prop · GS031d23 · 2005-01-01 00:00:00 — 2004/05:1 UTGIFTSOMRÅDE 21 Förslag till riksdagsbeslut ...................................................................................... Mål för verksamhetsområdena inom energipolitiken 2004/05:1 UTGIFTSOMRÅDE 21 Mål för verksamhetsområdet ................................................................ 5.2.2Mål för användningen av biodrivmedel och andra förnybara Insatser inom verksamhetsområdet...................................................... Insatser utanför verksamhetsområdet.................................................. Analys och slutsatser............................................................................. Politik för ett uthålligt energisystem ................................................................... Mål för verksamhetsområdet ................................................................ 6.2.2Mål för insatserna kring forskning, utveckling och demonstration Insatser inom verksamhetsområdet ...................................................... Insatser utanför verksamhetsområdet .................................................. Analys och slutsatser ............................................................................. 35:1 : Förvaltningskostnader ....................... 35:2 Insatser för effektivare energianvändning 35:3 Teknikupphandling och marknadsintroduktion 35:4 Stöd för marknadsintroduktion av vindkraft 35:6 Energipolitiskt motiverade internationella klimatinsatser 35:7 Statlig prisgaranti elcertifikat 7.1.835:8 Ersättning för vissa kostnader vid avveckling av en reaktor Förslag avseende svenska kraftnäts verksamhet............ Avgifter inom verksamhet ................ 2004/05:1 UTGIFTSOMRÅDE 21 Utgiftsutveckling inom utgiftsområdet ................................................................. Härledning av ramnivån 2005 2007. Utgiftsområde 21 Energi.......................... Ramnivå 2005 realekonomiskt fördelad. Utgiftsområde 21 Energi ..................... Skatteavvikelser inom utgiftsområde 21 Energi .................................................... Utgiftsutvecklingen inom politikområdet ............................................................. Energibalans i för åren 1970,1980, 1990, 2000, 2002 och ...... Elbalans i för åren 1970, 1980, 1990, 2000, 2002 och ............. Verksamhetens rörelseintäkter och rörelseresultat fördelat på Översikt av de ekonomiska målen.......................................................................... Omfattning och utfall av stöden för konvertering till fjärrvärme, resp. individuell bränsleeldning, samt investeringsstödet för solvärme..................... Sammanställning över mål och måluppfyllelse avseende åtgärder för att öka tillförseln av förnybar elproduktion .................... Antal beviljade projekt och beviljade medel fördelade på de sexton Omfattningen av insatserna inom det långsiktiga energipolitiska programmet för de olika myndigheterna.................................................................................. beviljningar resp. företagens eller branschorgans motfinansiering av forskning, utveckling och demonstration Det sammanlagda statliga stödet samt näringslivets motfinansiering fördelat på de olika myndigheterna..................................................................... Beviljade medel för forskning, utveckling och demonstration 2001 2003 fördelade på anslagsmottagare, procent.............................................................. Antal forskningsprogram med huvudsaklig finansiering från Energimyndig- heten fördelat på temaområden, samt antalet utvecklingsprogram och Kompetenscentra (KC)........................................................................................ Antal hel/del finansierade licentiater och doktorsexamina 2001 2003 för delat på utvecklingsområde/temaområde ........................................................... 