prop · GS031d24 · 2005-01-01 00:00:00 — I prövningen ingår bl.a. att utvärdera i vilken grad nuvarande system bidrar till att regeringens IT-politiska mål nås och om systemet kan förändras på ett sätt som bidrar till att uppfylla målen mer kostnadseffektivt. Vidare ingår frågan om vilka konsekvenser ett avskaffande skulle få när det gäller tillgänglighet och demokrati liksom kompetens och tillväxt. I uppdraget ingår också att överväga om behov finns och i så fall vilka möjligheter som föreligger för att stimulera abonnemang och inte bara utrustning. Statskontoret skall även undersöka behovet av och om det bedöms som angeläget utifrån det IT-politiska målet lämna förslag till offentliga åtgärder som kan bidra till en ökning av datorutrustning i hemmet bland de grupper som inte omfattas av systemet med lånedator. Uppdraget ska redovisas . Handlingsplanen inom det europeiska samarbetet (e-Europa 2005) har uppdaterats enligt det meddelande från kommissionen (KOM(2004)380 slutlig) som behandlades på rådet för transport, telekommunikation och energi . Som regeringen tidigare rapporterat till har utbyggnaden av IT-infrastrukturen påverkats av det förändrade marknadsläget. En kontinuerlig uppföljning av hur utbyggnaden och utnyttjandet av de statliga stöden till IT- infrastruktur fortlöper görs därför. Genom att stöden till bredbandsutbyggnaden förlängts förbättras möjligheterna för kommuner och enskilda att använda de olika stöden. I enlighet med tidigare beslut har regeringen beslutat om fördelningen av i stöd till IT-infrastruktur. Fördelningen av medlen baseras på ett förslag från (). lämnade stomnätsutredningen sitt slutbetänkande SOU 2003:78 Bredbandsnät i hela landet Statens infra- struktur som resurs. Betänkandet innehåller bl.a. förslag som syftar till att öka utnyttjandet av statlig infrastruktur (t.ex. vägrenar, banvallar) för bredbandsutbyggnad. Förslagen bereds inom . Behovet av en väl utbyggd IT-infrastruktur uppmärksammas i allt större omfattning internationellt. Bredbandsutbyggnaden lyfts bl.a. fram inom ramen för handlingsplanen e-Europa, där ett antal mål inom området satts upp. I enlighet med Europeiska rådets beslut har lämnat en redogörelse för den svenska bredbandspolitiken till kommissionen . Regeringen fortsätter arbetet med tillit enligt den ansvarsfördelning som har redovisats i propositionen Samhällets säkerhet och beredskap (prop. 2001/02:158, bet. 2001/02:FöU10, rskr. 2001/02:261). I denna budgetproposition lämnar regeringen en mer omfattade beskrivning av IT- incidentcentrum (Sitic) som är i drift vid PTS. har tidigare efterfrågat samlande och samordnande åtgärder på informationssäkerhetsområdet. Inrättandet av Sitic är en sådan åtgärd. Sitic har som främsta uppgift att stödja samhället i arbetet med skydd mot IT-incidenter genom att inrätta ett system för informationsutbyte om IT- incidenter mellan samhällets organisationer och Sitic. är rådets och förordning om den europeiska nät- och informationssäkerhetsbyrån () i kraft. Byrån skall bli ett expert- och för informationssäkerhetsfrågor. I förordningen återspeglas flera viktiga frågor som bl.a. har fört fram. Det gäller t.ex. att den skall ha en bred syn på informationssäkerhet. Byrån skall huvudsakligen ge råd och stöd till kommissionen och medlemsstaterna. utredningar har påvisat att det finns ett behov av information om säkerhetsaspekter vid Internetanvändning. Regeringen har därför uppdragit åt PTS att sammanställa sådan information. Informationen skall vända sig till hushåll, små och medelstora företag och organisationer samt små och medelstora myndigheter. Uppdraget utökades såtillvida att PTS även skall ta fram verktyg som gör att 2004/05:1 UTGIFTSOMRÅDE 22 Internetanvändaren själv kan undersöka sin egen systemstatus, sårbarhet och risk för störningar. PTS skall successivt publicera och uppdatera informationen på sin webbplats. skall verktygen finnas tillgängliga för Internetanvändare. PTS har på regeringens uppdrag undersökt vilka funktioner som