prop · GS03178 · 2005-09-02 00:00:00 — Utredningens förslag: Överensstämmer med regeringens förslag (se betänkandet s. 115 f.). Remissinstanserna: De flesta remissinstanser har inte haft några in- vändningar mot utredningens förslag. till trossamfund har ansett att förslaget är alltför strikt. stanser, bl.a. Föreningen kooperativ utveckling i (FKU), har diskuterat om det bör krävas att det bolag som anges i bolagsordningen sysslar med samma verksamhet eller är verksamt i samma kommun som det bolag som likvideras. Skälen för regeringens förslag: Vid likvidation av ett aktiebolag skall normalt, sedan alla kända skulder har betalats, återstående tillgångar skiftas (se 25 kap. 38 § nya aktiebolagslagen). fastställande av vad som skall tillkomma varje aktieägare. tagsfall skall medlen tillfalla Allmänna arvsfonden i stället för aktie- Så skall ske bl.a. om någon delägare inte lyfter vad han eller hon har fått vid skiftet eller om det vid fortsatt likvidation fram- kommer en mindre tillgång och tillgången är av obetydligt värde (se 25 kap. 42 och 44 §§ nya aktiebolagslagen). har efterfrågat klargöranden av hur s.k. aktieägartillskott skall behandlas vid likvidation. I ett aktiebolag med särskild vinstutdel- ningsbegränsning skall, enligt vad som har föreslagits, endast en begränsad vinstutdelning vara tillåten. Det framstår då som följdriktigt att aktieägarna vid bolagets likvidation inte bör kunna tillgodogöra sig en större del av bolagets vinst än de hade kunnat göra om verksamheten hade fortsatt. Förutom de vinstmedel som aktieägarna sålunda bör till- skiftas, bör aktieägarna tilldelas det kapital som har tillskjutits till bolaget som betalning för aktier. S.k. aktieägartillskott bör däremot inte beaktas vid beräkningen av vad aktieägarna skall tilldelas (jfr ovan avsnitt 5.5). Efter det att bolagets kända skulder har betalats och aktieägarna till- delats dels det kapital som har tillskjutits till bolaget som betalning för aktier, dels ett belopp motsvarande den vinstutdelning som med be- aktande av den tidigare föreslagna begränsningsregeln eller en lägre gräns i bolagsordningen får ske kan dock ytterligare tillgångar finnas kvar. Hur bör då dessa tillgångar få användas? Som utredningen framhållit är det naturligt att återstående tillgångar får användas enbart på ett sätt som är förenligt med det syfte som motiverar värdeöverföringsbegränsningarna. På så sätt minskar risken för att en likvidation sker i syfte att kringgå dessa begränsningar. Eftersom övriga företagsformer saknar sådana begränsningsregler som föreslås, framstår det som mest ändamålsenligt att återstående tillgångar får föras över endast till annat aktiebolag av samma slag som det bolag som har likviderats. Även att överföra tillgångarna till Allmänna arvsfonden bör, som utredningen angett, vara tillåtet. till trossamfund och har ansett att förslaget är alltför strikt. Med hänsyn till risken för att likvidationen av bolaget äger rum i syfte att kringgå lagens vinstutdelningsbegränsningar framstår det dock, som utredningen har angett, som mest lämpligt att inte tillåta andra mottagare än annat aktiebolag av det nya slaget eller Allmänna arvs- fonden. Ett bolag av det nya slaget bör således i bolagsordningen kunna ange ett annat bolag av samma slag som mottagare av kvarvarande tillgångar vid en likvidation. Om något annat bolag inte angetts som mottagare, skall kvarvarande medel gå till Allmänna arvsfonden. En särskild fråga som bl.a. Föreningen kooperativ utveckling i (FKU) har tagit upp är om det bör krävas att det eller de bolag som anges i bolagsordningen sysslar med samma verksamhet eller är verksam i samma kommun som det bolag som likvideras. En sådan ordning kan tyckas vara befogad om verksamheten till någon del finansieras av offentliga medel. Enligt regeringens mening finns det dock för när- varande inte tillräckliga skäl att ställa upp associationsrättsliga regler om detta. Därtill kommer att ett sådant krav