prop · GS03100 · 2005-04-14 00:00:00 — Eftersom den relativt starka tillväxten 2004 och 2005 till stor del åstadkommits genom ökad produktivitet leder den till en begränsad förstärkning av de offentliga finanserna. Tabell 4.7 Makroekonomiska förutsättningar 20042007 Prognoser från budgetpropositionen anges inom parantes. (3,5) (3,0) (2,5) (2,3) (2 548) (2 687) (2 817) (2 946) (2 552) (2 691) (2 821) (2 950) Inflation enligt KPI3,4 (0,6) (1,4) (2,0) (2,0) (39,3) (39,4) (40,0) (40,8) (115,6) (117,3) (122,5) (126,9) (2,4) (2,7) (2,0) (2,0) (5,6) (5,1) (4,4) (4,2) (2,3) (2,5) (2,5) (2,0) (0,0) (0,9) (0,7) (0,5) (3,4) (3,5) (3,5) (3,5) (2,9) (4,4) (4,2) (4,0) (4,0) (4,5) (4,8) (5,0) (2,4) (3,0) (3,8) (4,4) 1Årlig procentuell volymförändring. 4Årlig procentuell förändring. 5Inkomstindexet visar den genomsnittliga reala förändringen av pensionsgrundande inkomster och inkomster över intjänandetaket multiplicerat med förändringen i KPI för . 6Procent av arbetskraften. 7Arbetade timmar i lönesumman skiljer sig definitionsmässigt från totalt arbetade timmar, bland annat till följd av att egenföretagare inte ingår i lönesumman. Källor: , och . I ett medelfristigt perspektiv är det svårt att förutsäga konjunktursvängningar. 2007 beräknas något överstiga den potentiella tillväxten på . Inflationen har varit lägre än prognosen i budgetpropositionen och prognosen har därför reviderats ner. Den låga inflationen har även inneburit att räntenivån har reviderats ner. Den öppna arbetslösheten beräknas uppgå till av arbetskraften, vilket är lägre än bedömningen i budgetpropositionen. väntas den öppna arbetslösheten minska ytterligare för att 2007 uppgå till av arbetskraften. Detta är en följd av stigande sysselsättning och i anspråkstagande av lediga resurser. I förutsättningarna ingår också fler platser i de arbetsmarknadspolitiska programmen 2005 2007 jämfört med beräkningen i budget- propositionen. För en mer utförlig beskrivning av skillnader mellan de makroekonomiska förutsättningarna i budgetpropositionen års ekonomiska vårproposition, se bilaga 1 Svensk ekonomi, avsnitt 13.3. aviserade utgifts- och inkomstförändringar i förhållande till den politik och det regelverk som budgetpropositionen baserades på. Till följd av nya förslag beräknas utgifterna öka med 2005 2007 i förhållande till beräkningen i budget- propositionen . Bland annat beräknas utgifterna för införandet av en ny instans- och processordning i utlännings- och medborgar- skapsärenden bli högre än tidigare beräknat och ett stödpaket introduceras för att kompensera för kostnader med anledning av stormen i . Dessa tillskott är delvis finansierade. Därtill aviseras en minskning av anslagen för förvaltnings- och investeringsändamål . Sammantaget innebär de nu föreslagna och aviserade åtgärderna, inklusive finansiering, att de takbegränsade utgifterna och i stort är oförändrade jämfört med beräkningarna i budgetpropositionen . beräknas utgifterna minska med ca till följd av de nu föreslagna och aviserade åtgärderna. På statsbudgetens inkomstsida avser regeringen att öka utrymmet för skatteutgifter för anställningsstöd för arbetslösa med 1 miljard 4.3Utgifts- och inkomstförändringar kronor 2005 i förhållande till beräkningen i har en rad reformer för ökad tillväxt och rättvisa beslutats eller föreslagits för åren 20052007. I denna proposition föreslås vissa ytterligare förslag till utgifts- och inkomst- förändringar. I detta avsnitt redovisas översiktligt budget- effekterna dels av de tillkommande satsningar och besparingar som föreslås eller aviseras i denna proposition, dels de satsningar och finansieringar som tidigare beslutats eller aviserats. En mer detaljerad beskrivning av de nya utgifts- och inkomstförslagen finns i kapitel 5 och 6 (se avsnitten 5.2.2 och 6.3.2. I tabell 4.8 redovisas de sammantagna effekterna för de offentliga finanserna och de takbegränsade utgifterna av nu föreslagna eller Därtill kommer skatte- reduktioner och skattesänkningar om ca för att kompensera