har betydelse för god säkerhet i domännamnssystemet. Uppdraget har genomförts i samråd med Internetoperatörer och rapporterades till regeringen . En studie i syfte att undersöka inom vilka områden staten bör ha en roll för att öka tilliten till Internet har initierats. Innebörden av tillitsbegreppet inom IT-politiken skall särskilt studeras. PTS har tidigare fått uppdraget att analysera kommissionens översyn av genomförandet av EG-direktivet om ett gemenskapsramverk för elektroniska signaturer (1999/93/EG) samt att utvärdera behovet av svenska åtgärder. Då kommissionen ännu inte meddelat sitt ställningstagande till den genomförda översynen har PTS uppdrag förlängts. () genomför på regeringens uppdrag undersökningar av företags respektive individers IT-användning. Undersökningarna samordnas på europeisk nivå och skall bl.a. användas för att följa upp handlingsplanen e-Europa 2005. () lämnade en publikation som sammanställer befintlig IT- statistik. PTS har inkommit med rapporten situationen på marknaden, hinder för ökad användning och möjliga åtgärder. PTS har grupperat identifierade hinder inom områdena tillit och säkerhet, informationsbrist samt avsaknad av standarder och ringa samarbete. Vad gäller området offentlig elektronisk handel bedriver Statskontoret på regeringens uppdrag ett arbete för att främja denna. publicerade kommissionen en första rapport om tillämpningen av och rådets direktiv /31/EG av om vissa rättsliga aspekter på informationssamhällets tjänster, särskilt elektronisk handel, på den inre 2004/05:1 UTGIFTSOMRÅDE 22 marknaden (Direktiv om elektronisk handel). Analyserna har inte visat några behov av att anpassa direktivet. En andra rapport om tillämpningen av direktivet skall läggas fram 2005. Under det svenska ordförandeskapet 2003 i färdigställdes en strategi för främjandet av elektronisk handel i . Strategin behandlar både konsument- och näringspolitiska aspekter. Strategins rekommendationer har antagits vid konsument- och näringsministermötena i . Regeringen verkar för en internationalisering av ansvar och befogenheter över centrala funktioner för Internet. Regeringen har arbetat aktivt för detta i GAC (), den mellanstatliga rådgivande kommittén till ICANN (for Assigned Names and Numbers). representant har under varit viceordförande i . Betänkandet Toppdomän för (SOU 2003:59) har remissbehandlats och bereds inom . fattade kommissionen beslut om regler för registrering av domännamn under toppdomänen .eu (förordning EG/874/2004). Detta innebär att domännamn under toppdomänen bör kunna börja registreras . trädde i kraft och har inneburit stora förändringar av regleringen på marknaden bl.a. såvitt avser konkurrensrelaterade frågor. Enligt den nya regleringen skall PTS definiera vilka delmarknader inom området elektronisk kommunikation som är relevanta för svenska förhållanden och analysera om det råder effektiv konkurrens på dessa marknader. Om så inte är fallet skall myndigheten besluta om lämpliga skyldigheter för de aktörer som har bedömts ha betydande marknadsinflytande. PTS har genomfört en omfattande analys och kunde myndigheten publicera de första förslagen till beslut för formellt samråd med bl.a. kommissionen och regleringsmyndigheter inom övriga medlemsstater. har aktivt deltagit i den kommunikationskommitté som skapades genom direktiv 2002/21/EG om ett gemensamt regelverk för elektroniska kommunikationsnät och kommunikationstjänster (ramdirektivet) för att biträda kommissionen. har bl.a. utkast till rekommendationer rörande villkor för tillhandahållande av hyrda förbindelser samt elnätskommunikation utarbetats. har PTS påbörjat tillsyn av bl.a. TeliaSoneras prissättning av installation och hyra av kopparaccess, tillsyn av tillträde till Telia- Soneras telestationer och tillsyn av att TeliaSonera tillhandahåller produkter som omfattas av ovannämnda EG-förordning på likvärdiga villkor, oavsett om leverans sker till egna dotterbolag eller till konkurrerande operatörer. På uppdrag av regeringen har