prop · GS031d18 · 2005-01-01 00:00:00 — Bolognaprocessen i svensk belysning (Ds 2004:2), som har remitterats och bereds inom . genomför på eget initiativ en kvalitetsutvärdering av lärosätenas internationaliseringsarbete i syfte att ge en lägesbeskrivning och lyfta fram goda exempel. Resultatet skall redovisas . Utvärderingen kan stimulera en fortsatt positiv utveckling av lärosätenas internationaliseringsarbete. Stipendier för Europastudier och arktiska studier På regeringens uppdrag fördelar för studier vid i () eller i Natolin (). Stipendierna avser ettåriga studier inom det samhällsvetenskapliga området (ekonomi, juridik och statskunskap) och leder till en masterexamen. har tilldelats för detta ändamål. Sammanlagt 16 stipendier utnyttjades varav 10 beviljades till kvinnor. Detta är en ökning jämfört med då 12 stipendier utnyttjades varav 8 beviljades till kvinnor. är på uppdrag av regeringen nationell kontaktpunkt för det arktiska utbytesprogrammet North2north. Programmet ingår i verksamheten vid (UArctic), ett nätverk av lärosäten och andra utbildnings- och forskningsorgan i de åtta arktiska staterna. Det tillkom 2001 på Arktiska rådets initiativ i syfte att erbjuda högre utbildning som är relevant och tillgänglig för personer i det arktiska området. Från ingår , och . 2004/05:1 UTGIFTSOMRÅDE 16 Regeringen har tilldelat medel för medverkan för den första programperioden 20022004. utnyttjades totalt 13 stipendier, varav 6 långtidsstipendier till studenter från lärarutbildningen vid för studier i , , och 7 korttidsstipendier avseende kontaktbesök. Målsättningen bör, enligt de nationella kontaktpunkterna, vara cirka 300 deltagare totalt i programmet, varav beräknas ha kapacitet för 20 utresande svenska studenter. På regeringens uppdrag har inkommit med en utvärdering av medverkan i programmet (dnr U2004/ 1256/UH). Av utvärderingen framgår att de hittillsvarande problemen med alltför få och delvis felaktiga svenska ansökningar bl.a. kan relateras till att programmet är i ett uppbyggnadsskede och att det inte har omfattat samtliga berörda länder. UArctic planerar att utföra en utvärdering av programmet . I Internationella kulturutredningen (SOU 2003:121) föreslås att Svenska institutets ansvar för frågor som rör utbildning och forskning överförs till en myndighet inom ansvarsområde. Frågan bereds inom . Information om svensk högre utbildning skall informera om och presentera svensk högre utbildning i utlandet i syfte att öka kunskaperna om och intresset för utbildning i hos utländska studenter. Institutet fullgör uppgiften bl.a. genom en elektronisk informationsportal på engelska (), genom att medverka vid mässor och konferenser utomlands och genom det nätverk för tidigare stipendiater som har skapats. Informationsportalen har utvecklats på uppdrag av regeringen och institutet har tilldelats för ändamålet. Portalen lanserades och har haft totalt cirka 329 000 besök, dvs. cirka 900 besök per dag, främst från , , , och . Vidare fick institutet i uppdrag av regeringen att etablera ett organ för samråd mellan institutet och universitet och högskolor. Organet skulle svara för nationell samordning av informations- och marknadsföringsinsatser i 2004/05:1 UTGIFTSOMRÅDE 16 utlandet för att öka kunskapen om och intresset för som utbildningsland. utarbetades en nationell plan för samordnad marknadsföring av svensk högre utbildning. Lärosätenas intresse för att samfinansiera marknadsföring av avgiftsfri utbildning visade sig dock vara begränsat. Institutet har därför inrättat en samrådsgrupp för samordnad marknadsföring av uppdragsutbildning till utlandet för intresserade lärosäten. Stöd till undervisning i svenska stödjer undervisning i svenska och om i andra länder genom förmedling av utlandslektorer i svenska och stipendier för studier i svenska vid folkhögskola i , inköp av läromedel, arrangemang av sommarkurser i svenska i och av konferenser för lärare i svenska utomlands. Svenskundervisning på högskolenivå finns i 42 