lätt skulle kunna bli ett slag i luften, eftersom det utifrån de regler som föreslås står ett bolag fritt att byta verksamhet. Frågor om krav på samma slags verksamhet etc. får i stället, vid behov, tas upp om det blir aktuellt att införa en ordning där t.ex. möjligheten att få tillstånd eller förmåner knyts till att verk- samheten i fråga drivs i form av ett aktiebolag av det nya slaget eller i annan jämförbar företagsform. Regeringens förslag: Ett aktiebolag med särskild vinstutdelnings- begränsning skall få delta i en fusion som överlåtande bolag endast om också det övertagande bolaget är ett bolag med särskild vinstutdel- ningsbegränsning. Vad som sägs i lagen (1987:667) om ekonomiska föreningar om fusion mellan en ekonomisk förening och ett helägt dotteraktiebolag gäller inte om dotteraktiebolaget är ett aktiebolag med särskild vinst- utdelningsbegränsning. Utredningens förslag: Överensstämmer i huvudsak med regeringens förslag, dock att utredningen inte har föreslagit någon särskild regel om fusion mellan en ekonomisk förening och ett helägt dotteraktiebolag (se betänkandet s. 116 f.). Remissinstanserna: Remissinstanserna har inte haft några invänd- ningar mot utredningens förslag. Skälen för regeringens förslag: En fusion innebär att ett aktiebolags samtliga tillgångar och skulder övertas av ett annat aktiebolag mot veder- lag till aktieägarna i det överlåtande bolaget i form av aktier i det över- tagande bolaget, varvid det överlåtande bolaget upplöses utan likvidation (se 23 kap. 1 § första stycket nya aktiebolagslagen). Fusion kan ske antingen mellan det övertagande bolaget på ena sidan och ett eller flera överlåtande bolag på andra sidan, absorption, eller mellan två eller flera överlåtande bolag genom att de bildar ett nytt övertagande bolag, kombination (se 23 kap. 1 § andra stycket). En fusion får effekter för aktieägarna i det eller de bolag som upplöses. Dessa aktieägare skall därför kompenseras med aktier i det övertagande bolaget eller kontant ersättning (se 23 kap. 2 §). Lagen innehåller också regler som syftar till att aktieägarna skall tillhandahållas information om och inflytande över den avsedda fusionen (se 23 kap. 610 §§) samt särskilda regler om revi- sorsgranskning av fusionsplanen (se 23 kap. 11 §). Om fusionen medför att övertagande bolags soliditet försämras, får fusionen effekter också för övertagande bolags borgenärer. Lagen ger därför borgenärerna ett visst inflytande över fusionen (se 23 kap. 1924 §§). Enligt utredningen bör ett aktiebolag av det nya slaget få delta som överlåtande bolag i en fusion enbart under förutsättning att det överta- gande bolaget är ett aktiebolag med särskild vinstutdelningsbegränsning. Regeringen är av samma mening. Med en sådan bestämmelse förhindras att överskott i det nya slaget av aktiebolag kommer ett vinstutdelande aktiebolag till godo och tas i anspråk för sedvanlig vinstutdelning. Lagen (1987:667) om ekonomiska föreningar innehåller särskilda be- stämmelser om fusion mellan en ekonomisk förening och ett helägt dotteraktiebolag (se 12 kap. 8 §). Ett aktiebolag av det nya slaget föreslås kunna ingå i en koncern i samma omfattning som andra aktiebolag (se nedan avsnitt 5.12). Detta innebär att ett bolag av det nya slaget kan komma att utgöra ett helägt dotteraktiebolag till en ekonomisk förening. Eftersom den ekonomiska föreningsformen inte innehåller några regler som förhindrar att vinst delas ut till föreningens medlemmar, bör de ovan nämnda bestämmelserna om fusion mellan en ekonomisk förening och ett helägt dotteraktiebolag inte gälla om dotteraktiebolaget är ett aktie- Prop. 2004/05:178 bolag av det nya slaget. En särskild fråga, som utveckling i (FKU) har tagit upp, är om fusionsförfarandet, t.ex. genom hur fusions- vederlaget bestäms, kan missbrukas för att kringgå vinstutdelningsbe- gränsningarna. Eftersom aktiebolagslagen innehåller bestämmelser som tillvaratar både aktieägarnas och borgenärernas rätt (jfr