PTS i rapporten av tillgången till Internet bedömt att den lägsta datahastighet som 20 kbit/s. ändring av förordningen (2003:396) om elektronisk kommunikation förordnat att den samhällsomfattande tjänsten fast telefonianslutning skall uppfylla denna miniminivå, om inte detta inom rimlig tid kan tillgodoses genom andra anslutningsformer. PTS har fått i uppdrag att ta fram förslag på hur uppföljningen av de mål för sektorn elektronisk kommunikation, som fastställdes genom beslut om propositionen Lag om 2002/03:110, 2002/03: TU6, 2002/03:228), kan utformas. I rapporten ger PTS förslag till indikatorer som kan underlätta den kommande utvärderingen. Rapporten bereds inom . Regeringen följer utbyggnaden av UMTS-nätet och den utveckling av mobilmarknaden som tredje generationens mobilkommunikation () innebär. Bl.a. har PTS på uppdrag av regeringen beskrivit och analyserat utvecklingen av den tredje generationens mobila system. I uppdraget ingår att identifiera hinder avseende etablerandet av infrastruktur och att föreslå och vidta åtgärder där det är påkallat. PTS beslutade att inte får överlåta sitt 3G-tillstånd till Svenska UMTS Licens II, då en överlåtelse ansågs kunna skada konkurrensen på mobilmarknaden. Vidare beslutades om avslag av Hi3G:s och Svenska UMTS-licens AB:s ansökningar om ändrade villkor för 3G-tillstånden med avseende på bl.a. en förlängning av tiden för utbyggnaden. PTS har även underrättat Hi3G, , och om att de inte uppfyller villkoren om täckning förenade med 3G-tillstånden. Operatörerna förelades av myndigheten att vidta åtgärder för att rätta till felen . Om inte rättelse sker kan PTS utfärda föreläggande med vite. Samtliga 3G-operatörer ansökte hos PTS ånyo om att ändra tillståndsvillkoren för sina 3G-tillstånd. PTS har för avsikt att fatta beslut senast . beslutade om propositionen Ledningsrätt för elektroniska kommunikationsnät (prop. 2003/04:136, bet. 2003/04:BoU13, rskr. 2003/04:268). Beslutet innebar ändringar i ledningsrättslagen (1973:1144) vilka stärker möjligheten till utbyggnad av trådlösa nät samt möjligheten till mastdelning. Det slås fast att det går att få ledningsrätt inte bara för ledningar utan också för andra anordningar som ingår i elektroniska kommunikationsnät, exempelvis och antenner. Vidare möjliggörs så kallade andrahandsupplåtelser. Härigenom blir det möjligt för flera operatörer att samutnyttja t.ex. mobilmaster. De nya bestämmelserna trädde i kraft . gav sitt stöd åt Europeiska kommissionens meddelande, (KOM(2003)410 slutlig) om hinder för utbredd tillgång till informationssamhällets nya tjänster och tillämpningar genom öppna tekniska plattformar inom digital-TV och 3G-system för mobil kommunikation. Frågan har betydelse för driftskompatibiliteten hos interaktiva tjänster, vilket kan vara viktigt för att konsumenter skall ha åtkomst till tjänster genom olika slag av terminaler. Vidare har medverkat i behandlingen av Europeiska kommissionens meddelande, Situationen i sektorn för elektronisk kommunikation (KOM(2004)61 slutlig) vid rådsmötet . Meddelandets utgångspunkt är att ansträngningar skall fokuseras till bredband och . Meddelandet betonar vikten av dessa båda områden för tillväxten i stort och för arbetsproduktiviteten. Det analoga NMT-systemet i 450 MHz- bandet håller på att fasas ut. PTS har arbetat med 2004/05:1 UTGIFTSOMRÅDE 22 frågan om täckning och tillgång till mobila tjänster i glesbygden. Ett digitalt ersättningssystem kan erbjuda många av de tjänster som är möjliga i GSM- och UMTS/3G-näten. Kvaliteten på tal kan förväntas bli bättre och systemet ger även möjligheter till datakommunikation med högre kapacitet än i det analoga systemet. PTS har fått in 13 intresseanmälningar för nationellt tillstånd för digitalt mobilnät i 450 MHz-bandet. Fördelningen, som PTS har beslutat skall ske genom en auktion, beräknas vara klar . Regeringen följer kontinuerligt användningen av radiospektrum för att tillse att den gagnar utveckling. På internationell nivå har detta främst skett