prop · GS03101 · 2005-04-15 00:00:00 — Sjuk- och aktivitetsersättning ersatte förtidspension inom pensionssystemet . Diagram 3.9 Arbetsmarknad 20002004 Kostnaderna för arbetsmarknadspolitiken ökade med . Ök- ningen förklaras till stor del av ökad arbetslös- het. var den öppna arbetslösheten av arbetskraften, vilket är en ökning jämfört med . I tabell 3.17 framgår att antalet arbetslösa ökade . Dock har antalet deltids- arbetslösa minskat stadigt . Tabell 3.17 Arbetslösa personer i genomsnitt 20002004 Antalet arbetslösa var i genomsnitt 246 200 , vilket var en ökning med igenom- snitt 29 400 personer jämfört med . Av dessa var kvinnor och män. Fördelningen av arbetslösa mellan kvinnor och män har varit relativt under perio- den. Diagram 3.10 Bistånd, internationella bidrag, migration och integration 20002004 Bidrag till migration, integration Kostnaderna för bistånd, internationella bidrag, migration och integration ökade med eller . ökade kost- naderna med 3,8 miljarder bland annat till följd av att biståndsramen ökat. Diagram 3.11 Utbildning och studiestöd 20002004 2000 2001 2002 2003 2004 Kostnaden för utbildning och studiestöd har ökat med . Den största förändringen är att bidragen till skolväsendet ökade med ca 2002 till följd av införandet av maxtaxan i barnomsorgen. De studiestöd som når flest personer är studiehjälp och studiemedel. Dessa stöd är generella och rättighetsstyrda. Studiemedel kan dock lämnas med en högre bidragsdel och denna del av studiemedlet är inte rättighetsstyrd. Studiemedel består av studiebidrag och studie- lån och utgår till studerande i studiestödsbe- rättigande utbildning. Studiehjälpen består av studiebidrag, inackor- deringstillägg och extra tillägg. Studiebidraget är generellt och lämnas med för den som är och studerar i en gymnasial utbildning inom gymnasieskola, folkhögskola, vuxenutbildning eller vissa andra utbildningar. har kostnaderna för studiestöd inklusive av- och nedskrivningar ökat med nästan . Ökningen avser reservation av lånefordringar som beräknats enligt en ny modell. De största förändringarna är borttagandet av nuvärdesberäkningen och ändrad beräkning av den framtida inkomst- utvecklingen samt åtgärder för att stabilisera modellen. minskade antalet studerande med studiemedel men ökade åter antalet vilket framgår av tabell 3.18 och 3.19. Tabell 3.18 Studerande med studiemedel 20002004 Studiebidrag Tabell 3.19 Studerande med studiemedel 20002004 Studielån Totalt fick 434 323 studerande studiemedel , vilket är en ökning med 3 197 studerande jämfört med . Av dessa hade 330 212 studielån medan 104 111 studerande endast utnyttjade studiebidrag. fick kvinnor och män studie- medel. Andelen kvinnor har ökat . Skr 2004/05:101 3.2.8 Statens egen verksamhet har ökat väsentligt . Diagram 3.12 Statens egen verksamhet Statens egen verksamhet avser främst kost- naderna för de statliga myndigheternas drift, dvs. personalkostnader, lokalkostnader, avskrivningar och nedskrivningar samt övriga driftkostnader. Kostnaderna för statens egen verksamhet den senaste femårsperioden framgår av diagram 3.12. Kostnaderna har ökat med totalt eller . För att öka jämförbarheten mellan åren i diagrammet har personalkostnaderna rensats för förändring av statens tjänstepensionsskuld (för- säkringsteknisk avsättning hos Statens pensions- verk). Övriga driftkostnader har rensats för förändringar av avsättningar för förluster i garanti- och utlåningsverksamhet hos Riksgälds- kontoret och . De största personalkostnaderna (se kapitel 4, not 6 till resultaträkningen) finns hos Försvars- makten, , Riksförsäkrings- verket med de allmänna försäkringskassorna samt . har lönekostnaderna ökat vid Riks- försäkringsverket och vid Riks- polisstyrelsen och . Lokalkostnaderna avser hyror för de statliga myndigheternas lokaler. De största kostnaderna finns hos Försvarsmakten, och (se kapitel 4, not 7 till resultaträkningen). Övriga driftkostnader (se kapitel 4, not 8 till resultaträkningen) avser omkostnader för de