prop · GS031d9 · 2005-01-01 00:00:00 — har till uppgift att motverka etnisk diskriminering som inte direkt faller under DO:s ansvar. fördelar medel för stöd till lokal verksamhet mot diskriminering, s.k. antidiskrimineringsbyråer. förstärktes stödet från till . En stor del av verkets insatser har ägnats åt att utveckla den lokala och regionala antidiskrimineringsverksamheten. Sådana byråer finns nu etablerade i 13 kommuner och villkoren för stödet regleras genom förordningen (2002:989) om statligt stöd för verksamhet som förebygger och motverkar diskriminering. Byråernas verksamhet har utvärderats. Denna visar att byråernas verksamhet skiljer sig med stor variation i upplägg, omfattning och verksamhetsfokus. Gemensamt är att de bygger på lokal förankring med ett stort engagemang från frivilliga och ideellt arbetande personer. , DO och övriga ombudsmän bistår verksamheterna med informations- och utbildningsinsatser samt rådgivning. presenterade tillsammans med DO och övriga ombudsmännen en antidiskrimineringsklausul som dessa myndigheter kommer att använda i sina upphandlingar och som skall utgöra en modell för andra myndigheter om hur antidiskrimineringsklausuler kan utformas. gav regeringen en särskild utredare i uppdrag att bl.a. redovisa den kunskap som finns om strukturell diskriminering på grund av etnisk eller religiös tillhörighet i samt att föreslå åtgärder mot sådan diskriminering. Utredaren skall redovisa uppdraget . Regeringen gav även en särskild utredare i uppdrag att identifiera strukturell diskriminering på grund av etnisk eller religiös tillhörighet och i den mån sådan diskriminering kan påvisas, identifiera och analysera mekanismerna bakom den och dess konsekvenser för makt och inflytande samt allmänt dess konsekvenser i förhållande till de integrationspolitiska målen. Utredaren skall även föreslå åtgärder för att motverka strukturell diskriminering och för att öka möjligheterna till makt och inflytande för de som främst riskerar att utsättas för sådan diskriminering. Utredaren skall slutredovisa uppdraget . har antagit en plan för arbetet med strukturell diskriminerig i enlighet med ett uppdrag från regeringen. Planen innehåller ett antal aktiviteter som påbörjas och pågår . har på olika sätt främjat och bidragit till en utveckling av frivilligorganisationernas arbete mot rasism m.m. och skapat förutsättningar för kontinuitet i deras verksamhet. En stor del av arbetet ägnades åt att etablera ett centrum mot rasism. kunde starta sin verksamhet . Stödet till centrumet förstärktes med . Den kunskapsportal på Internet, , som byggt upp har tagits över av centrumet. Ett stort antal (ca 80) initiativ för jämställdhet och mot rasism och diskriminering har initierats genom det statliga stöd som ansvarar för. Vidare har fortsatt stöd getts till verksamheter för personer som vill lämna rasistiska grupperingar och till verksamheten Quick Response. har följt upp och utvärderat vissa av verksamheterna. Flera sådana rapporter har lämnats till regeringen . samarbetar också med flera kommuner för att utveckla metoder och 2004/05:1 UTGIFTSOMRÅDE 8 strategier i arbetet mot rasism och främlingsfientlighet. Ett regionalt nätverk mot rasism, främlingsfientlighet och diskriminering har bildats i . Nätverket arbetar med frågor som rör bl.a. islamofobi, nyrekryteringen till nationella och främlingsfientliga partier samt den roll skolan spelar när det gäller att förmedla värderingarna. Verksamheter för personer som vill lämna rasistiska grupper Det statliga stödet till verksamheter som bistår personer som vill lämna rasistiska och andra liknande grupperingar regleras fr.o.m. i förordningen (2002:1058) om statligt stöd för verksamhet som bistår personer som vill lämna rasistiska och andra liknande grupperingar. Statligt stöd lämnas till organisationer eller stiftelser om verksamheten även finansieras med kommunala medel till ett belopp som inte väsentligt understiger det statliga stödet. följer upp och utvärderar verksamheter som fått