6.10 Finansierade licentiater och doktorsexamina 2001 2003 fördelat på kvinnor respektive män, procent av totala antalet finansierade licentiater och Anslagsutveckling 35:1 : Förvaltningskostnader.......... Utvecklingen av de samlade förvaltningskostnaderna vid Statens Offentligrättslig verksamhet vid .................................. Härledning av anslagsnivån 2005 2007, för 35:1 ...... Anslagsutveckling 35:2 Insatser för effektivare energianvändning ...................... 2004/05:1 UTGIFTSOMRÅDE 21 7.7 Härledning av anslagsnivån 2005 2007, för 35:2 Insatser för effektivare 7.8 Bemyndigande om ekonomiska åtaganden 35:2 Insatser för effektivare 7.9 Anslagsutveckling 35:3 Teknikupphandling och marknadsintroduktion ............. Härledning av anslagsnivån 2005 2007, för 35:3 Teknikupphandling och Bemyndigande om ekonomiska åtaganden 35:3 Teknikupphandling och Anslagsutveckling 35:4 Stöd för marknadsintroduktion av vindkraft................ Härledning av anslagsnivån 2005 2007, för 35:4 Stöd för marknadsintroduktion av vindkraft..................................................................... Bemyndigande om ekonomiska åtaganden 35:4 Stöd för marknadsintroduk- tion av vindkraft.................................................................................................... Anslagsutveckling 35:5 Energiforskning .............................................................. Härledning av anslagsnivån 2005 2007, för 35:5 Energiforskning ................... Bemyndigande om ekonomiska åtaganden 35:5 Energiforskning ...................... Anslagsutveckling 35:6 Energipolitiskt motiverade internationella Härledning av anslagsnivån 2005 2007, för 35:6 Energipolitiskt motiverade internationella klimatinsatser ........................................................... Bemyndigande om ekonomiska åtaganden 35:6 Energipolitiskt motiverade Anslagsutveckling 35:7 Statlig prisgaranti elcertifikat......................................... Härledning av anslagsnivån 2005 2007, för 35:7 Statlig prisgaranti Anslagsutveckling 35:8 Ersättning för vissa kostnader vid avveckling av en Härledning av anslagsnivån 2005 2007, för 35:8 Ersättning för vissa kostnader vid avveckling av en reaktor vid ............................ 2004/05:1 UTGIFTSOMRÅDE 21 2004/05:1 UTGIFTSOMRÅDE 21 1 Förslag till riksdagsbeslut 1.godkänner vad regeringen föreslår om vägledande mål för användningen av biodrivmedel och andra förnybara drivmedel (avsnitt 5.2.2), 2.godkänner vad regeringen föreslår om mål för de långsiktiga energipolitiska insatserna kring forskning, utveckling och demonstration inom energiområdet (avsnitt 6.2.2), 3.bemyndigar regeringen att för ramanslaget 35:2 Insatser för effektivare energianvändning besluta om åtgärder som inklusive tidigare gjorda åtaganden medför utgifter på högst och (7.1.2), 4.bemyndigar regeringen att för ramanslaget 35:3 Teknikupphandling och marknadsintroduktion besluta om åtgärder som inklusive tidigare gjorda åtaganden medför utgifter på högst och (avsnitt 7.1.3), 5.bemyndigar regeringen att för ramanslaget 35:4 Stöd för marknadsintroduktion av vindkraft besluta om åtgärder som inklusive tidigare gjorda åtaganden medför utgifter på högst och (avsnitt 7.1.4), 6.bemyndigar regeringen att för ramanslaget 35:5 Energiforskning besluta om åtgärder som inklusive tidigare gjorda 2009 (avsnitt 7.1.5), 7.bemyndigar regeringen att för ramanslaget 35:6 Energipolitiskt motiverade internationella klimatinsatser besluta om åtgärder som inklusive tidigare gjorda 2009 (avsnitt 7.1.6), 8.godkänner vad regeringen föreslår om fortsatt stöd för solvärme under åren 2005- 2007 (avsnitt 7.1.3), 9.godkänner förslaget till investeringsplan för för perioden 2007 (avsnitt 7.2.1), 10.bemyndigar regeringen att ge finansiella befogenheter i enlighet med vad regeringen förordar (avsnitt 7.2.2), 11.godkänner vad regeringen föreslår avseende dispositionen av offentligrättsliga avgifter inom verksamhet (avsnitt 7.2.3), 12.för anvisar anslagen under utgiftsområde 21 Energi enligt följande uppställning: 2004/05:1 UTGIFTSOMRÅDE 21 