genom deltagande i arbetsgrupper inom EU och genom deltagande i för telekommunikation och radio, Internationella teleunionen (ITU). För del leds planeringen och ståndpunktsframtagandet inför den framtida världsradiokonferensen av en person anställd på PTS. Inom ITU beslutades att en regional konferens för planering av digital ljudradio och TV skulle hållas. har deltagit i den första sessionen som ägde rum . Slutresultaten kommer att fungera som tekniskt bakgrundsmaterial vid den andra sessionen som planeras äga rum 2006. Vid konferensen kommer en plan för digital ljudradio och TV i bland annat och att antas. Denna plan kommer att ersätta dagens plan för analog TV. har deltagit i den av kommissionen skapade gruppen för radiospektrumpolitik. Gruppen skall vägleda kommissionen i dess fortsatta arbete inom radiospektrumpolitiken och dennas påverkan på den inre marknaden och . De första områdena för yttranden som gruppen diskuterar är övergång till digital rundradio och andrahandshandel med radiofrekvenser. har vidare deltagit i som skapades genom radiospektrumbeslutet (676/2002/EG). För att harmonisera utvecklingen inom radiospektrumområdet har ett flertal uppdrag lämnats av Europeiska kommissionen till den europeiska sammanslutningen av post- och teleförvaltningar (CEPT). har stött samtliga förslag vilka bland annat behandlar tredje generationens 2004/05:1 UTGIFTSOMRÅDE 22 mobilkommunikation (IMT-2000), lokala radionät (RLAN) och kortdistansradarsystem för bilar för att minska antalet trafikolyckor. Regeringen förbereder deltagandet i () kongress, som hålls . Under kongressen kommer världspostfördragen att revideras och val av kandidater till föreningens permanenta organ kommer att genomföras. PTS har säkrat tillgång till posttjänster för personer med funktionshinder. Exempel på sådana tjänster är befordran av blindskriftsförsändelser och utsträckt postservice via lantbrevbärare för äldre och funktionshindrade. Regeringen tillkallade en särskild utredare (2003:117) med uppdrag att se över hur postverksamhet bör regleras. Utredaren skall bl.a. analysera effekterna av liberaliseringen och utvärdera nuvarande lagstiftning i förhållande till postmarknadens utveckling. Utredaren skall redovisa sitt slutbetänkande . På uppdrag av regeringen redovisade PTS rapporten i en lägesbeskrivning och analys. Regeringen tillkallade samma månad en särskild utredare (2003:117) med uppdrag att se över regleringen av den grundläggande kassaservicen. Utredaren skulle bl.a. bedöma samhällets behov av en grundläggande kassaservice och utifrån bedömningen ta ställning till om staten borde fortsätta att ha nuvarande ansvar för servicen. Utredningen överlämnade sitt delbetänkande Samhällets behov av betaltjänster (SOU 2004:52). Betänkandet har därefter remitterats. Regeringen avser att återkomma med en proposition i frågan. 10.6.2 Insatser utanför politikområdet Tillitsfrågorna berörs även inom politikområdena Totalförsvar samt Skydd och beredskap mot olyckor och svåra påfrestningar inom utgiftsområde 6 Försvar samt beredskap mot sårbarhet. gav regeringen för näringslivsutveckling () i uppdrag att utvärdera programmet IT.SME.se. samt att genomföra en studie kring framtida behov av IT-kompetens- insatser. Redovisningen skall bl.a. innehålla förslag till insatser för ökad strategisk IT- kompetens i små och medelstora företag med fokus på hållbar tillväxt. Regeringen fattade beslut om att tillsätta en särskild utredare (2004:10) för att bl.a. överväga om det behövs någon förstärkning av konsumentskyddet vid s.k. modemkapningar. I uppdraget ingår att vid behov föreslå lagändringar och andra åtgärder för att stärka konsumentskyddet på området. Utredaren kan även ta upp näraliggande frågor om det bedöms motiverat. Uppdraget skall i denna del redovisas . Tillämpad forskning inom IT/telekomsektorn Inom området för främjande av nya mobila tjänster har Verket för innovationssystem () tilldelats att användas för stöd till utvecklings- och testmiljöer av IT-baserade