prop · GS031d25 · 2005-01-01 00:00:00 — Inom ramen för pågår arbete med nya rekommendationer om hur försöksdjur skall hållas och skötas. Arbetet förväntas vara avslutat . Inom EU kommer dessutom ett förslag till nytt direktiv om skydd av försöksdjur att presenteras . har bidragit i processen att ta fram ett förslag om skydd av slaktkycklingar inom EU och prioriterar arbetet med gemensamma regler på detta område. Som ett led i arbetet anordnades en lång studieresa i för och tjänstemän från andra medlemsstater samt anslutande länder. har i ett internationellt perspektiv kommit långt i sitt djurskyddsarbete beträffande slaktkyckling. väntas lägga fram ett förslag om gemensamma regler för skydd av slaktkyckling. Husdjursgenetiska resurser och hästfrågor Underlag till ett nytt nationellt program för husdjursgenetiska resurser redovisades enligt uppdrag av . Det är första gången ett sådant program tas fram i . Förslag lämnades om ansvarsfördelning och ökad samordning mellan olika myndigheter och enskilda organisationer, samt om ökad samverkan mellan genbevarande och praktisk husdjursförädling. Dessutom föreslogs insatser för undervisning, kompetensuppbyggnad och forskning samt bildande av nätverk för nordiska och internationella insatser. Förslaget till nationellt program har remissbehandlats . Regeringen planerar att presentera sin syn på dessa frågor för . Betydande initiativ har tagits för att bidra till en god utveckling av hästsektorn. Efter en skrivelse till (Skr. 2003/04:54) beslutades regeringens Handlingsplan för åtgärder inom hästsektorn . Handlingsplanen fokuserar på en rad utvecklingsområden t.ex. hästens betydelse för landsbygden, hästens betydelse för barn, funktionshindrade och i övrig fritidsverksamhet samt utbildning i hästhållning. 2004/05:1 UTGIFTSOMRÅDE 23 En arbetsgrupp med representanter från olika delar av hästsektorn har tillsatts för att underlätta genomförandet och skapa ett forum för informationsutbyte inom hästområdet. Övriga insatser (information, bidrag och kontroll) Flera informationssatsningar har gjorts av . För att öka kännedomen om övervägandena och förslagen i handlingsplanen för åtgärder inom hästsektorn har en populärversion arbetats fram. Den har spritts i nära 3 000 exemplar via intresseorganisationer, myndigheter m.fl. och mötts av ett stort intresse. Ett internationellt seminarium om campylobacter förbereds och kommer att hållas . Det svenska övervakningsprogrammet mot campylobacter har rönt stort intresse internationellt och kommer att presenteras under seminariet. Många ungdomar är engagerade i frågor som rör djur, inte minst etiska aspekter. I syfte att stimulera debatten presenterade ett diskussionsunderlag om djuretik, riktat till gymnasieelever. Det är av vikt att ny kunskap utvecklas så att djurskydd och djurhälsa kan förbättras. lämnar därför bidrag till forskningsprojekt om djurskydd och utveckling av alternativ till djurförsök. De svenska kontroll- och bekämpningsprogrammen finansieras till ungefär hälften vardera av näringen (Svensk Mjölk, Svenska Djurhälsovården och Svensk Fågel) respektive staten. Att arbeta förebyggande genom dessa program är viktigt eftersom ett sjukdomsutbrott kan få stora negativa konsekvenser till höga kostnader. kan dessutom genom etablerad kontroll erhålla respektive bibehålla s.k. tilläggsgarantier från EU. Dessa har betydelse för svensk handel, ett gott djurskydd, minskad antibiotikaanvändning och resistensutveckling, samt minskad risk för att människor insjuknar i från djur överförda sjukdomar som t.ex. salmonella. En väl fungerande tillsyn är en förutsättning för gott djurskydd. En departementsskrivelse om djur- och livsmedelstillsyn (Ds 2004:11) har presenterats. Den remissbehandlades och regeringen förbereder nu en proposition i frågan. har givits föreskriftsrätt på djurskyddstillsynsområdet och har därigenom ett kraftfullt instrument för att bistå kommunerna och förbättra tillsynen genom bra vägledning. Kommunerna ansvarar för den operativa