prop · GT0361 · 2005-12-14 00:00:00 — Regeringens skrivelse 2005/06:61 redogörelse för tillämpningen av lagen (1991:572) om särskild utlänningskontroll Regeringen överlämnar denna skrivelse till . I skrivelsen redogör regeringen för tillämpningen av lagen (1991:572) om särskild utlänningskontroll till och för utvecklingen av den internationella terrorismen . Regeringen har bifallit en ansökan av Sä- kerhetspolisen om utvisning enligt lagen om särskild utlänningskontroll och avslagit en ansökan om upphävande av ett tidigare meddelat utvis- ningsbeslut enligt lagen. Lagen om särskild utlänningskontroll ............................................... Den parlamentariska kontrollen ........................................................ Tillämpningen av lagen om särskild utlänningskontroll ................... Utvecklingen av den internationella terrorismen .............................. Utdrag ur protokoll vid regeringssammanträde ... I samband med införandet av lagen (1991:572) om särskild utlännings- kontroll ansågs att den parlamentariska kontrollen av hur regeringen tillämpar terroristbestämmelserna och reglerna om tvångsåtgärder lik- som skulle ske genom att regeringen lämnar en skrivelse till (prop. 1990/91:118 s. 72, bet. 1990/91:JuU29 s. 32, rskr. 1990/91:298). Den senaste redogörelsen lämnades i regering- ens skrivelse 2004/05:44. Regeringen lämnar nu en motsvarande redogörelse för tiden till . (Säkerhetspolisen) har som underlag för redogörelsen i en skrivelse till regeringen redogjort för tillämpningen av lagen om särskild utlänningskontroll , dnr Ju2005/10885/PO. 2 Lagen om särskild utlänningskontroll Särskilda bestämmelser som syftar till att bekämpa terrorism infördes i svensk lagstiftning genom lagen (1973:162) om särskilda åtgärder till förebyggande av vissa våldsdåd med internationell bakgrund. syftade till att göra det möjligt att hindra presumtiva terrorister från att komma in eller stanna kvar i och att skapa utrymme för kontroll i de fall då de av asylrättsliga skäl ändå måste beredas en i landet. Bestämmelserna har ändrats . återfinns de i lagen (1991:572) om särskild utlänningskontroll. nya lagens tillkomst konstaterade man att särskilda bestämmelser alltjämt behövs som ger utrymme för att utvisa sådana utlänningar som bedöms som farliga med hänsyn till risken för terrorhandlingar (prop. 1990/91:118 s. 30). Enligt lagens lydelse skall en utlänning kunna utvisas om det behövs av hänsyn till rikets säkerhet, eller om det med hänsyn till vad som är känt om personens tidigare verksamhet och övriga omständigheter kan befaras att personen kommer att begå eller medverka till terroristbrott enligt 2 § lagen (2003:148) om straff för terroristbrott eller försök, förbe- redelse eller stämpling till sådant brott. gen (1989:529) om avvisning och utvisning skall dock tillämpas i första Det krävs inte att personen i fråga tillhör en viss organisation för att la- gen om särskild utlänningskontroll skall kunna tillämpas. tillämpas även vid brottslig gärning i en främmande stat. ningsbeslut inte kan verkställas på grund av att det t.ex. finns risk för dödsstraff eller tortyr i det land till vilket personen skall utvisas, skall regeringen, efter ett beslut om utvisning enligt lagen, förordna att verk- ställigheten skall skjutas upp, s.k. inhibition. Regeringen kan i sådant fall meddela bestämmelser om skyldighet för personen att på vissa tider anmäla sig hos en polismyndighet, s.k. anmälningsplikt. om utvisning får regeringen även förordna att vissa särskilda bestämmel- ser om tvångsmedel i spaningssyfte får tillämpas, t.ex. husrannsakan och Beslutet om tvångsmedel i det enskilda fallet fat- tas av domstol. Ett regeringsbeslut om anmälningsplikt eller ett förord- Skr. 2005/06:61 nande om befogenhet att tillämpa tvångsmedelbestämmelserna är giltigt i Efter treårsfristens utgång skall frågan prövas av allmän domstol. 