prop · GT0327 · 2005-10-10 00:00:00 — Enligt 3 kap. 1 a § får en juridisk person som bedriver nätverksamhet inte också producera eller handla med el. Bakom bestämmelsen ligger att nät- verksamhet bedrivs närmast som monopol, under det att produktion av och handel med el sker i konkurrens mellan olika företag. andra stycke finns två undantag från denna huvudregel. produktion av el får bedrivas tillsammans med nätverksamhet av samma juridiska person, om produktionen uteslutande är avsedd för att täcka nätförluster eller produktionen sker i mobila reservkraftaggregat, som är avsedda för tillfälligt bruk vid elavbrott. I remissen föreslås att möjligheten för ett nätföretag att producera el vid ett elavbrott utvidgas till att avse också produktion i fasta reservkraft- Enligt Lagrådets mening kan det vara förenat med svårigheter att klart definiera vad som skiljer ett reservkraftaggregat, om det inte är mobilt, från ett annat kraftaggregat, t.ex. att ange vad som skiljer dem åt i tek- För att undvika sådana gränsdragningsproblem kan övervägas om rätten för ett nätföretag att producera el vid ett elavbrott i stället för att vara beroende av typen av aggregat skulle kunna knytas till att produktionen får ske tillfälligt i syfte att ersätta utebliven el vid ett elavbrott, dvs. oavsett om produktionen sker i ett reservkraftaggregat Lagrådet föreslår mot bakgrund av det anförda att 3 kap. 1 a § andra stycket ges följande lydelse: Utan hinder av första stycket får produktion av el bedrivas tillsammans med nätverksamhet av samma juridiska person, om produktionen 1. uteslutande är avsedd för att täcka nätförluster, eller 2. sker tillfälligt i syfte att ersätta utebliven el vid elavbrott. 3 kap. 9 § I 3 kap. 9 § fjärde stycket finns ett bemyndigande för regeringen eller om regeringen så bestämmer nätmyndigheten, att meddela närmare före- skrifter om god kvalitet på överföringen av el. I förslaget görs det tillägget att bemyndigandet också får avse före- skrifter om de tekniska krav på ett elnät som behövs för att garantera en leveranssäker överföring av el. Enligt Lagrådets bedömning torde meddelande av föreskrifter om tekniska krav på ett elnät för leveranssäker elöverföring rymmas inom det nu gällande bemyndigandet att meddela närmare föreskrifter om god kvalitet på överföringen av el. Ett klargörande om att det förhåller på detta sätt är dock inte opåkallat. Lagrådet föreslår därför att 3 kap. 9 § fjärde stycket ges följande lydelse: Regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer får meddela närmare föreskrifter om vilka krav som skall vara uppfyllda för att överföringen av el skall vara av god kvalitet. 10 kap. 11 § Enligt vad som föreslås i 10 kap. 11 § i remissen skall en period med avbruten överföring av el (avbrottsperiod) anses avslutad när överföring- en åter har fungerat sammanhängande . Av författningskommentaren (s. 52) framgår att de då överföringen åter har fungerat inte skall räknas in i avbrottsperioden. Det motsatta gäller om elen efter ett avbrott åter har fungerat än . Enligt Lagrådets mening bör detta förhållande komma till direkt uttryck i lagtexten. Lagrådet föreslår därför att 10 kap. 11 § ges följande lydelse: En period med avbruten överföring av el (avbrottsperiod) skall anses avslutad när avbrottet har upphört, om överföringen därefter har fungerat oavbrutet under de närmast följande . Det framgår däremot inte av författningskommentaren hur man skall se på den situationen att ett inledande elavbrott på t.ex. följs av eltillförsel under exempelvis , varpå följer ett avbrott i elöver- föringen på t.ex. . Det beskrivna fallet väcker enligt Lagrådet åtminstone två frågor. En fråga är om det med hänsyn till ordalydelsen i 10 kap. 10 § går att dra den slutsatsen att även flera kortare elavbrott, med perioder av fungerande elöverföring kortare än däremellan, kan ligga till grund för avbrottsersättning, under förutsättning att avbrotten tillsam- mans uppgår till minst . Av 10 kap. 11 § kan man möjligen utläsa att avbrottsersättning skall kunna bli aktuell i ett sådant fall, eftersom elöverföringen, efter det inledande avbrottet, har fungerat i , varpå har följt ett nytt avbrott, som innebär att el- användaren i det beskrivna fallet varit utan el i sammanlagt . En annan fråga är om den mellanliggande timmen med fungerande el- överföring skall räknas med som ersättningsgrundande. Enligt Lagrådet bör situationer liknande den beskrivna övervägas under det fortsatta beredningsarbetet och vägledande exempel redovisas i författningskommentaren och erforderliga kompletteringar göras i lagtexten. 