prop · GS03161 · 2005-05-27 00:00:00 — Transparenta, rättvisa och legitima multilaterala ramvillkor för handel och investeringar måste därför värnas och utvecklas. Jordbrukssektorn är ryggraden för ekonomin i de flesta av utvecklingsländerna och är, liksom fiskerisektorn, ofta en förutsättning för tryggad livsmedelsförsörjning, sysselsättning och exportintäkter. EU-länderna omfattas av en gemensam jordbrukspolitik och på han- delsområdet har gemenskapen huvudsakligen exklusiv kompetens. syn till de fattigaste ländernas intressen utgör en ledstjärna i Skr. 2004/05:161 handels- och jordbrukspolitiska ställningstaganden. för att EU:s politik skall bli mer utvecklingsfrämjande än vad som är fal- let . Mål: Att fattiga länder skall få ökat marknadstillträde till OECD- länders marknader, framförallt för varor och tjänster som är av sär- skilt intresse samt att öka utvecklingsländernas möjligheter att i högre grad dra fördel av existerande marknadstillträde och aktivt delta i in- ternationella handelsförhandlingar. -verkar för att utvecklingsländernas intressen återspeglas i EU:s positioner i de pågående WTO-förhandlingarna liksom i för- handlingarna mellan EU och länderna i , och Stilla- havsområdet om ekonomiska partnerskapsavtal. -Regeringen arbetar för att EU:s, liksom våra egna nationella, unilate- rala beslut avseende handelsregleringar skall vara utformade på ett så utvecklingsfrämjande sätt som möjligt. -presenterade en utredning om konsekvenser för utvecklingsländerna av WTO-avtalen. Utredningen tillkom på önskemål av . Studien har fått positiv uppmärksamhet även internationellt. -Regeringen har låtit utreda den särskilda och differentierade behand- lingen av utvecklingsländerna i WTO för att ge förslag till hur det multilaterala regelverket bäst skall utformas för att stödja utveckling och integrering av utvecklingsländerna i världshandeln. -arrangerade tillsammans med de andra nordiska länderna en dialog med 20 vid ett högnivåseminarium i novem- ber 2004 och ett ministermöte för att stärka dialogen med dessa länder i frågor om handel och utveckling, med särskilt fo- kus på WTO-förhandlingarna. -Regeringen har skapat Open Trade , dit exportörer från utvecklingsländerna, främst de fattigaste, kan vända sig för att få upp- lysningar om svenska EU-anpassade och nationella importregler, samt hjälp att lösa problem i samband med handelsregler. var också drivande i att satte upp en virtuell Helpdesk med nyckelinformation för exportörer till EU. Denna åtgärd främjar utvecklingsländernas export. -Regeringen har avsatt medel för att genom genomföra importfrämjande insatser bland annat avseende utvecklingsländer. Mål: Att EU:s tullpreferenssystem (GSP) för utvecklingsländers export till EU och EU:s preferentiella ursprungsregler för utvecklingsländer skall göras mer utvecklingsfrämjande och inte skapa inlåsningseffekter och beroende av enskilda exportvaror och svårigheter att diversifiera ekonomin. -verkar inom EU för att gemenskapens GSP-system skall ut- formas mer generöst genom bredare produkttäckning och bättre tull- förmåner, parat med mer generösa ursprungsregler. -har aktivt påverkat arbetet med framtida riktlinjer för ursprungsreglerna i förmånsförordningarna, för att dessa skall bli enklare och mer generösa och för att tullförmånerna skall kunna nyttjas i högre grad . -söker på olika sätt bidra till att underlätta för länder som på kort sikt drabbas av att värdet av preferenserna sjunker som en följd av generella tullsänkningar. Mål: Att EU:s alla handelssnedvridande exportstöd på jordbruksområ- det skall elimineras samt att interna stöd som är handelssnedvridande skall fasas ut. Reducering bör också ske av höga tullar, icke-tariffära handelshinder och snedvridande och resurspåverkande subventioner på fiskeområdet. -I diskussionerna i EU och i internationella fora prioriterar avveckling av handelssnedvridande exportstöd och omfattande ned- skärningar i tullskydd och interna stöd i rikare länder, i synnerhet