för kostnader till följd av stormen i . En detaljerad redovisning av samtliga skatteutgifter på budgetens inkomstsida finns i bilaga 2 Redovisning av skatteutgifter. Sammantaget medför de nu före- slagna eller aviserade åtgärderna på stats- budgetens utgifts- och inkomstsida att den offentliga sektorns finanser försvagas med innevarande år i förhållande till beräkningen i budgetpropositionen. beräknas den offentliga sektorns finanser försvagas med ca och för året därefter med . Tabell 4.8 föreslagna och aviserade utgifts- och inkomstförändringar Förändring av offentliga finanser och effekter på takbegränsade utgifter i förhållande till budgetpropositionen . Summa finansiering m. m.1 Summa ökning av takbegränsade utgifter Summa inkomstreformer, brutto (periodiserade effekter) Indirekta effekter av inkomstreformer Summa inkomstreformer, netto (periodiserade effekter) Nettoförsvagning av den offentliga sektorns finanser 1 Inkluderar utgiftsbegränsande åtgärder. 2 Inkluderar inkomsteffekten av utökat anställningsstöd. Förändringar jämfört med föregående år I tabell 4.9 redovisas budgeteffekterna i förhållande till föregående år av större beslutade, föreslagna eller aviserade reformer och finansie- ringen av dessa. Reformerna avser både stats- budgetens utgifts- och inkomstsida. Därutöver kommer förändringar av budgetens inkomster och utgifter till följd av bland annat den makroekonomiska utvecklingen, pris- och löne- omräkning m.m. Dessa förändringar redovisas i kapitel 5 och i avsnitt 4.3.3. Regeringen föreslår eller aviserar stora utgiftsreformer för perioden 20052007. Satsningarna görs framför allt på kommuns- ektorn men betydande resursförstärkningar till- förs också rättsväsende, familjepolitik, bistånd, utbildning och forskning, samt infrastruktur. Utgiftsområde 4 Rättsväsendet tillförs kraftiga förstärkningar för att bland annat öka antalet poliser och häktes- och fängelseplatser inom kriminalvården. Regeringens mål är att av bruttonationalinkomsten skall anslås till bistånd 2006. Därmed beräknas utgiftsområde 7 Internationellt bistånd öka med baserat på nuvarande makroekonomiska antaganden. Med nu aviserade reformer inom familje- politiken beräknas ramen för utgiftsområde 12 Ekonomisk trygghet för familjer och barn öka med fram . Barnbidraget höjs som flerbarnstilläget utökas . Därutöver har tidigare aviserats en höjning av det så kallade taket i föräldrapenningen . återställs i huvudsak ersättningsnivån för sjukpenning till den nivå som gällde före och sjuklöneperioden blir åter . Detta beräknas leda till ökade utgifter för utgiftsområde 10 Ekonomisk trygghet vid sjukdom och handikapp med sammantaget 2005. Ramen för utgiftsområde 16 Utbildning höjs med . Med de föreslagna och aviserade tillskotten inom området skapas utrymme för personal- förstärkningar inom skolan och förskolan samt ökade satsningar inom forskning och forskarutbildning. Resurstillskotten till utgiftsområde 22 Kommunikationer uppgår till ca 2007 i förhållande till 2004, som de lånefinansierade investeringarna i stort är oförändrade. Merparten av resursförstärkningen avser . Av tabell 4.9 framgår att kommunsektorn i jämförelse med 2004 tillförs sammantaget ytter- ligare via stats- budgetens utgiftssida fram . Sammantaget beräknas de takbegränsade utgifterna öka med ca i förhållande till 2004 till följd av beslut. genomförs också utgiftsminskningar på totalt ca till följd av besparingar, finansiering av utgiftsreformer och avslutande av vissa temporära program. Merparten av besparingarna genomförs inom utgiftsområde 6 Försvar samt beredskap mot sårbarhet. De offentliga finanserna försvagas därmed sammantaget med ca 2007 till följd av aktiva beslut på statsbudgetens utgiftssida. De beslutade eller nu föreslagna åtgärderna på statsbudgetens inkomstsida innebär en försvagning av den offentliga sektorns finanser med ca . Den största skattesänkningen utgörs av den fortsatta kompensationen för allmän pen- sionsavgift . De temporära sysselsättnings- stöden