länder och omfattar totalt cirka 40 000 studenter vid sammanlagt 195 högskoleinstitutioner i , , , och , varav en stor del i , och . Institutet kartlägger på eget initiativ den svenskundervisning som bedrivs på alla utbildningsnivåer utomlands. Regeringen ser positivt på det ökande antalet inresande utbytesstudenter, men anser att en bättre balans mellan in- och utresande studenter inom utbytesprogram är önskvärd. För att målet att öka antalet utresande Erasmusstudenter skall nås krävs bl.a. fortsatta informationsinsatser av Internationella programkontoret för utbildningsområdet. Utbytesprogrammet North2north befinner sig i ett uppbyggnadsskede. På grund av att programbeslutet försenades kunde programmet endast starta i mindre omfattning / 03. Det krävs ökade ansträngningar av för att nå större framgång för programmet i , vilket också institutets utvärdering av medverkan i programmet visar. Aktuell och korrekt information om högre utbildning i är oundgänglig för att öka intresset för som utbildningsland hos potentiella studenter i utlandet. Svenska institutets informationsportal är en stor framgång, vilket bl.a. innebär att institutet har kunnat minska antalet tryckta publikationer. Det stora intresset för svenska språket utomlands är glädjande och viktigt av flera skäl, bl.a. för främjandet av svenskt näringsliv och svensk kultur. Det är också en viktig grund för rekryteringen av utländska studenter till den svenska högskolan och kan därmed bidra till regeringens mål att öka inflödet av utländska studenter. De sammanlagda intäkterna för forskning och forskarutbildning vid universitet och högskolor uppgick till strax 2003. Det är en ökning . var de totala resurserna i stort sett oförändrade, men vid de unga universiteten (, och ) samt vid flertalet högskolor har intäkterna ökat. Satsningen på ökade forskningsanslag till de unga universiteten och till högskolorna har inneburit att dessa lärosätens andel av den totala forskningsverksamheten vid universitet och högskolor har ökat från till . av lärosätenas intäkter för forskning och forskarutbildning kommer via direkta anslag, medan så kallad extern finansiering svarar för av intäkterna. Huvuddelen av de externa medlen består av offentliga medel, bl.a. från , från de stiftelser som skapades med löntagarfondsmedel och från EU. svarade offentliga medel för av hela finansieringen av forskning och forskarutbildning vid universitet och högskolor. Totalt påbörjade omkring 3 900 personer forskarutbildning , en minskning från föregående år. Bland dem som examinerades i högskolans grundutbildning under läsåren 1994/95 till 1998/99 hade övergått till forskarutbildning till och med /03. Variationen är dock stor mellan olika ämnesområden och lärosäten. börjar sin forskarutbildning på det lärosäte där de fått sin grundutbildning. Kön och social bakgrund påverkar övergången till forskarutbildning. /01 var studenter vars föräldrar var högre tjänstemän klart överrepresenterade bland nybörjarna i forskarutbildningen. Andelen av de examinerade i grundutbildningen som påbörjar forskarutbildning är också högre för män än för kvinnor. Däremot tycks inte utländsk bakgrund ha något avgörande inflytande på övergången till forskarutbildning. var antalet aktiva doktorander dvs. forskarstuderande med en aktivitet om cirka 19 300, motsvarande omkring 13 800 heltidsekvivalenter. Om- räknat till heltidsekvivalenter har drygt hälften av de aktiva doktoranderna anställning som doktorand. Antalet avlagda doktorsexamina 2003 var nästan 2 700, en ökning från föregående år. har antalet doktorsexamina mer än fördubblats. Andelen av en årskull som avlägger forskarexamina var i , vilket är den högsta andelen inom hela OECD-området. belyste i enkätundersökningen Doktorandspegeln 2003 (rapportserie 2003:28 R) olika aspekter av forskarutbildningen ur ett doktorandperspektiv. Merparten av doktoranderna ger sin utbildning ett sammanfattande gott betyg, men resultaten visar också att det förekommer vissa problem. Det