av- veckling av exportsubventionerna eftersom dessa kan påverka ut- vecklingsländernas möjlighet att trygga sin egen livsmedelsproduk- tion. -I den pågående reformeringen av marknadsordningen för socker har som mål att reformen av sockersektorn, i ett första steg, skall leda till att stödnivån för socker hamnar i nivå med övriga jordbruks- sektorer. -I översynen av jordbruksreformen är ambition att resterande möjligheter att koppla vissa jordbruksstöd till produktio- nen skall avskaffas. -har spridit underlag i EU-kretsen som föror- dat lägre stöd och skydd till ris och frukt- och gröntsektorn till gagn för utvecklingsländernas export. Särskilt vad gäller bananer och ris har detta påverkat flera EU-länders positioner. -stödjer det så kallade bomullsinitiativet i WTO. arbetade med bland annat och för att EU:s stöd till bomullsproducerande bönder skulle utformas på ett sätt som inte stör världshandeln. har dessutom bidragit ekonomiskt till att förbättra de bomullsproducerande utvecklingslän- dernas möjlighet att delta och framföra sina positioner i förhandling- arna. Mål: Att regler för säkra livsmedel, djurskydd och mervärdesmärkning skall vara utformade på minst möjligt handelsstörande sätt, med bibe- hållna krav på exempelvis säkerhet, miljömässig produktion, djurskydd och möjlighet för konsumenterna att handla medvetet genom mervär- desmärkning. -arbetar för internationell harmonisering av livsmedelsbe- stämmelser och för att stödja utvecklingsländerna i arbetet med att utveckla tillförlitliga institutioner för standardisering, provning, kon- troll och certifiering. stödjer , som är ett gemensamt program mellan FAO och () för harmonisering av livsmedelsregler. Codex-programmet har bidragit till kunskap och förbättrad institutionell kapacitet i ut- vecklingsländerna och har inneburit såväl förbättringar i den nationel- la livsmedelsindustrin som ökad livsmedelsexport. -Inom ramen för det pågående arbetet med en europeisk handlingsplan för ekologiska livsmedel och ekologiskt jordbruk arbetar med att förändra gällande förordning om ekologisk produktion (2092/91) bland annat i syfte att underlätta import från utvecklingsländerna. -Nationellt pågår ett arbete med att se över kontrollordningen för eko- logisk produktion och att få till stånd en anpassning av regelverket till vad som gäller för annan teknisk kontroll. Härigenom underlättas im- port av ekologiska livsmedel, inte minst från utvecklingsländer. -stödjer (), en sammanslut- ning av miljömärkningsorganisationer som arbetar för ömsesidigt er- kännande och användande av miljömärkningskriterier, vilket minskar risken att miljö- och mervärdesmärkningar skall fungera som förtäck- ta handelshinder. -har genom Sida och dess norska motsvarighet Norad studerat hur man skulle kunna gå tillväga för att utveckla en kvalitets- och produktsäkerhetsstrategi för , med inriktning på tek- niska handelshinder och sanitära krav. Mål: Att svensk handel med utvecklingsländer skall bidra till en rättvis och hållbar global utveckling. -Genom initiativet Globalt Ansvar arbetar regeringen med att upp- muntra företag att i ökad utsträckning integrera sociala och miljömäs- siga aspekter i sina handelsrelationer. -har varit pådrivande för att stärka utvecklingsdimensionen i det nya arbetsprogram som tas fram för FN:s Global Compact och stödjer den () arbete med att ta fram internationella riktlinjer för socialt an- svarstagande. Mål: Att balans och flexibilitet skall upprätthållas när det gäller inter- nationella regler om patent och annan immaterialrätt. -verkar för effektiva skyddssystem och enhetliga internatio- nella regler samt för att utvecklingsländernas behov av flexibilitet skall tillgodoses på ett rimligt sätt. -bidrar med biståndsinsatser för att stärka utvecklingsländer- nas immaterialrättsliga kompetens och därigenom öka deras möjlig- heter att följa och aktivt påverka det internationella arbetet. Mål: Att på ett konstruktivt sätt tillmötesgå kraven på nya skyddsfor- mer