till kommunerna samt anställningsstöden till långtidsarbetslösa försvagar den offentliga sektorns finanser med ca . stärks de offentliga finanserna till följd av förändringarna på statsbudgetens inkomstsida. Det beror på att många av stöden med effekt är temporära och på att de tillfälliga sysselsättningsstöden till kommunsektorn upphör . Om däremot de tillfälliga stöden till kommunsektorn exkluderas från inkomstberäkningarna innebär det i stället att de offentliga finanserna försvagas med ca 20042007. De offentliga finanserna försvagas samman- taget med ca till följd av aktiva beslut på statsbudgetens utgifts- och inkomstsida. Den diskretionära politiken i statsbudgeten är alltså expansiv . innebär de föreslagna eller aviserade åtgärderna en försvagning av de offentliga finanserna med ca eller av BNP. uppgår försvagningen till motsvarande av BNP. Tabell 4.9 Budgeteffekter i förhållande till föregående år av tidigare beslutade och aviserade samt nu föreslagna utgifts- och inkomstförändringar Budgeteffekt i förhållande till föregående år. Fullständigt periodiserad redovisning för skatter. Skattehöjningar anges med negativt tecken. UO 2 Samhällsekonomi och finansförvaltning UO 3 Skatt, tull och exekution UO 5 Internationell samverkan UO 6 Försvar samt beredskap mot sårbarhet UO 7 Internationellt bistånd UO 8 Invandrare och flyktingar UO 9 Hälso- och sjukvård samt social omsorg UO 10 Ekonomisk trygghet vid sjukdom och handikapp Varav återställd SGI och återtagen 3:e sjuklönevecka UO 11 Ekonomisk trygghet vid ålderdom UO 12 Ekonomisk trygghet för familjer och barn Varav barnbidrag och flerbarnstillägg UO 16 Utbildning och universitetsforskning UO 18 Samhällsplanering, bostadsförsörjning och byggande UO 19 Regional utveckling UO 20 Allmän miljö- och naturvård UO 23 Jord- och skogsbruk UO 25 Allmänna bidrag till kommuner Summa utgiftsreformer inkl. lånefinansierade Finansiering m. m. 6 Försvar samt beredskap mot sårbarhet UO 10 Ekonomisk trygghet vid sjukdom och handikapp UO 19 Regional utveckling UO 23 Jord- och skogsbruk Minskning av anslag för förvaltnings- och investeringsändamål (0,) Utgiftsreformer inkl. finansiering m.m. Fortsättning av tabell 4.9 Budgeteffekter i förhållande till föregående år av tidigare beslutade och aviserade samt nu föreslagna utgifts- och inkomstförändringar Budgeteffekt i förhållande till föregående år. Fullständigt periodiserad redovisning för skatter. Skattehöjningar anges med negativt tecken. Fast belopp till kommunerna, brutto Höjt milavdrag arbetsresor 16 till Begränsad uppräkning skiktgränser KPI+1% Stormen i , skattereduktion Reducerad nedsättning socialavgifter, brutto Skatt på kapital och företag Ändrade regler periodiseringsfond, brutto Slopad arvs- och gåvoskatt Skatt på konsumtionsvaror och insatsvaror Energiskatt el för industrin m.m., fr. 1/7-04, brutto Nedsatt elskatt energiintensiv industri Höjd elskatt /kWh, brutto Höjd fordonsskatt, lätta lastbilar Höjd fordonsskatt, personb.+23%bensin, +2%diesel Höjd bensinskatt /liter, brutto Höjd dieselskatt /liter, brutto Sänkt dieselskatt jordbruk med /l Övriga skatter på konsumtion och insatsvaror Skattelättnad för vissa byggtjänster, brutto Nedsättningar/Kreditering på skattekonto Tillfälligt sysselsättningsstöd till kommuner och landsting, brutto Utbildning personal vård- och äldreomsorg Anställningsstöd, långtidsarbetslösa, brutto Skattestimulans miljöinvesteringar offentliga lokaler Summa inkomstreformer, brutto Indirekta effekter av inkomstreformer Summa inkomstreformer, netto Utgifts- och inkomstreformer inklusive finansiering Uppföljningen av statsbudgeten för sker i regeringens skrivelse Årsredovisning för staten 2004 (skr. 2004/05:101). Sammanfattningsvis framgår att statsbudgetens saldo uppgick till , vilket är lägre än budgeterat. Utfallet på statsbudgeten påverkas av ett antal faktorer såsom den makroekonomiska utveck- lingen, beteendeförändringar, engångseffekter samt ekonomiska konsekvenser av fattade beslut. Vidare framgår av årsredovisningen att statsbudgetens inkomster uppgick till 2004, vilket är mindre än vad som beräknades i den ursprungliga statsbudgeten. Skatte- inkomsterna blev ca lägre, främst på grund av lägre inkomstskatt från fysiska och juridiska personer och lägre energiskatt än tidigare beräknat. Inkomsterna från försäljning av statlig egendom blev ca lägre än budgeterat och inkomster av statlig verksamhet, i form av bland annat utdelningsinkomster, blev ca högre än budgeterat. Tabell 4.10 Statsbudgetens utfall Anm.: Beloppen är avrundade och överensstämmer därför inte alltid med summan. 