prop · GT0365 · 2005-12-22 00:00:00 — 2005/06:65 vilket medför att en lastbil inte uppfyller de krav i fråga om beskaffenhet och utrustning som ställs på en personbil och vice versa. Det är inte helt ovanligt att privatpersoner bygger om lastbilar till hus- bilar genom att t.ex. montera en husvagnskaross på lastbilschassiet. Dessa husbilar uppfyller inte de krav som ställs på personbilar i fråga om beskaffenhet och utrustning. Det förekommer vidare att mindre företag yrkesmässigt bygger husbilar på lastbilschassier som inte uppfyller dagens krav i fråga om beskaffenhet och utrustning på personbilar. Om definitionen av personbil ändras i enlighet med vad som föreslås i detta lagstiftningsärende och föreskrifterna om beskaffenhet och utrust- ning i fråga om personbilar inte ändras, skulle den beskrivna verksamheten få upphöra, eftersom de aktuella fordonen inte uppfyller de krav på beskaffenhet och utrustning som ställs på personbilar. För att inte omöjliggöra den småskaliga tillverkningen av husbilar som pågår anser regeringen att de föreskrifter som reglerar beskaffenhet och utrust- ning hos personbilar bör anpassas till förslaget om att husbilar skall hän- föras till fordonsslaget personbil. Begreppen personbil och lastbil förekommer i en rad författningar utöver de ovan nämnda. finner regeringen inte skäl till att föreslå ändringar i andra författningar med anledning av att husbilar enligt förslaget definitionsmässigt skall hänföras till fordonsslaget per- sonbil. Regeringens förslag: Definitionen av efterfordon i 2 § lagen (2001:559) om vägtrafikdefinitioner justeras med anledning av att ter- rängsläp numera är en typ av släpfordon. Promemorians förslag: Överensstämmer med regeringens. Remissinstanserna: Inga remissinstanser har haft något att erinra mot Skälen för regeringens förslag: I samband med att fordonslagen (2002:574) trädde i kraft ändrades definitionerna av de olika typerna av släpfordon i lagen om vägtrafikdefinitioner på så sätt att begreppet släpfordon kom att innefatta även terrängsläp. terrängsläp en från släpfordon skild kategori av fordon som i en syste- matisk uppställning av definitionerna var sidoordnad släpfordon. till att begreppet terrängsläp inordnades i begreppet släpfordon var att den tidigare uppdelningen av fordonsreglerna i fordonskungörelsen (1972:595) och terrängtrafikkungörelsen (1972:594) slopades i och med att samtliga fordonsbestämmelser samlades i fordonslagen och i fordons- förordningen (2002:925), se prop. 2001/02:130 s. 107 f. Som en följd av att begreppet terrängsläp inordnades i begreppet släp- fordon togs det förstnämnda begreppet bort i de bestämmelser där båda I definitionen av efterfordon i 2 § lagen om vägtra- fikdefinitioner nämns dock alltjämt både släpfordon och terrängsläp. Med anledning av det anförda bör begreppet terrängsläp tas bort ur Justering i lagen om skatt på annonser och Regeringens förslag: Reklamskatten som skall betalas till vid import från tredje land av annonsblad justeras från av beskattningsvärdet i enlighet med beslut om sänkning av reklamskatten från . Skälen för regeringens förslag: Efter förslag från regeringen i budgetpropositionen har beslutat att sänka reklam- skatten på annonser i allmän nyhetstidning från av beskattningsvärdet och reklamskatten i övrigt från av beskattningsvärdet (prop. 2005/06:1, bet. 2005/06:FiU1, rskr. 2005/06:34). I 26 § lagen (1972:266) om skatt på annonser och reklam finns bestäm- melser om den reklamskatt som skall betalas till vid import av annonsblad från tredje land. Av förbiseende har bestämmelsen om tillämplig skattesats i paragrafens sjätte stycke inte kommit att ändras. Detta rättas nu till genom att skattesatsen ändras från av beskattningsvärdet. Ändringen föreslås träda i kraft och tillämpas . 