statligt stöd. Regeringens ungdomssatsning mot rasism, främlingsfientlighet, homofobi och diskriminering har resulterat i att 45 projekt beviljats nästan från Allmänna Arvsfonden. En utvärdering av satsningen lämnades som visar på att satsningen har stimulerat det lokala arbetet mot rasism m.m. och att många av de projekt som initierats med hjälp av stödet fortfarande pågår. Insatserna för att alla skall få lika rättigheter, möjligheter och skyldigheter genomförs huvudsakligen inom andra politikområden. De mest väsentliga insatserna av betydelse för integrationen redovisas nedan. För mer utförlig redovisning hänvisas till respektive politikområdesavsnitt. Regeringen arbetar aktivt med att anpassa den generella arbetsmarknadspolitiska verksamheten bättre till individens förutsättningar och behov. Ett viktigt inslag i regeringens arbete har varit att utveckla de individuella handlings- 2004/05:1 UTGIFTSOMRÅDE 8 planer, som varje arbetssökande på arbetsförmedlingen skall ha, till ett mer effektivt instrument i sökandet efter ett nytt jobb. Regeringen har vidare uppmärksammat vikten av tillräckliga personalresurser och metodutveckling när det gäller det stöd arbetsförmedlingen erbjuder invandrare med särskilda svårigheter att komma in på arbetsmarknaden. Sammanlagt av () förvaltningsanslag skall användas för att särskilt stärka ställningen på arbetsmarknaden för personer med utländsk bakgrund. Av dessa medel skall användas för att skapa utrymme för mer aktiv medverkan från arbetsförmedlingens sida under introduktionen av nyanlända invandrare på orter där det bor många nyanlända invandrare. Särskilda personalförstärkningsresurser kommer att finnas också . bedrivs vidare vid arbetsförmedlingen en försöksverksamhet med arbetsplatsintroduktion för vissa invandrare med stöd av specialutbildade arbetsförmedlare. Sammanlagt har anslagits för detta ändamål. har regeringen avsatt för kompletterande utbildning för personer med utländsk högskoleexamen i bristyrken. finns dessutom möjlighet att på försök, inom ramen för arbetsmarknadsutbildningen, bevilja redan anställda utbildning i bristyrken. Anställda som har för avsikt att byta till annan arbetsgivare där arbetsmarknadsutbildning bedöms snabbt kunna motverka flaskhalsar, skall kunna beviljas bristyrkesutbildning och då få aktivitetsstöd. Personer med utländsk högskoleexamen som inte arbetar inom sitt yrke skall vara en prioriterad grupp i sammanhanget. Försöksverksamheten skall utvärderas. AMV har givits en rad uppdrag med integrationsanknytning. De har i första hand gällt samverkan med andra myndigheter kring introduktionen av flyktingar och andra nyanlända invandrare, samverkan mellan kommuner och länsarbetsnämnder inom ramen för de lokala utvecklingsavtalen inom storstadspolitiken samt arbetet inom AMV för att motverka diskriminering. Inom Europeiska socialfondens program Växtkraft mål 3 finns en särskild insats för Integration och mångfald. avsätts EU-medel motsvarande för denna åtgärd. Ytterligare finns tillgängliga genom det nya gemenskapsinitiativet Equal, som syftar till att motverka diskriminering på arbetsmarknaden. Till socialfondsmedlen kommer nationell medfinansiering av motsvarande storlek. Myndigheten för skolutveckling har fått i uppdrag att arbeta för att förbättra utbildningsvillkoren i s.k. segregerade områden. Myndigheten skall främja utvecklingen i förskolor och skolor i syfte att en större andel av eleverna i dessa områden skall nå målen. Elever som kommer till sent under sin skoltid hör till dem som har svårast att nå utbildningsmålen. Regeringen har därför beslutat om en fyraårig försöksverksamhet med tvåspråkig undervisning i årskurs 79, där en del av ämnesundervisningen ges på modersmålet. Försöksverksamheten inleddes och pågår till och med . Inom rättsväsendet pågår ett aktivt arbete när det gäller diskriminerings- och mångfaldsfrågorna. Som exempel kan nämnas att regeringen gav , , och i uppdrag att utforma särskilda kompetensstrategier i