djurskyddstillsynen. Ett antal nya redskap för att ytterligare stärka djurskyddet genom förbättrad tillsyn förbereds nu av regeringen. finansieras till av uppdragsgivarna, dvs. i första hand djurägarna, och i övrigt av anslag över statsbudgeten. Olika producentorganisationer finansierar en betydande del av de svenska kontroll- och bekämpningsprogrammen. Läkemedelsindustrin ger vissa bidrag till forskning om alternativ till djurförsök. Målet för politikområdet är ett gott djurskydd och ett gott hälsotillstånd bland djur i människans tjänst och att viltstammarna förvaltas på ett sådant sätt att oacceptabla skador på människor och egendom inte uppstår. De indikatorer som används för att uppvisa en god djurhälsa och ett gott djurskydd och som därmed också bidrar till god folkhälsa är, för djurhälsa, antalet sjukdomsanmärkningar för olika djurslag; och för djurskydd, kommunernas tillsyn, länsstyrelsernas beslut om omhändertagande av djur samt antalet förprövade djurplatser (ny-, om- och tillbyggnad av djurstallar där ritningar etc. på förhand kontrollerats så att djurskyddslagens krav är uppfyllda). djurhälsoläge har varit stabilt och gott. har varit förskonat från större utbrott av allvarliga smittsamma djursjukdomar, trots att sådana förekommer relativt frekvent i vår nära omgivning. Att djurhälsoläget är gott visas också av den indikator som valts för djurhälsa (antal sjukdomsanmärkningar på svin vid slakt respektive juverinflammationer hos mjölkkor). Trenden är stabil/fallande vilket tyder på ett totalt sett förbättrat hälsoläge. De indikatorer som fastlagts för att följa utvecklingen på djurskyddsområdet tyder på att också djurskyddet förbättrats 2003 jämfört med . Antalet förelägganden etc. eller anmälan till åtal har inte ökat trots att fler tillsynsobjekt besökts (indikatorn lokal tillsyn), antalet beslut hos länsstyrelserna om omhändertagande av djur respektive djurförbud har minskat, och slutligen har antalet förprövade djurplatser totalt sett ökat. Inom zoonosområdet har 2003 dominerats av det största salmonellautbrottet i i modern tid. Smittkällan var foder. Totalt drabbades 48 besättningar. Berörda myndigheter agerade kraftfullt för att i möjligaste mån begränsa utbredningen. fyllde väl sin koordinerande roll och () bidrog genom att effektivt omdirigera personal för provtagning etc. till den drabbade regionen. () ställde snabbt de resurser till förfogande som krävdes för analyser m.m., vilket visade att de satsningar som gjorts för att skapa förbättrad beredskap givit resultat. har över räntekontokrediten gjort preliminära utbetalningar till drabbade lantbrukare. Justitiekanslern driver en process mot foderfabriken varifrån smittan härstammade, bl.a. med syfte att uppnå kostnadstäckning för staten. Staten har förskotterat ca av kostnaderna för salmonellautbrottet . Flera för nya sjukdomar har diagnostiserats vid SVA . Det gäller fransk hjärtmask, PMWS (post weaning multi systemic wasting syndrome) och Nor98. Nor98 är en prionorsakad transmissibel spongiform encephalopati hos får som tidigare endast beskrivits i . Det finns behov av forskningssamarbete inom EU för att fastlägga hur denna sjukdom skall klassificeras. SVA arbetar aktivt för att motsvara de krav som ställs genom den internationella utvecklingen. Exempel är att man använder sig av internationella kvalitetssäkringssystem samt att man utsetts till internationellt referenslaboratorium för virusdiagnostik. Ett annat exempel är att det på initiativ av SVA skapats ett nätverksprojekt med andra europeiska länder. har detta utvecklats till ett : där 15 olika forskningsinstitut deltar. Nätverket kommer att finansieras inom EU:s sjätte ramprogram för forskning med totalt . Huvudsyftet är att skapa en europeisk plattform med fokus på säkra livsmedel och zoo- 2004/05:1 UTGIFTSOMRÅDE 23 SVA administrerar en webbplats till stöd för nätverket. SVA uppvisade 2003 ett underskott på . 