. KY står under statlig tillsyn och ger rätt till studiemedel. Utbildningarna finns inom de flesta branscher och bedrivs av kommuner, utbildningsföretag och högskolor i samverkan med arbetslivet. Varje utbildning omfattar ett till studier, inklusive den del av utbildningstiden som är förlagd till arbetslivet. Av totalt ca 300400 olika KY-utbildningar är ett hundratal IT- utbildningar. avslutade omkring 2 000 personer en KY- utbildning med IT-anknytning, vilket motsvarar av det totala antalet KY-studerande. Av de sökande till IT-relaterade KY-utbildningar var kvinnor 2003, enligt Myndigheten för kvalificerad yrkesutbildning. Undersökningar visar att av dem som slutförde en IT-relaterad KY-utbildning arbetar inom IT. arbetar inom andra områden och studerar vidare, varav ca hälften inom IT. rådde stor brist på högskole- eller universitetsutbildade IT-specialister. Många företag, såväl IT-företag som andra, hade svårt att hitta kompetent personal med relevant högskole- eller universitets- Efter den kraftiga nedgången för IT-sektorn 2001 har efter- frågan på IT-utbildade personer minskat drastiskt, vilket särskilt påverkat de nyutexaminerades situation på arbetsmarknaden. Enligt AMS har utvecklingen inom flertalet IT-yrken gått från en brist till ett överskott på arbetssökande Tabell 15 Bristindex för IT-relaterade yrken. 1=stort överskott, 2=överskott, 3=balans, 4=brist och 5=stor brist, vår respektive höst V 2004 H 2003 V 2003 H 2002 V 2002 H 2001 V 2001 H 2000 V 2000 Civ.ing. el-tele/elektronik/ Källa: AMS, Arbetsmarknadsutsikterna , Ura 2004:4. Kommentar till tabell: På yrken med värden från 3,6 - 3,99 föreligger det stor brist i delar av landet och viss brist eller balans i andra delar av landet. Inom intervallet 3,2 - 3,59 råder det i större delen av landet viss brist eller balans. Inom intervallet 2,8 - 3,19 råder i stort sett balans mellan utbudet av och efterfrågan på arbetssökande. Om bristindex ligger lägre än råder överskott på sökande. SCB:s arbetskraftbarometer visar det rådande läget på arbetsmarknaden samt gör prognoser för ett respektive framåt. arbetskraftbarometer visade att det fanns god tillgång till såväl yrkeserfarna som nyutexaminerade personer med olika IT-utbildningar, vilket framgår av tabellen nedan. SCB förutspår att behovet av IT-utbildad personal endast kommer att öka marginellt under första delen av perioden 2006 men att behovet kommer att öka mer påtagligt under slutet av perioden. Tabell 16 Utbud och efterfrågan på IT-utbildad arbetskraft beroende på utbildningens inriktning, 2003 samt prognoser för ett och framåt /elektronik/datateknik Källa: SCB, Arbetskraftsbarometern (2003) Nedan följer en beskrivning av den svenska IT-marknaden och hur den utvecklats under framför allt den senaste femårsperioden. För att underlätta internationella jämförelser definieras vanligen IT- marknaden och dess olika delar på liknande sätt i som i övriga EU- och . IT-marknaden omfattar då å ena sidan elektronikindustri och å andra sidan . Elektronikindustrin består av de aktörer som framställer och tillhandahåller kommunikationsutrustning, såsom kommunikationsnät och antenner, samt den utrustning som slutkunden behöver i form av telefoner, datorer och liknande. Det är bland tjänsteföretagen vi återfinner flertalet av de företag som tillhandahåller utrustning till slutkunder, eftersom en stor del av utrustningen inte tillverkas utan endast säljs i . Antalet företag, sysselsatta och den årliga omsättningen inom IT- branschen ger en bild av IT-marknadens storlek. De siffror som redovisas nedan är ungefärliga och varierar . Syftet med redogörelsen är att ge en översiktlig bild av marknadens storlek. Det finns ca 1 400 elektronikföretag i , med omkring 76 000 sysselsatta. De flesta av företagen har färre än 50 anställda. Drygt hälften av de anställda arbetar i företag som tillverkar kommunikationsutrustning. Elektronikindustrin omsätter ca . Bland tjänsteföretagen finns tre kategorier av företag: de som bedriver handel med IT-varor respektive telekommunikationstjänster samt datakonsulter och dataservice. Det finns omkring 16 000 varav ca 6 000 företag bedriver handel med IT-varor. Ungefär 250 företag är verksamma inom telekommunikationer och omkring 10 000 företag inom datakonsultbranschen. Totalt sysselsätter de IT-relaterade tjänsteföretagen drygt 180 000 personer varav ca 60 000 arbetar inom handeln och ca 30 000 inom telekommunikationer. Flertalet av företagen har färre än 5 anställda. Tillsammans omsätter de ca . inräknas i IT-marknaden även de företag och andra aktörer som står för innehållet som förmedlas via de elektroniska näten. Dessa