35:2 Insatser för effektivare energianvändning 35:4 Stöd för marknadsintroduktion av vindkraft 35:6 Energipolitiskt motiverade internationella klimatinsatser 35:8 Ersättning för vissa kostnader vid avveckling av en reaktor 2004/05:1 UTGIFTSOMRÅDE 21 sammanfaller med politikområdet Energipolitik. Utgiftsutvecklingen framgår i tabell 2.1 nedan och kommenteras i avsnitt 3.2. Tabell 2.1 Utgiftsutveckling inom utgiftsområdet Totalt för utgiftsområde 21 Energi 1 Inklusive tilläggsbudget i samband med ekonomiska vårproposition (bet. 2003/04:FiU21) och förslag på tilläggsbudget i samband med budgetpropositionen . 2004/05:1 UTGIFTSOMRÅDE 21 Härledningen av ramnivån för utgiftsområdet Energi som utgår års anslagsnivå framgår nedan 2007. Tabell 2.2 Härledning av ramnivån 2005 2007. Förändring till följd av: Överföring till/från andra 1 Statsbudget enligt beslut (bet. 2003/04:FiU10). Beloppet är således exklusive beslut på tilläggsbudget under innevarande år. Realekonomisk fördelning av ramnivån avseende utgiftsområde 21 Energi framgår i tabell 2.3 nedan. Tabell 2.3 Ramnivå 2005 realekonomiskt fördelad. 1Med transfereringar avses inkomstöverföringar dvs. utbetalningar av bidrag från staten till exempelvis hushåll, företag eller kommuner utan att staten erhåller någon direkt motprestation. 2Med verksamhetsutgifter avses resurser som de statliga myndigheterna använder i verksamheten, t.ex. utgifter för löner, hyror och inköp av varor och tjänster. 3Med investeringar avses utgifter för anskaffning av varaktiga tillgångar såsom byggnader, maskiner, immateriella tillgångar och finansiella tillgångar. Ramen prognostiseras att realekonomiskt fördelas mellan i huvudsak transfereringar och verksamhetsutgifter. Transfereringarna omfattar främst olika former av stöd som utbetalas till företag, t.ex. vad gäller stöd för demonstrationsanläggningar avseende ny energiteknik samt för marknadsintroduktion av vindkraft och energieffektiv teknik. Verksamhetsutgifterna omfattar bl.a. förvaltningskostnader samt stöd till forskning och utveckling vid universitet och högskolor. Förutom de stöd till ett visst utgiftsområde som redovisas via anslag på statsbudgetens utgiftssida förekommer även stöd på statsbudgetens inkomstsida i form av olika särregler i skattelagstiftningen. Dessa stöd brukar kallas saldopåverkande skatteavvikelser. Det handlar om avvikelser från en enhetlig beskattning, t.ex. att en viss grupp omfattas av en skattelättnad i förhållande till en enhetlig norm, vilket kan uppfattas som en skatteförmån. Skatteavvikelser kan också innebära ett "överuttag" av skatt och betecknas då skattesanktion. I det fallet handlar det inte om ett stöd till ett visst utgiftsområde utan om motsatsen. Inom energiområdet förekommer skattesanktioner bl.a. när det gäller beskattning av el från kärnkraftverk. När det gäller punktskatter på energi finns en mängd specialregler. Endast en mindre del av de skatteavvikelser som dessa särbestämmelser ger upphov till faller dock under utgiftsområde 21 Energi. Skatteavvikelser vid användningen av energi inom transportområdet redovisas således under utgiftsområde 22 Kommunikationer, inom de areella näringarna under utgiftsområde 23 Jord- och skogsbruk, fiske med anslutande näringar samt inom industrin under utgiftsområde 24 Näringsliv. Vidare redovisas skatteavvikelser till följd av reducerad energiskatt på el i vissa kommuner i främst norra under utgiftsområde 19 Regional utveckling. Det förekommer inom utgiftsområde Energi även skatteavvikelser i form skattereduktioner för utgifter för miljöförbättrande åtgärder samt skattestimulanser genom skattekreditering för vissa energi- och miljöinvesteringar i offentliga lokaler. Skatteavvikelserna som hänförs till utgiftsområde 21 Energi redovisas i nedanstående tabell. Tabell 2.4 Skatteavvikelser inom utgiftsområde 21 Energi De enskilda skatteavvikelserna inom politikområdet Energipolitik redovisas närmare i avsnitt 3.3, där även en kort förklaring av respektive skatteavvikelse