för skydd av traditionell kunskap och folklore. -arbetar för påverka EU:s förhandlingspositioner i pågående arbete i bland annat och . Svenska företags investeringar och handel med företag i fattigare länder bidrar till att generera ekonomisk tillväxt genom bland annat skatteintäk- ter, sysselsättning samt teknik- och kunskapsöverföring. Detta bidrag stärks när företag i sina aktiviteter stödjer och strävar efter att följa inter- nationella principer och riktlinjer avseende exempelvis grundläggande arbetsvillkor, mänskliga rättigheter, miljö, jämställdhet, förbud mot barn- arbete och bekämpning av korruption. Vid sidan av att stärka svenska företags konkurrenskraft kan arbetet med socialt och miljömässigt ansvar bidra till att öka intresset för samarbete med just och stärka vår trovärdighet inom andra områden. Mål: Att stärka svenska investeringars bidrag i utvecklingsländerna till en rättvis och hållbar global utveckling. -Ambassaderna är en viktig resurs för att informera företag om situa- tionen vad gäller till exempel mänskliga rättigheter, brister i rättsvä- sendet och förekomsten av korruption. Därigenom kan företag genom sina affärsförbindelser stärka sitt bidrag till transparens och utveck- ling. Utgångspunkten är riktlinjer för multinationella företag och principerna i FN:s Global Compact. -Genom att exempelvis informerar sina kunder om initiativet Globalt Ansvar och riktlinjer för multinatio- nella företag och tar speciella hänsyn vid garantigivning till de skuld- tyngda minst utvecklade länderna, bidrar svensk statsstödd export- kredit- och garantigivning till utvecklingsländer till en god samhälls- utveckling i dessa länder. -ingår bilaterala investeringsskyddsavtal med utvecklingslän- der som efterfrågar detta och där svenska företag har uttryckt intresse att investera och ett behov av sådana avtal. skrev under bilaterala investeringsskyddsavtal med , , Kazaksatan och . 3.2.3Social utveckling och trygghet God hälsa, utbildning och social trygghet ökar möjligheterna för männi- skor att komma ur fattigdomen, att varaktigt förbättra sina livsvillkor och för att aktivt kunna ta del i diskussioner och beslut som har betydelse för deras liv. , , , So- cialdepartementet och Utbildnings- och är alla akti- va i arbetet med att främja social utveckling och trygghet för en rättvis och hållbar global utveckling. Även myndigheter som Skr. 2004/05:161 och Sida fyller viktiga funktioner i detta arbete. Globalisering och social utveckling Globaliseringen erbjuder stora möjligheter för utvecklingsländerna. Men globaliseringen kan också innebära svårigheter för såväl länder som grupper av människor, framför allt på kort sikt när nya produktionsstruk- turer utvecklas. Det finns en risk för att ökad konkurrens mellan länder driver fram sämre miljö- och arbetsvillkor. Omvänt riskerar länder som inte klarar av att möta ökade krav vad gäller miljö- och arbetsvillkor att utestängas från världsmarknaden. Det är därför av stor vikt att utveck- lingsländer ges möjligheter att utveckla sin politik för goda arbetsvillkor samt en effektiv miljöpolitik. Det finns en stark koppling mellan migration och utveckling. Ofrivillig migration har sitt ursprung i utebliven utveckling, i otrygghet, orättvisor och förtryck. Människor söker bättre försörjningsmöjligheter någon an- nanstans. Det finns en risk att detta kan leda till kompetensflykt från ut- vecklingsländer. Men det finns också ett tydligt positivt samband. Män- niskor som flyttar bidrar till utveckling. Idéer sprids och överföring av kunskap och pengar ökar. Människor återvänder med värdefull kompe- tens. För flera utvecklingsländer utgör migranternas privata överföring av pengar en stor del av kapitalinflödet. Mål: Att öka möjligheten för fattiga länder att svara upp mot nya krav på exempelvis miljö- och arbetsrättsliga regler och minska risken för att frånvaro av regler blir en konkurrensfördel. -verkar för att de sociala aspekterna skall få en mer framskju- ten roll i