1Med statsbudget avses här den ursprungliga statsbudgeten antagen av , dvs. 2Inklusive posten minskning av anslagsbehållningar. 3Inklusive kassamässig korrigering. Statsbudgetens utgifter m.m. uppgick till ca 2004, vilket är ca lägre än budgeterat i den ursprungliga Utgifterna för samtliga utgifts- områden, exklusive statsskuldsräntor m.m., blev ca lägre än budgeterat. Det beror på att utgifterna blev lägre än anvisade medel för studiemedel, jordbruksstöd, försvar, aktivitets- och sjukersättningar och sjukpenning, vilket delvis motverkas av högre utgifter för arbetslöshet. Statsbudgetens totala inkomster består av skatter och övriga inkomster. Skatterna utgör av statsbudgetens inkomster. De övriga inkomsterna består främst av inkomster av stat- ens verksamhet, inkomster av försåld egendom, kalkylmässiga inkomster och bidrag från EU. Statsbudgetens totala skatteinkomster är kassamässiga, vilket innebär att de redovisas det år de betalas. I den kassamässiga redovisningen finns till skillnad mot den periodiserade redovisningen därmed inslag av skatteinbetal- ningar som kan hänföras till tidigare inkomstår. Skatteinkomsterna beräknas öka med ca . Det är något lägre än ökningen av skatteintäkterna, vilka ökar med . Skillnaden i ökning mellan intäkter och inkomster beror framför allt på att den kommunala utjämningsavgiften nettobudgeteras samt på omperiodiseringar mellan åren. Som andel av BNP beräknas statens skatteinkomster uppgå till . Övriga inkomster beräknas öka med ca , främst till följd av budgeterade försäljnings- inkomster på 2005 2007. Minskningen av statens skatteinkomster, som andel av BNP, beror framför allt på att den kommunala utjämnings- avgiften nettobudgeteras . Jämfört med beräkningen i budgetproposi- tionen har statens skatteintäkter reviderats ner medan skatteinkomsterna på statsbudgeten, främst till följd av periodiseringar, har reviderats upp. Övriga inkomster har reviderats upp 2005 2007 jämfört med beräkningen i budgetproposi- tionen, dels till följd av högre förväntade aktieut- delningar, dels till följd av högre kalkylmässiga inkomster. En utförlig redovisning av statsbudgetens och den offentliga sektorns intäkter och inkomster presenteras i kapitel 5. Tabell 4.11 Statsbudgetens inkomster 20042007 Miljarder kronor och procent av BNP. Skatter ej på 1000typen Differens mot budgetpropositionen i miljarder kronor Anm.: Beloppen är avrundade och överensstämmer därför inte alltid med summan. Jämförelsen med beräkningen till budget- propositionen är korrigerad för effekten av arbetsgivares medfinansiering av sjukpenning och sänkt arbetsgivaravgift (prop. 2004/05:21). Statsbudgetens utgiftssida delas in i 27 utgifts- områden, minskning av anslagsbehållningar, myndigheters m.fl. in- och utlåning i Riksgälds- kontoret samt en kassamässig korrigering. Statsbudgetens utgifter, exklusive statsskulds- räntor, beräknas öka med ca . Med hänsyn tagen till tekniska förändringar, främst i form av en förändrad redovisning av det kommunala utjämningssystemet som infördes , ökar statsbudgetens utgifter, exklusive räntor, med ca , eller med ca Rensat för effekten av nettoredovisningen av utjämningssystemet minskar dessa s.k. primära utgifter i relation till BNP . Tabell 4.12 Statsbudgetens utgifter 20042007 Miljarder kronor och procent av BNP. 1Inklusive förbrukning av anslagsbehållningar och utnyttjande av anslagskredit. 