prop · GS0393 · 2005-03-15 00:00:00 — Ung- domsstyrelsen har fått i uppdrag att utvärdera projektet. 7 Barnets rätt till utbildning Enligt FN:s konvention om barnets rättigheter () skall staten vidta alla lämpliga åtgärder för att säkerställa att barn till förvärvs- arbetande föräldrar har rätt att åtnjuta den barnomsorg som de är be- rättigade till (artikel 18.3). Varje barn har också rätt till obligatorisk och kostnadsfri grundutbild- ning (artikel 28). Barnets utbildning skall bl.a. syfta till att utveckla barnets fulla människovärde i fråga om personlighet, anlag och fysisk och psykisk förmåga, utveckla respekt för de mänskliga rättigheterna, barnets föräldrar, barnets egen kulturella identitet, eget språk och egna Skr. 2004/05:93 värden samt förbereda barnet för ett ansvarsfullt liv i ett fritt samhälle i en anda av förståelse, fred, tolerans och jämlikhet mellan könen (artikel 29). De delar av utbildningspolitiken i som berör barn och unga är förskoleverksamheten, skolbarnsomsorgen, barn- och ungdomsutbild- ningen samt studiestöd (redovisas i kapitel 4.2). Förskolan ger en viktig grund för barnens livslånga lärande. Kvaliteten i förskoleverksamheten är den av regeringen nu mest prioriterade frågan. Regeringen behandlar frågor om förskolans kvalitet i propositionen Kvalitet i förskolan (prop. 2004/05:11). Det övergripande målet för barn- och ungdomsutbildning är en skola som ger alla elever kunskap och utveckling en skola där samtliga ele- ver har rätt och möjlighet till framsteg. Alla elever skall ha möjlighet till en likvärdig utbildning av hög kvalitet. Skolan skall inte bara ge kun- skaper som behövs för vidare studier och arbetsliv, utan också ge prak- tiska kunskaper om demokrati och mänskliga rättigheter. Alla skolor skall ha handlingsprogram för att förebygga och motverka alla former av kränkande behandling. Enligt Statens skolverks senaste attitydundersök- ning, som publicerades , tycker fler elever att det är menings- fullt att gå i skolan jämfört . Eleverna känner sig mer trygga och stämningen i skolan har förbättrats. har dock stressen i skolan ökat. Arbetet med att implementera kvalitetsprogrammet för skolan, Alla skolor skall vara bra skolor fortgår (U/2003/1353/S). I programmet presenteras åtgärder för att stärka kvaliteten i förskola, skola och vuxen- utbildning. Utgångspunkten är att statens stora ekonomiska satsning på skolan, bl.a. genom medel för personalförstärkning, måste följas av tyd- liga insatser för att uppnå en nationellt likvärdig och kvalitativt god ut- bildning. En viktig byggsten i arbetet med att förbättra kvaliteten blir införandet av en ny skollag. I detta kapitel redovisas insatser inom förskoleeverksamheten, skol- barnsomsorgen samt barn- och ungdomsutbildningen. Om inget annat anges sker insatserna inom ramen för utgiftsområde 16, utbildningspoli- tiken. 7.1Insatser för ökad jämlikhet i skola och förskola Lika rättigheter i skolan (U 2003:10, dir. 2003:114) tillsattes och hade i uppdrag att se över möjligheterna till en lagstiftning med enkla och tydliga regler som främjar lika rättigheter och motverkar diskriminering och annan kränkande behandling inom skol- väsendet i vid mening. Uppdraget redovisas i be- tänkandet Skolans ansvar för kränkningar av elever (2004:50). Be- tänkandet har remissbehandlats och en proposition avses att presenteras för . Regeringen beslutade om en jämställdhetsdelegation för förskolan och satsar sammanlagt för detta ändamål. Delegationen (U 2003:12, dir. 2003:101)) har i uppdrag att lyfta fram, förstärka och utveckla jämställdhetsarbetet i förskolan. En viktig del av uppdraget för delegationen är att föreslå lämpliga insatser för hur ett långsiktigt jämställdhetsarbete för förskolan skall utvecklas och stärkas. Allmänna råd för att motverka kränkande behandling i skolan har på regeringens uppdrag tagit fram allmänna råd för skolornas arbete med att motverka alla former av kränkande behandling. Råden tar bl.a. upp arbetet med att förebygga, att upptäcka, utreda och åtgärda kränkande behandling och skolors hand- lingsprogram mot kränkande behandling. Myndigheten för skolutveck- ling kommer att delta i arbetet med att implementera råden. 