statliga myndigheternas verksamhet. Köpta tjänster och varor har stor omfattning hos bl.a. och , som har omfattande köp av entreprenader, och hos Försvarsmakten. I det följande redovisas hur statens personal utvecklats avseende antal anställda fördelat på kön, åldersgrupper och sektorer. Uppgifterna baserar sig på statistik från . Avgränsningen av staten är densamma som för resultaträkningen, vilket betyder att de allmänna försäkringskassornas personal inkluderas i redo- visningen trots att de inte var statsanställda . I bilaga 2 redovisas vilka myndigheter m.fl. som omfattas av redovisningen nedan samt vilka myndigheter som hör till respektive sektor. Till lämnas , senast i budget- propositionen , i bilaga till utgifts- område 2, en utförlig redovisning av stats- förvaltningens utveckling, bl.a. vad avser personalkonsekvenser. I det sammanhanget inkluderas inte de allmänna försäkringskassornas personal. Tabell 3.20 Antal statligt anställda 20002004 fördelade på kvinnor respektive män 1Anställda med en omfattning av tjänst understigande ingår inte. utgjorde de drygt 4 600 personer. Betings-, dag- eller timanställda m.fl. ingår inte heller. De utgjorde ca 15 000 personer 2004. Statens anställda utgör av alla anställda i landet. Antalet anställda minskade i början av perioden, för att nu vara tillbaka på den ursprungliga nivån. Ökningen beror främst på fortsatt utbyggnad av universitets- och högskolesektorn. Antalet statsanställda har ökat med 400 personer. Förändringen är den minsta sedan Arbets- givarverket övertog ansvaret för statistik- produktionen 1994. Alla har präglats av antingen minskningar eller ökningar på flera tusen anställda. Staten är den sektor på arbetsmarknaden som har den jämnaste könsfördelningen. var av de anställda män, vilket innebär att andelen män minskat marginellt . Tabell 3.21 Antal statligt anställda 20002004 fördelade på åldersgrupper Beträffande åldersstrukturen är förändringarna totalt sett mycket små. Snittåldern stiger långsamt och är för de statsanställda, såväl för kvinnor som för män. Staten har den i genomsnitt äldsta personalstyrkan på arbets- marknaden. Det bör dock observeras att detta är ett genomsnitt för hela staten. I verkligheten skiljer sig snittålder, och än mer ålders- strukturen, avsevärt mellan olika myndigheter. var av personalen . Denna andel är i princip oför- ändrad över femårsperioden. av personalen var mellan 2004, vilket är en minskning från 2000. Personal som är eller äldre har ökat sin andel från 2004. I sju av statens tio delsektorer har genom- snittsåldern ökat 2004. Störst ökningar har skett i sektorerna ekonomi respektive kultur. Försvaret är den enda sektor där genomsnitts- 9 000 personer, Denna minskning beror i huvudsak på bolagi- seringen av () 2001. Den sektor som har ökat mest är universitetssektorn. Ökningen uppgår till ca 4 500 personer, motsvarande . Sektorn arbetsliv, omsorg och utbildning ökade med drygt 3 000 personer, vilket även det motsvarar . Försvarssektorn, som i det här sammanhanget endast består av Försvarsmakten, minskade med drygt 800 personer, eller . Universitet, högskolor och forskning är störst av sektorerna med närmare 54 000 anställda, vilket motsvarar en fjärdedel av de statligt anställda. Därefter kommer rättsväsendet med nära 39 000 anställda, , och arbetsliv, omsorg och utbildning med knappt 37 000 anställda, . Tabell 3.22 Antal anställda 20002004 fördelade på sektorer 2Universitet, högskolor och forskning 3Miljö, teknik och jordbruk 4Arbetsliv, omsorg och utbildning, inklusive försäkringskassorna 5Länsstyrelser, och stabsmyndigheter 7Här ingår endast Försvarsmakten resultaträkning, balansräkning och finansieringsanalys 4 resultaträkning, balansräkning och finansieringsanalys 4.1Omfattning och avgränsning avsnitt 4.5 Redovisningsprinciper och tilläggs- Resultat- och balansräkningarna, finansierings- analysen och noter omfattar myndigheterna, inklusive affärsverken, under och regeringen och de fonder som redovisas av