prop · GS031d20 · 2005-01-01 00:00:00 — Utredningen föreslår en handlingsplan i tre steg för att uppnå en bättre kunskap på området innan förslag till nya delmål och åtgärdsförslag tas fram. Vidare skall utredningen föreslå en organisation och arbetssätt för en permanent expertgrupp med uppgift att samla in, analysera och föra ut information om fel och skador i byggnader och anläggningar samt lämna förslag till åtgärder. Slutredovisning skall ske . Utredningen om byggnadsdeklarationer, byggnadsregister m.m. (M 2002:06) redovisade ett delbetänkande (SOU 2004:78) . Betänkandet behandlar frågor om ändamål och utformning av en obligatorisk byggnadsdeklaration med uppgifter om radon, ventilation och energianvändning. I ett slutbetänkande skall utredningen redovisa en utvärdering av om lagen om byggfelsförsäkring fungerat på avsett sätt. Lagens syfte och de försäkringar som lagen kräver är att skydda de boende mot ohälsa på grund av byggfel. Vidare skall utredaren överväga om kravet på byggfelsförsäkring bör utvidgas till andra byggnader än bostadshus, t.ex. skolor och förskolor. 2004/05:1 UTGIFTSOMRÅDE 18 En ändamålsenlig fastighetsindelning och en effektiv försörjning med grundläggande geografisk information och fastighetsinformation skall tillgodose samhällets behov och bidra till en effektiv och långsiktigt hållbar användning av fastigheter, mark och vatten. Medel för att uppnå målet En väl fungerande fastighetsbildningsverksamhet utgör tillsammans med geografisk information och fastighetsinformation en viktig del av samhällets grundläggande infrastruktur. har en fortsatt teknik- och metodutveckling skett hos för att sänka tider och kostnader i förrättningsverksamheten. Anpassningar görs för att ta i bruk ett nytt karthanteringssystem, ArcCadastre, i förrättningsverksamheten Detta kommer att underlätta arbetsprocessen och ge ökad effektivitet. Digitaliseringen av de omfattande förrättningsarkiven kommer på motsvarande sätt att ge märkbara tidsbesparingar. Det är också viktigt att utveckla lagstiftningen, så att denna återspeglar de faktiska samhällsbehoven. har bl.a. beslutat om ändringar i fastighetsbildningslagen som möjliggör tredimensionell fastighetsbildning, dvs. en avgränsning av fastigheter inte bara i markplanet utan även i höjd- och djupled. har arbetat med såväl lagstiftning som information och utbildning inför den nya lagens ikraftträdande. Dessutom har arbetet med bl.a. ändringar i anläggningslagen och ledningsrättslagen drivits vidare, för att nya behov skall kunna tillgodoses. Inom informationsförsörjningen är uppbyggnadsarbetet inom ramen för den av statsmakterna beslutade nioåriga, långsiktiga planen i stort sett färdigt, och den första versionen av den digitala Sverigekartan tillgänglig. har ett nytt samverkansavtal med förhandlats fram, vilket är viktigt eftersom kommunernas insatser i informations- utvecklingen ökar i betydelse. har avtal slutits med i stort sett alla resterande kommuner rörande registrering av byggnader och adresser. Härigenom har en fungerande a jourhållning säkerställts. Samverkan med andra statliga myndigheter ökar. ansvar för naturvårdsfrågor och behov av bl.a. geografisk information har resulterat i ett nära samarbete kring informationsutbyte och systemutveckling. Ett omfattande arbete har också lagts ned för att åstadkomma ett samverksansavtal med länsstyrelserna. För att underlätta användningen av grundläggande information planeras en övergång till objektorienterade information och nya lagringsmiljöer. Ett omfattande modelleringsarbete i samverkan med andra intressenter har bedrivits för att åstadkomma fungerande modeller inför övergången. Användningen av den geografiska informationen och fastighetsinformationen har ökat. För att åstadkomma en fortsatt ökad användning utvecklas nya produkter och tillämpningar. Positioneringstjänster efterfrågas i olika sammanhang och förutspås bli en viktig del av tjänsteutbudet i 3G-näten. bedriver fortgående