största missnöjet gäller introduktionen till forskarutbildningen samt medinflytandet och miljön på institutionerna, men även t. ex. stress och brister i handledningen uppmärksammas. Fyra av fem ger dock forskarutbildningen det sammanfattande betyget bra eller mycket bra, och lika många uppger att de på nytt skulle välja att påbörja forskarutbildningen om valet skulle stå . har också uppmärksammat bl.a. forskarhandledning i rapporten med vandrare och medvandrare på vetenskapens vägar, (rapportserie 2003:26 R) och doktorandernas rättssäkerhet i rapporten för doktorander rättssäkerhetsaspekter (rapportserie 2003:33 R). 2004/05:1 UTGIFTSOMRÅDE 16 Regeringen tillkallade en särskild utredare för att utreda vissa frågor rörande forskarutbildningen och perioden efter doktorsexamen. Utredningen lämnade sitt betänkande för excellens och tillväxt (SOU 2004:27) . Betänkandet behandlar bl.a. målen och resurstilldelningssystemet för forskarutbildningen, examensfrågor, antagning, handledning, studiefinansiering, forskarskolor, samverkan och postdoktorala meriteringsmöjligheter. Betänkandet har remissbehandlats och bereds i . De 16 nationella forskarskolorna inleddes etableringen av 16 nya forskarskolor, i enlighet med regeringens förslag i propositionen Forskning och förnyelse (prop. 2000/01:3, bet. 2000/01:UbU6, rskr. 2000/ 01:98). Syftet med forskarskolorna är att höja kvaliteten i forskarutbildningen, främja rekryteringen till forskarutbildningen, utveckla samarbetet mellan landets universitet och högskolor samt förbättra forskningsanknytningen vid de högskolor som inte har egen forskarutbildning. Regeringen har uppdragit åt att följa upp och utvärdera de berörda forskarskolorna och avrapportera resultaten successivt. till regeringen Uppföljning av 16 nationella forskarskolor samverkan, rekrytering, handledning och kurser (rapportserie 2004:18 R). Rapporten visar att forskarskolorna har kommit igång bra. har nästan 400 doktorander antagits till forskarskolorna, vilket är av samtliga nybörjare i forskarutbildningen. Totalt sett är doktoranderna relativt jämnt fördelade mellan värd- och partnerhögskolor, och könsfördelningen är också nästan jämn. Doktoranderna i forskarskolorna har en högre aktivitetsgrad än genomsnittet, fler har anställning som doktorand och avhoppen har varit mycket få. Föreståndarna för forskarskolorna anser i huvudsak att samarbetet fungerar väl, och framhåller positiva effekter på rekrytering, handledning och kursutveckling. Möjligheten att utveckla nya typer av kurser samt det nätverk som byggs upp mellan doktoranderna är det som lyfts fram som mest positivt. Vissa exempel på mer negativa eller svårhanterliga aspekter framkommer dock också, såsom osäkerhet inför 2004/05:1 UTGIFTSOMRÅDE 16 framtiden eller problem med kontinuiteten när seniora forskare lämnar en partnerhögskola. I samband med att examensmålen för forskarskolorna skall vara uppfyllda till utgången av 2007 skall göra en slutlig uppföljning och utvärdering. Regeringen ser med tillfredsställelse på den fortsatta ökningen av examinationen i forskarutbildningen och den positiva bild som framkommer i uppföljning av de 16 forskarskolorna. olika rapporter samt betänkande är bidrag till en viktig diskussion på lärosätena om vad som kan göras för att ytterligare stärka den svenska forskarutbildningen, och ett underlag för regeringens fortsatta överväganden i frågan. Regeringen avser att behandla forskarutbildningen i den kommande forskningspolitiska propositionen. Universitet och högskolor skall med början i samband med årsredovisningen särskilt redovisa lärosätets samverkan med det omgivande samhället inom utbildning och forskning. Redovisningen skall sedan göras . Omfattningen av samverkan och formerna för denna varierar av flera skäl såväl inom ett lärosäte som mellan lärosäten. Genomförandet påverkas t.ex. av vilka utbildningar lärosätet har, storleken på lärosätet, hur lärosätet är organiserat, i vilken region det finns och hur det omgivande