myndigheter. Dessutom ingår de allmänna försäkringskassorna som inte var statliga myndigheter, men omfattas eftersom de finansieras med anslag. ingår eftersom den utgörs av kapital som ursprungligen tillskjutits av staten, men däremot ingår inte . AP-fonderna och Premiepensionsmyndig- heten ingår inte eftersom deras tillgångar har en annan karaktär än statens tillgångar i övrigt. De ingår däremot i sammanställningen över statliga sektorns tillgångar och skulder i kapitel 9. De erkända arbetslöshetskassorna ingår inte i den statliga redovisningsorganisationen och därmed inte heller i de konsoliderade resultat- och balansräkningarna. En fullständig förteckning över samtliga ingående organisationer framgår av bilaga 2 Statliga myndigheter m.m. Resultaträkningen omfattar myndigheternas alla verksamheter oavsett finansiering. Redo- visningen utgår från vedertagna redovisnings- och värderingsprinciper som i så stor utsträck- ning som möjligt hålls konstanta över tiden. Till skillnad från vad som är fallet i statsbudgeten redovisas i resultaträkningen i huvudsak intäkter och kostnader, vilket bl.a. innebär att utgifterna för en investering, i form av avskrivningar, fördelas över investeringens hela livslängd. Gällande principer och förutsättningar beskrivs i En konsolidering av myndigheternas redo- visning innebär att transaktioner mellan myndig- heter, t.ex. arbetsgivaravgifter för statligt anställda och bidrag mellan myndigheter tas bort, dvs. elimineras, i resultaträkningen och att fordringar och skulder mellan myndigheter elimineras i balansräkningen. På så vis erhålls en samlad redovisning för staten i sin helhet. I resultaträkningen redovisas redovisnings- periodens intäkter och kostnader. Statens kostnader innefattar driften av statens egen verk- samhet och transfereringar. De största kost- naderna uppkommer i de stora bidrags- och försäkringssystem som staten hanterar, t.ex. socialförsäkringssystemet. För transfereringar sammanfaller kostnader till största delen med betalningar. Den statliga verksamheten finansieras i viss utsträckning med avgifter från försäljning av varor och tjänster men bedrivs, med undantag för affärsverkens verksamhet, utan vinstkrav. En begränsad del av intäkterna kommer även i form av bidrag. Resultaträkningen redovisar ett underskott på , vilket är en förbättring med jämfört med föregående år. Intäkter och kostnader för statens verksamhet, dvs. transfereringar och egen verksamhet, är i princip i balans och uppvisar ett mindre överskott på . Resultat från andelar i dotter- och intresse- företag har därutöver påverkat utfallet positivt med , vilket motsvarar en ökning med jämfört med . Av ökningen hänför sig de förbättrade resultatena främst till (2,), TeliaSonera (1,) och (1,). En av orsakerna till underskottet i resultaträkningen hänför sig till nettokostnaden för förvaltningen av statsskulden som uppgick till , en ökning med jämfört med . Förändringen beror främst på ökade realiserade kursförluster och minskade orealiserade valutavinster. Ökningen av nettokostnaden har dock delvis dämpats av ökade intäkter till följd av överkurser vid emission av obligationer. En annan faktor som påverkar utfall är vidareutvecklingen av Centrala studiestöds- nämndens (CSN) beräkningsmodell för värde- ring av studielån, som medför en kostnad för av- och nedskrivningar av osäkra fordringar motsvarande ca . Jämförelse- talen har inte ändrats eftersom kostnaden inte kan fördelas på de närmast föregående åren på rättvisande sätt. Om den nuvarande modellen hade tillämpats kan dock konstateras att kostnaderna för av- och nedskrivningar skulle ha minskat jämfört med . Den faktiska förändringen avser huvudsakligen studielån tagna efter 1988 och beror på att låntagarna har högre inkomster än föregående år, räntesänkning och färre låntagare inom lånetypen. Intäkter av avgifter och andra Avsättningar till/upplösning av före resultat från andelar Resultat från andelar i dotter- ÅRETS ÖVER-/UNDERSKOTT Diagram 4.1 Statens