ovan) och dess- utom regler om revisorsgranskning, får riskerna för detta bedömas som förhållandevis små. Några ytterligare regler synes inte behövas. Regeringens förslag: Ett aktiebolag med särskild vinstutdelningsbe- gränsning skall få delta i en delning som överlåtande bolag endast om det eller de övertagande bolagen också är aktiebolag med särskild vinst- utdelningsbegränsning. Utredningens förslag: Frågan har inte behandlats av utredningen. Remissinstanserna: Remissinstanserna har inte yttrat sig i frågan. Skälen för regeringens förslag: Genom nya aktiebolagslagen införs ett nytt rättsligt instrument, delning av aktiebolag. Enligt reglerna om detta kan ett aktiebolag delas genom att bolagets tillgångar och skulder övertas av ett eller flera andra aktiebolag med vederlag till aktieägarna i det överlåtande bolaget (se 24 kap. 1 §). En delning av ett aktiebolag kan vara motiverad av organisatoriska skäl. Som tidigare framhållits bör reglerna för aktiebolag av det nya sla- get i så liten utsträckning som möjligt avvika från vad som gäller för van- liga aktiebolag. Frågan är då om det finns skäl att förhindra delning av aktiebolag med särskild vinstutdelningsbegränsning. Eftersom det primä- ra syftet med det nya slaget av aktiebolag är att överskott inte skall kunna tas ut i någon större utsträckning, framstår det som naturligt att tillåta delning endast om det eller de bolag som tar över tillgångar och skulder från ett aktiebolag med särskild vinstutdelningsbegränsning också är ett bolag av det nya slaget. Regeringen föreslår därför att delning av aktie- bolag med särskild vinstutdelningsbegränsning skall få ske endast om denna förutsättning är uppfylld. Regeringens bedömning: Det behövs inte några särregler om ökning av Utredningens bedömning: Överensstämmer med regeringens bedöm- ning (se betänkandet s. 117 f.). Remissinstanserna: Remissinstanserna har inte haft några invänd- ningar mot utredningens bedömning. Skälen för regeringens bedömning: Ett aktiebolag kan öka sitt aktie- kapital genom fondemission. Ökningen sker då utan tillskott från aktie- ägarna (se 11 kap. 1 § 1 och 12 kap. nya aktiebolagslagen). et kan också ökas genom tillskott från befintliga eller blivande aktie- Det finns tre olika sätt för detta. Ökningen kan ske genom att bolaget ger ut nya aktier mot omedelbar betalning, nyemission (se 11 kap. 1 § 2 och 13 kap.). Ökningen kan också ske genom att inne- havare av teckningsoptioner, som bolaget har gett ut, tecknar aktier i bo- laget mot betalning (se 11 kap. 1 § 3 och 14 kap.). Aktiekapitalet kan slutligen ökas genom att innehavare av konvertibler, som bolaget har gett ut, byter ut konvertiblerna mot aktier i bolaget (se 11 kap. 1 § 4 och 15 kap.). Vad bör då gälla för dessa situationer i aktiebolag med särskild vinstut- delningsbegränsning? Först något om fondemission. Fondemission kan ske dels genom att belopp överförs från reservfonden, uppskrivningsfonden eller fritt eget kapital, dels genom att värdet av anläggningstillgångarna skrivs upp (se 12 kap. 1 § första stycket). I ett vanligt aktiebolag innebär en fond- emission inte något ökat utrymme för vinstutdelning eller annan värde- överföring. Tvärtom leder en ökning av aktiekapitalet typiskt sett till att bolagets fria egna kapital minskar. I fråga om aktiebolag med särskild vinstutdelningsbegränsning hamnar saken dock i ett annat läge eftersom utrymmet för värdeöverföringar beräknas på grundval av det kapital som aktieägare tillskjutit till bolaget som betalning för aktier (se ovan avsnitt 5.5). Vid fondemission görs, som tidigare angetts, inga tillskott från aktieägarna. Detta innebär att det ytterligare belopp som genom fond- emissionen tillförs aktiekapitalet inte kommer att ingå i underlaget för beräkning av utrymmet för värdeöverföringar. Regeringen delar därför utredningens bedömning att det inte finns anledning att begränsa möjlig- heterna för bolag av det nya slaget att genomföra fondemissioner. När