samhället ser ut. De flesta universitet och högskolor har skapat en organisation för samverkansfrågor för att tydliggöra för externa aktörer hur de kan komma i kontakt med lärosätet. Information om verksamheten sker vanligtvis genom hemsidor, öppna föreläsningar, kontakter med tidigare studenter, information till skolor och särskilda satsningar på olika grupper t.ex. personer med utländsk bakgrund. Inom forskningsområdet sprids information genom t.ex. databaser och populärvetenskapliga föreläsningar. Samverkansuppgiftens inverkan på utbildning och forskning Det är vanligt med externa ledamöter, även i andra beslutande organ än styrelserna, inom universitet och högskolor. Därmed får lärosätena en återkoppling på hur utbildningarna fungerar i arbetslivet och också hur de kan utvecklas. Många lärosäten framhåller kontakten med tidigare studenter som mycket central för utvecklingen av befintliga och nya utbildningar. Genom dessa kontakter får de också kunskap om studenternas syn på utbildningarnas värde i förhållande till arbetsmarknadens behov. Kontakterna sköts t.ex. genom att de tidigare studenterna anmäler sig till databaser, olika former av utskick, inbjudan till aktiviteter inom lärosätena m.m. Samverkan sker också naturligt genom den verksamhetsförlagda delen som ingår i bl.a. lärar- och vårdutbildningar. Det finns också andra exempel på företagsförlagda utbildningar som förutsätter samverkan med arbetsgivare. Olika varianter av fadder- och mentorsprogram är ytterligare exempel på sätt att både sprida information om den egna utbildningen och att få kunskap om arbetsmarknadens behov. Många högskolor har ett utvecklat samarbete med företag för studenternas examensarbeten. För högskolor som t.ex. /, med en hög andel utbildning med arbetsintegrerat lärande, blir samverkan en förutsättning för att bedriva utbildning. Högskolans sjuksköterskeutbildning är t.ex. helt förlagd till olika vårdverksamheter. i redovisar att de genom många gästlärare och de obligatoriska praktikperioderna får återkoppling på sina utbildningar. Några lärosäten, däribland /, , och , lyfter särskilt fram kontakterna med lärcentrum som viktiga i samverkansarbetet. har dessutom tillsammans med Lärcentra i tagit fram en metodbok för samarbetet mellan lärosäten och lärcentrum. och högskolor anser att samverkan med andra lärosäten är viktig. Det finns flera exempel på nätverk som lärosäten bildat för att samarbeta kring olika frågor. En hel del samverkan sker också genom kontakter mellan enskilda lärare. Inom forskning och forskarutbildning finns många exempel på samverkan med nationella och internationella företag och med utländska universitet. Forskningsuppdrag från näringsliv och samhälle, industridoktorander, adjungerade lärare och utrustning som tillhandahålls av samarbetspartners är också exempel på kontaktpunkter mellan högskolan och det omgivande samhället. Många forskningsfinansiärer kräver samverkan mellan olika universitet och högskolor och mellan lärosätena och det omgivande samhället för att ge forskningsbidrag. Ett sådant exempel är olika strukturfondsprojekt, vilket t.ex. lyfter fram som en källa till betydande samverkan med framförallt regionens större aktörer. Forskarnas samverkan med näringsliv och samhälle sker ofta mellan enskilda individer. Därtill har lärosätena ofta representanter i externa organ. De flesta universitet och högskolor redovisar någon form av verksamhet, ofta kallat drivhus eller starthus, där studenter och lärare kan få affärsutvecklingsstöd och information om nyföretagande. För de lärosäten som har holdingbolag lyfts dessa fram som en bas för samverkan när det gäller att identifiera, stödja och utveckla forskningsresultat med kommersiell potential. Forskningssamarbetena har också ofta koppling till olika former av teknikparker. Högskolans roll och medverkan i de regionala tillväxtprogrammen Redovisningarna av arbetet med de regionala tillväxtprogrammen är begränsade. Det framgår dock att många lärosäten haft en aktiv roll i framtagandet av programmen. redovisar t.ex. att högskolans verksamhetsidé har utformats i nära samarbete med regionens kommuner, och näringslivet i linje med tillväxtprogrammets mål. har ett av målen varit att effektivisera det regionala innovationssystemet. har varit aktiv i framtagandet av två program och redovisar att regionen har stora förväntningar på att högskolan skall spela en aktiv roll i arbetet för regionens utveckling. 