7.2Insatser inom förskoleverksamhet, skolbarnsomsorg och förskoleklass Förskoleverksamheten har byggts ut kraftigt under de senaste decennier- na. Antalet förskolor ökar medan familjedaghem och öppna förskolor minskar. Antalet inskrivna barn i förskolan ökade med drygt 18 000 barn till knappt 352 000 barn medan antalet inskrivna barn i familjedaghem minskade med drygt 5 000 till knappt 40 000 barn . /04 gick drygt 89 000 barn i förskoleklass, vilket är 4 000 färre jämfört med föregående läsår. Andelen sexåringar som finns i förskoleklass är . Andelen femåringar av alla elever i förskole- klass är densamma och utgör en procent. Ett inskrivet barn 2003 kostade i genomsnitt vilket är en ökning jämfört med året innan. Den totala kostnaden för förskolan uppgick till och för förskoleverksamhet och skolbarnsomsorg i sin helhet till . Genomsnittskostnaden för ett inskrivet barn i fritids- hem var vilket är en ökning . Antalet barn i fritidshem ökade med 14 236 , bl.a. till följd av avgiftssänkningarna genom införandet av max- taxan. har dock en minskning skett med cirka 9 000 barn till knappt 342 000 inskrivna barn vilket dock motsvarar ungefär samma andel barn som . Proposition om kvalitet i förskolan Regeringen har överlämnat propositionen Kvalitet i förskolan till riks- dagen (prop. 2004/05: 11). Regeringens bedömning är bl.a. att förskolan bör blir en egen skolform som har gemensamma övergripande mål med övriga skolformer samt leds av en rektor som skall samordna det peda- gogiska arbetet inom sitt ansvarsområde. Lärare med lärarexamen bör ha det övergripande ansvaret för barnens utveckling och lärande i förskolan. Regeringen avser att återkomma till med den lagtekniska utformningen av samtliga dessa områden i en proposition med anledning av betänkande Skollag för kvalitet och likvärdighet (SOU 2002:121), vilken kommer att innehålla förslag till ny skollag. har haft i uppdrag att ta fram allmänna råd för kvalitet i förskolan. Syftet med allmänna råd är att förtydliga verksamheten utifrån skollag och läroplan och anger hur kommunen eller personalen kan eller bör handla för att påverka förskolans kvalitet. Reformen maxtaxa och allmän förskola m.m. Reformerna om maxtaxa och allmän förskola m.m. som även innebar att barn till föräldralediga eller arbetslösa föräldrar fick rätt till förskola minst har gjort förskolan tillgänglig för de barn som tidigare utestängdes på grund av föräldrarnas ekonomi eller livssituation. når förskolan de allra flesta fyra- och femåringar, . Totalt finns av alla fyra- och femåringar i förskola och familjedaghem. Kostnader för maxtaxan uppgår till . Allmän förskola, som infördes , ger barnen fr.o.m. höstterminen det år de fyller rätt till avgiftsfri förskola minst . Därmed får barnen samma rätt till stöd och stimulans oavsett familjeförhållanden eller var i landet de bor. Andelen fyra- och femåringar i förskola ökade med cirka 8 000 barn från år . Nytt statsbidrag för kvalitetssäkrande åtgärder i förskolan Statsbidraget för kvalitetssäkrande åtgärder som uppgår till är kopplat till maxtaxan inom förskoleverksamhet och skolbarnsomsorg och syftar till att säkra kvaliteten i verksamheterna. Uppföljningen av statsbidrag visar att användes till personalförstärkningar och användes till kompetenshöjande åtgärder. har 1 490 årsarbetare anställts för bidraget. Kommunerna använde av statsbidraget till kom- petenshöjande åtgärder inom förskoleverksamheten och inom skolbarnsomsorgen. Ett