s.k. innehållsleverantörer är givetvis viktiga för övriga IT-marknadens utveckling. Några exempel på innehållsleverantörer inom olika områden är broad- casting-företagen (privata TV- och radiokanaler samt public service), företag som erbjuder IT-baserade spel, lotterier, musik och andra tjänster samt offentliga sektorn med sin 24-timmarsservice. Ett exempel på ett område som utvecklas snabbt både i och internationellt, är den IT-baserade spelmarknaden, dvs. Internet, interaktiv television och mobiltelefoni. Lotteriinspektionens redogörelser för utvecklingen på området visar också att Internet ökar i betydelse för arrangörer som endast tillhandahåller en plattform eller mötesplats för spel och överföring av pengar, exempelvis för vadslagning, bingo och andra interaktiva spel. Antalet kommersiella TV- och radiokanaler har ökat då satellittekniken etablerades i och marknätet för TV-sändningar öppnades även för kommersiella syften. En påtaglig trend är att innehållsleverantörerna antagligen kommer att bli alltmer oberoende av vilket medium som skall överföra tjänsten. Detta behandlas mer utförligt nedan i avsnittet om konvergens. IT-branschens perioder av tillväxt och tillbakagång genomgick IT-sektorn en mycket snabbt tillväxt. var produktivitetsökningen i IT-sektorn, särskilt i produktionen av teleprodukter, högre än för andra delar av den svenska ekonomin. vände trenden och det blev en stor nedgång. gick i konkurs och arbetslösheten ökade bland personer med IT-relaterade utbildningar. verkar dock en vändning återigen skett i IT-sektorn. Företag nyanställer och framtidsförhoppningarna är återigen stora. Om man ser till telesektorn, som utgör en del av IT-sektorn, har denna varit i ett mycket expanderande skede , vilket resulterade i ett sexfaldigande av antalet företag i branschen. Enligt årliga redovisningar var det emellertid branschen teleprodukter som uppvisade lägst tillväxt och sämst effektivitet bland samtliga underbranscher i svenskt näringsliv (mätt i omsättning och förädlingsvärde). har antalet nystartade företag minskat och telebranschen är på tillbakagång med ett minskat antal sysselsatta som resultat. I finns nu kring 400 företag inom branschen teleprodukter. Förutom några få storföretag är flertalet, , små företag med färre än 50 anställda. Diagrammen nedan visar hur antalet konkurser i IT-branschen först minskade andra hälft, sedan ökade första år, samt hur många anställda som berörts av konkurserna . som gick i konkurs 2003 var 580 stycken, vilket motsvarade av totalt antal konkurser. Antal konkurser i IT-sektorn Källa: ITPS. Antalet berörda anställda av konkurser i IT-sektorn Källa: ITPS (2004) Konkursutsattheten, dvs. andelen av företagen som går i konkurs , är generellt högre i IT-sektorn än för näringslivet som helhet. Konkursutsatthet inom IT-sektorn och i näringslivet Källa: ITPS (2004) och (2002). Antalet nystartade företag inom IT-sektorn var drygt 3000 stycken 2002 enligt PTS. Det var en ökning med nästan hundra företag jämfört med året innan. Trots uppgången var det färre företag som startades inom IT-sektorn 2002 jämfört med då över 4000 IT-företag startades. Nyföretagarfrekvensen i IT-sektorn, dvs. nystartade företags andel av det totala antalet företag i IT-sektorn, ligger på , vilket är nästan dubbelt så högt som för hela näringslivet. som andel av totalt antal nystartade företag Källa: ITPS och (2002) ITPS:s uppföljning av nystartade IT-företag visar att inte ens hälften av företagen som startades fortfarande var verksamma 2000. Inom tillverkning av IT-produkter var och inom IT-relaterade tjänster fortfarande verksamma. Inom samtliga branscher i näringslivet överlevde av alla nystartade företag . Svensk export och import av IT-produkter och tjänster är ett av få EU-länder som har överskott i sin handelsbalans med IT-produkter och tjänster enligt en undersökning som genomförde 2003. Det är endast , , och som har positiv handelsbalans inom IT-sektorn. överskott är dock relativt blygsamt med sina av BNP när man jämför det med exempelvis och där andelarna är 4 respektive . Grunden för tillträde till IT-marknaden, både för företag och för konsumenter, är att man har tillgång till ett nät för elektronisk kommunikation. Mobiloperatörer behöver exempelvis tillgång till radio- spektrum och operatörer för fast telefoni behöver tillgång till accessnät. 