13 Ikraftträdande och övergångsbestämmelser Regeringens förslag: Den nya vägtrafikskattelagen och lagen med särskilda bestämmelser om fordonsskatt samt föreslagna följd- ändringar i befintliga lagar föreslås träda i kraft . upphävs fordonsskattelagen (1988:327) och lagen (1976:339) om saluvagnsskatt. Den koldioxidbaserade fordonsskatten samt föreslagna ändringar om skatteplikten för vissa fordon skall dock gälla först fr.o.m. . I lagen (2001:559) om vägtrafikdefinitioner tas det in en övergångs- bestämmelse som innebär att en klassificering enligt äldre bestämmel- ser av ett fordon som personbil eller lastbil skall gälla även fortsätt- ningsvis. Utredningens förslag: Överensstämmer i stort med regeringens. Remissinstanserna: Tar inte upp frågan. Promemorians förslag: Överensstämmer i stort med regeringens. Remissinstanserna: Inga remissinstanser har haft något att erinra mot Aktiebolaget har dock velat undersöka möjligheten till omklassificering av husbilar som i enlighet med om typgodkännande registreras som personbilar, för att tidi- gare få del av den positiva effekt som är avsedd med förslaget i prome- . Skälen för regeringens förslag: Vad gäller det nya beskattnings- förfarandet har regeringen inte kunnat finna något behov av att föreslå en övergångsbestämmelse i syfte att låta fordonsskattelagen och dess äldre förfaranderegler gälla för förhållanden som hänför sig till tiden före ikraftträdandet, dvs. Genom att inte foga in en sådan övergångsbestämmelse kommer bl.a. vägtrafikskattelagens för- faranderegler att bli tillämpliga fr.o.m. dagen för ikraft- trädandet. En sådan ordning är inte förenad med några nackdelar för de skattskyldiga (bl.a., eftersom tidsfrister osv. är oförändrade). Tvärtom torde det vara en fördel för förfarandet i stort att reglerna, direkt i utgångsläget, kan tillämpas på ett enhetligt vis. Beträffande den koldioxidbaserade fordonsskatten föreslogs i lagråds- remissen att denna, liksom lagen i övrigt, skulle gälla fr.o.m. , samt att den, genom en övergångsbestämmelse, skulle beräknas vid debiteringar redan fr.o.m. till den del skatten hänför sig till tiden efter ikraftträdandet. Med en sådan konstruktion avsågs antalet tilläggsdebiteringar minimeras, eftersom den nya skatten på ett tidigt stadium s.a.s. skulle kunna bakas in i de löpande debi- teringarna. Dessa debiteringar sker normalt sett i förväg. Berörda myndigheter har dock påtalat att det föreligger förhållandevis stora praktiska svårigheter med att ta ut en koldioxdibaserad fordonsskatt redan fr.o.m. och att det är högst önskvärt med viss ytterligare förberedelsetid. Därtill anser Lagrådet att den valda regleringen, som innebär att icke i kraft varande bestämmelser i viss utsträckning skall tillämpas vid debitering av skatt , inte bör genomföras. Mot bakgrund av det nu sagda finner regeringen att det, i stället för vad som anförs i lagrådsremissen, är lämpligt att föreslå en övergångsbestämmelse i enlig- het med vad Lagrådet föreslagit. Den av regeringen nu föreslagna över- gångsbestämmelsen innebär att fordonsskatt som avser tid före utgången av med avseende på skatteplikten och skattens storlek skall beräknas enligt äldre bestämmelser, dvs. Med en sådan lösning ges Aktiebolaget , och för de praktiska åtgärder som är nödvändiga för att hantera den omlagda fordonsskatten som ambitionen att hålla antalet tilläggsdebiteringar på en mycket låg nivå kan upprätthållas. Detta innebär att de fordonsskattedebiteringar som sker fr.o.m. kommer att beakta den nya fordonsskatten om debiteringarna omfattar tid efter . För de fordon som omfattas av lagen med särskilda bestämmelser om fordonsskatt kommer den lagen att bli tillämplig fr.o.m. ikraftträdandet . Detta innebär att förändringarna i lagen om vägtrafikdefinitioner får genomslag för fordons- beskattningen av husbilar. I övrigt sker inte några förändringar, eftersom fordonsskatten fortsatt skall vara viktbaserad för de fordon som omfattas av lagen, samt då några förändringar i skattesatser inte sker. I övrigt är regeringen av den uppfattningen att antalet övergångs- bestämmelser bör inskränkas till ett minimum. Detta gäller för såväl väg- trafikskattelagen som den särskilda lagen med bestämmelser om fordons- skatt. De