intäkter Intäkter av avgifter och andra ersättningar Skatter m.m., som är det största intäktsslaget, uppgick till (netto) för staten, och utgör av statens totala intäkter. Statens intäkter exklusive resultat från andelar i dotter- och intresseföretag uppgick till , vilket är en ökning med jämfört med . Det är statens intäkter av skatter m.m. som ökat mest. Den offentliga sektorns samtliga skatter uppbärs av staten genom och redovisas såväl i statens resultaträkning som i statsbudgeten. De skatter och avgifter som avser kommunsektorn och ålderspensionssystemet utbetalas och överförs löpande för att regleras när slutlig taxering fastställs. De samlade skatteintäkterna (brutto) har förändrats framför allt genom ökade inkomstskatter för fysiska och juridiska personer med . I inkomstskatter för fysiska personer innefattas egenavgifter och allmän pensionsavgift. De bokförda skatterna för fysiska och juridiska personer utgörs dels av preliminär- skatter avseende inkomståret men även till en mindre del avseende föregående inkomstår, dels av slutregleringar (skillnaden mellan slutlig och preliminär skatt) avseende det föregående inkomståret. Det innebär att redovisas preliminärskatter avseende 2004 och slut- regleringar av inkomstskatt avseende 2003. Av ökningen med avseende fysiska personers inkomstskatt utgör preliminärskatter. Föränd- ringen förklaras främst av en högre lönesumma och högre utdebitering. Slutregleringen, som i huvudsak består av skatter och skattereduktioner som inte ingår i den preliminära skatten, ökade med . Den större slut- regleringen beror bl.a. på ökade kapitalvinster och större förmögenheter. Ökningen av juridiska personers inkomstskatt, , förklaras huvudsakligen av stora preliminärskattebetalningar från företag till följd av stora förväntade bolagsvinster . I avsnitt 6.4 redogörs för skillnaderna mellan skatter enligt resultaträkningen och statsbudgetens skatteinkomster. Statens intäkter av arbetsgivaravgifter ökade med , främst på grund av en högre lönesumma. Avgifterna utgörs i princip av lönesumman multiplicerad med avgiftssatsen. Preliminärt ökade lönesumman 2004 som avgiftssatsen uppgick till , vilket är lägre än 2003. Myndigheternas arbetsgivar- avgifter, på totalt , är inomstatliga och har eliminerats i årsredo- visningen för staten. Statens intäkter av mervärdesskatt ökade med till följd av ökad privat och offentlig konsumtion. Av statens intäkter av mervärdesskatt på totalt , avser närmare 23 miljarder statliga myndigheter. De har avräknats från inkomsttitel i stats- budgeten, vilket innebär att de eliminerats i årsredovisningen för staten. Intäkter av avgifter och andra ersättningar ökade med . Mest ökade intäkter av andra ersättningar med , vilka främst är intäkter där ingen direkt motprestation erhålls. De största ökningarna avser finansieringsavgifter från arbetslöshets- kassor och ersättning för offentlig lagring av jordbruksprodukter. De totala intäkterna av bidrag minskade marginellt. Inom posten har EU-bidragen ökat genom en ökning av miljöstöd och djurbidrag som bidrag från socialfonden och vissa övriga stöd minskat i omfattning. Diagram 4.2 Statens kostnader Av statens kostnader utgjorde transfereringar, varav transfereringar till hushåll var den största delen. Kostnaderna för statens egen verksamhet utgjorde och nettokostnaden för statsskulden och övriga finansiella kostnader . Statens kostnader uppgick till , vilket är en ökning med jämfört med . Ökningen beror på att transfereringarna ökat med , nettokostnaden för statsskulden ökat med och att kostnaderna för statens egen verksamhet ökat med . Följande diagram visar transfereringar i form av lämnade bidrag och andra överföringar fördelade på mottagarsektorer enligt nationalräkenskaperna (NR). Den s.k. realekonomiska indelningen redovisas även ur ett statsbudgetperspektiv i avsnitt 5.3.7. Diagram 4.3 Transfereringar per mottagande sektor Av diagrammet framgår att hushållssektorn är den dominerande mottagaren av statliga