prop · GS031d26 · 2005-01-01 00:00:00 — kronor samt garantiofferter till ett värde av 61,8 ländska investeringar till . En tydlig, väl underbyggd och attraktiv bild av lämnades garantier till ett värde av 11,7 miljarder och svenska kompetensområden är vik- kronor samt garantiofferter till ett värde av 33,1 tig för att stärka svensk ekonomi och handel. Därmed ökade de lämnade ga- utveckla och lyfta fram det innovativa är 2004/05:1 UTGIFTSOMRÅDE 24 Garantierna avsåg svensk export till 112 länder. hade EKN bundna åtaganden på . Ramutnyttjandet var , inom den ram om som beslutat om. Ramutnyttjandet beräknas genom att garantier och bundna utfästelser avräknas till , medan obundna utfästelser avräknas till . EKN:s resultat visade 2003 ett överskott på och ett överskott på för . Därmed är myndighetskapitalet . Överskotten 2003 berodde främst på att behovet av riskreservationer minskat. Överskottet 2004 beror även det på minskade riskreservationer samt på att högre premieintäkter och måttliga skadebetalningar Diagram 5.3 Av EKN utställda garantier (1993-2003) garantier, mdr kr AB Svensk Exportkredits (SEK) verksamhet syftar främst till att tillhandahålla medel- och långfristiga exportkrediter för svensk exportindustri. SEK lämnade finansiering på , varav var finansiering av export av varor eller tjänster, var annan direkt finansiering till exportföretag och 5miljarder kronor var krediter till infrastrukturinvesteringar, främst inom kommuner och landsting. Av finansieringen av export av varor eller tjänster avsåg statsstödda exportkrediter. Systemet med statsstödda exportkrediter gav 2003 ett överskott på . Diagram 5.4 Av SEK lämnade exportkrediter (1998-2003) Källa: SEK:s årsredovisningar för 1998-2003 Inom investeringsområdet var den internationella utvecklingen under senare delen av 1990- talet och mycket dynamisk och direktinvesteringarna växte snabbare än både utrikeshandeln och BNP. skedde en minskning , till följd av den allmänna avmattningen i världsekonomin. De internationella investeringsflödena minskade ytterligare 2002 men stabiliserades på ungefär samma nivå 2003. I noterades 2003 en nedgång av de utländska direktinvesteringarna. Inflödet hamnade på , jämfört med 2002 och 2001. uppgick de svenska direktinvesteringarna i utlandet till . har dock haft ett visst nettoinflöde av utländska direktinvesteringar. Det bör noteras att både ut- och inflödena av direktinvesteringar kan variera mycket mellan enstaka år, främst till följd av stora förvärv. medverkade i 132 nya genomförda etableringar, jämfört med 2002. Dessa nya etableringar bidrog till cirka 1 300 nya arbetstillfällen i . Förvärv av utländska ägare bidrog till att drygt 1 000 arbetstillfällen kunde bibehållas. ISA:s medverkan till investeringar (868 investeringar) har bidragit till att sysselsättningen ökat med cirka 7 500 anställda. De utländska investeringarna bidrar förutom med arbetstillfällen även till ny teknik, nytt kunnande och nya arbetsmetoder och medför också en ökad konkurrens på den svenska marknaden. /04 hade en aktiv kundstock om drygt 2 000 kvalificerade förfrågningar jämfört med cirka 1 2002. har medverkat i 88 etableringar jämfört med 55 etableringar 2003. Diagram 5.5 Antal investeringar har medverkat i (1996- IT hade fr.o.m. bl.a. medverkat till cirka 70 utländska investeringar i , genererat cirka 600 nya kvalificerade förfrågningar från potentiella utländska investerare och över 350 medieexponeringar i internationella och svenska medier, varav flera mycket betydelsefulla exponeringar för att stärka bilden av som ledande it-nation. Regeringen anser att verksamhet och bidragit till en ökad svensk export. har väl uppfyllt de mål som och regeringen fastställt för dess verksamhet. Genom verksamhet har små och medelstora företag fått tillgång till kvalificerad exportinformation, kompetensutveckling och rådgivning av stor betydelse för företagens exportansträngningar. Programmet Internationell marknadsföring av särskilda branscher med statlig