prop · GS031d16 · 2005-01-01 00:00:00 — Grupper med typiskt sett svag ställning på arbetsmarknaden såsom kvinnor, yngre och personer med utländsk bakgrund är överrepresenterade bland de tidsbegränsat anställda. En stor del av de tidsbegränsat anställda blir, enligt uppgifter (Ds 2002:56), kvar i denna anställningsform . fyller dock tidsbegränsade anställningar i vissa fall en legitim och viktig funktion på arbetsmarknaden. Regeringen anser att alla arbetsgivare måste ta ansvar för att arbetsplatserna organiseras så att 2004/05:1 UTGIFTSOMRÅDE 14 både kvinnor och män får möjlighet till inflytande över sitt arbete och sina arbetstider. Re- geringen anser att utgångspunkten på arbetsmarknaden skall vara tillsvidareanställningar. Som ett led i regeringens strävan efter en modern arbetsrätt, fick , med tilläggsuppdrag , i uppdrag att se över delar av den centrala arbetsrätten. I utredningen behandlas bland annat regleringen av tidsbegränsade anställningar och skyddet för föräldralediga. Regeringen tog emot utredningen arbetsrätt för ett föränderligt arbetsliv (Ds 2002:56). Utredningen har remissbehandlats och bereds inom . I regeringens överenskommelse med och , det så kallade 121-punktspro- grammet, anges bland annat att visstidsanställningarna måste minska samt att manvill avskaffa möjligheten för arbetsgivare att vid uppsägning av föräldralediga utnyttja föräldraledigheten som uppsägningstid. Gravida kvinnor och föräldralediga arbetstagare har en särskilt utsatt position på arbetsmarknaden. Regeringen överväger därför åtgärder som kan bidra till att arbetstagare som utnyttjar sin rätt till föräldraledighet inte missgynnas på arbetsmarknaden och att föräldraledigas ställning stärks. Regeringen anser vidare att heltid skall vara en rättighet och deltid en möjlighet. Mot denna bakgrund har en utredning tillsatts, vilket framgår av avsnitt 3.5.1. Vidare drivs det så kallade HelaProjektet i syfte att minska deltidsarbetslösheten. Projektet redovisas under utgiftsområde 13. för arbetsliv och socialvetenskap presenterade på regeringens uppdrag en utvärdering av svensk arbetsrättslig forskning 1995 2001 med avseende på vetenskaplig kvalitet och samhällsrelevans. Utredarna har bedömt att svensk arbetsrättsforskning sammantaget håller en hög vetenskaplig standard. Regeringen delar utredarnas bedömning. har i uppdrag att bedriva forskning och utveckling (FoU) om villkoren i ett föränderligt arbetsliv med särskild betoning på kunskapsområdet Arbetsrätt i omvandling - globala, europeiska och lokala perspektiv. Den forskning som bedrivit i samverkan med arbetslivsforskare från övriga (se avsnitt 5.4.1) håller en hög kvalitet, och institutets arbete har även bidragit till spridning av delar av den arbetsrättsliga forskningen. Diskriminering på grund av sexuell läggning inom arbetslivet är olaglig. Arbetet för att förhindra diskriminering på grund av sexuell läggning måste med nödvändighet bedrivas som ett arbete på lång sikt. Regeringen bedömer att HomO:s insatser har bidragit till att arbetet mot diskriminering på grund av sexuell läggning har gått framåt. 2004/05:1 UTGIFTSOMRÅDE 14 Verksamhetsområdet omfattar insatser för en väl fungerande lönebildning och medling i arbetstvister. I verksamhetsområdet ingår verksamhet, som omfattar bland annat kostnader för medling, informationsarbete och statistikproduktion. Målet för verksamhetsområdet är en lönebildning i samhällsekonomisk balans samt arbetsfred. Följande indikatorer utgör en del i bedömningsunderlaget för insatserna inom verksamhetsområdet: -Löneutvecklingen för hela arbetsmarknaden. Formerna för lönebildningen är, enligt regeringens mening, i första hand en fråga för arbetsmarknadens parter. Avtal är att föredra framför lagstiftning eftersom ett brett samförstånd mellan parterna skapar stabilitet och legitimitet åt träffade överenskommelser. Därutöver behövs ett starkt nationellt ramverk som fastställer spelreglerna för lönebildningen och stärker förutsättningarna för en väl