övergångsbestämmelser som bedöms nödvändiga kommenteras nedan och i författningskommentaren. I avsnitt 11.1.1 framgår det att de flesta husbilar som är registre- rade i vägtrafikregistret är registrerade som lastbilar. Av främst administ- rativa skäl är det rimligt att låta den äldre klassificeringen få fortsätta att gälla även sedan de förändrade definitionerna har trätt i kraft. En över- Prop. 2005/06:65 gångsbestämmelse med detta innehåll bör tas in i lagen om ändring i lagen om vägtrafikdefinitioner. Som framgår av avsnitt 11.1.4 är det högst tveksamt om det vore förenligt med EG-rätten att i vid registreringen klassificera EG- typgodkända fordon annorlunda än i enlighet med den klassificering som följer av EG:s typgodkännandedirektiv. Mot bakgrund härav saknas det anledning att som Aktiebolaget föreslår undersöka möjligheten till omklassificering till lätta lastbilar av de husbilar som i enlighet med om typgodkännande registreras som per- sonbilar. 14 Offentligfinansiella och andra effekter Den nya koldioxidbaserade fordonsskatten skall gälla för fordon av modellår eller . Den skall dessutom gälla för de äldre fordon som uppfyller minst miljöklass 2005, miljöklass El eller miljöklass Hybrid. De offentligfinansiella konsekvenserna av förändringarna i beskattningen av bensindrivna personbilar bedöms vara marginella. Förslaget innebär att fordonsskatteintäkterna totalt sett skall vara oförändrade för nya bensindrivna personbilar. Dock innebär förslaget att skatteintäkterna från nya dieseldrivna personbilar generellt sett minskar jämfört med dieseldrivna personbilar i det gamla viktbaserade systemet, när en ny dieseldriven personbil ersätter en äldre. Den varaktiga nettoeffekten13, se tabellen nedan, är beräknad efter det att samtliga dieseldrivna personbilar i det viktbaserade systemet är ersatta av dieseldrivna personbilar i det föreslagna koldioxidbaserade systemet. Om däremot konsumenten väljer en dieseldriven personbil i stället för en bensindriven innebär det att intäkterna från fordonsskatten ökar, vilket inte redovisas i tabellen. Detta eftersom skatten blir högre för dieseldrivna personbilar vid en miljö- och bränslefaktor om 3,5. Dock minskar skatteintäkterna sammanlagt från drivmedel, eftersom dieselolja är lägre beskattad än bensin (då andelen dieselolja ökar och bensin minskar). En enhetsskatt om för samtliga motorcyklar medför något ökade skatteintäkter. Skatten för lätta släpvagnar med totalvikt av högst slopas som skatten för lätta släpvagnar med totalvikt höjs till en enhetsnivå om per släpvagn. Sammantaget medför dessa förändringar ökade skatteintäkter. Skatteskalorna för tunga fordon förenklas genom bredare viktintervall, vilket medför minskade offentligfinansiella intäkter. Regelverket för husbilar ändras, vilket endast medför marginellt minskade skatteintäkter. 13 Den varaktiga nettoeffekten är ett mått på den bestående effekten på det offentlig- finansiella saldot efter det att anpassning skett i ekonomin till en ny jämvikt. Förändringar av fordonsskatten som påverkar företagen, såsom föränd- Prop. 2005/06:65 rade viktintervall för tunga lastbilar och bussar, förutsätts ge indirekta effekter för företagens vinster, vilket påverkar skatteintäkterna från inkomstskatten för företag. Nettointäkterna blir således lägre än brutto- intäkterna. För hushållen sammanfaller nettointäkten med bruttointäkten. De fordonsskatteförändringar som kan antas påverka hushållen är skatten på personbilar, motorcyklar och lätta släpvagnar. Periodiserade nettoeffekter för offentlig sektor 20062008 samt varaktig nettoeffekt, miljarder kronor Koldioxidbaserad fordonsskatt, dieseldrivna personbilar -0,01 -0,04 -0,05 -0,19 Enhetsskatt för motorcyklar, Slopande av fordonsskatt för släpvagnar, totalvikt högst -0,01 -0,01 -0,01 Enhetsskatt för släpvagnar med totalvikt , Bredare viktintervall för tunga fordon -0,01 -0,03 -0,03 -0,03 -0,10 De administrativa kostnaderna för hantering av fordonsskatten förväntas påverkas marginellt. Ett