ges. 2004/05:1 UTGIFTSOMRÅDE 21 Politikområdet Energipolitik omfattar de tre verksamhetsområdena Elmarknadspolitik, Övrig energimarknadspolitik och Politik för ett uthålligt energisystem. Elmarknadspolitiken syftar till att skapa goda ramvillkor för en effektiv och väl fungerande elmarknad. Insatserna inom verksamhetsområdet energimarknadspolitik fokuserar i första hand på motsvarande frågor när det gäller övrig ledningsburen energi, dvs. på naturgas och fjärrvärme, liksom på bränsle- och drivmedelsmarknaderna. Politik för ett uthålligt energisystem utgörs i huvudsak av de energipolitiska åtgärder som godkänt för omställningen 2001/02:143, 2001/02:NU17, 2001/02:317), som ersatt de flesta av åtgärderna inom 1997 års kortsiktiga energipoli- tiska program (1998 2002). Vidare bedrivs inom verksamhetsområdet åtgärder för ett långsiktigt uthålligt energisystem inom 1997 års långsiktiga program (1998 2004) som beslutade om (prop. 1996/97:84, bet. 1996/97:NU 12, rskr. 1996/97:272). I denna proposition föreslås programmet ersättas av motsvarande insatser . Det är främst () och () som har ansvaret för att genomföra åtgärderna inom energipolitiken. Även , , , Verket för innovationssystem (), för miljö, areella näringar och samhällsbyggande (Formas), och länsstyrelserna bidrar med att genomföra insatser inom energipolitiken. Omfattningen beskrivs närmare under respektive verksamhetsområde. 2004/05:1 UTGIFTSOMRÅDE 21 Tabell 3.1 Utgiftsutvecklingen inom politikområdet 35:2 Insatser för effektivare energianvändning 35:3 Teknikupphandling och marknadsintroduktion 35:4 Stöd för marknadsintroduktion av vindkraft 35:6 Energipolitiskt motiverade internationella klimatinsatser 35:7 Statlig prisgaranti elcertifikat 35:8 Ersättning för vissa kostnader vid avveckling av en reaktor 35:7 Introduktion av ny energiteknik 35:9 Skydd för småskalig elproduktion 35:2 Bidrag för att minska elanvändning 35:3 Bidrag till investeringar i elproduktionen från 35:4 Åtgärder för effektivare energianvändning 21B9 Åtgärder för el- och värmeförsörjningen i Totalt för politikområde Energipolitik 1 906, 4 1 Inklusive tilläggsbudget i samband med ekonomiska vårproposition (bet. 2003/04:FiU21) och förslag på tilläggsbudget i samband med budgetpropositionen . Utfallet uppgick till , vilket var högre än anslagna resurser för året. De högre utgifterna jämfört med anslagna resurser förklaras i huvudsak av utgifter inom 1997 års kortsiktiga energipolitiska program samt Delegationen för energiförsörjning i vars utbetalningar slutfördes . Även inom 1997 års långsiktiga energipolitiska program var utgifterna något högre än anslagna resurser för Minskningen förklaras av att långsiktiga program avslutas och att anslagen för de fortsatta långsiktiga energipolitiska programåtgärderna får en lägre ram. Åtgärderna inom ramen energi- Vidare föreslås en förstärkning av förvalt- ningsanslag med till följd av bl.a. utökade tillsynsuppgifter avseende elmarknaden och införandet av system för handel med utsläppsrätter från . Elcertifikatsystemet ersatte fr.o.m. huvuddelen av de tidigare stöden till förnybar elproduktion som finansierats över statsbudgeten. Inom ramen för elcertifkatsystemet finns en statlig prisgaranti för elcertifikat som successivt trappas ned . Sammanlagt har avsatts för prisgarantin . Erfarenheterna från med systemet tyder dock på att garantin inte kommer att behöva utnyttjas. Inom ramen energipolitiska program satsas även på ett särskilt stöd till marknadsintroduktion av storskalig vindkraft till havs och i fjällen. Vidare finns ett kompletterande och avtrappat stöd genom ett skatteavdrag (tidigare benämnt miljöbonus) för vindkraften. Åtgärderna för en effektivare energianvändning inom ramen energipolitiska program fortsätter och sammanlagt ca satsas 2007. Åtgärderna fördelas på anslaget för insatser för effektivare energianvändning om ca för programperioden och anslaget för teknikupphandling och marknadsintroduktion om ca för programperioden. Med anledning