3 Den parlamentariska kontrollen Terroristbestämmelserna och reglerna om särskilda tvångsåtgärder fick vid sin tillkomst en begränsad giltighetstid, vilket innebar en möjlighet att kontrollera regeringens och myndigheternas handlande. När terrorist- bestämmelserna permanentades beslutades att regeringen skulle lämna en skrivelse till med redovisning av bestämmel- sernas tillämpning (prop. 1975/76:18 s. 161). En motsvarande redovis- ning görs beträffande bestämmelserna i 27 kap. om hemlig teleavlyssning och hemlig teleövervakning samt beträffande la- gen (1995:1506) om hemlig kameraövervakning. I samband med att la- gen om särskild utlänningskontroll infördes ansåg man att den parla- mentariska kontrollen av hur regeringen tillämpar bestämmelserna och reglerna om tvångsåtgärder även i fortsättningen bör göras genom att re- geringen lämnar en skrivelse till . Regeringen beslutade om propositionen Ny instans- och processordning i utlännings- och medborgarskapsärenden (prop. 2004/05:170). antog propositionen (rskr. 2005/06:1). Lagstiftningen, som träder i kraft , innebär att ärenden enligt utlänningslagen med säkerhetsaspekter och ärenden enligt lagen om särskild utlänningskontroll skall avgöras av Mi- grationsverket i första instans. beslut skall kunna överklagas till regeringen. Överklagandet skall ges in till verket som skyndsamt skall överlämna ärendet till Migrationsöverdomstolen. Dom- stolen skall hålla muntlig förhandling och yttra sig i ärendet. Yttrandet och handlingarna skall därefter överlämnas till regeringen för beslut. Om domstolen kommer fram till att det finns hinder mot verkställighet, skall yttrandet i den delen vara bindande för regeringen. trädde en lagändring i 27 kap. i kraft som bl.a. innebar att ett system med offentliga ombud infördes i alla ärenden om hemlig teleavlyssning och hemlig teleövervakning (prop. 2002/03:74, bet. 2003/04:JuU2, rskr. 2003/04:14). Det offentliga ombu- det har till uppgift att bevaka enskildas integritetsintressen. Ombudet får tillgång till all information som ligger till grund för domstolens prövning och har möjlighet att överklaga domstolens beslut. Denna ordning gäller även ärenden där lagen om särskild utlänningskontroll är tillämplig och frågan om hemlig teleavlyssning eller teleövervakning aktualiseras. I departementspromemorian Hemliga tvångsmedel m.m. under en stärkt parlamentarisk kontroll (Ds 2005:53) föreslås att en ny nämnd, , skall inrättas under regeringen och att nämnden Skr. 2005/06:61 skall granska författningsreglerad användning av hemlig teleavlyssning, hemlig teleövervakning, hemlig kameraövervakning, postkontroll och överskottsinformation. Enligt förslaget skall nämnden därför bl.a. granska tillämpningen av reglerna om användningen av hemlig teleav- lyssning m.m. i lagen om särskild utlänningskontroll. Promemorian är remitterad och regeringen kommer att ta ställning till förslaget. 5 Tillämpningen av lagen om särskild utlän- ningskontroll Regeringen har fattat två beslut enligt lagen . Det ena ärendet gällde omprövning av tidigare meddelat utvisningsbeslut, där regeringen avslog ansökan om upphä- vande av utvisningsbeslutet. Det andra ärendet avsåg prövning av om en person skulle utvisas ur med stöd av lagen. Beträffande detta ärende kan följande nämnas. (Säkerhetspolisen) beslutade 2004 att ta en person i förvar enligt 9 § lagen om särskild utlänningskon- till regeringen samt ansökte om utvisning av personen enligt 1 § första stycket 2 nämnda lag. Ärendet gällde en person med irakiskt ursprung som suttit frihetsberövad misstänkt för medhjälp till terroristbrott. grationsverket yttrade sig i ärendet. Förhandlingar i frågorna om bl.a. förvar och utvisning hölls i . Regeringen beslutade att personen skulle utvi- sas och förbjudas att återvända till . dare att verkställighet tills vidare inte fick ske (inhibition), att personen skulle fullgöra anmälningsplikt samt att de särskilda bestämmelserna om tvångsmedel fick tillämpas. Som skäl för beslutet angav regeringen bl.a. Med hänsyn till vad som är känt om personens tidigare verksamhet och övriga omständigheter kan det befaras att han kommer att begå eller medverka till terroristbrott enligt 2 § lagen (2003:148) om straff för terroristbrott eller försök, förberedelse eller stämpling till sådant Med hänsyn till personens bakgrund och den nuvarande situa- tionen i får det emellertid anses föreligga en så- dan risk för hans person som avses i 8 kap. 1 § utlänningslagen (1989:529) om beslutet verkställs. Beslutet kan inte heller verkställas till annat land. Tillämpning av lagen åren 19912004 Nedan redovisas antalet fall där lagen om särskild utlänningskontroll har tillämpats, dvs. när regeringen har fattat beslut enligt lagen. redovisningen ingår både nya utvisningsärenden enligt lagen om särskild Skr. 2005/06:61 utlänningskontroll och ärenden där omprövning har begärts av tidigare 1991/1992 lagen tillämpades 1992/1993 lagen tillämpades 1993/1994 lagen tillämpades inte 1994/1995 lagen tillämpades vid fem tillfällen 1995/1996 lagen tillämpades vid fyra tillfällen 1996/1997 lagen tillämpades inte 1997/1998 lagen tillämpades 1998/1999 lagen tillämpades inte 1999/2000 lagen tillämpades 2000/2001 lagen tillämpades vid fyra tillfällen 2001/2002 lagen tillämpades inte 2002/2003 lagen tillämpades vid fem tillfällen 2003/2004 lagen tillämpades Det kan därmed konstateras att lagen har tillämpats vid totalt 32 till- fällen den har varit i kraft. 