utveckling av nya produkter inom området. Exempelvis har en karttjänst för handdatorer utvecklats vilket innebär ett helt nytt sätt att tillhandahålla geografisk information. Insatser görs också för att öka användningen av geografisk information i samhällssektorer där detta har varit begränsat, t.ex. omvårdnadssektorn. Genom att tillhandahålla allt fler informationstjänster via Internet underlättas användningen. Exempelvis ger tillgängliggörandet av historiskt material på Internet helt nya möjligheter för professionella användare inom främst kulturvården att göra olika analyser och bearbetningar. lade Europeiska kommissionen fram ett förslag till direktiv om upprättande av en infrastruktur för geografisk information i gemenskapen (INSPIRE). Genom det föreslagna direktivet skapas en rättslig ram för upprättande och drift av en infrastruktur för geografisk information i som kan användas för att utforma, genomföra, övervaka och utvärdera gemenskapspolitik på alla nivåer och för att ge information till allmänheten. INSPIRE är inriktat på miljöpolitik, men kan också användas inom eller utvidgas till andra sektorer såsom jordbruk, transport och energi. Förslaget bereds inom . I samband med den ekonomiska vårpropositionen föreslog regeringen att det av arbetsmarknadspolitiska skäl skulle införas ett tillfälligt avdrag för vissa utgifter (arbetskraftskostnader) i samband med reparation, om och tillbyggnad av bostadshus liknande det som fanns . En sådan åtgärd ökar underhållet i bostadsbeståndet. Regeringen har också lagt fram en proposition med denna innebörd, Skattereduktion för utgifter för byggnadsarbete på bostadshus (prop. 2003/04:163). Förslaget omfattar byggnadsarbeten som genomförs . Inom ramen för den nationella storstadspolitiken betonas den bostadspolitiska målsättningen om trygg miljö inom långsiktigt hållbara ramar liksom boende- och bebyggelsemiljöns bidrag till jämlika och värdiga levnadsförhållanden som särskilt främjar en god uppväxt för barn och ungdomar. tillsatte regeringen en utredning som antog namnet Utvärdering av de lokala utvecklingsavtalen (dir 2003:136). Utredningen lämnade delbetänkandet Allt ljus på storstadspolitikens lokala utvecklingsavtal (SOU 2004:79) med förslag om inrättande av ett institut med en tvärpolitisk och tvärsektoriell inriktning på utvärdering av urban politik. Utredningens slutbetänkande avses att lämnas . (se vidare Storstadspolitik under utgiftsområde 8, avsnitt 4). infördes en begränsningsregel för fastighetskatt i syfte att minska belastningen på ekonomiskt svaga hushåll med lång innehavstid. Reglerna tillämpades första gången vid taxering. Dessa regler kompletterades genom att en likartad begränsningsregel för förmögenhetsskatten 2004/05:1 UTGIFTSOMRÅDE 18 infördes och med tillämpning års taxering. har haft i uppdrag att se över reglerna om fastighetsskatt på småhus m.m., förmögenhetsskatt samt arvs- och gåvoskatt. I sitt första delbetänkande (SOU 2003:3) föreslog kommittén dels en ny dämpningsregel för fastighetsskatten och dels slopande av arvsskatten för makar och sambor (prop. 2003/04:19, bet. 2003/04:SkU11, rskr. 2003/04:119 och prop. 2003/04:15, bet. 2003/04:SkU7, rskr. 2003/04:116). Båda förslagen har lett till lagstiftning som trädde i kraft . I sitt slutbetänkande (SOU 2004:66) har bl.a. föreslagit att tillgångar och skulder i fortsättningen bör värderas till av taxeringsvärdet vid förmögenhetsbeskattningen. Det innebär bl.a. att värderingen av småhus sänks till av marknadsvärdet. Betänkandet har remissbehandlats och är föremål för beredning inom . Regeringen har i den Ungdomspolitiska propositionen (prop. 2004/05:2) gjort bedömningen: -att en nationell bostadssamordnare bör utses med uppgift att arbeta för att ta fram förslag på konkreta åtgärder för att underlätta ungdomars tillträde till bostadsmarknaden, -att Byggkostnadsforum bör inom ramen för sitt nuvarande uppdrag när det gäller bidrag till pilotprojekt, i högre grad beakta