2Om den nya redovisningen av det kommunala utjämningssystemet hade införts , istället , skulle utgifterna exklusive statsskuldsräntor 2004 uppgått till och statsbudgetens utgifter till . 3Statsbudgetens utgifter (exklusive statsskuldsräntor) och utgifter för ålderspensionssystemet vid sidan av statsbudgeten. 4Beräkning av utgiftstak baserad på oförändrad kvot mellan utgiftstak och potentiell BNP De totala utgifterna, inklusive statsskulds- räntor, för statsbudgetens samtliga 27 utgifts- områden ökar med . Under innevarande år minskar ränteutgifterna tillfälligt till följd av bland annat valutakursvinster på förfallande dollarlån. Därefter ökar ränteutgifterna till följd av en stigande statsskuld och högre räntenivåer. De takbegränsade utgifterna består dels av statsbudgetens utgifter exklusive statsskulds- räntor, dels av utgifter för ålderspensions- systemet vid sidan av statsbudgeten. I tabell 4.12 redovisas hur de takbegränsade utgifterna utvecklas . Jämfört med utgiftsnivå ökar de takbegränsade utgifterna fram enligt beräkningen med totalt , eller med i genomsnitt. Rensat för budgettekniska förändringar ökar de takbegränsade utgifterna med , eller med i genomsnitt . Eftersom ökningen av utgiftstakets nivå är ungefär lika stor som förändringen av de takbegränsade utgifterna är förändringen av budgeteringsmarginalens storlek relativt liten. Budgeteringsmarginalen beräknas minska från 2004 till 2005 och till 2006. I tabell 4.13 redovisas en uppskattning av de huvudsakliga faktorerna bakom utvecklingen av de takbegränsade utgifterna under beräknings- perioden. ökar de takbegränsade utgifterna med (rensat för tekniska förändringar). uppgår denna ökning till och är ökningen . Pris- och löneomräkning av anslag för förvaltnings- och investeringsändamål ökar utgifterna med . Övriga makro- ekonomiska förändringar utgörs av de effekter som förändringar av bland annat inkomstindex, prisbasbelopp, timlön, arbetslöshet och brutto- nationalinkomst får på utgifterna. De antagna makroekonomiska förändringarna medför att utgifterna ökar med . Den huvudsakliga förklaringen är här prisutvecklingen. En högre timlön, ett högre prisbasbelopp samt ett högre inkomstindex leder till ökade utgifter inom såväl socialförsäkringssystemen som ålderspensions- systemet utanför statsbudgeten. Minskningen av den öppna arbetslösheten leder till lägre utgifter i arbetslöshets- försäkringen under samtliga år fram . Slutligen leder en högre BNI till ökade utgifter för det internationella biståndet. Föreslagna eller aviserade reformer beräknas öka utgifterna under utgiftstaket med samman- taget . Besparingar och utfasningar av tidsbegränsade program beräknas minska utgifterna med . Därav förklarar försvarsomställningen . Övriga utgiftsförändringar förklaras till stor del av prognostiserade volymökningar. En stor del av volymökningen beror på fler pensionärer och sjukersatta. Vidare kan utgiftsförändringar härledas till en förändrad förbrukning av anslagsbehållningar, bland annat till följd av tidigareläggningar och senareläggningar av utgifter. Tabell 4.13 Förändringar av takbegränsade utgifter jämfört med föregående år Takbegränsade utgifter efter tekniska Besparingar/utfasningar av program Övrigt (volymer, tidigareläggningar, senareläggningar, m.m.) 1Tekniska förändringar som har föranlett justeringar av utgiftstaket samt redovisningsändringen av bidrag till kommuner och landsting. 2Exklusive lånefinansierade investeringar. 