fungerande lönebildning. I detta ramverk ingår regler om bland annat stridsåtgärder, medling och förbud mot osakliga löneskillnader mellan kvinnor och män. Lönebildningen har en avgörande betydelse för den samhällsekonomiska utvecklingen. Sysselsättningen och inflationstrycket i ekonomin påverkas i stor utsträckning av hur väl lönebildningen fungerar. Löneökningar leder till att fö- -Antalet medlingsärenden i avtalsförhandretagens produktionskostnader ökar. lingar på riksnivå, fördelat på ärenden där medlare har förordnats av respektive inom ramen för avtal om förhandlingsordning. -Antal förlorade arbetsdagar på grund av konflikt. -Totala löneutvecklingen inom näringslivet i förhållande till euroområdet och . terna för företagen att vältra över ökade kostnader på produktpriserna är små. Detta beror på dels en hårdnande internationell konkurrens som pressar priserna, dels en penningpolitik som syftar till prisstabilitet. I stället leder ökade arbetskraftskostnader i förhållande till våra konkurrentländer till att arbetslösheten ökar. Det finns ett direkt samband mellan löneökningarnas storlek och sysselsättningsutvecklingen. Givet produktivitetsutvecklingstakten kan inte 2004/05:1 UTGIFTSOMRÅDE 14 ha snabbare löneökningar än i våra konkurrentländer utan att det påverkar sysselsättningen negativt. Lovliga stridsåtgärder är legitima och verkningsfulla för att påverka arbetstvister. är det av stor betydelse för alla medborgare i samhället att de konflikter som bryter ut på arbetsmarknaden får en snabb lösning. kring 1,8 miljoner arbetstagare. Nya avtal för omkring 1,4 miljoner arbetstagare slöts . De slutna avtalen indikerar en sjunkande löneökningstakt jämfört med föregående avtalsperiod. I flera fall har arbetsmiljöfrågor särskilt uppmärksammats i förhandlingarna. När det gäller insatser för att främja en väl fungerande lönebildning anordnade elva konferenser med sammanlagt omkring 500 deltagare som behandlade olika lönebildningsfrågor. Förutom arbetsmarknadens parter deltog representanter från bland annat , , affärs- 6.4.1Insatser inom verksamhetsområdet bankerna och forskarvärlden. I syfte att förbättra Avtalsförhandlingar om löner och allmänna anställningsvillkor omfattade endast en mindre del av arbetsmarknaden. Större delen av arbetsmarknaden var bunden av de treåriga avtal som tecknades 2001. förordnade medlare i sex tvister på central nivå på avtalsområden som inte omfattas av förhandlingsordningsavtal såsom det så kallade In- dustriavtalet eller liknande avtal. Den mest omfattande konflikten där förordnade medlare rörde avtalet mellan och . Stridsåtgärder vidtogs i konflikten som gällde arbetsmiljöfrågor. På avtalsområden som täcks av avtal om förhandlingsordning förordnas medlare inte av utan av parterna själva. De mest uppmärksammade förhandlingarna på dessa avtalsområden gällde Svenska Kommunalarbetareförbundets konflikt med och . Avtalsområdet är starkt kvinnodominerat. I konflikten, som också den ledde till att stridsåtgärder vidtogs, förordnades medlare i enlighet med områdets avtal om förhandlingsordning. Konflikten var den mest omfattande på svensk arbetsmarknad . Antalet förlorade arbetsdagar i konflikten uppgick till 595 000 och berörde 73 500 arbetstagare. Utöver konflikten på det kommunala området förekom ingen medling på avtalsområden som omfattas av avtal om förhandlingsordning. omfattar avtalsförhandlingarna om löner och allmänna anställningsvillkor om informationen till allmänheten om lönebildningsfrågor arrangerade också ett särskilt seminarium för arbetsmarknadsjournalister. och andra skrifter har väckt stort intresse. Vidare har genomfört ett sextiotal överläggningar med arbetsmarknadens parter för samråd om kommande och pågående förhandlingar samt medverkat vid omkring 25 konferenser arrangerade av arbetsmarknadens parter. I syfte att säkerställa tillgången på kvalificerade medlare arrangerade två konferenser för informationsutbyte mellan erfarna och nya medlare. Vid konferenserna deltog totalt ett femtiotal personer. har regeringens uppdrag att ge ut en rapport som analyserar de samhällsekonomiska förutsättningarna för löneförhandlingarna. Målet för verksamhetsområdet är en lönebildning i samhällsekonomisk balans samt arbetsfred. 