behovet att få fram bra och billiga bostäder som är avsedda för och anpassade till de behov och krav som unga har, och -att särskilda åtgärder för att underlätta ungdomars tillträde till bostadsmarknaden bör vidtas. Som ett första steg bör ungdomars förutsättningar att förvärva eller hyra en egen bostad ses över. Förutsättningarna för att öka handeln med byggprodukter inom EU förbättras successivt genom att antalet harmoniserade tekniska specifikationer ökar. Tekniska specifikationer enligt byggproduktdirektivet är en förutsättning 2004/05:1 UTGIFTSOMRÅDE 18 för CE-märkning och för att direktivet skall kunna tillämpas. Medlemsländerna förutsätts enligt olika varudirektiv utföra marknadskontroll för att säkra att olika produkter, bl.a. byggprodukter, hissar, linbanor, skidliftar och värmepannor uppfyller särskilda krav i EG- direktiv m.m. Frågor rörande marknadskontroll, organisation, finansiering m.m. har varit föremål för utredning. betänkande Tillsyn för säkra varor och öppna marknader (SOU 2004:57) överlämnades och remissbehandlas . Regeringen har i skrivelsen En samlad naturvårdspolitik (skr. 2001/02:173) redovisat frågor bl.a. om naturvård och tätortsnära natur som särskilt viktiga. I skrivelsen konstateras att naturvården, friluftslivet och kulturmiljövården i vissa sammanhang har svårt att hävda sina intressen mot andra motstående intressen och att den tätortsnära naturens ställning därför bör stärkas. Den fysiska planeringen är ett viktigt instrument i detta arbete. Länsstyrelserna i , och län har i enlighet med ett regeringsuppdrag redovisat var sitt program för hur de mest värdefulla tätortsnära områdena för friluftsliv och naturvård kan ges varaktigt skydd och förvaltning. De tre länsstyrelserna har fått regeringens uppdrag att påbörja genomförandet av programmen med sikte på att de, så långt som det är möjligt, skall vara genomförda . med början 2004 finns det vidare förutsättningar för kommuner att ansöka om statsbidrag till kommunala och lokala naturvårdsprojekt. Satsningen omfattar totalt och syftar till att stimulera lokal och naturvård. Flera av de största miljöproblemen i våra städer och tätorter förorsakas av biltrafiken. En stor andel av tätorternas bostadsbestånd belastas med högre ljudnivåer än de riktvärden som ställt sig bakom. Att komma till rätta med bullersituationen i bostadsområden och tätorter är en av de viktigaste frågorna för att nå miljökvalitetsmålet God bebyggd miljö. har fått i uppdrag att tillsammans med , berörda trafikverk, och utarbeta ett fördjupat underlag för tillämpning av riktvärdena för buller från väg- och järnvägstrafik. Syftet är att ge vägledning till bl.a. kommunerna när det gäller att belysa vilka faktorer som skall beaktas och hur olika intressen skall vägas mot varandra i samband med planering för kompletterande bostadsbebyggelse i städernas centrala delar (se även under utgiftsområde 20 Allmän miljö- och naturvård, avsnitt 3.6.15 God bebyggd miljö). Regeringen föreslog ekonomiska vårproposition (prop.2003/04:100) att ett särskilt investeringsstöd bör inrättas för att främja utbyggnaden av källsorteringsutrymmen i flerbostadshus. Förslaget behandlas i volym 1 i denna proposition. Stödet avses gälla från och tillgodogörs fastighetsägaren genom kreditering på skattekonto. Förslaget behandlas i volym 1. och länsstyrelserna kommer enligt förslaget att administrera stödet och tillföras särskilda resurser för ändamålet (se vidare Budgetförslag 31:1 och 32:1 Länsstyrelserna m.m.). Regeringen tillsatte en utredning (dir. 2003:139) som skall lämna förslag till hur EG- direktivet om byggnaders energiprestanda (2002/91/EG) skall genomföras i . Direktivet skall vara infört i nationell lagstiftning (se vidare under utgiftsområde 21 Energi). Fjärrvärmen står för av det totala uppvärmningsbehovet för bostäder och lokaler i . En översyn av fjärrvärmens konkurrenssituation på värmemarknaden sker av en statlig utredning (dir. 2002:160). Slutredovisning