6Utvecklingen av den internationella terrorismen till har inga terroristat- tentat riktats specifikt mot eller svenska intressen. Risken för att terroristattentat skall komma att riktas direkt mot vårt land och våra in- tressen bedöms av Säkerhetspolisen som begränsad. Där- emot föreligger en generellt sett förhöjd risk för terroristattentat riktade mot vissa andra länders intressen i . Dessutom finns en risk att används som bas för logistik och annan verksamhet som stödjer terrorism. Internationellt har antalet terroristdåd och dödsoffer ökat jämfört med närmast föregående period. Terrorismen är ett globalt hot som berör alla världens länder. Det enskilt största terroristdådet var ockupationen av en skola i i . Ockupationen, som genomfördes av tje- tjenska terrorister, fick ett brutalt slut där sammanlagt 338 personer miste livet, varav flertalet var barn. Bland EU-länderna ägde ett antal terroristattacker rum även om antalet dödsoffer var begränsat. Det mest uppmärksammade dådet gällde mordet på den nederländske filmregissören som mördades av en extremistisk islamist. Även om EU-länderna varit relativt förskonade från dödliga terroristattacker betyder inte detta att hotet minskat. Inte minst gäller detta hotet från extremis- tiska islamistiska grupper och nätverk. Ett antal planerade terroristdåd Bombattackerna i där 191 människor miste livet och bombdåden i är tra- giska påminnelser om att terrorister har både ambition och kapacitet att orsaka mycket omfattande skada i . verk fortsätter och särskilt oroande är indikationer på att även till synes fullt integrerade individer bland andra och tredje generationens invand- rare är mottagliga för extremistiska budskap. Det land som enskilt varit föremål för flest terroristdåd är . mycket stort antal attacker mot såväl civila irakiska mål som mot de amerikanska och brittiska trupperna i ägde rum. som tidigare något förenklat delas in i fyra grupper: anhängare till den tidigare regimen, utländska terrorister med kopplingar till däribland också från , men framförallt från det övriga Mellan- östern , religiösa militanta rörelser samt rent kriminella element. Terroristdåd mot , däribland vissa på de ockuperade områdena, fortsätter med oförminskad kraft och är näst det land som var det främsta offret för politiskt och religiöst våld. cessen är ovissa. Listan över länder som drabbades av terroristattacker kan göras mycket lång. Till de mer framträdande hör även , , , , , , , Bangla- medverkan i det internationella arbetet mot terrorism I regeringsförklaringen betonades vikten av att effektivt bekämpa terrorism och att minska vårt samhälles sårbarhet vid svåra på- Det är regeringens bestämda uppfattning att en mycket hög säkerhet skall upprätthållas i landet och att inte skall kunna ut- nyttjas för att planera och stödja terroristverksamhet. Det är en central svensk ståndpunkt att åtgärder mot terrorism skall vidtas med respekt för folkrätten, de mänskliga rät- tigheterna, den personliga integriteten och rättssäkerheten. samarbetet har högsta prioritet. Gemensamma normer och lös- ningar är nödvändiga för att nå framgång i ansträngningarna att minska hotet från terrorism. Samarbetet inom EU mot terrorism intensifierades naturligtvis efter deklaration om bekämpning av terrorism innehållande 15 olika punkter med förslag till åtgärder. I deklarationen anges dessutom att ministerrå- det i samarbete med generalsekreteraren och kommissionen skall rapportera till om hur uppföljningen av deklarationen En första uppföljning ägde rum vid i då bland annat mot terrorism antogs. En praxis har utvecklats med återrapportering och avstämning i slutet av varje ordförandeskap. I sin återrapportering utgick det luxemburgska ordförandeskapet från de prioriteringar som sattes upp I korthet kan nämnas att framsteg noterades inom för rättsliga och inrikesfrågor gällande antagande av ett flertal rättsakter som pekades ut i handlingsplanen t.ex. det svenska initiativet om utökat informationsutbyte. des att flera åtgärder vidtagits för att genomföra den strategi mot finansi- ering av terrorism som antogs . lationer rapporterades att samarbetet med FN och fortlöper bra och att de första stegen har tagits för att