2004/05:1 UTGIFTSOMRÅDE 16 Uppföljning och utvärdering av samverkansaktiviteter Lärosätenas redovisningar av hur samverkansuppgiften följs upp och utvärderas varierar i omfattning och detaljeringsgrad. Ett vanligt sätt är att uppföljningen sker i samband med årsredovisningen. Många lärosäten har delegerat ut ansvaret för uppföljning och utvärdering till institutioner och fakulteter. Ett antal lärosäten har utarbetat indikatorer för att mäta samverkan. Några exempel är uppdragsutbildningsvolymer, extern finansiering, antalet medlemmar i nätverk för tidigare studenter, antalet idéer som tillförts t.ex. starthus och drivhus, antalet externa representanter i olika styrgrupper m.m. gör kvalitativa uppföljningar av samverkan genom att såväl de anställdas som olika partners attityd till samverkansaktiviteter följs upp . avser att använda sin redovisning som utgångspunkt för att gå igenom tillgängliga och önskvärda uppgifter som behövs för att fånga framgångsfaktorer i samverkan. Målet är att kunna följa upp dem inom ett system med s.k. balanserade styrkort. och högskolor redovisar att samverkansuppgiften är mångfacetterad och att den är och skall vara en uppgift för hela lärosätet. Den blir därmed också mer komplicerad att följa upp och utvärdera. För att betona vikten av samverkan har i sin handlingsplan för samverkan fastställt att samverkan skall vara meritgrundande för anställning vid . Regeringen har vidtagit åtgärder som syftat till att öka lärosätenas samverkan med det omgivande regionala samhället. beslutade regeringen att inrätta Delegationen för regional samverkan om högre utbildning (dnr U2001/4780/UH) i syfte att stimulera regionalt samarbete om högre utbildning och därmed skapa hållbar tillväxt i regionen och främja rekryteringen till 2004/05:1 UTGIFTSOMRÅDE 16 Delegationen inrättades för perioden 20022004 och har fördelat totalt till ett 70-tal projekt och andra insatser. Regeringen beslutade (dnr U2004/74/UH) att förlänga delegationens uppdrag t.o.m. , vad gäller redovisning av tilldelade medel och slutrapportering. Regeringen gör bedömningen att universitet och högskolor har utvecklat samverkansuppgiften avsevärt sedan den infördes i högskolelagen och regleringsbrevet. Redovisningarna från lärosätena utifrån regleringsbrevets mål är dock ojämna i omfattning och detaljeringsgrad. Lärarnas pedagogiska kompetens och medvetenhet har stor betydelse för kvaliteten i högskolans utbildning. Enligt högskoleförordningen (1993:100) krävs högskolepedagogisk utbildning eller motsvarande kunskaper för anställning som lektor eller adjunkt. I propositionen Den öppna högskolan (prop. 2001/02:15) har regeringen även lyft fram behovet av att förnya pedagogiken. Regeringen har givit samtliga lärosäten i uppdrag att utveckla och erbjuda lärare pedagogisk utbildning och även anvisat särskilda medel för detta. Poänggivande högskolepedagogisk utbildning ges vid de flesta lärosäten. Deltagandet i framför allt grundläggande kurser växer och andelen kvinnor respektive män bland kursdeltagarna är relativt jämn. Vid flera lärosäten ges kurser riktade till lärare på olika steg i karriären. Största andelen lärare som genomgått högskolepedagogisk utbildning återfinns inom humanistisksamhällsvetenskapligt och tekniskt vetenskapsområde. För doktorander ges korta introducerande kurser, som det erbjuds såväl grundläggande som fördjupande kurser för lärare. Även forskarhandledarutbildningar är vanligt förekommande och är ibland ett kriterium för att få uppdrag som handledare. Utöver kunskapssyn, examination