2004/05:1 UTGIFTSOMRÅDE 14 Diagram 6.1 Medlingsärenden i riksavtalsförhandlingar där /Statens förlikningsmannaexpedition för- ordnat medlare, 1998 2003 Antalet medlingsärenden samvarierar med antalet avtalsförhandlingar på arbetsmarknaden. Tabell 6.1 Förlorade arbetsdagar på grund av konflikt, 1998 - 2003 1998 1999 2000 2001 2002 2003 1 700 78 800 300 11 100 800 627 500 Antalet arbetsdagar som gick förlorade genom arbetsinställelser, det vill säga lovliga och olovliga strejker samt lockouter, uppgick till 627 500 . Strejken på det kommunala området gjorde att antalet förlorade arbetsdagar på grund av konflikt uppgick till avsevärt högre tal än . skall framhållas att endast har antalet konflikter med arbetsinställelser varit färre än . Tabell 6.2 Totala löneutvecklingen inom näringslivet, 1998 - 2003 Procentuell förändring från föregående år Löneutvecklingen i ligger över den i euroområdet och i . Skillnaden har tenderat att minska . Tabell 6.3 Löneutvecklingen för hela arbetsmarknaden - 2003 Procentuell förändring från föregående år 1998 1999 2000 2001 2002 2003 3,8 3,4 3,7 4,4 4,1 3,5 till hela den svenska arbetsmarknaden var löneökningarna högre än om endast näringslivet beaktas. Jämför tabell 6.2 och 6.3. Statistiken är inte baserad på individmätningar, vilket gör att könsuppdelade uppgifter om förlorade arbetsdagar eller löneutveckling inte kan redovisas. Kostnaden för verksamhetsområdet uppgick till 2003, vilket är en ökning med jämfört med . Hu- vuddelen av såväl totalkostnaden som kostnadsökningen avsåg statistikproduktion. har lönebildningen fungerat relativt väl. Löneökningstakten har närmat sig den i våra konkurrentländer som och euroområdet och konflikterna har varit få. är dock löneökningstakten högre än i våra konkurrentländer, men avståndet tenderar att minska. Detta är framför allt ett resultat av en samsyn mellan parterna på arbetsmarknaden om att löneökningarna inte kan vara högre än vad samhällsekonomin tillåter. Trots de snabbare ökningarna av arbetskraftskostnaderna har den svenska konkurrenskraften kunnat upprätthållas tack vare en stark produktivitetsutveckling. Denna faktor kan inte mildra effekterna av alltför höga svenska löneökningar. Produktivitetsutvecklingen är central för löneutrymmet. Regeringens bedömning är att långsiktiga produktivitetsutveckling inte kommer att avvika från konkurrentländernas. 2004/05:1 UTGIFTSOMRÅDE 14 Därmed kan inte löneutvecklingstakten vara snabbare än i till exempel och euroområdet. Det är väsentligt att den positiva utvecklingen inte bryts. måste löneökningstakten ligga i nivå med den i våra konkurrentländer för att det ska vara möjligt att upprätthålla konkurrenskraften och nå Ett stort ansvar vilar därför på arbetsmarknadens parter för att få ner de svenska löneökningarna till en nivå som är långsiktigt samhällsekonomiskt hållbar. Arbetsmarknadens parter ansvarar för att osakliga löneskillnader mellan kvinnor och män inte förekommer. 2004/05:1 UTGIFTSOMRÅDE 14 7 Budgetförslag m.m. inom arbetslivsområdet 1Motsvarar 648 884 tkr prisnivå 2Motsvarar 648 918 tkr prisnivå Anslaget avser utgifter för personal, lokaler samt för övrig förvaltning vid . An- slaget omfattar även utgifter för den regionala skyddsombudsverksamheten. Utgifterna för uppgick till och för den regionala skyddsombudsverksamheten till . Utgifterna för den tillfälliga informationssatsningen inom ohälsoområdet uppgick till (prop. 2002/03:1, utg.omr. 14, avsnitt 9.1). Bidraget för tidningen om , som rymts under anslaget 23:1 , upphörde vid utgången av 2003. HelaProjektet avser insatser för deltidsarbetslösa. disponerar anslagna medel för projektet, som belastar utgiftsområde 13 Arbetsmarknad. Utgifterna uppgick till . Se vidare utgiftsområde 13. finns anvisade för och