finansiering, liksom det särskilda uppdraget Marknadsplats tersjön inom ramen för Östersjömiljard 2, är exempel på framgångsrika exportsatsningar. Programmen har nått ett stort antal små och medelstora företag, av vilka många gått eller avser att gå vidare i en aktiv marknadssatsning i dessa länder. Det kan också konstateras att förhållandevis många företag snabbt kommit i gång med affärer liksom att värdefulla order tecknats i 2004/05:1 UTGIFTSOMRÅDE 24 anslutning till specifika exportfrämjande aktiviteter. Genom både strategiska och operativa konsulttjänster har hjälpt svenska företag att stärka sin närvaro och öka sin framgång på internationella marknader. Erfarenheterna från genomförda satsningar att främja strategiska branscher internationellt är goda. Aktiviteterna har bidragit till att förstärka bilden av som ledande högteknologiskt land och har tjänat som plattform för affärsinriktade satsningar. Samordningen mellan departement, myndigheter och näringsliv har stärkts när det gäller den internationella marknadsföringen och utnyttjandet av svensk kompetens. För att uppnå konkurrensneutralitet mellan svenska och utländska företag är det viktigt att svenska företag har tillgång till statsstödd exportfinansiering. Denna utgör ett viktigt bidrag för att stärka svensk industris och svenska företags internationella konkurrenskraft. () har genom sin garantigivning medverkat till att svenska exportföretag kan erbjuda villkor som är likvärdiga med konkurrerande företag i andra länder. Regeringen anser att EKN på ett framgångsrikt sätt har förenat målet om garantigivning för svensk exportindustri på gynnsamma villkor med målet att verksamheten skall vara självbärande . Insatserna med att komma tillrätta med problem med riskkoncentrationen i garantiportföljen har varit värdefulla. SEK har genom sin exportfinansiering medverkat i flera affärer till förmån för svensk exportindustri. Främjandet av utländska direktinvesteringar i är av stor betydelse för tillväxt och sysselsättning. Invest in () fyller här en central funktion. Regeringen bedömer att ISA:s aktiva bearbetning av medier och det intresse som detta skapar för , har positiva effekter även utanför investeringsfrämjandet. har bidragit till att bygga nätverk nationellt, regionalt och lokalt. Regeringen ser det som angeläget att också fortsättningsvis ytterligare stärker samverkan med nationella, regionala och lokala aktörer för att utveckla investeringsfrämjandet, bl.a. genom projektverksamhet, utbildningsverksamhet och inte minst samarbetsavtal. Den s.k. expertskatten infördes som ett viktigt incitament för att attrahera nyckel- 2004/05:1 UTGIFTSOMRÅDE 24 personer, experter och forskare till . Regeringen följer noga tillämpningen av detta regelverk bl.a. mot bakgrund av vad framförde i sin rapport för utländska investeringar i om vissa brister i tillämpningen av regelverket m.m.. De särskilda importfrämjande insatser som regeringen initierade 2002 har möjliggjort ett mer aktivt importfrämjande och har bidragit till att lyfta fram importens betydelse. och har konkreta samverkansprojekt med mål att etablera nya företagskontakter och samarbeten genomförts, vilka bidragit till att öka intresset för som handelspartner och exportland. Målet är att förstärka svenska företags position i och förbättra svenska företags deltagande i utvecklingen av regionens näringsliv. Efter förslag vårproposition inrättades anslaget Näringslivsutveckling i , den s.k. Östersjömiljard 2, för femårsperioden 19992003. Medlen skall användas till näringslivssatsningar och omfatta stöd till företagsetableringar, projektexport och marknadssatsningar samt till angelägna miljö- och energisatsningar och andra främjandeinsatser. Verksamheten avser de baltiska länderna, Po- len och nordvästra inklusive . Vissa av programmen har utvidgats till att även omfatta Moskva-området och . Särskild tonvikt har lagts vid små och medelstora företags deltagande i näringsliv. Strävan är att delegera beslut om enskilda