2002 var underskottet . En investeringsfas med om- och tillbyggnader på har just avslutats. All SVA-verksamhet förutom blodproduktion har därmed kunnat samlas till lokaler i på samma område som . Statsanslaget höjdes 2003 vari ingick särskilt tilldelade medel för det nya säkerhetslaboratoriet. SVA:s nya laboratorium innebär stärkt beredskap vid bioterrorism och avsiktlig spridning av smittämnen. har målsättningen att öka de förebyggande insatserna på besättningsnivå och därigenom minska problemen för de enskilda djuren. Resultat har uppnåtts i linje med målet och veterinärinsatserna i utvecklas alltmer mot sjukdomsförebyggande åtgärder. Detta är ett bra sätt att förbättra djuromsorg och ekonomi samt att minska användningen av läkemedel. Det totala antalet förrättningar fortsätter att öka, bl.a. på grund av att särskilt häst- och sällskapsdjurssektorerna expanderar kraftigt och på grund av det stora salmonellautbrottet . Årets resultat för distriktsveterinärverksamheten uppvisar ett underskott på , vilket dock är ca mindre i underskott än beräknat. Anledningen till underskottet är bl.a. retroaktiva personalkostnader avseende 2002. Andelen besättningar som är anslutna till djurhälsovården har koppling till djurhälsoläget. Andel hälsokontrollerade slaktsvin, kor i kokontrollen samt kontrollerade fiskodlingsföretag ligger på samma höga nivå som 2002 (90, ). Det är en viktig uppgift för att tillsammans med näringens organisationer intensifiera sin information om de långsiktiga vinsterna med att delta i djurhälsovården så att andelen anslutna fortsatt hålls på en hög nivå. startades frivilliga förebyggande kontrollprogram avseende salmonella hos svin och nöt. Andelen anslutna besättningar är hög för svin och lägre men ökande för nöt. Inom kontrollprogrammen ingår provtagning av ett antal djursjukdomar enligt de krav som EU ställer, till en total kostnad på 2003. Totalt testades dessutom 34 690 nöt- 2004/05:1 UTGIFTSOMRÅDE 23 kreatur för BSE (galna kosjukan) och 8 183 får och getter för scrapie till en total kostnad om . Samtliga tester var negativa och är det enda landet bland EU15- länderna som inte haft något BSE-fall. EFSA:s (European food safety authority) har presenterat en utvärdering av risken att skall drabbas av BSE. bedöms ha den lägsta risken för BSE inom EU. För svenskt vidkommande innebär det att den övervakning och provtagning vi haft är tillräcklig och att några krav på en utökning inte kan förväntas. Den för gynnsamma bedömningen är ett resultat av bl.a. de förebyggande åtgärder som vidtagits samt ett erkännande av vår organisation för BSE- övervakningen. påvisades i ett stort utbrott av fågelinfluensa (aviär influensa) som spreds vidare till och . EU beslutade direkt om adekvata skyddsåtgärder och drabbades inte. Antibiotikaresistensen ökar globalt sett och vissa bakterier har i ökad grad utvecklat resistens även i . Följande noteras i den svenska statistiken: -Penicillinresistens hos en bakterie som ger lunginflammation hos kalv har konstaterats , -för svindysenteri finns nu bara ett verksamt antibiotikum, -10 procents resistens har konstaterats hos en bakterie som orsakar diarré hos grisar, -multiresistenta E. colibakterier är vanliga hos kalv och gris. har nått framgång i sitt arbete på antibiotikaområdet när man efter ett långvarigt arbete lyckats få stöd inom EU för att antibiotika inte skall tillåtas som tillväxtbefrämjare i foder ((EG) nr 1831/2003). På det veterinärorganisatoriska området inrättades , under ledning av statssekreteraren, en samarbetsgrupp med huvudsyfte att förbättra samverkan mellan privatpraktiserande veterinärer och distriktsveterinärer. Gruppens arbete har bl.a. lett till dels en modell för hur privata veterinärer kan utöva tillsyn i enlighet med EU:s mjölkhygiendirektiv (92/46/EEG), dels åtgärder för finansiering av veterinärtjänster för avlägset boende. Ett resultat av betydelse är att djurskyddsläget i har stärkts genom inrättandet av , vilket innebär bättre möjligheter för uppföljning av djurskyddslagstiftningen, tillsynsvägledning och information. Medborgarna skall få snabb