diskrimineringsfrågor. Strategierna, som redovisades till regeringen , syftar till ett långsiktigt, heltäckande och kontinuerligt arbete med diskrimineringsfrågorna. Avsikten är bl.a. att skapa en insikt om att diskriminering kan förekomma inom verksamheterna och påvisa vilka faktorer som kan ligga bakom diskriminerande beteenden. För att följa upp arbetet med strategierna skall myndigheterna, senast i samband med nästa års årsredovisningar, lämna en beskrivning och analys av de åtgärder som har vidtagits med anledning av strategierna. Regeringen har även givit en utredare i uppdrag att redovisa en lägesbeskrivning av mångfaldsarbetet inom polisen samt en handlingsplan för detta arbete. Lägesbeskrivningen redovisades och handlingsplanen överlämnades . Folkhälsoarbetet bedrivs i syfte att förbättra hälsan för de grupper i samhället som är mest eftersatta ur hälsosynpunkt bl.a. personer med utländsk bakgrund. Som ett led i detta arbete har fått i uppdrag att föreslå indikatorer som visar på hälsans fördelning och utveckling i olika grupper och som bör ingå i det nationella uppföljnings- och utvärderingssystem för det samlade folkhälsoarbetet. Ett kunskaps- och erfarenhetsutbyte har inletts mellan regeringen, och kring frågor om hinder och möjligheter för personer med utländsk bakgrund att delta i politiken. Inom ramen för samarbetet kommer bland annat en skrift tas fram i syfte att öka kunskapen bland förtroendevalda och tjänstemän om vilka hinder personer med utländsk bakgrund kan möta när de vill delta i den politiska processen. Regeringen har också, genom ett första seminarium , inlett en dialog med riksdagspartierna kring dessa frågor. Utsatta stadsdelar i storstadsregionerna Inom ramen för storstadspolitiken bedrivs ett arbete genom lokala utvecklingsavtal för att motverka segregationen i vissa utsatta stadsdelar i storstadsregionerna. De erfarenheter som vunnits från detta arbete skall på olika sätt tillvaratas och utvecklas inom befintliga strukturer. har ett särskilt ansvar för att särskilt följa utvecklingen i dessa stadsdelar. Insatser för ungdomar som riskerar att utsättas för s.k. hedersrelaterat våld för statsbidrag till trossamfund har fått regeringens uppdrag att fördjupa dialogen med trossamfunden om barns och kvinnors rättigheter. Uppdraget redovisades till regeringen . Lagändringar har skett för att förhindra barnäktenskap och äktenskap som ingås med tvång. Den svenska lagens 18-årsgräns för äktenskap skall tillämpas även för utländska medborgare som gifter sig inför svensk myndighet. Likaså skall äktenskap som ingåtts un- 2004/05:1 UTGIFTSOMRÅDE 8 der tvång eller i strid mot ålderskravet kunna upplösas utan föregående betänketid. Lagändringarna trädde i kraft . Myndigheten för skolutveckling har på regeringens uppdrag tagit fram ett stödmaterial för lärare och skolpersonal om situationen för flickor och pojkar i miljöer där hederstänkande är vanligt. Materialet Jag är starkare än du tror innehåller lärande exempel och handfasta råd om hur skolorna kan agera i akuta situationer. Detta material skickades ut till skolor och kommuner . Även Brottsoffermyndigheten sprider information om s.k. hedersrelaterat våld. Myndigheten ger också ekonomiskt stöd till organisationer som gör insatser på området. Antidiskrimineringsklausuler vid offentlig upphandling Regeringen uppdrog åt () att göra en utvärdering av användningen av antidiskrimineringsklausuler i upphandlingskontrakt. Den skall innehålla en redovisning av i vilken utsträckning de upphandlande enheterna använt sig av den av NOU föreslagna klausulen, i vilken utsträckning annan liknande klausul med samma målsättning använts, vilka åtgärder de upphandlande enheterna vidtagit för att kontrollera efterlevnaden av klausulerna, om antidiskrimineringsklausuler inte använts, skälen till det. En delrapport avseende statliga myndigheter redovisades och slutrapporten redovisades . Av rapporten framgår att det är ett fåtal myndigheter som använder antidiskrimineringsklausuler. Många myndigheter