av den tidsbegränsade investeringsstimulansen för energi- och miljöinvesteringar i offentliga lokaler föreslås att anslaget 35:2 Insatser för effektivare energianvändning tillförs i syfte att finansiera de tillkommande administrationskostnaderna vid berörda myndigheter. I kapitel 2, avsnitt 2.3, redogjordes för vad en skatteavvikelse är och varför den redovisas. Dessutom gavs en samlad bild av det totala stödet i form av skatteavvikelser inom utgiftsområde 21 Energi. I detta avsnitt redovisas de enskilda skatteavvikelserna inom utgiftsområdet, vilka sammanfaller med de som hör till politikområdet Energipolitik. 2004/05:1 UTGIFTSOMRÅDE 21 Tabell 3.2 Skatteavvikelser netto Skatt på el för gas-, värme-, vatten- Differentierat skatteuttag på fossila Energiskattebefrielse för biobränslen, Avdrag för energiskatt på bränsle i Återbetalning av energiskatt för Miljöbonus för el producerad i Nedsatt elskatt vid deltagande i pro- Återbetalning av koldioxidskatt för Nedsättning av koldioxidskatt på Investeringsstimulans för energi- och miljöinvesteringar i offentliga lokaler Skatt på termisk effekt i 1 Beräkningarna baseras på skattesatserna . Hänsyn har således inte tagits till förändringar i energibeskattningen som föreslås i kapitel 8, Förslag till statsbudget finansplan m.m. (Vol.1). Summan i tabell 3.2 är ett netto av förmåner (dvs. positiva avvikelser) och sanktioner (dvs. negativa avvikelser). De beloppsmässigt största avvikelserna är de som beror på att biobränslen är befriade från energiskatt samt att fossila bränslen för uppvärmning belastas med lägre energiskatt per energienhet än el. Sammanlagt utgör dessa poster ca . Nedan redovisas definitionerna av skatteavvikelserna. En utförlig beskrivning av redovisningen av skatteavvikelser finns i bilaga 2 ekonomiska vårproposition. 2004/05:1 UTGIFTSOMRÅDE 21 Skatt på el för gas-, värme-, vatten- och elförsörjning Skattesatsen för denna förbrukning är med vissa undantag nedsatt till per kWh i de län och kommuner som inte omfattas av den regionala nedsättningen på elanvändning till per kWh (, och samt i kommunerna ). Undantagen gäller el som används i elpannor (>2MW) mars. I ovannämnda län och kommuner är nedsättningen begränsad till per kWh. I övriga delar av landet gäller normalskattesatsen på per kWh för sådan användning i elpannor. är per kWh. Differentierat skatteuttag på fossila bränslen för uppvärmning Skatteavvikelserna beräknas som skillnaden mellan skattesatserna för de olika energislagen och normalskattesatsen för el. är skatteavvikelsen för gasol per kWh, för naturgas per kWh, för kol per kWh, för tung eldningsolja per kWh samt för villaolja per kWh. Energiskattebefrielse för biobränslen, torv, m.m. Ingen skatt utgår på biobränslen, torv m.m. som används för uppvärmning, vilket innebär en avvikelse på per kWh . Energiskatt utgår dock på råtallolja med en skattesats som motsvarar summan av energi- och koldioxidskatten på eldningsolja. Avdrag för energiskatt på bränsle i kraftvärmeverk För bränsle som förbrukas för samtidig produktion av värme och el i ett kraftvärmeverk medges avdrag för hela energiskatten på den del av bränslet som motsvarar värmeproduktionen. Återbetalning av energiskatt för fjärrvärmeleveranser till industrin Fjärrvärme som levererats till industrin medges fullt avdrag för energiskatten på bränsle och el. utgörs av full skattesats. Miljöbonus för el producerad i vindkraftverk Ett skatteavdrag motsvarande /kWh får göras för vindkraftsel om kraftverket är placerat på havets botten eller på botten. För annan placering får avdrag göras med /kWh. Avdragsrätten upphör dock när den sammanlagda elproduktionen i vindkraftverket uppgår till 20 000 kWh per installerad kW enligt elgeneratorns märkeffekt. Nedsatt elskatt vid deltagande i program för energieffektivisering inom industrin För energiintensiva företag som deltar i program om energieffektivisering föreslås i propositionen 2003/04:170 en skattenedsättning med per kWh för energiskatten på