insatser till statliga myndigheter eller andra statsstödda organ. Genom beslut vårproposition minskades anslaget med till 950 anvisas inga nya medel till anslaget. Till och med har regeringen fattat beslut om insatser motsvarande fördelade på 44 uppdrag. De beloppsmässigt största uppdragen har getts till för programmet Marknadsplats (), till för Medfinansiering av tillväxtavtal för näringslivsutveckling (), till Sida för demonstrations- och pilotinsatser på miljö- och energiområdet, DemoÖst (), till i för Näringslivsutveckling i () och till länsstyrelserna i och för näringslivsutveckling i (). har erhållit medel för uppdraget Baltic 21 Näringsliv som är en del av den särskilda miljösatsningen för en hållbar utveckling i (). Medel har vidare avsatts för ett kapitaltillskott till det statliga riskkapitalbolaget , (), till det multilaterala partnerskapet Northern Dimension Environmental Partnership (NDEP) under samordning av Europeiska () samt till svenska konsultfonder vid Nordiska Investeringsbanken, Nordiska projektexportfonden och (totalt ). ekonomiska vårproposition avsattes för att finansiera integrationsfrämjande insatser i . Sammanlagt har per utbetalats från anslaget. har inom programmet Marknadsplats under 19992003 genomfört 661 affärschansprojekt, vilka uppskattas ha gett deltagande svenska små och medelstora företag en ökad affärsvolym om . av de medverkande företagen uppger att affärsvolymen kommer att öka ytterligare. Inom Sidas uppdrag DemoÖst har 17 demonstrationsinsatser avslutats. I en utvärdering konstateras att insatserna har haft ett stort marknadsföringsvärde för deltagande företag. Ett antal konkreta följdleveranser har identifierats liksom flera potentiella affärer som en direkt följd av DemoÖst. Av de 26 företag som ingick i undersökningen svarar 22 företag att de ser en framtida ökning av affärerna i regionen och 24 företag ser DemoÖst som viktigt eller mycket viktigt för den framtida affärsutvecklingen i regionen. har inom ramen för Baltic 21 Näringsliv beviljat 26 projekt stöd, varav 11 har avslutats. Inom ramen för de avslutade projekten har cirka 1 600 personer deltagit i de över 220 konferenser, workshops, studiebesök m.m. som genomförts. Av de ca 250 svenska företag som engagerades har knutit nya affärskontakter, fler än hälften anser att deras konkurrenskraft stärkts och 32 företag rapporterar att man träffat affärsavtal med företag eller annan aktör i samarbetslandet. i , som ansvarar för insatser för näringslivsutveckling i , uppger att svenska företag som deltagit i genomförda Barentsprojekt lyckats ta hem exportaffärer . 2004/05:1 UTGIFTSOMRÅDE 24 Diagram 5.6 Exportutvecklingen till ett antal länder i Öster- sjöområdet (20002003) Avser export till , , , och Anslaget kommer att utvärderas i sin helhet i anslutning till att samtliga insatser har avslutats . Som ett steg mot denna slututvärdering gav regeringen i uppdrag 2003 att göra en utvärdering av dittills gjorda insatser. Statskontoret gav i sin rapport en rad värdefulla rekommendationer som följs upp under kvarvarande programperiod. regeringsförklaring aviserades etableringen av ett särskilt Östersjöcentrum för att stärka svenskt näringslivs position och möjligheter att bedriva handel i regionen. Regeringen beslutade (dir. 2004:81) om en utredning rörande organisation av ett Östersjöcentrum. Genom de olika uppdrag som finansieras ur Östersjömiljard 2 har svenska företag inom en rad sektorer fått tillgång till handfast stöd i sina exportansträngningar i . export till , och uppgick till . Den svenska exporten till dessa fem grannländer har ökat med . integrering i världsekonomin och de baltiska ländernas och anslutning till EU och dess inre marknad innebär att potentialen för investeringar, företagande och handel i Ös- tersjöregionen växer. () har inte haft några invändningar i revisionsberättelserna avseende myndigheterna inom politikområdet. 