service genom att inrättat en s.k. front desk med syfte att kunna besvara förfrågningar. () framhåller i sin årsredovisning att den djurförsöksetiska prövningen i sig lett till ökad etisk medvetenhet hos forskarna. utvärderingar har visat att forskningen som stötts av CFN håller hög kvalitet och också har lett till att djurbaserade metoder kunnat ersättas med alternativ utan djuranvändning. har gjort vissa förändringar i redovisningen av försöksdjursstatistiken. och har funnit att även provfiske och märkning av fisk är att anse som användning av försöksdjur. Detta får bl.a. till konsekvens att antalet redovisade försöksdjur blir avsevärt fler än . Av det totala antalet använda försöksdjur 2003 på 10,1 miljoner försöksdjur utgjordes 9,5 miljoner av fiskar i provfiske och märkning av fisk. För de mer traditionella försöksdjuren redovisas en viss ökning (6,) jämfört med . En viktig djurskyddsfråga för och har varit förhandlingsarbetet inom EU rörande skydd av djur under transport. Enighet har inte kunnat uppnås, men ett delresultat kan sägas vara att bidragit till att blockera förslag som ur svensk synvinkel snarare hade lett till försämring. En annan djurskyddsfråga som ännu inte är fullständigt löst rör burhöns. löpte de sista dispenserna för värphöns i traditionella burar ut. hölls dock fortfarande minst 813 500 värphöns eller av totalantalet, i oinredda burar utan dispens. har därför polisanmält 27 företag som fortsatt håller värphöns i icke tillåtna burar. Resultat inom djurskyddsområdet har uppnåtts också på den internationella arenan där deltar aktivt. Inom t.ex. OIE (des Epizooties) har engagemang varit avgörande för att lyfta djurskyddsfrågorna inom organisatio- engagerar sig också inom där arbete pågår inom ramen för konventionerna om skydd av animalieproduktionens djur, om skydd av djur under internationella transporter och om skydd av försöksdjur. Nya rekommendationer beträffande skydd av svin har utarbetats, och arbete pågår med rekommendationer om skydd av kanin och fisk. Det finns planer på att även börja revidera de rekommendationer som gäller skydd av nötkreatur. Inom har agerat för ökad uppmärksamhet på djurfrågor generellt. deltar aktivt för att stödja internationellt forskningssamarbete om djurskydd. På initiativ av deltar i ett EU-projekt med syfte att skapa ett nätverk för europeiskt forskningssamarbete om djurskydd. Indikatorerna på förbättrat djurskydd respektive djurhälsa visar att utvecklingen är positiv. Att är det enda EU-land som inte drabbats av BSE och att fågelinfluensa inte nått trots att stora utbrott drabbat länder i vår närhet, tyder på samma sak. Det är väsentligt att det goda djurhälso- och smittskyddsläget upprätthålls. Betoningen bör ligga på att arbeta förebyggande och därmed undvika att problemen uppstår. Ett viktigt led i arbetet för hög djur- och folkhälsa är kontroll- och bekämpningsprogram för olika sjukdomar, men även de hälsoförebyggande program som utarbetas i samarbete mellan och näringen. Det förebyggande arbetet behöver dock kompletteras med fortsatt utveckling av beredskap för större utbrott av djursjukdomar etc., med eller utan risk för folkhälsan, som trots allt kan komma att inträffa. bör därför i samarbete med övriga berörda myndigheter fortsätta sitt arbete med den nationella strategin för beredskap vid djursjukdomsutbrott, bl.a. genom praktiska beredskapsövningar. I stort kan noteras att de resurser som ställts till förfogande på djurpolitikens område varit ändamålsenliga och använts för att uppnå god djurhälsa och gott djurskydd i enlighet med myndigheternas regleringsbrev och andra styrinstrument. De extraordinära kostnaderna för det stora salmonellautbrottet kunde dock 2004/05:1 UTGIFTSOMRÅDE 23 inte inom ordinarie budget (se nedan). Sammanlagt var anslagen 2003 för djurpolitiken högre än 2002, framför allt beroende på en extra satsning på forskning om alternativ till djurförsök, förväntade kostnader för samt ökade resurser till bekämpande av smittsamma husdjurssjukdomar. På