transfe- reringar . Den innefattar bl.a. ålderspensioner, sjukpenning, föräldrapenning, barnbidrag och arbetslöshetsersättning, men även bidrag till organisationer inom t.ex. utbild- ningsområdet eller biståndsområdet. Kommu- nerna tar emot av transfereringarna i olika former av statsbidrag, medan företags- sektorn och utlandet, i form av bistånd och EU- avgifter, tar emot av de statliga transfereringarna. avser nettoöverföring till ålderspensionssystemet för fondering hos och (se vidare avsnitt 4.5.13 Över- föringar till och från pensionssystemet). Kostnaderna för lämnade bidrag m.m. under största ökningen avser transfereringar till hushåll, som ökade med . Bland transfereringarna till hushåll ökade kostnaderna för socialförsäkringen med netto. Kostnaderna för ålderspensioner vid sidan av statsbudgeten ökade med netto. För ersättning vid arbetsoförmåga minskade sjukpenningen med eller 2004, vilket förklaras av att antalet sjukpenningdagar minskat jämfört med . Sjuk- och aktivitetsersättningen (tidigare benämnt förtids- pension) ökade däremot med eller . fick ca 540 000 personer sjuk- eller aktivitetsersättning, vilket är en ökning med drygt 32 000 personer. Kostnaden för arbetsmarknadspolitik ökade med på grund av ökade kostnader för arbetslöshetsersättning. Studiestöd inklusive kostnad för av- och nedskrivningar av fordringar avseende studielån ökade med till följd av ökade reservationer. Modellen för värdering av reservation för framtida förluster har vidare- utvecklats. tillämpas tre kriterier (tidigare två) för värdering av reser- vation för framtida förluster. Dessa är betal- ningsbenägenhet, de trygghetsregler som finns vid återbetalning och framtida förluster på grund av dödsfall. Dessutom har Centrala studies- tödsnämnden (CSN) gjort reservationer för förluster avseende de nya annuitetslån som infördes . Sammantaget har förändringarna lett till ökade kostnader för nedskrivning av lånefordringar . Jämförelsetalen har inte justerats vilket påverkar resultaträkningens utfall (se vidare avsnitt 4.2, avsnitt 4.5.8 och 4.5.10 samt not 28). Kostnaderna för handikappolitik och ekono- misk familjepolitik ökade, med 1,6 respektive . Transfereringarna till kommuner ökade med , varav de allmänna bidragen till kommunerna ökade mest, med . Transfereringar till kommuner avseende utbildningspolitik ökade med och bidrag för läkemedelsförmånerna ökade med . Transfereringar till utlandet ökade totalt med . Biståndsverksamhet och internationella bidrag ökade med , medan avgift till EU minskade med . verksamheten är bland annat en följd av att biståndsramen har höjts med . avgift till EU redovisas här periodiserat till skillnad mot redovisningen på statsbudgeten som görs när avgiften betalas. Den mervärdesskattebaserade andelen av avgiften har fortsatt att minska, med , medan BNI-avgiftens andel istället har ökat. Avgifter till och bidrag från EU redovisas i kapitel 8. Kostnaderna för statens egen verksamhet uppgick till 2004, vilket är en ökning med jämfört med . arbetsgivaravgifter, löneskatter m.m. är stats- interna transaktioner och har därför eliminerats i årsredovisningen för staten. köp av varor med samt minskad aktivering av anläggningstillgångar i egen regi med . och köp av tjänster ökade mest till följd av ökade investeringar i vägar och järnvägar. förändring i avsätt- ningar för beräknad risk i engagemang och avsättning för framtida garantiförluster ingår i kostnader för köp av tjänster. Avsättningarna avseende dessa minska- de mindre än föregående år, vilket medförde högre driftkostnader med 1,7 respektive . Övriga driftkostnader avseende köp av varor minskade vid och Försvarsmakten till följd av neddragningar inom försvaret. Resultat från andelar i dotter- och intresseföretag ökade netto med . Det resultat som redovisas baseras på bolagens redovisade nettoresultat enligt respektive årsbokslut, utom i några fall då ett tidigare delårsbokslut använts (se bilaga 3 Statliga bolag). Stora resultatförbättringar redovisas av