2004/05:1 UTGIFTSOMRÅDE 24 5.10.139:1 Styrelsen för ackreditering och teknisk kontroll: Myndighetsverksamhet 1Inklusive tilläggsbudget i samband med ekonomiska vårproposition (bet. 2003/04:FiU21) och förslag på tilläggsbudget i samband med budgetpropositionen . 2Motsvarar 20 070 tkr prisnivå. 3Motsvarar 20 070 tkr prisnivå. Anslaget finansierar Styrelsens för ackreditering och teknisk kontroll (SWEDAC) verksamhet. SWEDAC är central förvaltningsmyndighet för teknisk kontroll och nationellt ackrediteringsorgan för laboratorier och för certifierings-, provnings- och besiktningsorgan. Myndighetsverksamheten omfattar samordningsansvar för den totala marknadskontrollen i (ett 20- tal myndigheters tillsyn på marknaden av att produkter uppfyller väsentliga säkerhets-, miljö- och hälsokrav). Härutöver har SWEDAC ett sektorsansvar för legal mätteknik (att varor håller mått och vikt) samt ädelmetallkontrollen. Ackrediteringsverksamheten svarar för av SWEDAC:s omsättning. Som ackrediteringsorgan åligger det SWEDAC att i internt och externt arbete uppfylla högt ställda kvalitetskrav och genomgå internationella kvalitetsrevisioner. Budget för avgiftsbelagd verksamhet Tabell 5.3 Budget för avgiftsbelagd verksamhet - Ackreditering (varav tjänsteexport) (varav tjänsteexport) (varav tjänsteexport) uppgick intäkterna från uppdragsverksamheten till , vilket innebar ett bättre resultat jämfört med föregående år. Kostnaderna understeg intäkterna med , vilket sammantaget innebär ett betydligt bättre resultat än föregående år som redovisade ett underskott på . Kvaliteten i verksamheten är fortsatt hög. Det är angeläget att SWEDAC fortsätter att utveckla svenska kontrollordningar i öppna system. Det är vidare angeläget att arbetet med att förbättra och internationalisera bedömningskriterier avseende teknisk provning och kontroll drivs vidare. SWEDAC har fortsatt en viktig roll att fylla genom att skapa goda förutsättningar för de nya medlemsländerna i EU. Mot bakgrund av ovanstående föreslår regeringen att anvisas under anslaget 39:1 Styrelsen för ackreditering och teknisk kontroll (SWEDAC) . beräknas anslaget till respektive . Tabell 5.4 Härledning av anslagsnivån 20052007, för 39:1 Styrelsen för ackreditering och teknisk kontroll: Myndighetsverksamhet Förändring till följd av: Pris- och löneomräkning 2 Överföring till/från andra Förslag/beräknat anslag 1Statsbudget enligt beslut (bet. 2003/04:FiU10). Beloppet är således exklusive beslut på tilläggsbudget under innevarande år. 2Pris- och löneomräkningen baseras på anvisade medel statsbudget. Övriga förändringskomponenter redovisas i löpande priser och inkluderar därmed en pris- och löneomräkning. 1Inklusive tilläggsbudget i samband med ekonomiska vårproposition (bet. 2003/04:FiU21) och förslag på tilläggsbudget i samband med budgetpropositionen . 2Motsvarar 66 305 tkr prisnivå. 3Motsvarar 66 305 tkr prisnivå. Anslaget finansierar verksamhet. Kollegiet är central förvaltningsmyndighet för utrikeshandel och handelspolitik. Det är angeläget att fortsätter att ha kontinuerlig beredskap att bistå i det löpande arbetet och förser regeringen med kvalificerat underlag inför beslut och förhandlingar. Detta gäller särskilt arbetet med att förbättra den inre marknadens funktion, arbetet inom den gemensamma handelspolitiken, pågående WTO-förhandlingar, arbetet med EU:s anti-dumpningsåtgärder och arbetet med regionala och bilaterala frihandelsavtal. Detsamma gäller kollegiets insatser för att öka kunskapen om handelspolitiska frågor i ett vidare perspektiv hos allmänheten. Vidare är kollegiets roller inom anmälningsprocedurerna för tekniska frågor och som samordningscentral och kontaktpunkt för aktivt arbete mot handelshinder fortsatt viktiga. Regeringen ser också positivt på kollegiets engagemang för inrättande av en kontaktpunkt för export från utvecklingsländer. har varit drivande för att en liknande funktion skall inrättas i EU, vilket har resulterat i en särskild webbsida med information om gällande regelverk. har vidare en viktig roll i att medverka i arbetet med att utveckla det nationella centrum för förenkling av handelsprocedurer tradEasy (se avsnitt 5.6.2) som skall verka för effektivare handelsprocedurer, med stark betoning på resultat av samhällelig och kommersiell nytta som stärker näringslivets och konkurrenskraft. 