det gäller de övriga tre metoderna för ökning av aktiekapitalet sker ökningen genom tillskott från befintliga eller blivande aktieägare. De be- lopp som har tillskjutits kommer att räknas med i underlaget för värde- överföringar (jfr ovan avsnitt 5.5). Det finns enligt regeringens bedöm- ning inte skäl att begränsa möjligheterna för ett aktiebolag av det nya slaget att öka aktiekapitalet på ovan beskrivna sätt. Några särskilda regler för aktiebolag med särskild vinstutdelningsbegränsning behövs således inte. har påtalat att ett bolag av det nya slaget kan komma att försöka kringgå vinstutdelningsbegränsningarna genom att låta konverti- bla skuldebrev löpa med en ränta som avsevärt överstiger statslåneräntan plus en procentenhet. Sådana förfaranden torde dock, om den ränta som betalas är högre än marknadsräntan, vara att bedöma som värdeöver- föringar (jfr prop. 2004/05:85 s. 747) och alltså falla in under såväl de regler om värdeöverföringsbegränsningar som tidigare föreslagits som de generella reglerna i 17 kap. 3 § (se ovan avsnitt 5.5). Regeringens bedömning: Några särregler om minskning av aktiekapi- talet för återbetalning till aktieägarna bör inte införas för det nya slaget Reglerna om värdeöverföringsbegränsningar blir avgör- ande för i vilken utsträckning minskning av detta slag kan ske. Utredningens förslag: Utredningen har föreslagit att någon minskning Prop. 2004/05:178 av aktiekapitalet inte skall vara möjlig (se betänkandet s. 118 f.). Remissinstanserna: De allra flesta remissinstanser har inte haft några invändningar mot utredningens förslag. Länsrätten i har ansett att ett aktiebolag med särskild vinstutdelningsbegränsning bör få minska aktiekapitalet för återbetalning till aktieägarna så länge minsk- ningsbeloppet håller sig inom ramen för vad som bolaget får dela ut. Skälen för regeringens bedömning: Minskning av aktiekapitalet får ske för 1) täckning av förlust, 2) avsättning till fritt eget kapital, och 3) återbetalning till aktieägarna (se 20 kap. 1 § första stycket nya aktie- bolagslagen). Vidare kan minskning av aktiekapitalet ske enligt förbehåll i bolagsordningen. Lika med utredningen anser regeringen inte att det möter några hinder att tillåta minskning av aktiekapitalet för ändamål enligt punkterna 1 och 2. När det gäller minskning av aktiekapitalet för återbetalning till aktie- ägarna är, som utredningen har framhållit, syftet med bestämmelserna för den nya typen av aktiebolag visserligen att säkerställa att bolagets vinster till övervägande del stannar kvar inom bolaget samt att bolagets till- gångar inte överförs till andra. I det föregående har dock föreslagits att en viss, begräsad utdelning skall vara tillåten. Som Länsrätten i har varit inne på framstår det då som följdriktigt att tillåta minskning av aktiekapitalet för återbetalning till aktieägarna inom ramen för vad bolaget kan dela ut i vinst till aktieägarna. Regeringen anser således, till skillnad från utredningen, att sådan minskning bör vara tillåten. Eftersom minskning av aktiekapitalet för återbetalning till aktieägarna utgör en form av värdeöverföring (se 17 kap. 2 § 3 nya aktiebolagslagen, jfr ovan avsnitt 5.5) behövs inga särskilda bestämmelser om detta. Regeringens bedömning: Ett aktiebolag med särskild vinstutdelnings- begränsning bör, i samma omfattning som andra aktiebolag, få ingå i en Regeringens förslag: Om ett aktiebolag med särskild vinstutdelnings- begränsning ingår i en koncern, skall bolaget inte till ett annat företag inom koncernen få föra över högre belopp än vad som tillsammans med bolagets värdeöverföringar från en årsstämma till nästa motsvarar tillåten värdeöverföring. En överföring skall dock alltid få ske om den har rent affärsmässig karaktär för bolaget. Ett aktiebolag med särskild vinstutdelningsbegränsning skall varje räkenskapsår i en särskild förteckning anteckna de lån och säkerheter som bolaget har lämnat till företag i en koncern i vilket bolaget