investerings- och handelssammanhang. Detta görs bland an- nat genom insatser för att stärka dialogen mellan och WTO. -För att främja de svenska företagens ansvar utgår från inter- nationella konventioner, såsom konventioner om grundläggan- de principer och rättigheter i arbetslivet, vilka etablerar en global lägsta anständighetsnivå. Regeringen har även givit Sida i uppdrag att ta fram riktlinjer för sitt arbete med företagens sociala ansvar. -verkar för att EU:s regionala och bilaterala avtal med utveck- lingsländer skall inkludera incitament för handel med produkter som uppfyller specifika sociala och miljömässiga krav. Exempel är EU:s handelsavtal med och partnerskapsavtalen med , Västin- dien och , där främjande av sociala rättigheter utgör en in- tegrerad del av avtalen. -På svenskt initiativ har medlemsländer fastslagit att det är olämpligt att uppmuntra till investeringar genom att sänka hälso- och miljökrav eller frångå grundläggande mänskliga rättigheter i arbetsli- vet. -Regeringen har tillsammans med låtit utföra en interna- tionell studie om hur statsförvaltningarna kan stödja utvecklingslän- dernas möjligheter att svara upp emot sociala och miljömässiga krav i globala leverantörskedjor. Mål: Att bidra till system i utvecklingsländerna som minskar fattigdom och social utestängning. -delar med sig av sina erfarenheter om socialförsäkringar till länder med mindre utvecklade system, genom samarbetet i Interna- tional (). -medverkar i ett nordiskt initiativ för en fristående högnivå- kommission om fattiga människors legala rättigheter. Regeringens linje är att kommissionen skall ha ett brett mandat som förutom den formella sektorn och formellt ägande även omfattar sysselsättning och arbetsmarknad, samt erkänner den informella sektorns potential för fattigdomsminskning. -arbetar i styrningen av de internationella finansiella institu- tionerna för att dessa skall bistå med analyser av handelsreformers konsekvenser på fattigdom och fördelning. Mål: Att förbättra förutsättningarna för att arbetskraftsrörligheten skall få positiva effekter på utvecklingsländerna i termer av såväl kapi- tal- som kunskapsinflöde. I detta ligger också att bättre utnyttja utveck- lingspotentialen i de stora pengasummor som migranter privat sänder till hemländerna. -Regeringen arbetar för att skapa bättre samarbetsformer och regelverk på området. väntas slutresultatet av den oberoende globala kommission för internationell migration som tagit initiativet till i samverkan med . -Regeringen har tagit initiativ till en forskningsstudie som belyser ef- fekterna på utvecklingsländer av internationell migration. -Regeringen har tillsatt en utredning, vandring, med uppgift att se över regelverket i syfte att medge vidgad arbetskraftsinvandring. Kommittén beräknas lägga fram ett delbetän- kande . -Inom EU-samarbetet arbetar för att skapa en väl fungerande betalmarknad med billiga, effektiva och säkra betaltjänster. Mål: Att asylprocessen skall vara rättssäker och harmoniserad i EU, med enhetlig status för de personer som erhåller asyl eller annat skydd och att begäran om asyl i ett EU-land hanteras inom EU:s gränser. -har i EU-samarbetet och i samband med det nya femåriga handlingsprogrammet för rättsliga och inrikes frågor, där migration och asylpolitik ingår, Haagprogrammet, drivit frågorna om en rätts- säker asylprocess och en EU-harmoniserad asylprocedur. -arbetar för en förbättrad asyl- och flyktingprocess med ökad kunskap om humant mottagande och insikt om flyktingströmmar i , och . Programmet är ett samarbete mellan , () och FN:s flyktingkommissarie () och sker i samarbete med och utifrån erfarenheter från de baltiska staterna, , , och . - Under ledning fortsätter kapacitetsstödet inom om- Skr. 2004/05:161 rådet asyl, migration och visering till länderna på västra , det så kallade CARDS-programmet, som finansierar regionalt EU-stöd. Mål: Att värna asylrätten nationellt och skapa en tydligare, mer öppen och mer förutsägbar