el. Nedsättningen skall enligt förslaget gälla från . Återbetalning av koldioxidskatt för fjärrvärmeleveranser till industrin Fjärrvärme som levereras till industrin medges avdrag för av koldioxidskatten på bränsle. utgörs av full skattesats. För bränsle som åtgår vid elproduktion utgår ingen koldioxidskatt. utgörs av full skattesats. Nedsättning av koldioxidskatt på bränsle i kraftvärmeverk För bränsle som förbrukas för samtidig produktion av värme och el i ett kraftvärmeverk får avdrag göras för av koldiox- idskatten på den del av bränslet som motsvarar värmeproduktionen. är ett bränsle som är befriat från koldioxidskatt. Skattereduktion för vissa miljöförbättrande installationer i småhus Skattereduktion medges med ett belopp som motsvarar en viss andel av den utgift som en fastighetsägare har vid installation av energieffektiva fönster i ett befintligt eller nyproducerat småhus eller ett biobränsleeldat uppvärmningssystem i ett nyproducerat småhus. Skattereduktion kan ges till fysiska personer. Vid installation av energieffektiva fönster kan reduktion även ges till privatbostadsföretag som äger småhus. Åtgärden är tidsbegränsad och gäller för installationer som påbörjas tidigast och avslutas . Investeringsstimulans för energi- och miljöinvesteringar i offentliga lokaler En särskild investeringsstimulans för energi- och miljöinvesteringar i offentliga lokaler aviserades ekonomiska vårproposition. Åtgärden är tidsbegränsad och gäller för investeringar som utförs t.o.m. . Stimulansen skall riktas till vissa specificerade energibesparande åtgärder och konvertering till förnybara energikällor i offentliga lokaler. Skatt på termisk effekt i kärnkraftsreaktorer För el som produceras i kärnkraftverk tas en skatt ut på den tillståndsgivna termiska effekten med per MW och månad. Skatten kan likställas med en extra skatt som lagts på vissa företag och är därför att betrakta som en skattesanktion 2004/05:1 UTGIFTSOMRÅDE 21 Den svenska energipolitikens mål är att trygga tillgången på el och annan energi på med omvärlden konkurrenskraftiga villkor. Energipolitiken skall skapa villkoren för en effektiv och hållbar energianvändning och en kostnadseffektiv svensk energiförsörjning med låg negativ inverkan på hälsa, miljö och klimat samt underlätta omställningen till ett ekologiskt uthålligt samhälle. Härigenom främjas en god ekonomisk och social utveckling i hela . Energipolitiken skall bidra till ett breddat energi-, miljö- och klimatsamarbete i . Övriga relevanta mål för energipolitiken framgår av beslut om 2001/02:143, bet 2001/02:NU17, 2001/02:317). 3.4.2Mål för verksamhetsområdena inom energipolitiken Inom politikområdet finns de tre verksamhetsområdena Elmarknadspolitik, Övrig energimarknadspolitik och Politik för ett uthålligt energisystem. Målet för elmarknadspolitiken är att åstadkomma en effektiv elmarknad som genererar en säker tillgång på el till internationellt konkurrenskraftiga priser. Målet är att energipolitiken skall utformas så att energimarknaderna ger en säker tillgång på energi värme, bränslen och drivmedel till rimliga priser. Målet för naturgasmarknadspolitiken är att vidareutveckla gasmarknadsreformen så att en effektiv naturgasmarknad med reell konkurrens kan uppnås. 2004/05:1 UTGIFTSOMRÅDE 21 Målet för värmemarknadspolitiken är att genom ökad genomlysning stimulera till konkurrens och högre effektivitet. Vidare föreslås i denna proposition att ett vägledande mål för användningen av biodrivmedel och andra förnybara drivmedel införs (se vidare avsnitt 5.2.2). Politik för ett uthålligt energisystem Målet är att energin skall användas så effektivt som möjligt med hänsyn tagen till alla resurstillgångar. Stränga krav skall ställas på säkerhet och omsorg om hälsa och miljö vid användning och utveckling av all energiteknik. Re- geringen föreslår i denna proposition mål för de fortsatta långsiktiga energipolitiska insatserna kring forskning, utveckling och demonstration inom energiområdet (se vidare avsnitt 6.2.2).