tjänster och för utveckling av plattformar kopplade till teknik med hög överföringskapacitet, bl.a. bredbandsteknik och , samt stöd för kommersialiseringar i anslutning till detta. Vidare har tilldelats för satsningar med inriktning mot nano- och mikroelektronik och internationellt samarbete för att stärka ett strategiskt svenskt deltagande inom IT- och telekomområdet. Gemensam radiokommunikation för skydd och säkerhet Regeringen har givit () i uppdrag att fr.o.m. införa, förvalta och utveckla ett gemensamt radiokommunikationssystem för skydd och säkerhet (RAKEL-systemet). KBM har för detta ändamål disponerat anslaget 37:6 Gemensam radiokommunikation för skydd och säkerhet och bemyndigats att ingå avtal om anskaffning av infrastruktur. () gavs i uppdrag att upphandla systemet. Mot bakgrund av att regeringen bedömt det som mest ändamålsenligt att uppdra åt FMV och KBM att upphandla respektive införa och förvalta systemet föreslogs ekonomiska vårproposition att de ändamål och verksamheter som finansieras från anslaget överförs till utgiftsområde 6 Försvar samt beredskap mot sårbarhet . övertar Försvarsdepartementet ett samordnande ansvar inom för frågan om ett gemensamt radiokommunikationssystem för skydd och säkerhet. Regional utvecklingspolitik och IT ansvarar för genomförandet av programmet REG-IT, Regional affärsutveckling med stöd av IT, som syftar till att främja användningen av modern informationsteknik i företag lokaliserade inom stödområde A. Programmet redovisas under utgiftsområde 19 Regional utveckling. Informationsteknik (IT) De i IT-propositionen föreslagna satsningarna på utbyggnad av IT-infrastruktur med hög överföringskapacitet för ökad tillgänglighet fortgår. pekade i sitt betänkande (bet. 1999/2000:TU9) särskilt på betydelsen av att den fortsatta utbyggnaden av IT-infrastrukturen följs upp och redovisas för . Det gällde såväl hur snabbt utbyggnaden sker som kostnaderna för densamma. Möjligheten att ansöka om skattereduktion för höga anslutningskostnader har utnyttjats i begränsad omfattning. Totala antalet beviljade ansökningar uppgick till 2 880 vilket motsvarade . har 4 450 ansökningar beviljats vilket motsvarar . Ytterligare ansökningar förväntas beslutas . Tabell 10.3 Utbetalning och kreditering 2004/05:1 UTGIFTSOMRÅDE 22 Som framgår av tabellen ovan uppgår utfallet av skattereduktionen för stöd till områdesnät till för perioden t.o.m. . har medel för stöd till ortssammanbindande nät utbetalats med . Länsstyrelserna redovisar, i en rapport baserad på enkäter, att ansökningarna per uppgår till totalt (sökt för ortssammanbindande nät och sökt för områdesnät) och att totalt har beviljats i stöd (beviljat för ortssammanbindande nät och beviljat för områdesnät). () redovisar i rapporten infrastruktur i att antalet kilometer nät av fiber och radio har ökat . Detta är en ökning jämfört med föregående år. Tabell 10.4 Ansökt och beviljat stöd till nät Beviljat stöd, mnkr I rapporten konstateras också att andelen tätorter, där det finns ett områdesnät i någon del av tätorten, utgör av samtliga 1 936 tätorter. Detta motsvarar en ökning jämfört med föregående år. Ingen kommun saknar heller ortssammanbindande nät. Antalet tätorter som saknar anslutningspunkt till det ortssammanbindande nätet uppgår dock till omkring 130. En särskild redovisning av utbyggnadsläget avseende Svenska kraftnäts stomnät återfinns under utgiftsområde 21 Energi. Länsstyrelsernas enkät visar att 275 kommuner färdigställt ett IT-infrastruktur- program . I stort sett alla kommuner som kan få statligt bredbandstöd har för avsikt att söka detta stöd. Enkäten visar också att en majoritet av kommunerna kommer att ha genomfört eller påbörjat genomförandet av konkurrensutsättning av utbyggnaden. Man kan också se en uppåtgående trend avseende antalet upphandlingar och utnyttjande av stöden till nätutbyggnad. 