skall ske . Utredaren skall bl.a. undersöka om det är möjligt att öppna fjärrvärmenäten för konkurrens, så kallat tredjepartstillträde. trädde lagen (2003:1204) om skattereduktion för vissa miljöförbättrande åtgärder i permanentbostäder i kraft. De åtgärder som kan ge skattereduktion är installation av energieffektiva fönster (gäller befintliga småhus) och installation av biobränsleeldat uppvärmningssystem (gäller nyproducerat småhus). Installationen skall ha påbörjats tidigast och avslutats . ekonomiska vårproposition (prop. 2003/04:100) gjorde regeringen med hänvisning till de energi- och miljöpolitiska målen bedömningen att en särskild investeringsstimulans för energibesparande åtgärder och konvertering till förnybar energi i offentliga lokaler bör införas för perioden till . Förslaget behandlas i volym 1 i denna proposition. , och länsstyrelserna kommer enligt förslaget att administrera stödet och tillföras särskilda resurser för ändamålet (se vidare under utgiftsområde 21 Energi). Totalförsvar samt skydd och beredskap har förpliktelser inom samverkansområdet Områdesvis samordning, samverkan och information (politikområdena Totalförsvar samt Skydd och beredskap mot olyckor och svåra påfrestningar). Målet är att samhällets grundläggande behov av geografisk information och fastighetsinformation skall kunna upprätthållas även vid allvarliga kriser i fred eller vid ett väpnat angrepp. har samverkan varit omfattande med andra myndigheter inom sektorn samt med övriga totalförsvarsmyndigheter. Försvarsmaktslantmätarna som ger stöd till Försvarsmakten omfattar nu 30 personer spridda i landet. Förberedelser för stöd till EU:s civila krishanteringsstyrka har påbörjats. En målmedveten satsning på att öka kompetensen vad avser stöd till det civila samhället under svåra påfrestningar har fortsatt. På regeringens uppdrag har en särskilt utsedd förhandlare (jfr dnr N2002/11729/ESB) fört överläggningar med företrädare för skogsnäringen och delar av byggsektorn för att främja en ökad användning av trä i byggandet. I direktiven till uppdraget framgår bl.a. att staten via nationella regler förhindrat utvecklingen av träprodukter inom ett antal olika marknadssegment i byggandet. Regeringens uppdrag föregicks av tillkännagivande (bet. 2001/02:NU12, rskr. 2001/02:231) angående behov av ett nationellt program för ökad träanvändning. Förhandlaren överlämnade resultatet av sitt uppdrag i rapporten trä i byggandet Underlag för en nationell strategi för att främja användning av trä i byggandet (Ds 2004:1). Där föreslås åtgärder i det korta perspektivet 20042006 och åtgärder 2004/05:1 UTGIFTSOMRÅDE 18 på medellång och lång sikt. På kort sikt föreslås bl.a. att en samordnarfunktion inom träbyggområdet inrättas, att fortbildnings- och informationskampanjer genomförs liksom att demonstrationsprojekt tas fram. Utredarens förslag har remissbehandlats och de olika delar som staten förslås ansvara för bereds vidare inom . har regeringen i enlighet med strategin tagit beslut om åtgärder som syftar till att främja export av förädlade träprodukter, via stöd till ett projekt som Invest in () genomför med inriktning på bl.a. export av småhus. () bedömer att det påbörjades ca 23 100 bostäder genom nybyggnad. Detta innebär att antalet påbörjade lägenheter i nyproduktion blev fler än vad som antogs i prognosen i budgetpropositionen . Antalet påbörjade lägenheter i samband med ombyggnad var enligt uppskattningsvis 24 500, vilket är väsentligt högre än vad som antogs i prognosen i budgetpropositionen . Av dessa påbörjade ombyggda bostäder var uppskattningsvis 4 500 bostäder nytillskott genom bl.a. omvandling av lokaler. Totalt sett var alltså nytillskottet uppskattningsvis 27 600 bostäder . bedömer i sin senaste byggprognos1 att nytillskottet blir 30 000 bostäder . 1 Denna prognos är något högre än prognos , vilken ligger till grund för räntebidragsberäkningarna tabell 3.6 avsnitt 3.10.2. Den nya prognosen har inte kunnat beaktas i räntebidragsberäkningarna då alla anslagsprognoser i budgetpropositionen låses . 