ingår. Utredningens bedömning och förslag: Överensstämmer i stora delar med regeringens bedömning och förslag. Utredningen har dock föreslagit att de transaktioner som bör tillåtas inom en koncern bör beskrivas som transaktioner som är affärsmässigt motiverade (se betänkandet s. 119 Utredningen har vidare inte föreslagit någon skyldighet att anteckna koncernlån i en särskild förteckning. Remissinstanserna: De flesta remissinstanser har inte haft några Prop. 2004/05:178 invändningar mot utredningens förslag. har dock efterlyst ett klargörande av begreppet affärs- mässigt motiverad. Föreningen kooperativ utveckling i har pe- kat på svårigheter att kontrollera hur överskott och tillgångar används. Skälen för regeringens bedömning och förslag Ett aktiebolag är moderbolag och en annan juridisk person är dotterföre- tag, t.ex. om aktiebolaget äger aktier som representerar mer än hälften av rösterna för samtliga aktier eller andelar i den juridiska personen (se 1 kap. 11 § nya aktiebolagslagen). Tillsammans utgör företagen en koncern. Det är naturligt att aktiebolag av det nya slaget skall kunna ägas av andra företag och att de själva skall kunna äga andra företag. Det innebär att de ibland kommer att ingå i koncerner, ibland som moderbolag och ibland som dotterbolag. Huvudsyftet med aktiebolag av det nya slaget är att skapa garantier för att upparbetade överskott stannar kvar i bolaget (se ovan avsnitt 5.1). Det kan mot den bakgrunden och då det är vanligt med värdeöverföringar mellan koncernföretag finnas anledning att överväga om det för det nya slaget av aktiebolag bör införas några särskilda regler för koncernför- hållanden för att hindra att medel förs över från bolaget till andra företag i koncernen. I det följande redogörs först i korthet för gällande regler om koncernförhållanden. Därefter övervägs behovet av särregler för kon- där aktiebolag med särskild vinstutdelningsbegränsning ingår. Slutligen behandlas frågan om s.k. koncernlån. Nuvarande regler om koncernbidrag m.m. Som redan har framgått utgör en koncern en grupp av företag som ofta bildar en ekonomisk enhet men som inte utgör ett eget rättssubjekt. Det är vanligt med värdeöverföringar mellan koncernföretag, s.k. koncern- bidrag. Reglerna om sådana bidrag finns inom skatterätten (se 35 kap. inkomstskattelagen [1999:1229]). Dessa regler syftar till att den samlade skattebelastningen för en koncern skall vara lika stor som om koncernens verksamhet hade bedrivits inom ett enda företag. Koncernbidrag är så- ledes i princip avdragsgilla för det givande företaget och förenade med skattskyldighet för det mottagande företaget. Från aktiebolagsrättsliga utgångspunkter är ett koncernbidrag oftast en form av värdeöverföring som skall bedömas enligt aktiebolagslagens be- stämmelser om sådana överföringar. Termen koncernbidrag används emellertid ibland som beteckning på transaktioner som i själva verket bör karaktäriseras som kostnadsersättningar, dvs. vederlag för utförda presta- tioner. Sådana transaktioner innefattar inte någon värdeöverföring i aktie- bolagslagens bemärkelse och omfattas således inte av lagens begräns- ningar mot värdeöverföringar (jfr prop. 2004/05:85 s. 385 f.). När det gäller riktiga koncernbidrag brukar man skilja på några olika situationer. Nedan angivna exempel motsvarar dem som nämns i förarbe- tena till den nya aktiebolagslagen (se a. prop. s. 385 f.). 1.Koncernbidrag från ett helägt dotterbolag till moderbolaget. Ett sådant bidrag omfattas av reglerna om begränsningar mot värdeöver- föringar (se 17 kap. 3 § aktiebolagslagen). 2.Koncernbidrag från ett majoritetsägt dotterbolag till moderbolaget. Även detta slag av bidrag utgör en värdeöverföring och är underkastat reglerna om begränsningar mot värdeöverföringar. 3.Koncernbidrag från ett dotterbolag till ett annat dotterbolag (syster- bolag) utgör också en värdeöverföring och omfattas av samma begräns- ningsregler som tidigare nämnda bidrag. 