2004/05:175 Kostnaderna för att bygga dessa infrastrukturer är vanligen så höga att Bilaga 18 bara ett fåtal aktörer kan etablera sig i infrastrukturledet. Detta innebär att det råder mycket begränsad infrastrukturkonkurrens på IT-marknaden, liksom på andra nätverksbaserade marknader, utom på vissa mycket frekventerade nätdelar. De icke nätägande aktörerna, som till exempel tillhandahåller operatörs- eller innehållstjänster, är beroende av denna infrastruktur för att kunna sälja sina tjänster till kunderna. Tjänsteleverantörerna är i sin tur beroende av operatörstjänster, Internet, för överföring av tjänster till slutkunderna. Regler och överenskommelser som rör tillträde och samtrafik är grundläggande krav eller behov för att få en väl fungerande marknad inom IT-infrastrukturområdet. Den enskilde konsumenten är förstås också beroende av att nätet finns tillgängligt för att han eller hon skall kunna utnyttja en viss tjänst. Ett annat särdrag som kännetecknar nätverksbaserade branscher är att de baseras på starkt kopplade system, dvs. för att fungera som helhet är de beroende av att alla dess delar är kompatibla och anpassade till varandra. Såväl de tekniska delarna av systemen som de administrativa och ekonomiska processerna måste vara samordnade. Starkt kopplade system tenderar att utvecklas till system som också i hög grad är vertikalt integrerade. För infrastrukturägarna finns nämligen starka incitament att sträcka ut sitt inflytande även till nästkommande led i den s.k. värdekedjan, och därmed både äga och driva nätet samt levererar tjänster till slutkunden. Konsekvenserna för slutkunden blir en inlåsning där val av en annan tjänsteleverantör i princip blir omöjlig. Motsatsen till detta brukar kallas det operatörsneutrala nätet, där det råder horisontell konkurrens. Då har nivåerna i värdekedjan separerats från varandra så att de innehas av olika aktörer. EU:s IT-politik bygger på visionen om konkurrens inom varje förädlingsled. I verkligheten är dock fortfarande vertikalt integrerade, f.d. statsmonopol de viktigaste marknadsaktörerna. Politiken präglas av spänningen mellan dessa två tendenser: bestående eller ökad vertikal integration kontra åtgärder för att öka konkurrensen. Utvecklingen av tele-, data- och massmediekommunikation leder till ett närmande mellan olika IT-tjänster. Den tekniska utvecklingen och gemenskapen kring Internettekniken har möjliggjort att flera tjänster, via Internet, kan tillhandahållas i en och samma infrastruktur. Den pågående utvecklingen brukar betecknas som konvergens. Konvergensen medför nya möjligheter och ofta rör det sig om kombinationer av telekommunikation, interaktiv kommunikation och annan informationsteknik vilket ger användaren möjlighet att nyttja en tjänst på sina villkor - med dator, mobiltelefon eller annan terminal. Utveckling av tekniken fortsätter att gå framåt och antalet konsumenter som faktiskt även erbjuds och tar del av tjänsterna ökar. Olika aspekter på konvergens Konvergens definierades i en s.k. grönbok från kommissionen som möjligheten att via olika nätplattformar överföra i grunden samma typer av tjänster. Följande plattformar nämns: nätkonvergens, tjänstekonvergens, apparatkonvergens och marknadskonvergens. Med nätkonvergens menas att traditionellt åtskilda infrastrukturer, för distribution av olika typer av tjänster, kan integreras och bära varandras tjänster. Det handlar dels om infrastrukturer för telefoni och dels om infrastrukturer för enkelriktad informationsförmedling, t.ex. marknät, kabelnät och satellitsystem för ljudradio eller television. Med tjänstekonvergens menas att information som varit förbunden med ett visst medium kan tillhandahållas via alternativa medier. Med apparatkonvergens eller terminalkonvergens menas funktionell sammansmältning mellan apparater, som också brukar benämnas terminaler, för olika typer av tjänster. Exempel på detta är när apparater för telefoni, datakommunikation, radio, television och fotografering inte skiljs åt utan kombineras på olika lämpliga sätt. Marknadskonvergens uppstår som en följd av nät-, tjänste- och apparatkonvergens. Det är både möjligt, intressant och i viss utsträckning nödvändigt för företag som varit verksamma inom en viss sektor att på olika sätt också engagera sig i en eller flera angränsande sektorer. Den primära drivkraften bakom konvergensen är den dynamiska utveckling av informationstekniken som vi har sett och det är i huvudsak tre olika faktorer som påverkar. Den första och förmodligen allra viktigaste faktorn är digitaliseringen, dvs. utvecklingen och tillämpningen av digital teknik. Den andra faktorn är utvecklingen av transmissionsteknik och tekniker för kodning och kompression av digital information. Den tredje faktorn skulle vi kunna kalla för interoperabilitet (samverkan) och innebär bl.a. att fysiska infrastrukturer som varit åtskilda kan integreras i gemensamma distributionssystem.