för den regionala skyddsombuds- verksamheten, vilket framgår av regleringsbrevet för avseende . Budget för avgiftsbelagd verksamhet Tabell 7.2 Offentligrättslig verksamhet (intäkt - kostnad) (Intäkt -kost- (varav tjänsteexport) (varav tjänsteexport) (varav tjänsteexport) Uppdragsverksamheten omfattar huvudsakligen den särskilda informationsverksamheten, men även tjänsteexport och försäljning från informationssystemet om arbetsskador (). Den särskilda informationsverksamheten består främst av försäljning av verkets föreskrifter. Försäljningen, som uppgick till , fortsätter att minska successivt, bland annat beroende på ökad nedladdning på 2004/05:1 UTGIFTSOMRÅDE 14 Omfattningen av tjänsteexporten har minskat . En väl fungerande tillsyn behövs, framförallt med hänsyn till de arbetsplatser som har den sämsta arbetsmiljön och för vilka de vanliga drivkrafterna inte verkar på ett effektivt sätt. Med hänsyn till den fortsatta ökningen av arbetssjukdomar är det viktigt att utvecklingen av tillsynen på detta område fortgår och effektiviseras. måste såväl en rimlig, som effektiv tillsyn bibehållas när det gäller mer traditionella risker som fallrisker och risker från kemikalier för att inte dessa skador åter skall börja öka. har fastslagit sin inriktning i sitt verksamhetsprogram 2006. Verket har valt ut sex prioriterade branscher: -Hälso- och sjukvård -Omsorg och sociala tjänster -Bygg och anläggning och tre generellt prioriterade områden: -Organisatoriska och sociala förhållanden Verket har inom ramen för de prioriterade branscherna satt upp preciserade mål, som exempelvis att arbetsgivaren skall känna till vikten av att göra konsekvensbedömningar inför förändring eller att arbetsskadorna inom branschen skall minska. Regeringen anser att programmet är ett viktigt steg i prioritering och uppföljning av tillsynens resurser. Det är med hänsyn till den fortsatta utvecklingen av arbetssjukdomar mycket viktigt att verket fortsätter att utveckla tillsynen för framför allt organisatorisk och social tillsyn. Utvecklingen måste gälla både personalens kompetens och tillsynsmetoderna. Regeringen saknar dock tillräckligt underlag för att bedöma effekterna av arbete med metodutvecklingen. Det är också viktigt att verket fortsätter att utveckla samspelet mellan central och lokal nivå i tillsynen. Detta har stor betydelse för att de personella och ekonomiska resurserna skall utnyttjas på ett optimalt sätt. Arbetet har fortsatt med att samordna tillsynen över landet för att uppnå mer enhetligt kravställande och ett bättre kompetensutnyttjande. Det är också med hänsyn till effektiviteten och rättssäkerheten i tillsynen viktigt att verket fortsätter att utveckla samordningen. Regeringen har ännu svårt att bedöma effekterna av organisationsförändringen. Ett annat område som verket måste uppmärksamma särskilt är att utveckla metoder för en kvalificerad utvärdering av de insatser som verket gör. Regeringens bedömning vad avser ekonomistyrning samt vissa övriga myndighetsspecifika frågor framgår under avsnitt 3.7 och 4.5.2. Regeringen föreslår att viss isocyanatforskning i fortsätter att bedrivas inom ramen för ledning (se avsnitten 7.2 och 7.3). Det innebär att totalt förs över från utgiftsområde 14 Arbetsliv till anslaget 25:29 : Forskning och forskarutbildning inom utgiftsområde 16 . Finansieringen sker genom en minskning med från anslaget 23:1 och från anslaget 23:3 Särskilda utbildningsinsatser m.m. . An- slagsminskningen för anslaget 23:1 sker från den regionala skyddsombudsverksamheten. Regeringen avser besluta att den regionala skyddsombudsverksamheten, inklusive stöd till arbetsmarknadens parters deltagande i standardiseringsverksamheten, i regleringsbrev tillförs . Regeringen beslutade om för den regionala skyddsombudsverksamheten . Ök- ningen beror på den återföring till anslaget som förklaras nedan. Raden Överföring till/från andra anslag har tillförts som en följd av att den tillfälliga satsningen om för att finansiera flytten av till