djurpolitikens område redovisar regeringen omfattande insatser för att revidera lagstiftningen, både nationellt och inom EU. Ny kunskap i form av vetenskapliga underlag tillkommer och bidrar till behov av förändring av lagar och regler. En speciell fråga med koppling till lagstiftning är frågan om att utestående ansökningar om tilläggsgarantier behandlas inom EU. beviljades tilläggsgarantier för en rad fisksjukdomar. Det är en framgång och ambitionen bör vara att även övriga utestående ärenden om tilläggsgarantier behandlas i EU inom rimlig tid. Inom EU och internationellt har djurfrågorna fått allt större uppmärksamhet. Ett fortsatt aktivt svenskt engagemang i internationella fora bidrar till en positiv utveckling. Ambitionen är att verka för att få gehör internationellt för den svenska modellen avseende djurskydd och djur- och folkhälsa. EU-arbetet är fortsatt av särskilt stor betydelse mot bakgrund av att stor del av lagstiftningen beslutas inom EU. Ambitionen att uppnå ett kretsloppssamhälle innebär fortsatt utmaningar också på djursidan. Kopplat till den ekologiska produktionen finns förutom frågor som foderhygien och smittskydd i kretslopp även behov av forskning och utveckling om smittskyddsaspekter för djur- och folkhälsa samt djurskyddsaspekter relaterat till nya produktionsformer med bl.a. frigående djur. Det är prioriterat att genomföra den handlingsplan för animaliska biprodukter som färdigställts av en samarbetsgrupp med deltagande från , , näringen och berörda myndigheter . Ambitionen är att material som tidigare betraktats som avfall nu skall kunna tas till vara på ett säkert sätt och omvandlas till biobränsle, vilket för oss ett steg närmare kretsloppssamhället. Den ökande antibiotikaresistensen är en annan hållbarhetsfråga som bör ägnas uppmärksamhet veterinärt men också som en avelsfråga så att motståndskraft mot sjukdom uppmuntras vid avel och behov av medicinering därmed minskar. 2004/05:1 UTGIFTSOMRÅDE 23 Det stora salmonellautbrottet kräver en särskild analys. Utbrottet härstammade från smittat foder från en enda leverantör. Genom bristfälliga kontroller hos leverantören, som inte följde gällande rutiner, kunde smittan spridas vidare. Det utreds om det rörde sig om ett lagbrott. I själva hanteringen av utbrottet visade sig den svenska modellen robust. Ansvariga myndigheter kunde effektivt kartlägga typ av salmonella och smittväg, så att vidare spridning kunde hejdas. Åtgärderna sattes in snabbt och inget smittat kött nådde konsumenterna. Glädjande nog kunde konstateras att förekomsten av salmonellasmitta var obefintlig i besättningar som inte fått smittat foder, men som testades för säkerhets skull. Totalt under utbrottet analyserades 50 000 prover, varav 387 (0,) var positiva för salmonella. Detta visar att salmonella normalt inte finns i svenska besättningar. Sammantaget dras slutsatsen att smittskyddsläget generellt är fortsatt gott. Det finns inte någon grund för regeringen att revidera den svenska modellen med förebyggande arbete och kontrollprogram och man konstaterar att den i sin helhet är kostnadseffektiv. Bildandet av förutsätts bidra till ett samlat grepp om djurskyddsfrågorna. Tre rådgivande organ skall inrättas och förväntas blir verkningsfulla redskap för samråd mellan bl.a. näring och myndighet. Myndighetens rätt att meddela föreskrifter för djurskyddstillsynen är också ett kraftfullt redskap som kommer att förstärka djurskyddet. För att ytterligare belysa möjliga sanktionsmedel inom djurskyddet kommer ett system för djurskyddssanktionsavgift att utredas. Den statliga regleringen av djurförsöksverksamheten och den djurförsöksetiska prövningen har enligt regeringens bedömning haft en stor betydelse för att uppnå en begränsning av antalet försöksdjur. Den bidrar också till en ökad etisk medvetenhet om frågor med anknytning till försöksdjursanvändning. Även CFN:s forskningsstöd för utveckling av alternativa metoder till djurförsök bedöms vara en betydelsefull faktor. om obligatorisk