2004/05:1 UTGIFTSOMRÅDE 18 Diagram 3.1 Nytillskott av bostäder 20002004, påbörjade bostäder genom nybyggnad och ombyggnad anvisades i statsbudgeten för anslaget räntebidrag. Utgifterna var ca lägre än anslaget. Även innevarande budgetår beräknas utgifterna bli lägre än det anvisade beloppet. De mest betydelsefulla faktorerna för det statsfinansiella utfallet på anslaget är räntenivån och byggvolymen. Byggvolymen påverkas i sin tur av flera faktorer, t.ex. ränteläge, utvecklingen av hushållens disponibla inkomster och arbetslöshetens storlek. Utgifternas utveckling är således i hög grad beroende av den samhällsekonomiska utvecklingen i stort. Utgifterna för räntebidrag nådde sin lägsta nivå då de gamla räntebidragsärendena fasats ut. Utgifterna för räntebidrag ökade återigen och kommer att fortsätta öka i takt med att stocken av nya räntebidragsärenden växer. Diagram 3.2 Utbetalningar av räntebidrag i , 2004 (prognos) Ett tillfälligt investeringsbidrag om infördes för byggande av hyresbostäder i områden med bostadsbrist. Investeringsbidraget upphör 2006 (se även avsnitt 3.6.1). infördes en särskild investeringsstimulans för anordnande av mindre hyresbostäder i tillväxtområden. Den gäller också fram . Investeringsstimulans och investeringsbidrag kan kombineras men då reduceras investeringsbidraget på visst sätt. Vid utgången av har investeringsbidrag och/eller investeringsstimulans beviljats för nyproduktion av ca 11 700 bostäder. Investeringsstimulansen för bostadsbyggande ersatte det tidigare investeringsbidraget för studentbostäder som infördes . Vid utgången av har ca 14 800 studentbostäder beviljats investeringsstimulans eller det tidigare investeringsbidraget. präglades verksamheten vid () av få nytecknade garantier, minskande garantistockar och en fortsatt minskning av inkommande skadeärenden. Den samlade garantistocken uppgick vid utgången av 2003 till ca 8 100 garantier med ett garanterat belopp om , vilket innebär en minskning med . Inom Äldre garantier minskade det garanterade beloppet med till , framför allt pga. uppsagda garantier. beslutades om ersättning för 61 garantier med ett sammanlagt ersättningsbelopp om , vilket är en minskning med jämfört med . Ackumulerade ersättningar för äldre garantier uppgår till . Det låga ränteläget är den viktigaste förklaringen till de minskande ersättningsnivåerna. Äldre garantier finansieras genom både avgifter och anslag. Intäkterna under verksamhetsåret uppgick till inklusive anslag och kostnaderna till . Garantireserven uppgick till . Även inom Nya garantier minskade det garanterade beloppet, i detta fall med till . Minskningen beror dels på att nytecknandet av garantier fortsatt att minska, dels på att det uppsagda garantibeloppet ökar. har ingen ersättning för skador lämnats. Ackumulerat t.o.m. utgången av 2003 har ersättning lämnats med . Nya garantier finansieras genom avgifter. Samlade intäkter var , och samlade kostnader . Garantireserven ökade med till . Den låga efterfrågan på BKN:s garantier beror till stor del på att de tidigare reglerna för kreditgarantins storlek och förmånsrättsläge medfört att kreditgarantier varit ointressanta för starka låntagare och i tillväxtregioner. Med de nya regler som infördes bör BKN:s förutsättningar att aktivt bidra till bostadsbyggandet förbättras väsentligt och efterfrågan på garantier förväntas öka. Diagram 3.3 Den totala garantistocken i för om- och nybyggnad av bostäder fördelat på Äldre garantier och Nya garantier Inga nya kreditgarantier för avlösen av kommunala borgensåtaganden tillkom . Garantistocken uppgick vid utgången av 2003 till ca , och garantireserven till . Inga övriga garantier har utfärdats. Kooperativa hyresrättsföreningar är en ny upplåtelseform och förhållandevis få föreningar har bildats, vilket delvis förklarar det låga intresset för dessa kreditgarantier. För övriga garantier är