upphör . Beloppet som förs tillbaka till anslaget är något högre som en följd av att det är uppräknat med pris- och löneomräkning. Det innebär att dels arbetsmiljötillsynen, dels den regionala skyddsombudsverksamheten vardera tillförs mer än . Regeringen föreslår att anvisar ett ramanslag om . Re- geringen beräknar ett ramanslag om respektive . Tabell 7.4 Härledning av anslagsnivån 2005 - 2007, för 23:1 Förändring till följd av: Pris & löneomräkning 2 Överföring till/från andra an- Förslag/beräknat anslag 2004/05:1 UTGIFTSOMRÅDE 14 Bemyndigande om ekonomiska förpliktelser har en bemyndiganderam under anslaget 23:1 . Den medger att myndigheten får besluta om bidrag som, inklusive tidigare gjorda åtaganden, medför utgifter för på högst . Regeringen föreslår att bemyndiganderamen skall uppgå till avseende utgifter under . 1Statsbudget enligt beslut (bet. 2003/04: FiU10). Beloppet är således exklusive beslut på tilläggsbudget under innevarande år. 2Pris och löneomräkningen baseras på anvisade medel statsbudget. Övriga förändringskomponenter redovisas i löpande priser och inkluderar därmed en pris- och löneomräkning. Tabell 7.5 Bemyndigande om ekonomiska åtaganden Utestående åtaganden vid årets början Erhållen/föreslagen bemyndiganderam 1 Efter beslut på tilläggsbudget i samband med ekonomiska vårproposition. 1Motsvarar 360 771 tkr prisnivå 2Motsvarar 312 159 tkr prisnivå Anslaget avser kostnader för forsknings- och utvecklingsverksamhet, inklusive samarbetsavtal med externa parter samt utbildningsverksamhet och annan kunskapsförmedling (bibliotek, webbplats och informationsverksamhet). Anslaget omfattar även kostnader för personal och lokaler samt övriga förvaltningskostnader Prognosen pekar på ett utgående anslagssparande om vid utgången av 2004, varav avser förvaltningskostnader. Orsaken till detta måste ses i ett längre perspektiv, vilket framgår under rubriken information senare i detta avsnitt. Neddragningar med syfte att få en budget i balans har inte 2004/05:1 UTGIFTSOMRÅDE 14 bromsats upp förrän kostnadsminskningarna säkert och stadigvarande har konstaterats, vilket har givit en fördröjd effekt. Därtill har omställningsarbetet av verksamheten tagit än beräknat. Vidare har SALTSA ett samarbetsprogram för arbetslivsforskning i utvärderats och strukturerats om under året. An- slagsförbrukningen bedöms åter komma i nivå med föreslagna resurser för nästa budgetår. I detta avsnitt redovisas endast vissa nyckeltal med syfte att ge en bild av verksamhetens inre effektivitet och kvalitet. Den kunskap och kompetens som är ett resultat av forsknings- och utvecklingsverksamhet redovisas inom de olika politikområden som berörs (se avsnitt 3.3.2). Tabell 7.7 Vetenskapliga publikationer 2002 - 2003 Artiklar som är vetenskapligt granskade och som publicerats kallas peer reviewed articles. Övriga publiceringar avser bland annat böcker, bidrag till konferenser, rapporter och artiklar. Antalet peer reviewed articles var i stort oförändrat . rewieved articles i svenskspråkiga tidskrifter, som till större delen berör samhällsvetenskaper, var också väsentligen oförändrad. Av totalt 147 peer rewieved articles publicerades 105 i internationella tidskrifter . Minskningen av antalet övriga publiceringar kan förklaras med att antalet forskare och doktorander vid har minskat. forskare medverkade dessutom frekvent vid olika konferenser : 156 internationella konferenser och 155 nationella, mestadels med eget så kallat paper. genomförde marknadsanalyser med syfte att kartlägga kännedom om och förväntningar inför institutets utbildningar hos näringslivets aktörer. Ett antal företag identifierades som intresserade mottagare av . Omfattningen av företagshälsovårdsutbildningen framgår under avsnitt 4.4.1. Ett omfattande omställningsarbete har pågått med syfte dels att uppnå en budget i balans, dels att forma en strategi för det fortsatta arbetet. Efter de två tidigare årens budgetsaneringar är institutets ekonomi nu stabil. Detta har inneburit att det har