fördjupa samarbetet med . Dialoger förs även med ett antal prioriterade länder för att identifiera be- hov och möjligheter till riktat tekniskt bistånd för kontraterrorismarbete. Listan på personer, vars tillgångar skall spärras enligt rådets förordning 881/2002 beträffande införande av vissa särskilda restriktiva åtgärder mot vissa associerade personer och enheter m.m. med , nätverket och talibanerna, har uppdaterats under aktuell tidsperiod. EU har uppdaterat sin egen lista över terrorister och terroristorganisationer, kopplad till genomförandet av FN:s säkerhetsråds resolution (2001). Terrorismfrågan har haft en framträdande plats inom ramen för FN:s pågående reformprocess. lade den s.k. Högni- våpanelen fram sin rapport om hur FN bör reformeras för att möta de nya säkerhetshoten. I rapporten får terrorismfrågan stort utrymme och ett an- tal rekommendationer presenteras. Flera av dessa följdes upp i det förslag till internationell strategi mot terrorism som FN:s generalsekreterare presenterade . Strategin pekar ut fem särskilt prioriterade om- råden: förebyggande insatser avseende terroristrekrytering och stöd till terrorister; åtgärder som hindrar terroristers tillgång till vapen, finanser m.m.; åtgärder för att avskräcka stater från att sponsra terrorism; åtgärder för att höja staters kapacitet att bekämpa terrorism; samt insatser för att värna mänskliga rättigheter i kampen mot terrorism. har aktivt deltagit i arbetet som rör terrorism inom ramen för reformprocessen, där EU-länderna har drivit en gemensam linje. har bl.a. varit pådri- vande i frågan om förbättrad rättssäkerhet för individen i genomförandet av sanktioner. antog resolutionen UNSCR 1566 om stärkta åtgärder för att bekämpa terrorismen. Enligt resolutionen skall en särskild arbetsgrupp inrättas med uppdrag att överväga hur arbetet mot terrorismen kan effektiviseras. har ansträngningarna också fortsatt i syfte att stärka FN:s arbete för att utvärdera och påskynda ge- nomförandet av säkerhetsrådets övriga resolutioner om terrorism. inrättades ett exekutivdirektorat, CTED (Counter-Terrorism Executive Directorate) kopplat till säkerhetsrådets , som bl.a. skall utvärdera genomförandet av UNSCR 1373, föra dialog med medlemsstater och underlätta tekniskt bistånd i syfte att öka länders egen förmåga till terrorismbekämpning. CTED har byggt upp sin stab och kompetens och har bl.a. genomfört missioner i medlemsstater för att utvärdera behoven av kapacitetsstöd. Arbetet inom FN med en övergripande konvention mot internationell terrorism fortsätter, nu med sikte på att slutföra frågan under den general- församling som börjar . Det normativa arbetet på andra om- råden mot terrorism har gjort tydliga framsteg. förhandlingar antog generalförsamlingen enhälligt en konvention om bekämpande av nukleär terrorism. Förhandlingar har även pågått om ändringar i konventionen (1980) om fysiskt skydd av kärnämnen samt om en översyn av konventionen (1988) för bekämpande av brott mot sjöfartens säkerhet och tilläggsprotokollet om bekämpande av brott mot säkerheten för fasta plattformar på kontinentalsockeln. Inom har en konvention om förebyggande av terrorism Skr. 2005/06:61 förhandlats fram inom expertkommittén CODEXTER. ventionen är att öka möjligheterna att ingripa innan terroristdåd begås. Konventionen innehåller straffbestämmelser om offentlig uppmaning till terroristbrott samt rekrytering och träning av terrorister. Konventionen innehåller även bestämmelser om utlämning, rättslig hjälp, brottsföre- byggande arbete m.m. Konventionen antogs av i och öppnades för undertecknande vid toppmötet i . deltar också aktivt i arbetet med frågor om bekämpning av penningtvätt och finansiering av terrorism som utförs inom Financial Action Task Force (FATF). reviderades FATF:s 40 rekom- mendationer om åtgärder mot penningtvätt. Revideringen innebar bl.a. att rekommendationerna delvis kom att gälla även åtgärder mot terrorism- finansiering. Till FATF:s tidigare åtta specialrekommendationer om åt- gärder mot terrorismfinansiering lades en nionde rekom- mendation. Den senare rör skyldighet att deklarera kontanta medel som flyttas över landsgränserna. Inom FATF pågår också löpande diskussio- ner om hur de nämnda rekommendationerna skall tillämpas. Utdrag ur protokoll vid regeringssammanträde Närvarande: Statsministern , statsråden , , , , , Y. , , Andnor, Nuder, M. , , , , , , , Regeringen beslutar skrivelse 2005/06:61 redogörelse för tillämpningen av lagen (1991:572) om särskild utlänningskontroll.