asylprocess. -En ny instans- och processordning för utlänningsärenden föreslås inrättas . föreslås ersättas av en domstolsprövning i allmänna förvaltningsdomstolar kallade migra- tionsdomstolar. Den nya ordningen innebär att den asylsökande och möts som två parter i domstol vid ett överklagande. föreslås en ny utlänningslag som sätter skyddsbehovet i fo- kus genom att skyddsgrunderna utvidgas. Mål: Att finna långsiktiga lösningar på svåra flyktingsituationer. -har deltagit aktivt i den så kallade Convention Plus-processen inom ramen för UNHCR som syftar till att främja var- aktiga lösningar genom en bättre ansvarsfördelning. -På nationell nivå har regeringen uppdragit åt att se på möjligheter att använda flyktingkvoten mer strategiskt i samma syfte och på EU-nivå driver denna idé i anslutning till försla- get om en EU-flyktingkvot. -arbetar för att EU skall öka sina insatser för varaktiga lös- ningar på flyktingsituationer i andra delar av världen. Tillsammans med övriga EU-medlemsländer har givit i uppdrag att bland annat utveckla regionala skyddspro- gram i samarbete med UNHCR. Mål: Att bidra till att minska fattigdomen för personer med funktions- hinder, genom utbildning, rehabilitering och försörjningsmöjligheter där kvinnor och flickor med funktionshinder är en viktig målgrupp. -verkar för att för funktionshindrade människors delaktighet och jämlikhet skall genomföras och följas upp. deltar också aktivt i FN:s arbete med att ta fram en kon- vention på området och för att ett handikapperspektiv inkluderas i EU:s, , samt i WHO och övriga FN- organs verksamhet. -Regeringen har givit förnyat finansiellt stöd till en fond som möjlig- gör medverkan av representanter för enskilda organisationer från ut- vecklingsländerna i FN:s arbete med en konvention för funktions- hindrades rättigheter. Mål: Att Madridplanen för ett tryggt och värdigt åldrande genomförs och följs upp. - är pådrivande i internationella organisationer för att äldre människors situation och behov skall få uppmärksamhet. Folkhälsopolitik i ett globalt perspektiv Folkhälsoarbete är en integrerad del i arbetet med att bekämpa fattigdom samt för att främja social och ekonomisk utveckling i de allra fattigaste länderna. Mål: Att förekomsten av smittsamma sjukdomar skall minska. -Regeringen har beslutat att tillsätta en särskild utredare med uppdrag att ta fram ett förslag till en samlad strategisk handlingsplan (2006- 2008) för bidrag till den globala bekämpningen av smitt- samma sjukdomar. Mål: Att stärka det globala samarbetet för att tidigt upptäcka och åt- gärda plötsligt uppkomna allvarliga hälsohot, till exempel sars och få- gelinfluensa. -bidrar aktivt till WHO:s revidering av det internationella häl- soreglementet för att bättre täcka in allvarliga hälsohot och i arbetet med att upprätta ett mer effektivt rapporteringssystem för sådana hot. Mål: Att förbättra tillgången till säkra läkemedel till överkomliga pri- ser i utvecklingsländerna, framförallt för behandling av folkhälsopro- blem som hiv/aids, tuberkulos, malaria och andra epidemier. -har inom EU-kretsen varit pådrivande för ett nu framlagt för- slag till förordning att genomföra WTO-beslutet TRIPS och hälsa . Beslutet möjliggör tillverkning av medicin med hjälp av tvångslicens för export till länder med akuta folkhälsoproblem (till exempel hiv/aids och malaria) som saknar egen kapacitet att tillverka mediciner. Mål: Att motverka antibiotikaresistens och verka för utveckling av kommersiellt ointressanta läkemedel som till exempel antibakteriella läkemedel och hiv-vaccin. -är pådrivande internationellt inom WHO och EU, bland annat i framtagandet av en resolution om dessa frågor till . Mål: Att bidra med svensk kunskap i utvecklingsländernas arbete med att utarbeta en folkhälsopolitik. -kommer att bidra med svenskt kunnande och svenska erfa- renheter vid en globala konferens om folkhälsa som kommer att an- ordnas gemensamt av den thailändska regeringen och WHO i Bang- kok . -Inom ramen för den