4.Bidrag från moderbolaget till ett dotterbolag i form av s.k. aktie- ägartillskott. Om dotterbolaget är solvent, innebär en sådan transaktion normalt att moderbolagets aktier i dotterbolaget stiger i värde med ett sammanlagt belopp motsvarande bidraget. Det är i så fall inte fråga om en värdeöverföring från bolaget. Om dotterbolagets ekonomiska ställning däremot är sådan att tillskottet inte alls, eller endast delvis, påverkar värdet av dotterbolagsaktierna, kan transaktionen vara att betrakta som en värdeöverföring. Då gäller de vanliga begränsningsreglerna. Ur dotterbolagets synvinkel är bidraget, oavsett om det från moderbolagets perspektiv är att betrakta som en värdeöverföring eller inte, ett aktie- ägartillskott. Koncernbidrag från aktiebolag med särskild vinstutdelningsbegränsning I det föregående har konstaterats att de flesta slag av koncernbidrag, men inte alla, skall bedömas enligt aktiebolagslagens regler om värdeöverfö- ringar. Finns det då skäl att i detta avseende införa några särskilda regler i fråga om aktiebolag med särskild vinstutdelningsbegränsning? I det följande behandlas denna fråga utifrån de situationer som har beskrivits i avsnittet ovan. Eftersom ett aktiebolag med särskild vinstutdelnings- begränsning föreslås kunna ingå i en koncern där även andra typer av företag än aktiebolag ingår, diskuteras även överföringar till företag av annat slag än aktiebolag. Ett koncernbidrag från ett helägt dotterbolag med särskild vinstut- delningsbegränsning till moderbolaget (jfr situation 1 ovan) bör vara tillåtet, under förutsättning att det belopp som överförs ryms inom vad som finns tillgängligt för värdeöverföringar i det särskilda aktiebolags- slaget (se ovan avsnitt 5.5). Eftersom ett koncernbidrag i detta fall utgör en värdeöverföring, skall det bedömas enligt de tidigare föreslagna reg- lerna om värdeöverföringsbegränsningar och reglerna i 17 kap. nya aktiebolagslagen. Några särskilda regler för denna situation är således inte påkallade. Ett koncernbidrag från ett majoritetsägt dotterbolag med särskild vinstutdelningsbegränsning till moderbolaget (jfr situation 2 ovan) bör också vara tillåtet, om bidraget ryms inom ramen för tillåtna värdeöver- föringar. Några särskilda bestämmelser behövs inte heller för denna situation, eftersom bidraget även i detta fall är att se som en värdeöver- föring som omfattas av begränsningsreglerna. Även bidrag från ett dotterbolag med särskild vinstutdelningsbegräns- ning till ett annat dotterföretag (jfr situation 3 ovan) liksom bidrag från ett moderbolag med särskild vinstutdelningsbegränsning till ett icke helägt dotterföretag bör vara tillåtna i den utsträckning de ryms inom ramen för värdeöverföringsbegränsningarna. Ett bidrag från moderbolag med särskild vinstutdelningsbegräns- ning till ett helägt dotterbolag, s.k. aktieägartillskott, eller ett bidrag till ett annat helägt dotterföretag (jfr situation 4 ovan) kan vara att betrakta som en värdeöverföring, om dotterföretagets ekonomiska ställning är sådan att tillskottet inte, eller endast delvis, påverkar värdet på aktierna eller andelarna i dotterföretaget. Då omfattas det av värdeöverförings- begräsningarna. Normalt innebär dock ett sådant bidrag att moderbo- lagets aktier eller andelar i dotterföretaget stiger i värde med ett samman- lagt belopp motsvarande bidraget. Det är i så fall inte fråga om någon värdeöverföring. De tidigare föreslagna värdeöverföringsbegränsning- arna blir inte tillämpliga på en sådan transaktion. Finns det då anledning att begränsa möjligheterna till sådana transak- tioner? Som Länsrätten i har varit inne på synes riskerna för otillbörliga överföringar visserligen vara små när det bara finns ett helägt dotterbolag och ett moderbolag med särskild vinstutdelningsbegränsning i koncernen. Bidraget kommer ju då alltjämt som regel moderbolaget till godo, eftersom dess aktier eller andelar i dotterföretaget kan förväntas stiga i värde med ett belopp som motsvarar bidraget.