upplever svårigheter med användandet av klausulerna. Svårigheterna gäller uppföljningen av efterlevnaden av klausulerna samt brist på kompetens och resurs. Forum för Levande historia för levande historia bildades med uppgift att främja arbete med demokrati, tolerans och mänskliga rättigheter med utgångspunkt i Förintelsen. Forumets verksamhet söker skapa dialog, väcka debatt och arbeta utåtriktat genom bl.a. seminarier, utställningar och fortbildning. Målgruppen är den breda allmänheten med särskilt fo- 2004/05:1 UTGIFTSOMRÅDE 8 kus på unga och vuxna i deras närhet. Forumet har ordnat seminarier kring frågor om bl.a. antisemitism, islamofobi och Förintelsen. Integrationspolitikens mål för är: lika rättigheter, skyldigheter och möjligheter för alla oavsett etnisk och kulturell bakgrund en samhällsgemenskap med samhällets mångfald som grund en samhällsutveckling som kännetecknas av ömsesidig respekt för olikheter inom de gränser som följer av samhällets grundläggande demokratiska värderingar och som alla oavsett bakgrund skall vara delaktiga i och medansvariga för. Som tidigare redovisats i avsnitt 3.3.1 har regeringen inom några samhällsområden också angett särskilda mål som är direkt uppföljningsbara. Nedan redovisas först resultat i relation till de särskilda mål som regeringen angav i budgetpropositionen 2004 för sysselsättning, utbildning och etnisk mångfald i statsförvaltningen. Därefter redovisas den analys av sysselsättningens utveckling och utvecklingen inom några andra samhällsområden som tas upp i Rapport . Slutligen redovisas resultat från och verksamhet. Uppföljning av regeringens särskilda mål Sysselsättning och arbete i nivå med egen kompetens Mål: Sysselsättningen bland utrikes födda skall öka och närma sig den för hela befolkningen. minskar sysselsättningen såväl bland inrikes födda kvinnor och män och utrikes födda män. Minskningen är mest markant bland de sistnämnda (se tabell 3.3). Bland inrikes födda kvinnor sker en minskning av sysselsättningen 2002 och bland utrikes födda kvinnor minskar sysselsättningen först . En förklaring till att sysselsättningen minskat kraftigare bland utrikes födda är att utrikes födda som invandrat har haft en svag ställning på arbetsmarknaden vilket gör dem mer känsliga i en lågkonjunktur. En närmare analys visar att det framförallt är utrikes födda män som vistats i landet som drabbats hårdast av konjunkturnedgången. Tabell 3.3 Andel sysselsatta inrikes och utrikes födda mellan 16-64 år -1,5 -3,1 -0,5 Källa: , kvartal fyra och beräkningar av , 2004 Mål: Andelen utrikes födda med högskoleutbildning som har ett arbete i nivå med den egna kompetensen skall öka. Statistik finns bara från en undersökning som presenteras i Rapport 2003 (se 3.6.2 Rapport ). Andelen utrikes födda män med högskoleutbildning som 2001 hade ett arbete i nivå med sin kompetens är och motsvarande andel bland kvinnorna är . Utbildningsmål för grund- och gymnasieskolan Mål: Andelen elever med utländsk bakgrund som lämnar med fullständiga betyg skall successivt öka. Andelen elever med utländsk bakgrund som får fullständigt betyg efter årskurs nio i ligger ungefär på samma nivå (se tabell 3.4). En större andel flickor än pojkar med utländsk bakgrund får slutbetyg. Tabell 3.4 Andel elever med svensk och utländsk bakgrund som har slutbetyg efter årskurs nio i +/- 0 +/-0 Mål: Andelen elever med utländsk bakgrund som lämnar gymnasieskolan med slutbetyg från ett nationellt eller specialutformat program skall successivt öka. Till skillnad från så ökar andelen elever med utländsk bakgrund som får slutbetyg från gymnasieskolan (se tabell 3.5). Ökningen är också större när en jämförelse görs med elever med svensk bakgrund. Tabellen visar också att en större andel kvinnor med utländsk bakgrund får slutbetyg när en jämförelse görs med män med motsvarande bakgrund. Tabell 3.5 Andelen elever med svensk och utländsk bakgrund som lämnar gymnasieskolan med slutbetyg +/- 0 +/- 0 Etnisk och kulturell mångfald inom staten Mål: Den etniska och kulturella mångfalden bland de anställda i statsförvaltningen skall öka på alla nivåer. hade totalt av de statsanställda kvinnorna och av statsanställda männen utländsk bakgrund. av de anställda med chefsuppgifter 2004/05:1 UTGIFTSOMRÅDE 8 hade utländsk bakgrund medan andelarna inom stöd och kärnverksamhet var högre (). Störst andel anställda med utländsk bakgrund finns inom universitet, högskolor och forskning () följt av sektorn arbetsliv, omsorg och utbildning () och kultur (). är det enda år som en mätning av utländsk bakgrund i staten har gjorts. har dock redovisat andelen utrikes födda med anställning i statlig verksamhet mellan 19802002. Statistiken visat att andelen utrikes födda har ökat något (från till ). Tabell 3.6 Andel statsanställda med svensk och utländsk bakgrund till mitten av 1990- talet skedde en försämring av sysselsättningen för utrikes födda, såväl under högkonjunktur som under lågkonjunktur. sker ett trendbrott och därefter följer sysselsättningen för utrikes födda konjunkturutvecklingen. En analys i Rapport 2003 visar att det framförallt är de utrikes födda som varit mindre än i som påverkas av denna konjunkturkänslighet. Dessa förklaras av att de oftast har en relativt sett svagare anknytning till arbetsmarknaden. Rapporten visar vidare att det sker en sortering in till arbetsmarknaden, på arbetsmarknaden och ut från arbetsmarknaden efter kön och etnisk härkomst. De som är födda i och har lägre sysselsättningsgrad än andra, oavsett hur länge de varit i och oavsett kön, utbildning, ålder och civilstånd. Kvinnor har lägre sysselsättning än män, vilket särskilt gäller utrikes födda kvinnor som varit i än . Sysselsättningen för nyanlända flyktingar och anhöriga kan följas för dem som togs emot . 2004/05:1 UTGIFTSOMRÅDE 8 för alla årgångar. Positivt är också att varje årgång med undantag av de som kom 1999 har högre sysselsättningstal än den som kom året innan. Trots dessa positiva inslag är sysselsättningsgraden för alla flyktingar låg i . En undersökning med data visar att det bland sysselsatta är av inrikes födda manliga akademiker som har ett kvalificerat arbete medan motsvarande andel för utrikes födda manliga akademiker är . Motsvarande andelar för inrikes respektive utrikes födda kvinnliga akademiker är respektive . Utrikes födda akademiker som varit i och som är har i hög grad en inriktning på sin utbildning, som är efterfrågad på arbetsmarknaden. Omkring två tredjedelar av såväl inrikes som utrikes födda akademiker har en utbildning inom områdena pedagogik, naturvetenskap, teknik samt sjuk- och hälsovård och social omsorg. Akademiker från länder utanför har betydligt lägre sannolikhet att ha ett kvalificerat arbete än akademiker från och . Kompetensförlusten kan beräknas till 30 000 ej sysselsatta eller felsysselsatta utrikes födda akademiker som varit i . Till denna kompetensförlust skall också läggas till att det sker en stor utvandring av utrikes födda akademiker. Sannolikheten är betydligt lägre att utrikes födda akademiker som utvandrar återvänder till jämfört med inrikes födda akademiker som utvandrar. Varför skillnader i sysselsättning? Enligt Rapport 2003 saknas det empiriskt stöd för att skillnaderna i sysselsättning mellan inrikes och utrikes födda till någon större del finns på arbetsmarknadens utbudssida, dvs. att det är egenskaper hos de invandrade själva som skapar svårigheterna på den svenska arbetsmarknaden. Istället måste svaret sökas på efterfrågesidan, dvs. i uppfattningar och värderingar av personer från andra länder och deras kompetens hos arbetsgivare, fackföreningar och hos befolkningen i allmänhet. Denna slutsats grundar sig på att det finns en mängd studier som ger tydliga indikationer att diskriminering förekommer på arbetsmarknaden. Det finns en mycket stor överrepresentation av personer födda utomlands inom den grundläggande vuxenutbildningen. En stor andel högutbildade finns bland utrikes födda vuxenstuderande på grundskolenivån. Det är generellt en