binationella kommissionen (BNC) mellan Sveri- ge och har ett särskilt hälsoforum inrättats. Hälsoforum syftar till att politiskt stödja långsiktigt samarbete inom områden som är centrala för folkhälsan. En viktig del i Hälsoforum är uppbyggna- Skr. 2004/05:161 den av ett nära samarbete mellan svenska och sydafrikanska hälso- myndigheter, institutioner och forskare. Mål: Att aktivt bidra till att minska alkoholens skadeverkningar på global nivå. -har varit drivande i arbetet med att ta fram en resolution på alkoholområdet inom WHO. Styrelsen antog med kon- sensus förslaget att ett utkast till alkoholresolution presenteras för Världshälsoförsamlingen . Mål: Att aktivt bidra till att minska tobaksbruket globalt, inklusive i utvecklingsländer. -bidrar aktivt i genomförandet av WHO:s ramkonvention om tobak och verkar för att stöd ges till åtgärder i fattiga länder. Utbildning och lärande för global utveckling Inom ramen för målet att främja en rättvis och hållbar global utveckling spelar utbildning och forskning en viktig roll. I främjas barns, ungdomars och vuxnas kunskap och vilja att verka för den globala ut- vecklingen. Internationellt bidrar den svenska politiken till att stärka ut- bildning och forskning i utvecklingsländerna. Mål: Att stärka den globala dimensionen i svensk utbildning. -Programmet Den Globala Skolan har förstärkts och målgruppen breddats för att nu omfatta både grundskola, gymnasium och vuxen- utbildning. -Utvecklingen av former för utbyte med utvecklingsländerna fortsätter inom gymnasieskolans yrkesinriktade utbildningar. -Regeringen har gjort en stor satsning på lärande för hållbar utveck- ling. tillsattes en kommitté med uppdrag att arrangera ett in- ternationellt rådslag (Learning to change our world, 2004) och att utreda hur utbildningssystemet på alla nivåer arbetar för eko- nomisk, social och miljömässigt hållbar utveckling. I kommitténs slutbetänkande (SOU 2004:104) som presenterades föreslås bland annat anpassningar i skolans och högskolans styrdo- kument för att stärka hållbarhetsperspektivet i utbildningen. Mål: Att förstärka den globala dimensionen i universitet och högskolors arbete. -Det nationella programmet för utbyte med utvecklingsländer, Linna- eus-Palme, har utökats kraftigt . - Regeringen presenterade en forskningsproposition (prop. 2004/05:80) Skr. 2004/05:161 , vilken framhåller hållbar utveckling som ett av tre prio- Mål: Att bidra till millennieutvecklingsmålet om grundskoleutbildning för alla barn och att främja likabehandling av flickor och pojkar i . -har åtagit sig delat ordförandeskap i två globala initiativ, Fast Track Initiative och UN Girls Education Initiative. medver- kar också aktivt till en reformering av arbetssätt. Mål: Att bidra till förbättrad kvalitet på undervisningen i samarbets- länder. -Ett fördjupat samarbete har etablerats mellan Sida, , och Myndigheten för skolutveckling. -har tillsammans med varit ordförande i det initiativ som ledde till att det inom FN:s ekonomiska kommission för (UNECE) antogs en handlingsplan för utbildning för hållbar utveck- ling . Väpnade konflikter utgör det allvarligaste hotet mot utveckling i många fattiga länder. utgör bristen på utveckling i kombination med förtryck och andra orättvisor en grogrund för väpnad konflikt, terro- rism och andra hot. Insatser inriktade på konfliktförebyggande, krishan- tering och fredsbevarande måste därför omfatta ett tydligt utvecklings- perspektiv. Karaktären på de internationella fredsfrämjande insatserna har förändrats till att inkludera såväl traditionella säker- hetshöjande åtgärder som tidiga fredsbyggande insatser. Detta är resulta- tet av medvetna ansträngningar att anlägga en helhetssyn på fredsfräm- jande där ett långsiktigt perspektiv på utveckling och återuppbyggnad intar en central roll. Insatser inom rättsstatsområdet inklusive lagstiftningsåtgärder och re- form av säkerhetssektorn är av grundläggande betydelse för att skapa trygghet, frihet och en hållbar utveckling.