visst programmeringsarbete kan förväntas i samband med förändringarna till koldioxidrelateringen för personbilar och av införandet av bredare viktintervall. De eventuellt tillkommande kostnaderna för och finansieras inom befintlig anslagsram. Mot detta skall vägas den administrativa förenkling som bl.a. de bredare viktintervallen och förenklingen av skatteskalorna för motorcyklar och släpvagnar kan förväntas ge upphov till. För de nya lätta fordonen kommer förenklingen av skatteskalorna, med en gemensam skatteskala för alla , framförallt att på bidra till en bättre överblick av systemet för fordonsskatteuttag. De administrativa kostnaderna för förändringar i det nya systemet (t.ex. ändrad miljöfaktor, koldioxidvärdering m.m.) bedöms vara mycket små. Antalet inkomna mål till de allmänna förvaltningsdomstolarna bedöms inte öka i och med införandet av den koldioxidbaserade fordonsskatten. Avskaffandet av möjligheten till prövning alternativt överprövning av regeringen vid ansökan om befrielse eller nedsättning av fordonsskatten vid synnerliga skäl bedöms medföra en marginell ökning av antalet mål som kommer in till de allmänna förvaltningsdomstolarna. På grund av att endast ett fåtal sådana överklaganden förväntas (se avsnitt 7.4) och med hänsyn till målens enkla beskaffenhet bedöms dock inte de nya reglerna medföra ökade kostnader för de allmänna förvaltningsdomstolarna. Införandet av en koldioxiddifferentierad fordonsskatt bedöms ge små effekter initialt, till följd av att det inledningsvis endast är cirka 800 000 (av totalt ca 4 miljoner) personbilar som ingår i systemet. koldioxidbaserade fordonsskatten fungerar som en kombination av information och ekonomiskt incitament för nybilsköpare. koldioxidbaserade fordonsskatten bedöms få störst effekt på nybilsför- Prop. 2005/06:65 säljningen. Den befintliga personbilsparken bedöms påverkas marginellt. Den koldioxidbaserade fordonsskatten bedöms öka efterfrågan på fordon som kan drivas med alternativa drivmedel, eftersom dessa fordon generellt sett får en lägre fordonsskatt jämfört med motsvarande konven- fordon. Påverkan på småföretagare som har personbilar som omfattas av det föreslagna koldioxidbaserade fordonsskattesystemet är inte entydig. Generellt sett kommer bränslesnåla personbilar att beskattas lägre än och personbilar med hög bränsleförbrukning högre än . Försla- get kan inte heller förväntas medföra något ytterligare administrativt merarbete för småföretagare i form av ändrade rutiner, ytterligare upp- giftslämnande eller liknande. Genom att definitionen av personbil ändras så att den även omfattar husbilar kommer samtliga husbilar att hänföras till samma fordonsslag. Någon skillnad kommer alltså inte att göras mellan olika husbilar bero- ende på vilken typ av godkännande EG-typgodkännande eller registre- ringsbesiktning som åberopas till stöd för registreringen. Detta leder till att regelverket blir mer konsekvent och därmed lättare att tillämpa för både myndigheter och enskilda. Ett visst mått av effektiviseringar och rationaliseringar bör därför kunna bli följden av förslaget. De flesta husbilar som importeras till av privatpersoner är EG- typgodkända och har därmed till skillnad från registreringsbesiktigade husbilar registrerats som personbilar. Detta har lett till att högre for- donsskatt tas ut för dessa bilar än för de ofta identiska husbilar som har godkänts vid en registreringsbesiktning. En följd härav har blivit att pri- vatimporten av husbilar till har varit mycket liten. Förslagen i denna proposition innebär att fordonsskatten kommer att bli lika för samtliga husbilar, oavsett om de är EG-typgodkända eller registrerings- besiktigade. Detta kommer sannolikt att leda till att privatimporten av husbilar ökar. I den nya föreslagna vägtrafikskattelagen samordnas den nuvarande lag- stiftningen på vägtrafikskatteområdet. Detta innebär att fordonsskatte- lagen (1988:327) och lagen (1976:339) om saluvagnsskatt fogas in i ett för dessa skatter gemensamt