och olika arbetsformer, ingår genus- och mångfaldsfrågor i utbildningarna. Många lärosäten erbjuder pedagogiska kurser för distans- och nätbaserad utbild- Vid sidan om poänggivande kurser erbjuds pedagogisk kompetensutveckling även i annan form, t.ex. genom seminarier och konferenser. Rådet för högre utbildning har till uppgift att stödja det pedagogiska utvecklingsarbetet. har rådet fördelat medel till innovativa pedagogiska satsningar med fokus på studenternas lärande. Exempel på dessa är retorik för blivande lärare med naturvetenskaplig eller teknisk yrkesbakgrund vid i och implementering av kritisk genusperspektiv i konstvetenskap vid . Det senaste exemplet är en del av rådets särskilda satsning på utveckling av metoder för att integrera genusperspektiv i undervisningen. Regeringen ser positivt på lärosätenas insatser vad gäller pedagogisk utveckling. Det är angeläget att den pedagogiska utbildningen av lärare utvecklas vidare och blir en naturlig och permanent del av lärosätenas verksamhet. Resultatet av Rådet för högre utbildnings särskilda satsning på utveckling av metoder för att integrera genusperspektiv i undervisningen är värdefull för den fortsatta utvecklingen av högskolepedagogiken. Regeringen vill understryka vikten av en levande och stimulerande pedagogik, i synnerhet vad gäller matematik, naturvetenskap och teknik. Regeringen avser att återkomma i regleringsbrev med inriktning på de utvecklingsinsatser som Rådet för högre utbildning skall stödja. /03 var andelen kvinnor i grundutbildningen , en oförändrad andel i förhållande till 2001/02. av studenterna går på kurser där könsfördelningen är jämn i den meningen att andelen kvinnor respektive män är mellan . Detta är en svag ökning i förhållande till /02 då motsvarande andel var . Det innebär att majoriteten av helårsstudenterna läser på utbildningar med ojämn könsfördelning, med konsekvenser för den framtida arbetsmarknaden. Inom utbildningar som leder till yrkesexamen inom vård- och omsorg respektive undervisning, där andelen män bland högskolenybörjarna är , kan små positiva tendenser skönjas, men utvecklingen går mycket långsamt. De metoder för att minska den ojämna könsfördelningen som förefaller ge bäst resultat är alternativa antagningsvägar och ändrade utbildningsinriktningar. Andelen kvinnor inom tekniska utbildningar har ökat under en rad år men minskade till 2003 jämfört 2002. Flera olika typer av insatser för att öka rekryteringen av studenter görs som lärosätena betonar vikten av att skapa utbildningsmiljöer som inte stöter bort personer av underrepresenterat kön. Behovet av samordnade insatser från lärosäten och arbetsgivare betonas i arbete med jämställdhet, studentinflytande samt social och etnisk mångfald en uppföljning av utvärdering /2000 (rapportserie 2003:31 R). Andelen kvinnor inom grundutbildningen motsvaras inte av en lika stor andel kvinnor inom forskarutbildningen. har andelen kvinnor bland nyantagna forskarstuderande ökat från och bland aktiva forskarstuderande från . Denna utveckling är positiv, men i förhållande till grundutbildningen är andelen kvinnor i forskarutbildningen lägre. Beroende på vetenskapsområde kan könsfördelningen vara mycket sned. presenterade i rapporten 2003 (rapportserie 2003:28 R) uppgifter som visar att kvinnliga doktorander uppfattar sin studiemiljö som mer utsatt än vad manliga doktorander gör. I syfte att öka andelen kvinnor inom forskarutbildningar där de är i minoritet anordnar lärosätena bl.a. mentorsprojekt, stöder examination av kvinnliga doktorander finansiellt och, vilket lyfts fram som framgångsrikt, uppmanar presumtiva kandidater att söka till forskarutbildningen. Av professorerna vid universitet och högskolor är andelen kvinnor och män, vilket innebär en ökning av andelen kvinnor . Andelen kvinnliga professorer varierar mycket mellan olika ämnesområden. och högskolor har mål uppställda av 2004/05:1 UTGIFTSOMRÅDE 16 regeringen för att öka andelen kvinnor bland nya professorer .