Vatten- fall AB med , med , med och () med . Nettokostnaden för statsskulden ökade med . De finansiella kostnaderna för förvaltningen av statsskulden ökade med främst till följd av ökade realiserade kursförluster. De finansiella intäk- terna för förvaltningen av statsskulden minskade med bland annat på grund av minskade orealiserade valutavinster. Öknin- gen av övriga finansiella kostnader med hänförs till en omvärdering av lån med kreditrisk till Svensk-Danska broför- bindelsen AB. I balansräkningen redovisas värdet av statens samtliga tillgångar, skulder och kapital. Värdet är beräknat per (se även avsnitt 4.5 Redovisningsprinciper och tilläggs- upplysningar). I de fall marknadsvärden finns att tillgå för aktier och andelar i statliga bolag presenteras dessa i bilaga 3 Statliga bolag. Statens totala nettoförmögenhet, dvs. skill- naden mellan tillgångarnas och skuldernas bokförda värden, uppgick till -per . Det innebär en minskad nettoförmögenhet med jämfört med (se vidare avsnitt 4.3.1 Nettoförmögenheten). Den huvudsakliga orsaken till minskningen är resultaträkningens underskott på . Statsskulden ökade med . Den inhemska skulden ökade med och lån i utländsk valuta minskade med (se vidare avsnitt 3.2.6 Statsskulden). Statens nettoförmögenhet är lika med skillnaden mellan tillgångarnas och skuldernas bokförda värde. Statsskulden, som i huvudsak motsvarar statsbudgetens ackumulerade underskott , svarar för den övervägande delen av skulderna och därmed den negativa nettoför- mögenheten. Vid utgången av 2004 var nettoförmögen- heten -, dvs. staten hade en nettoskuld på detta belopp. Det är en försämring med jämfört med då nettoförmögenheten var knappt -. Nettoförmögenhetens förändring fördelad på balansräkningens olika delar kan sammanfattas enligt nedan: Förändringen av nettoförmögenheten kan även beskrivas på följande sätt: Årets underskott enligt resultaträkning Förändringen av nettoförmögenheten är i första hand hänförbar till årets underskott i resultat- räkningen på -. Betalningar som är relaterade till statsbud- getens anslag och inkomsttitlar rapporteras på avräkningskonton både av respektive myndighet och av . Det saldo som upp- stod redovisas som ökning av nettoförmögenheten med . Vid eliminering av innehav av inomstatliga värdepapper uppstår, på grund av olika värderingsprinciper, en utjämningspost som redovisas som en minskning av nettoförmögen- heten. Därutöver påverkas nettoförmögenheten av enstaka transaktioner som förändrar tillgångars eller skulders värde utan att redovisas över resultaträkningen. Exempel är förändringar av aktier och andelar som redovisas direkt i balans- räkningen, t.ex. förändringar av statligt ägda bolags egna kapital som inte är hänförbara till periodens resultat. uppgick dessa effekter dock till väsentligt och syns därför inte i tabellen. kapitalet i minskade dock med genom kursförluster vid konsolidering av verksamhet i utlandet, men ökningar av kapitalet hos andra statliga företag har till stor del kompenserat för detta. Byggnader, mark och Maskiner, inventarier, Andelar i dotter- och Kassa, postgiro och bank Summa kassa och bank 4.3.2Övriga förändringar i balansräkningen Under ökade de totala tillgångarna med till . De materiella anläggningstillgångarna ökade med . Statliga väganlägg- ningar ökade med . har bland annat i öppnats för trafik, en investering som uppgick till . Statliga järnvägs- anläggningar ökade med . Byggnader, mark och annan fast egendom ökade med . Ökningen avser dels köp av det före detta Centralposthuset i , dels färdigställda projekt, bl.a. i . Pågående nyan- läggningar avseende projekt vid minskade med och på- gående nyanläggningar vid ökade med . Försvarets militära beredskapstillgångar ökade med . De finansiella anläggningstillgångarna ökade med totalt . Andelar i dotter- och intresseföretag ökade med . Värdet på ökade med främst genom ett positivt resultat. ökade med , också genom ett positivt resultat. Bland intresseföretagen ökade värdet på med .