regelverk, nämligen vägtrafikskattelagen. Lagen ges självständiga förfaranderegler, vilka dock i allt väsentligt är uppbyggda efter förebild från andra skatteförfattningar. Vissa avvikelser görs emellertid beroende på fordonsskattens särart. Med hänsyn till att den nya koldioxidbaserade fordonsbeskattningen främst tar sikte på nya fordon, eller fordon som uppfyller en viss lägsta miljöklass, krävs sär- skilda övergångsbestämmelser för att hantera de äldre fordon som blir Prop. 2005/06:65 kvar i den gamla viktbeskattningen. Dessa övergångsregler föreslås vara placerade i en särskild lag, lagen med särskilda bestämmelser om fordonsskatt. Denna lag är avsedd att tillämpas under en övergångstid. Eftersom bestämmelserna är nya till sin utformning anges de, i syfte att öka överskådligheten, i sin föreslagna lydelse i anslutning till att de kom- menteras. Flertalet bestämmelser har ändrats i redaktionella hänseenden, även om vissa bestämmelser lämnats oförändrade i sak. Dessa redaktio- nella ändringar är av sådan omfattning att de, frånsett några undantag, inte anmärks särskilt. För att underlätta jämförelser mellan den gamla och den nya vägtrafik- skattelagstiftningen, återfinns i bilaga 8 paragrafnycklar som visar när- maste motsvarigheter i de nu gällande författningarna fordonsskattelagen och lagen om saluvagnsskatt till de olika paragraferna i den nya väg- trafikskattelagen. 15.2 Förslaget till vägtrafikskattelag 1 § Vägtrafikskatt i form av fordonsskatt och saluvagnsskatt skall betalas till staten för vissa fordon enligt denna lag. För vissa personbilar samt lätta bussar och lätta lastbilar skall fordonsskatt i stället betalas till staten enligt lagen (2006:000) med särskilda bestämmelser om fordonsskatt. I första stycket anges lagens tillämpningsområde. De skatter som skall tas ut enligt lagen, dvs. fordonsskatt och saluvagnsskatt, benämns vägtrafik- skatter. Beträffande fordonsskatteuttaget på personbilar gäller enligt 2 kap. 7 § att personbilarna skall vara av modellår eller yngre, alternativt upp- fylla någon av miljöklasserna 2005, El eller Hybrid för att omfattas av lagen. För att klargöra att inte samtliga fordon beskattas med stöd av denna lag anges därför i andra stycket att vissa personbilar samt lätta bussar och lätta lastbilar i stället beskattas enligt lagen med särskilda bestämmelser om fordonsskatt. Det rör sig om samtliga lätta bussar och lätta lastbilar samt de personbilar som är av modellår eller äldre och inte uppfyller någon av miljöklasserna 2005, El eller Hybrid. Beträffande saluvagnsskatteuttaget skall detta endast regle- ras i vägtrafikskattelagen. 2 § Beslut om vägtrafikskatt enligt 4 kap. 1 § samt beslut om dröjsmålsavgift fattas av för räkning. Övriga beslut enligt denna lag, med undantag av beslut med stöd av ansvarsbestämmelserna i 6 kap. 46 §§, fattas av . För räkning verkställer debitering och återbetalning av skatt, avgifter och ränta enligt denna lag. Bestämmelsen motsvarar i sak vad som gäller . I första stycket anges att det är som för räk- ning fattar de s.k. automatiserade besluten enligt 4 kap. 1 §, vilket anges i 5 § fordonsskatteförordningen (1993:1028). Verket skall också i samma ordning som för de grundläggande besluten fatta beslut om Övriga beslut enligt lagen, med undantag av ansvarsbe- stämmelserna i 6 kap 46 §§, fattas av . andra meningen kan även besluta om dröjsmålsavgift i den form som gäller för ett omprövningsbeslut (jfr 4 kap. 2 §), om det finns förutsättningar för det. Det är uppgift att ompröva Vägver- kets automatiserade beslut om dröjsmålsavgift, om sådana förutsättningar Någon särskild beskattningsmyndighet, utöver vad som anges i bestämmelsen, behöver inte pekas ut, eftersom och skattemyndigheterna organisatoriskt gått ihop i en myndighet som betecknas (se prop. 2002/03:99). tidigare formuleringen i 3 § fordonsskattelagen (1988:327) att Skattever- ket är central förvaltningsmyndighet i fråga om fordonsskatt behöver inte heller föras in i lagen, eftersom detta framgår redan