4.4.4Statsbudgetens saldo, statens finansiella sparande och statsskulden Enligt lagen (1996:1059) om statsbudgeten skall statsbudgeten omfatta alla inkomster och utgifter samt andra betalningar som påverkar statens lånebehov. Ett budgetunderskott innebär följaktligen ett lika stort positivt lånebehov och att statsskulden ökar. Diagram 4.1 Statsbudgetens saldo 19902007 Budgetunderskottet var som störst 1993 då lånebehovet uppgick till . Konsolideringsprogrammet och den ekono- miska återhämtningen innebar att underskotten reducerades markant . uppvisade statsbudgeten ett överskott. Statsbudgetens saldo förbättrades ytterligare 1999 till , främst till följd av engångseffekter i form av överföringar från AP- fonden och inbetalningar av premiepensions- medel. uppgick budgetöverskottet till , vilket främst förklaras av överföringen av medel från AP-fonden samt av försäljning av aktieinnehav. minskade överskottet till , vilket bland annat var en följd av lägre positiva engångseffekter. minskade överskottet ytterligare, till , och påföljande år förbyttes överskottet till ett underskott på . Försämringarna 2002 och 2003 förklaras i huvudsak av minskade skatte- inkomster. ökade lånebehovet till . prognostiseras ett lånebehov på ca . beräknas låne- behovet till ca 30 respektive . I beräkningarna antas att inkomster från försälj- ning av statlig egendom uppgår till . För att statsbudgetens saldo skall överens- stämma med statens lånebehov redovisas även nettoutlåning och en kassamässig korrigering på statsbudgeten. () nettoutlåning utgörs av förändringen av kontorets ut- och inlåning till myndigheter, affärsverk, vissa statliga bolag och fonder. De största delposterna utgörs av förändringar av myndigheternas räntekonto- behållningar, in- och utbetalningar av premie- pensionsmedel samt Centrala studiestöds- nämndens (CSN) nettoupplåning för finansie- ring av studielån. har medel för premiepensionen tillfälligt placerats i RGK. 2007 beräknas de årliga inbetalningarna successivt öka . Inbetalningarna inklusive ränta överförs till () med fördröjning. nettoutlåning till CSN beräknas uppgå till ca . Utlåningen till CSN har minskat från ca till dagens nivå på . Det beror framför allt på större åter- betalningar . Finansiering av infrastruktursatsningar kommer under 20052007 att innebära en ökad utlåning med ca 2005 och ca 2006 och 2007 till framför allt , och . Anledningen till att nettoutlåningen är högre jämfört med är att de lån som upptogs av de statliga bolagen leder AB och för att finansiera de så kallade storstadspaketen, nu föreslås införlivas med ordinarie skuldförvaltning. har inkomster på inkomst- titeln 1428 Energiskatt förts till Riksgälds- kontoret för att avsättas för ett system för individuell kompetensutveckling i arbetslivet. Totalt har ca satts av för ändamålet. Efter beslut av att de avsatta medlen skall användas för andra ändamål återförs dessa medel nu till inkomsttiteln . ökar nettoutlåning med motsvarande belopp, vilket innebär att statens lånebehov inte påverkas av transaktionen. Kassamässig korrigering och överföring från AP- fonden En kassamässig korrigering kan dels uppstå om betalningen respektive anslagsavräkningen sker olika budgetår. Dels kan det förekomma transaktioner över statsverkets checkräkning som inte har sin motsvarighet på anslag eller inkomsttitlar eller vice versa. Pensionsreformen, som är en överens- kommelse mellan Socialdemokraterna, , , och , har inneburit att statsfinanserna försvagats med ca . För att delvis motverka denna försvagning överfördes från AP- fonden till statsbudgeten och ägde ytterligare en överföring rum bestående av stats- och bostadsobligationer till ett marknadsvärde av . Den del av överföringen som utgjordes av bostadsobligationer påverkar lånebehovet fram , dels genom att de olika obligationslånen genererar ränteavkastning, dels genom att obligationerna förfaller till betalning vid olika tillfällen. Av tabell 4.14 framgår att budgetsaldot förstärktes med ca 2004 och beräknas förstärkas med ca 2005 till följd av överföringen av bostadsobligationer. Vid överläggningar mellan partierna fastställdes att pensionsöverenskommelsen ligger fast, men att någon ytterligare överföring från AP-fonden till statsbudgeten inte skulle ske vid den tidigare angivna tidpunkten (se även avsnitt 4.6). Tabell 4.14 Statsbudgetens saldo och statsskulden 20042007 In-/utlåning från myndigheter (räntekonto)3 Inbetalning av premiepensionsmedel inkl. ränta Eliminering av statliga myndigheters innehav av statspapper Statsskuld vid årets slut7