funnits större möjligheter att prioritera och omfördela verksamhetens resurser så att målen för verksamheten kunnat uppnås. har presenterat utvecklingsplan med mål och strategier 2008 som är ett långsiktigt styrdokument. I planen framhålls en fokusering av verksamheten i syfte att öka institutets relevans och nytta för sektorns behov. Överföring av resurser från basverksamhet till satsning på tema och kunskapsförmedling kommer att innebära en flexiblare organisation som bättre kan motsvara arbetslivets behov av kunskap, samt att stärker förmedlingen av institutets kunskap, kompetens och kunskapsrön. Förutom en ökning av kunskapsförmedling och satsning på speciella forskningsteman har institutet vidareutvecklat verksamheten kring Analys, Utredning och Utvärdering. Tematiskt inriktad forskning är ett sätt att organisera verksamheten i breda, mångvetenskapliga och tidsbegränsade projekt, i vilka man tar sig an relevanta och konkreta arbetslivsproblem. forskning och utveckling kring ohälsan samt arbetsrätten har särskilt uppmärksammats på olika nivåer inom arbetslivet. Institutets verksamhet har även bidragit till kunskapsunderlag för regional utvecklingsverksamhet. Den totala kostnaden för verksamhet uppgick till . Verksamheten finansierades till 79 procent från myndighetens anslag jämfört 2001. Resterande andel utgjordes av extern finansiering. Bidraget från övriga statliga finansiärer ökade 2003. Dessa utgjordes främst av , för arbetsliv och socialvetenskap (FAS) och SIDA. Totalt minskade kostnaderna för verksamhet , , . anvisade under anslaget 23:2 för att säkerställa viss isocyanatforskning i (prop. 2002/03:1, utg.omr.14, bet. 2002/03:AU2, rskr.2003/04:79). Totalt har betalts ut 2004. Verksamheten bedrivs under ledning. Regeringen beräknar tillföra den särskilda isocyanatforskningen i . Se förslagen under avsnitten 7.1 och 7.3. Budget för avgiftsbelagd verksamhet Tabell 7.8 Budget för avgiftsbelagd verksamhet (Intäkt -kost- (varav tjänsteexport) (varav tjänsteexport) (varav tjänsteexport) Uppdragsverksamheten avser bland annat publikationer, konferenser, seminarier och påbyggnadsutbildning inom företagshälsovården. Regeringens bedömning är att insatser av forskning, utveckling och kunskapsförmedling inom arbetslivsområdet har varit värdefulla. Genom sina forskningsinsatser har institutet bidragit till att kunskapen om viktiga faktorer och samband har ökat. 2004/05:1 UTGIFTSOMRÅDE 14 Regeringen kan konstatera att utfört den budgetsanering som regeringen beställt. Den planerade verksamheten under resterande delen av 2004 bör verkställas. bör fortsätta utvecklingsarbetet utifrån den femåriga utvecklingsplan Ar- betslivsinstitutets utvecklingsplan med mål och strategier 2008 som presenterades . Planens långsiktiga inriktning innebär en utveckling av en tydlig riktning för arbetet på institutet. De speciella förutsättningar som finns vid mellan forskare inom olika forskningsområden och discipliner bör tas tillvara och utvecklas ytterligare. Institutets tvärvetenskapliga inriktning möjliggör en bred ansats när det gäller att utifrån aktuell forskning beskriva, analysera och förklara samband inom arbetslivsområdet. Arbetet med att öka insatserna när det gäller forskningstema, kunskapsförmedling och verksamheten Analys, Utredning och Utvärdering bör fortsätta. bör bedriva arbetslivsforskning i samverkan med andra myndigheter, vetenskapliga institutioner, universitet och högskolor inom och utom landet. Institutet bör i detta arbete eftersträva samfinansiering. Samverkan är viktigt för att säkerställa forskningens vetenskapliga kvalitet och för att tillfälligtvis tillföra institutet kompletterande resurser och kunskap. Det kan ske inom ramen för mer tematiska arbetssätt. är en betydelsefull svensk och nordisk kunskapsaktör när det gäller arbetsrätten. Mycket av forskningen på arbetsrättsområdet har ett jämställdhetsperspektiv. Det är av stor vikt att verkar för att upprätthålla och utveckla en hög kompetens i dessa frågor även .