10 kap. 12 § Paragrafen innehåller bestämmelser om hur avbrottsersättningen skall beräknas. Enligt den föreslagna lydelsen skall ersättning för en avbrotts- period om minst och högst betalas av elanvändarens normala årliga nätkostnad, dock lägst av prisbasbeloppet enligt lagen (1962:381) om allmän försäk- ring, avrundat till närmast högre hundratal kronor. Om avbrottsperioden är längre än skall för varje därefter påbörjad tjugo- fyratimmarsperiod ytterligare ersättning betalas av el- användarens normala årliga nätkostnad, dock lägst av pris- basbeloppet avrundat till närmast högre hundratal kronor. Ersättningen för en avbrottsperiod skall uppgå till högst av elanvändarens normala årliga nätkostnad. Den föreslagna ordningen, enligt vilken avbrottsersättningen skall be- talas utan oskäligt dröjsmål (jfr 14 §), synes förutsätta att den ersättnings- skyldige kan beräkna ersättningen på ett enkelt sätt och utan att i det enskilda fallet behöva göra någon närmare utredning. Den föreslagna metoden för beräkning av ersättning motsvarar knappast ett sådant krav på enkelhet. Lagrådet förordar därför att det i den fortsatta beredningen övervägs om ersättningen, i stället för att beräknas på elanvändarens normala årliga nätkostnad, kan beräknas på elanvändarens beräknade år- liga nätkostnad, dvs. den beräknade årliga kostnad som ligger till grund för nätanvändarens preliminära nätavgift när avbrottet inträffar. 10 kap. 14 § Paragrafen innehåller bestämmelser om när avbrottsersättningen skall betalas. Vad gäller elanvändarens rätt till ränta vid försenad betalning sägs i kommentaren endast att bestämmelsen kommer att styra hur dröjs- målsräntan skall beräknas. Avsikten torde vara att räntelagens (1975:635) bestämmelser skall tillämpas. Huruvida 3 eller 4 § nämnda lag är tillämp- lig, dvs. om förfallodagen skall anses bestämd i förväg eller inte, torde, som förslaget nu är utformat, vara en fråga som det ytterst ankommer på rättstillämpningen att besvara. Det hade naturligtvis varit önskvärt att redan nu närmare klargöra vad som skall gälla i fråga om elanvändarens rätt till ränta på avbrotts- ersättning. I lagrådsremissen föreslås att bestämmelserna om det s.k. funktions- kravet som innebär att ett nätföretag skall se till att avbrott i över- föringen av el till en elanvändare i princip aldrig överstiger skall träda ikraft . föreslås att bestämmelserna om skyldighet för ett nätföretag att betala s.k. avbrotts- ersättning till elanvändarna efter tolv timmars elavbrott skall träda ikraft . Även bestämmelserna om avbrottsersättning avses ha i huvudsak preventiv funktion, dvs. att de skall främja en höjning av kvaliteten i näten och därigenom öka leveranssäkerheten. I likhet med vad som sägs i lagrådsremissen (s. 24 och 47) och som även har framhållits av flera remissinstanser gör Lagrådet den bedöm- ningen att det nya funktionskravet att ett elavbrott i princip inte får över- stiga i många fall kommer att medföra ökade inve- steringsbehov hos nätföretagen och att de därför behöver för att genomföra nödvändiga investeringar i sina anläggningar och för att an- passa sin organisation för drift, underhåll och reparation. Ett sådant utrymme behövs naturligtvis i än högre grad om nätföretagen skall få en rimlig möjlighet att anpassa anläggningar och organisation för att mot- verka elavbrott, som uppgår . Tiden mellan ett riksdags- beslut och det avsedda ikraftträdandet vid års- skiftet 2005/2006 framstår som alltför knapp för att det beskrivna syftet med lagstiftningen att skapa starka drivkrafter för leveranssäkra elnät skall kunna uppnås åtminstone på kortare sikt. Till detta kommer att det kan ifrågasättas om den föreslagna ikraftträdandetidpunkten i praktiken ens ger utrymme för företagen att överväga eventuella försäkrings- lösningar och vid behov vidta åtgärder i detta avseende. När det gäller frågan om övergångsbestämmelser kan Lagrådet konsta- tera att den situationen att ett elavbrott inträffar före ikraftträdandet och sedan fortsätter därefter inte behandlas i lagrådsremissen. Vad som ska gälla i den beskrivna situationen bör klargöras och kan lösas genom en övergångsbestämmelse av exempelvis följande lydelse: Bestämmelserna i 10 kap. om avbrottsersättning gäller inte för den period av ett elavbrott som har inträffat före denna lags ikraftträdande. Däremot skall bestämmelserna tillämpas på ett sådant elavbrott för den period av avbrottet som ligger efter ikraftträdandet, om avbrottet härefter Utdrag ur protokoll vid regeringssammanträde Närvarande: Statsministern , statsråden , , , , Y. , , , , Nuder, M. , , , , , , . Regeringen beslutar proposition Leveranssäkra elnät. inför, ändrar, upp- Lag om ändring i ellagen 3 kap. 9 § 3 kap. 9 c § 3 kap. 9 e § 8 kap. 12 §