av 1 § förordningen (2003:1106) med instruktion för . Av andra stycket framgår att för räkning verkställer debitering och återbetalning av skatt, avgift och ränta enligt 3 § I denna lag avses med dieselolja: de produkter för vilka skatt skall betalas enligt 2 kap. 1 § första stycket 3 lagen (1994:1776) om skatt på energi, och räddningstjänst: detsamma som i lagen (2003:778) om skydd mot olyckor samt motsvarande verksamhet som bedrivs av annan än staten eller kommunerna. Fordons- och viktbegreppen samt begreppet bärighetsklass i denna lag har samma betydelse som i lagen (2001:559) om vägtrafikdefinitioner. I paragrafen definieras olika i lagen förekommande begrepp. I första stycket definieras således begreppen dieselolja och räddningstjänst. Dieselolja definieras genom en hänvisning till lagen (1994:1776) om skatt på energi. Begreppet har betydelse, eftersom det är skillnad i for- donsskatten mellan fordon som kan drivas med dieselolja och andra driv- medel. definieras genom en hänvisning till lagen (2003:778) om skydd mot olyckor samt kompletteras genom att ange att även motsvarande verksamheter som bedrivs av annan än staten eller kommunerna är att anse som räddningstjänst. Begreppet kommer till användning i 2 kap. 3 § där det utgör en förutsättning för befrielse från fordonsskatt i vissa fall. I andra stycket anges att fordons- och viktbegreppen samt begreppet bärighetsklass har samma betydelse som i lagen (2001:559) om vägtra- fikdefinitioner. Fordons- och viktbegreppen berörs närmare i avsnitt 9.1. 4 § Med skatteår avses 1.i fråga om fordonsskatt, tolv kalendermånader i rad, och 2.i fråga om saluvagnsskatt, kalenderåret. Med skatteperiod avses fyra kalendermånader i rad. I första stycket definieras vad som utgör ett skatteår. Detta begrepp Prop. 2005/06:65 används bl.a. för att ange storleken på skatten. såväl bestämmelser om fordonsskatt som saluvagnsskatt och skatteår definieras på olika sätt för dessa skatteslag anges de olika definitionerna i två separata punkter. För fordonsskatten gäller således att skatteåret kan vara rullande, så länge det avser tolv på varandra följande kalendermåna- der. För saluvagnsskatten gäller däremot att skatteåret löper fr.o.m. t.o.m. . I andra stycket definieras begreppet skatteperiod. Detta begrepp tilläm- pas endast vid uttag av fordonsskatt. 5 § Med modellår avses den uppgift i vägtrafikregistret som anger ett fordons årsmodell eller, om sådan uppgift saknas, tillverkningsår. Om båda uppgifterna saknas i registret, avses med modellår det år under vilket fordonet första gången togs i bruk. I fordonsskattelagen används begreppet årsmodell för att avgöra hur gammalt ett fordon är vid tillämpningen av bestämmelsen om skattefrihet för s.k. veteranfordon. Enligt direktiv /156/EEG om tillnärmning av medlemsstaternas lagstiftning om typgodkännande av motorfordon och släpvagnar till dessa fordon1 ingår emellertid inte längre termen årsmo- dell i EG:s regelsystem. Detta har bl.a. medfört att det inte längre förs in uppgifter om årsmodell i det . Däremot förs uppgifter om fordons tillverkningstidpunkt löpande in i registret. För en liten kategori fordon kommer det emellertid endast att finnas uppgift om datum för första ibruktagandet och för vissa fordon kommer fler än en av dessa uppgifter att finnas för ett enskilt fordon. För att korrigera för borttagandet av årsmodell införs i paragrafen en ny definition för att kunna bestämma ett fordons ålder. Definitionen får betydelse inte endast för de s.k. veteranfordonen utan även för de äldre fordon som skall beskattas enligt lagen med särskilda bestämmelser om fordonsskatt. I bestämmelsen anges således vilka uppgifter som kan utgöra ett fordons modellår och vilken prioritetsordning som råder mellan dessa uppgifter om flera av dem förekommer . 6 § Med skattevikt avses den vikt efter vilken fordonsskatten beräknas i vissa 1. traktorer och motorredskap, 2. tunga bussar, tunga lastbilar, totalvikten, dock högst den tunga terrängvagnar och andra släp-