BKN beroende av Statens bostadsnämnds verksamhet, 2004/05:1 UTGIFTSOMRÅDE 18 och de avtal om statligt stöd för omstrukturering av kommunala bostadsföretaget som träffar med kommunerna. Kreditgarantier har bara i begränsad utsträckning utgjort ett inslag i dessa avtal. () skall kontinuerligt följa upp de avtal om statligt stöd till omstrukturering som träffas med kommunerna, både vad gäller SBN:s egna avtal och de avtal som träffats av föregångaren Bostadsdelegationen. Bostadsdelegationen träffade avtal med totalt 40 kommuner. Av dessa 38 avsåg omstrukturering av det kommunala bostadsföretaget i syfte att uppnå långsiktigt hållbara ekonomiska förutsättningar för företaget och inkluderar typiskt sett åtgärder för att anpassa utbudet av bostäder till den långsiktiga efterfrågan genom avveckling av övertaliga bostäder och lösen av motsvarande lån. Enligt avtalen skall sammanlagt drygt 11 000 lägenheter avvecklas eller utvecklas för annan användning. Enligt SBN:s genomgång har de överenskomna åtgärderna överlag bidragit till att förbättra bolagens ekonomiska situation. Vakanserna har i de flesta fall minskat, skuldsättningsgraden sjunkit och de ekonomiska resultaten förbättrats. Genomgången tyder på att de nivåer på rekonstruktioner som beräknats av Bostadsdelegationen och legat till grund för avtalen i de flesta fall varit tillräckliga. I ett antal fall har dock befolkningsutvecklingen visat sig bli avsevärt sämre än man hade anledning att utgå från vid avtalstillfället, vilket medfört fortsatta vakansproblem. I några fall har dessa kommuner ansökt om ytterligare statligt stöd för omstrukturering hos SBN. Avvecklingen av lägenheter följer i stort den överenskomna takten. Merparten, , av de aktuella lägenheterna har rivits. ligger i malpåse och återstår att av- eller utveckla enligt avtalen. Resterande lägenheter har sålts eller utvecklats för annan användning. Anledningen till att alla lägenheter ännu inte är avvecklade är dels att avtalen löper vilket innebär att ett antal avtal har 2004 som sista avvecklingsår, dels att kommunerna i några fall ligger efter med avvecklingen. 2004/05:1 UTGIFTSOMRÅDE 18 Länsstyrelsernas arbete med bostadsadministration Länsstyrelsernas arbete med bostadsadministrationen omfattar främst att ta ställning till ansökningar om subventioner till bostadsbyggande. Länsstyrelserna utför även vissa uppgifter enligt lagen (2002:102) om allmännyttiga bostadsföretag. Det gäller frågor som godkännande av allmännyttigt bostadsföretag, återkallelse av godkännande samt tillståndsprövning av överlåtelse av fast egendom samt aktier och andelar i kommunala bostadsföretag. Länsstyrelserna spelar även en viktig roll regionalt när det gäller bostadsförsörjningen, genom att utgöra ett stöd för kommunerna och genom att initiera och delta i olika projekt och nätverk. Det återkommande arbetet med återkoppling av resultaten från bostadsmarknadsenkät utgör ett centralt moment. Regeringen har uppdragit åt att i samråd med utvärdera verksamheten vid Byggkostnadsforum (BKF). Utvärderingen har skett med både interna och externa uppdrag. Rapporten som lades fram från de fristående revisorerna pekar bland annat på att BKF varit förhållandevis aktiv i sin verksamhet. BKF:s pilotprojekt har bidragit till att en del mycket intressanta projekt startat och att ny kunskap har kommit fram. Även om ett flertal av projekten hade kommit igång utan stöd från BKF, har utformningen av dessa påverkats under beredningsfasen och dess resultat kommit att spridas bättre än vad som annars hade varit fallet. Genom en aktiv informationsspridning har BKF påtagligt lyckats rikta media och i den allmänna debatten mot frågorna. Revisorerna anser att BKF är på väg att nå en stor del av de mål som angetts för verksamheten. Bidrag till bostadsinvesteringar som främjar ekologisk hållbarhet har uppdragits att i samråd med utvärdera bidragsgivningen till bostadsinvesteringar som främjar ekologisk hållbarhet (s.k. EKObidrag).