2004/05:1 UTGIFTSOMRÅDE 22 Tabell 10.5 Konkurrensutsättning av utbyggnaden Avser påbörja efter 1juni 2004 Av tabellen nedan framgår hur anläggningsuppdragen fördelats. Tabell 10.6 Fördelning av anläggningsuppdrag Privat (inkl. TeliaSonera) Kommunen själv eller i samverkan med privat bolag Enligt tillämpliga stödförordningar skall kommunernas medfinansiering uppgå till av stödunderlaget. Länsstyrelsernas enkät visar dock att av de 397 avtal (ortssammanbindande nät: 216, områdesnät: 181) som slutits har majoriteten () av kommunerna gått in med en högre medfinansiering för att få till stånd en utbyggnad i enlighet med programmet. Enligt enkätsvaren torde detta bero främst på den svaga marknaden, som inte har kunnat finansiera utbyggnaden i den omfattning som ursprungligen var avsikten. Enkäten visar också att totalfinansieringen i de olika projekten uppgår till , varav utgör statligt bredbandsstöd. Finansieringen fördelas enligt följande. Tabell 10.7 Finansiering av bredbandsprojekt per aktör redovisade forskningsprojektet bredbandsbyggen lokal politik för IT-samhället. Detta forskningsprojekt belyser bl.a. kommunernas ekonomiska satsningar på bredbandsutbyggnaden, hur analys och avsikter skiljer sig mellan olika typer av kommuner i olika delar av landet, hur stort risktagande olika kommuner är beredda att ta och hur styrande bidragsreglerna är i förhållande till nyttan för näringslivet i enskilda kommuner, dvs. i korthet hur staten påverkar kommunernas bredbandspolitik baserat på djupare studier av ett tiotal kommuner. Inom ramen för Institutets för tillväxtpolitiska studier (ITPS) uppdrag att utvärdera IT-politiken har den statliga bredbandssatsningen utvärderats i halvtid. ITPS menar att det är viktigt att lägga ett historiskt perspektiv på bredbandsutvecklingen. ITPS konstaterar att utifrån de alternativa handlingsvägar som fanns när IT-propositionen presenterades, var den decentraliserade samarbetsmodell som valdes en av de bästa. Vid utvärderingen av satsningen måste man enligt institutet beakta att det enbart är IT-propositionen med den svenska bredbandspolitiken presenterades och att dessutom en ny lag om elektronisk kommunikation som reglerar området trätt i kraft . Bredbandsutbyggnaden innehåller många komplexa frågeställningar, såsom rollfördelning, affärsmodeller och strukturer, som det inte går att analysera. ITPS har i sin rapport även tagit upp ett antal rekommendationer rörande den fortsatta utvecklingen inom tillgänglighetsområdet. ITPS rekommenderar bl.a. att regeringen bör avvakta med olika typer av ingripanden på marknaden och stimulera till självreglering. ITPS pekar även på att det är önskvärt med dialoger mellan aktörerna och att dessa leder fram till balanserade lösningar, där slutanvändarnas perspektiv beaktas. ITPS utvärdering av IT-politiken behandlar även frågorna om tillit. Tillit är tillsammans med kompetens och tillgänglighet en av de tre grundpelare som IT-politiken vilar på. Utifrån det innehåll som IT-propositionen lägger in under tillit har den, enligt ITPS, i princip tre aspekter: funktionalitet, datasäkerhet och integritetsfrågor. ITPS anser att tillitsbegreppet är otillräckligt definierat, svårtolkat och därför svårt att utvärdera. ITPS menar att om begreppet även i fortsättningen skall ha en central position i IT-politiken bör det preciseras. Det förebyggande informationssäkerhetsarbete som görs av systemägare och användare är avgörande för en god säkerhet. Särskilt när det gäller användningen av Internet ökar riskerna då användarna har mycket olika säkerhetsnivåer. I en undersökning av () om privatpersoners användning av datorer och Internet framkommer det att det är vanligt att ange lösenord, kod eller digitala signaturer för att bekräfta sin identitet vid datoranvändning. utförde av kvinnorna en sådan procedur medan motsvarande andel bland männen var . av kvinnorna och av männen hade installerat ett datavirusskydd. PTS har gjort en liknande undersökning som visar att andelen förebyggande åtgärder, i huvudsak, har ökat , men också att de som använder bredband vidtar fler åtgärder än de som använder en uppringd Internetanslutning.