2004/05:1 UTGIFTSOMRÅDE 24 Regeringen fattade beslut om hur det utgående anslagssparandet som översteg av anslaget skall disponeras. Beslutet innebar att skall föras bort som indragning. Mot bakgrund av ovanstående föreslår regeringen att anvisas under anslaget 39:2 . beräknas anslaget till respektive . Tabell 5.6 Härledning av anslagsnivån 20052007, för 39:2 Förändring till följd av: Pris- och löneomräkning 2 Överföring till/från andra Förslag/beräknat anslag 1Statsbudget enligt beslut (bet. 2003/04:FiU10). Beloppet är således exklusive beslut på tilläggsbudget under innevarande år. 2Pris- och löneomräkningen baseras på anvisade medel statsbudget. Övriga förändringskomponenter redovisas i löpande priser och inkluderar därmed en pris- och löneomräkning. 5.10.3 39:3 Exportfrämjande verksamhet 1 Inklusive tilläggsbudget i samband med ekonomiska vårproposition (bet. 2003/04:FiU21) och förslag på tilläggsbudget i samband med budgetpropositionen . Anslaget finansierar det statliga uppdraget till exportråd (), exportfrämjande insatser, särskilda handelsfrämjande och handelspolitiska insatser samt Sverigeprofilering till stöd för främjande. verksamhet grundar sig på ett avtal mellan staten och (). Verksamheten inriktas på tre områden: exportinformation, exportprogram och exportkonsulting. Exportinformationen finansieras i huvudsak med stat- 2004/05:1 UTGIFTSOMRÅDE 24 Många exportprogram är delfinansierade med statliga medel, medan konsultverksamheten bedrivs med avgifter på marknadsmässiga grunder. Regeringen finner det angeläget att långsiktiga, strategiska och offensiva satsningar görs inom exportfrämjandet i enlighet med regeringens tiopunktsprogram för tillväxt i regeringsförklaringen och främjandeoffensiven Aktiva, Attraktiva för mandatperioden som lanserades 2002. Satsningarna inriktas bl.a. på exportinformation, exportutvecklingsprogram och internationell marknadsföring av särskilda branscher och svenskt spjutspetskunnande, förstärkt svensk närvaro i ekonomiskt dynamiska regioner, importfrämjande samt särskilda handelsfrämjande och handelspolitiska insatser. Anslaget ökar till följd av regeringens satsning Aktiva, Attraktiva . Denna satsning innefattar inte minst ett aktivt samarbete mellan främjandets olika aktörer inklusive i utlandet (NSU). Under anslaget har medel beräknats för särskilda främjandeinsatser för att öka svenska företags affärsmöjligheter i EU:s nya medlemsländer och grannländer. Från anslaget har och beräknats för att bidra till finansieringen av ett förbättrat system för marknadskompletterande kapital i tidiga skeden. Regeringen fattade beslut om hur det utgående anslagssparandet avseende anslaget skall disponeras. Beslutet innebar att skall disponeras av och att resterande medel återfördes till statskassan. Mot bakgrund av ovanstående föreslår regeringen att anvisas under anslaget 39:3 Exportfrämjande . beräknas anslaget till respektive . Tabell 5.8 Härledning av anslagsnivån 20052007, för 39:3 Exportfrämjande Förändring till följd av: Överföring till/från andra Förslag/beräknat anslag 1 Statsbudget enligt beslut (bet. 2003/04:FiU10). Beloppet är således exklusive beslut på tilläggsbudget under innevarande år. 1Inklusive tilläggsbudget i samband med ekonomiska vårproposition (bet. 2003/04:FiU21) och förslag på tilläggsbudget i samband med budgetpropositionen . 2Motsvarar 68 341 tkr prisnivå. 