stor överrepresentation av utrikes födda kvinnor inom den kommunala vuxenutbildningen. Genomströmningen av utrikes födda studerande är anmärkningsvärt låg när jämförelser görs med inrikes födda studerande. Enligt Rapport kan förklaringar till utrikes föddas överrepresentation vara myndigheters prioriteringar, utbildningsanordnares regler och rutiner och förmedlares och anställares föreställningar om utländsk kompetens. Boendesegregation och utsatta bostadsområden har kommit att förknippas med storstadsregioner. Boendesegregationen ökade och fördjupades även i mellanstora städer under 1990- talet, vilket till stor del orsakades av den stora flyktinginvandringen . En jämförelse mellan de mellanstora städerna och visar att generellt sett hade de boende en bättre situation i , med högre sysselsättningsgrad, lägre andel beroende av försörjningsstöd och högre inkomstnivåer. En viktig fråga är om boendesegregationen i sig upprätthåller och förstärker skillnader i människors livschanser. I Rapport prövas denna hypotes i . Sammantaget pekar resultaten på att den socioekonomiska sammansättningen av befolkningen i regionens olika bostadsområden i sig påverkar den enskildes möjligheter på arbetsmarknaden. har genomfört två utvärderingar av introduktionen för flyktingar och invandrare som bosatte sig i och 2001 Hur togs de emot? rapportserie 2002:04 samt Integration var god dröj, rapportserie 2004:01). Resultaten för dem som började sin introduktion 2001 visar att fick godkänt sfi-betyg . För pågick sfi-undervisning fortfarande, medan avbröt sina studier. Bland de övriga finns de som fick ett sfi-intyg samt de som kommunens handläggare saknar kännedom om. Vid en grov uppskattning verkar resultaten vara jämförbara med resultaten för dem som togs emot 1999. Validering av utländsk yrkeserfarenhet, värdering av högskoleutbildning, yrkesanpassad svenskutbildning och arbetsmarknadspraktik som anknyter till tidigare yrke förkom i en liten omfattning såväl bland mottagna 1999 som 2001. Sammantaget visar uppföljningarna att introduktionen brister i måluppfyllelse och att kommunernas kostnader för försörjningsstödet ökar. Särskilt låg är måluppfyllelsen när det gäller huvudmålen att kunna försörja sig själv, dvs. att få tillträde till arbetsmarknaden samt att bli delaktig i samhället. Resultaten visar vidare på att kvinnor, barn och ungdomar får en sämre introduktion än män. Lika rättigheter, möjligheter och skyldigheter bosatte sig 12 067 personer i landets kommuner inom ramen för det kommunala flyktingmottagandet. Detta är ca 900 personer färre jämfört med . Av dem som togs emot i kommunerna var kvinnor och män. var barn , vuxna och . hade överenskommelser om flyktingmottagande med 169 kommuner 2003, vilket är 21 fler än 2002. De flesta av de personer som togs emot i kommunerna inom ramen för flyktingmottagande var asylsökande innan de fick beslut om uppehållstillstånd (6 970). Resterande antal var kvotflyktingar (884) och anhöriga till flyktingar (3 948). Andelen som ordnat sitt boende själva har minskat något jämfört med . Bland dem som vistats i landet innan uppehållstillståndet (asyltiden), var boendeformen i stort sett jämnt fördelad mellan eget boende i kommun och vid , 3 522 respektive 3 448. Jämfört med 2002 har andelen anläggningsboende ökat. Flyktingar, som själva ordnat sitt boende, tar i regel i anspråk den kapacitet som finns för introduktion i och 2004/05:1 UTGIFTSOMRÅDE 8 De som behövt hjälp (kvotflyktingar och tre fjärdedelar av dem som bott på anläggning) har huvudsakligen hänvisats till orter utanför storstadsområdena. Det förekommer stora variationer i antalet kommunmottagna personer. I nedanstående tabell framgår omfattningen av flyktingmottagandet samt prognos för perioden 20042007. Val av bostadsort och information om bosättning Informationsmaterialet Introduktion och bostadsorter är tänkt att användas på mottagningsenheter för att ge dem som får uppehållstillstånd så goda förutsättningar som möjligt att välja bosättningsort.