utbildning för all personal som använder försöksdjur eller som på annat sätt är knutna till djurförsöksverksamheten har inneburit att personalens kompetens höjts och kvaliteten på djuromsorgen inom forskningen förbättrats. Denna verksamhet har överförts till Djur- skyddsmyndigheten som kommer att ansvara för att kontinuiteten i forskningsstöden för utveckling av alternativa metoder för djurförsök bibehålls. Behov av resurser finns vad gäller kontrollprogrammen för bekämpande av smittsamma djursjukdomar där en stabilare finansieringsituation är önskvärd. Den statliga medfinansieringen bidrar till att de pågående programmen kan behållas på nuvarande nivå. Också för TSE- kontroller finns behov av ökade resurser, liksom på djurskyddsområdet till upprättande av djurskyddstillsynsregister, forskning samt inom försöksdjursområdet. bedömer att SVA:s och CFN:s årsredovisningar i allt väsentligt är rättvisande. 1Inklusive tilläggsbudget i samband med ekonomiska vårproposition (bet. 2003/04:FiU21) och förslag på tilläggsbudget i samband med budgetpropositionen . 2Motsvarar 99 735 tkr prisnivå. 3Motsvarar 99 735 tkr prisnivå. () är veterinärmedicinskt expert- och serviceorgan för myndigheter och enskilda och utreder bl.a. uppkomst, orsak och spridningssätt av sjukdomar hos djur. SVA:s uppgift är att uppnå och vidmakthålla en god djur- och folkhälsa. Arbetet bedrivs genom förebyggande, diagnostiserande och bekämpande av infektionssjukdomar hos djur. SVA medverkar vid utbrott av epizootiska sjukdomar och ansvarar för i SVA är veterinärmedicinskt centrallaboratorium och svenskt referenslaboratorium enligt en rad EG-rättsakter. Budget för avgiftsbelagd verksamhet SVA:s verksamhet består av anslagsfinansierade myndighetsuppgifter, avgiftsfinansierad uppdragsverksamhet och forskning. Uppdragsverksamhetens intäkter inklusive uppdragsforskning har jämfört med ökat från till 2003. Verksamheten vid SVA visar resultat i linje med satta mål. Det är viktigt att utveckla arbetet med riksvärdering såsom riskidentifiering, riskkategorisering och bedömning av exponering, också i samarbete med andra aktörer. SVA bör prioritera detta arbete inom sina befintliga ramar. Frågeställningar rörande ekologisk produktion (bl.a. foderhygien och smittskydd i kretsloppet), liksom antibiotikaresistens, är också frågor som SVA bör prioritera inom ramarna. De gångna årens händelser i EU har på ett tydligt sätt visat hur viktigt det är att enskilda länder har en god beredskap mot epizootier och andra allvarliga smittsamma djursjukdomar, inklusive zoonoser. SVA har i detta sammanhang en viktig uppgift i bevarandet av goda djurhälsoläge och därmed också i att bidra till god folkhälsa. Mot bakgrund av ovanstående föreslår regeringen att anvisas under anslaget 42:1 . beräknas anslaget till respektive . 2004/05:1 UTGIFTSOMRÅDE 23 Tabell 5.5 Härledning av anslagsnivån 20052007, för 42:1 Förändring till följd av: Pris- och löneomräkning 2 Överföring till/från andra Förslag/beräknat anslag 1Statsbudget enligt beslut (bet. 2003/04:FiU10). Beloppet är således exklusive beslut på tilläggsbudget under innevarande år. 2Pris- och löneomräkningen baseras på anvisade medel statsbudget. Övriga förändringskomponenter redovisas i löpande priser och inkluderar därmed en pris- och löneomräkning. 5.8.242:2 Bidrag till distriktsveterinärorganisationen 1Inklusive tilläggsbudget i samband med ekonomiska vårproposition (bet. 2003/04:FiU21) och förslag på tilläggsbudget i samband med budgetpropositionen . 2Motsvarar 94 715 tkr prisnivå. 3Motsvarar 94 715 tkr prisnivå. Anslaget disponeras för statens bidrag till distriktsveterinärorganisationen (DVO). är chefsmyndighet för DVO. DVO är avpassad främst för att tillgodose behovet av sjuk- och hälsovård hos djur inom animalieproduktionen och hos hästar som används i jord- och skogsbruket. Om det finns djurskyddsskäl eller där annan veterinärvård inte kan anvisas, är en distriktsveterinär skyldig att även tillhandahålla djursjukvård för övriga husdjur.