3Motsvarar 54 830 tkr prisnivå. Anslaget finansierar verksamheten vid Myndigheten för utländska investeringar i (In- vest in , ), som är den centrala myndigheten för investeringsfrämjande åtgärder i . Verksamheten inriktas på informationsinsatser, marknadsföringsprojekt inom särskilda fokusområden samt regional samverkan och utbildningsverksamhet. Verksamheten finansieras dels med anslagsmedel, dels med bidrag från regeringen avseende bl.a. regionalpolitiska medel och från partners i projektverksamheten. Regeringen finner det angeläget att offensiva satsningar genomförs inom investeringsfrämjandet. föreslår regeringen medel på motsvarande nivå som . Regeringen fattade beslut om hur det utgående anslagssparandet som översteg av anslaget skall disponeras. Beslutet innebar att myndigheten fick disponera hela det ingångna anslagssparandet. Mot bakgrund av ovanstående föreslår regeringen att anvisas under anslaget 39:4 Investeringsfrämjande . beräknas anslaget till respektive . Tabell 5.10 Härledning av anslagsnivån 20052007, 39:4 Investeringsfrämjande Förändring till följd av: Pris- och löneomräkning 2 Överföring till/från andra Förslag/beräknat anslag 1Statsbudget enligt beslut (bet. 2003/04:FiU10). Beloppet är således exklusive beslut på tilläggsbudget under innevarande år. 2Pris- och löneomräkningen baseras på anvisade medel statsbudget. Övriga förändringskomponenter redovisas i löpande priser och inkluderar därmed en pris- och löneomräkning. 5.10.539:5 Avgifter till internationella handelsorganisationer 1 Inklusive tilläggsbudget i samband med ekonomiska vårproposition (bet. 2003/04:FiU21) och förslag på tilläggsbudget i samband med budgetpropositionen . Anslaget disponeras för avgifter och bidrag för deltagande i vissa internationella närings- och handelspolitiska organ. Utgiftsstyrande faktorer är medlemsavgifternas utveckling i aktuell valuta valutakursernas utveckling. Anslaget disponeras av regeringen och belastas främst för avgifter och bidrag till nedanstående organ. Deltagandet bedöms av regeringen som nödvändigt för att möjliggöra svensk påverkan på den internationella utvecklingen, för ett aktivt svenskt deltagande i internationellt samarbete samt för informationshämtning på för Sve- 2004/05:1 UTGIFTSOMRÅDE 24 rige viktiga områden. Anslaget täcker avgifter till följande organisationer: -Internationella rådet för samarbete på tullområdet (WCO) -(I.C.T.B.) -Internationella Byrån för Utställningar i Pa- ris (). Regeringen fattade beslut om hur det utgående anslagssparandet som översteg av anslaget skall disponeras. Beslutet innebar att hela anslagssparandet fördes bort som indragning. Mot bakgrund av ovanstående föreslår regeringen att anvisas under anslaget 39:5 Avgifter till internationella organisationer . beräknas anslaget till . () uppgift är att främja svensk export genom utfärdande av garantier. Garantierna skyddar mot förlustrisk i samband med export till och investeringar i utlandet. Verksamheten skall bedrivas så att den är självbärande över tiden och ger ett stöd åt den svenska exporten som motsvarar vad konkurrerande företag i andra länder kan erhålla. Ramutnyttjandet uppgick till för ordinarie exportkreditgarantier och till för investeringsgarantier. Schablonen innebär att obundna utfästelser medräknas till i ramutnyttjandet och bundna utfästelser och förbindelser till . Utnyttjandet av investeringsgarantier har minskat kraftigt och beror till största delen på att man i investeringsverksamheten i högre utsträckning använder sig av externa finansiärer. Den förändring i villkoren för investeringsgarantin som genomförs tar hänsyn till detta förhållande. 2004/05:1 UTGIFTSOMRÅDE 24 Budget för avgiftsbelagd verksamhet Budgeten är upprättad enligt riskmässiga principer som även belastas av reservationer för riskerna i engagemang och skadefordringar. Resultatet för är ett överskott på , vilket främst beror på att skadeersättningen varit låg samt att EKN har positiva kursdifferenser. Regeringen föreslår att bemyndigar regeringen att ställa ut exportkreditgarantier intill ett belopp av högst inklusive tidigare utfärdade garantier samt att ställa ut investeringsgarantier intill ett belopp av högst inklusive tidigare utfärdade garantier. Vidare föreslår regeringen att bemyndigar regeringen att besluta att EKN får obegränsad upplåningsrätt i för skadeutbetalningar.