särskilt statsbidrag till personalförstärkning i förskolan har införts fr.o.m. . Målet med stödet är att öka personaltätheten, minska barngruppernas storlek och därmed öka kvaliteten i förskolan. Bidraget skall vara treårigt och avses införas i två steg med samt 2006 och 2007. Bidraget skall göra det möjligt för kommunerna att öka personalen i förskolan med 6 000 anställda. avses motsvarande medel överföras till det generella statsbidraget till kommunerna. Detta möjliggör för kommunerna att fortsätta satsningen på förskolan efter att det riktade statsbidraget har upphört. 7.3 Insatser inom och gymnasieskolan Skr. Under /04 fanns det 1 046 000 elever i . Det är 11 000 färre elever jämfört med föregående läsår. Antalet elever kommer att fortsätta minska och för /10 be- räknas elevantalet bli cirka 870 000. Antalet lärare i var 1 150 fler /04 jämfört med föregående läsår. Omräknat till heltidstjänster är ökningen 405 tjänster. Den totala kostnaden för den kommunala beräknas för år 2003 uppgå till , och för särskolan till 3,6 miljarder Därtill kommer kostnader för skolskjuts. I jämförelse med år 2002 beräknas den totala kostnaden för öka med 0,2 Kostnaden per elev beräknas öka till 64 700 kronor per elev. Så gott som alla ungdomar fortsätter att studera i gymnasieskolan. /04 gick totalt 333 928 elever i gymnasieskolan, vilket är en ökning med drygt 11 300 elever jämfört med året innan. kommer antalet ungdomar i gymnasieåldern att fortsätta stiga för att nå Det genomsnittliga betygsresultatet i gymnasieskolan Det är också regeringens ambition att fler elever skall fullfölja en gymnasieutbildning. Antalet tjänstgörande lärare omräknat till heltidstjänster uppgick läs- /04 till cirka 27 350, vilket är en ökning med nästan fyra procent från föregående läsår. Av dessa arbetade inom den Andel lärare med pedagogisk utbildning var , vilket är en marginell minskning. Den totala kostnaden för gymnasieskolan med huvudman, exklusive kostnad för skolskjuts, beräknas uppgå till 22,9 miljarder Jämfört med året innan är det en ökning . Förstärkta personalresurser inom skola och fritidshem Satsningen på fler lärare och andra specialister har varit mycket framgångsrik och kommunerna har ökat sin personal med cirka 5 500 heltidstjänster tack vare statsbidraget. Uppföljningar visar att satsningar- na varit störst i och mindre i gymnasieskolor. liten del av statsbidraget har använts till att anställa personal inom fri- Medel från personalförstärkningsanslaget till det generella stats- bidraget till kommuner och landsting överförs med 2005 och ytterligare samt år Kommunerna tilldelas även fortsättningsvis den utlovade ökningen av det särskilda statsbidraget med /05 och ytterligare /06. införs ett nytt basår för satsningen. Kommunens insatser skall då bedömas i förhållande till personaltätheten Därmed får kommuner som inte fullt ut kunnat Skr. 2004/05:93 utnyttja statsbidraget ett gynnsammare utgångsläge när de ansöker om 7.4Insatser för att förbättra utbildningsvillkoren i segregerade områden Det är allt för få ungdomar med utländsk bakgrund som får slutbetyg från och gymnasiet (knappt 7 av 10 elever). Den huvudsakliga förklaringen till detta är att barn som varit () i har mindre chanser att få slutbetyg. Elever med utländsk bakgrund kom- mer också i högre utsträckning från hushåll där föräldrarna är lågutbilda- de eller har en svag anknytning till arbetsmarknaden. En stor del av skill- naderna i betygsresultat mellan elever med respektive utan utländsk bak- grund kan förklaras med skillnader i den socioekonomiska situationen. Flickor med utländsk bakgrund tenderar att klara sig bättre än pojkar med utländsk bakgrund och får i högre grad slutbetyg från grund- respektive gymnasieskolan. Insatser för förbättrad förskole- och skolsituation i segregerade områden (Utgiftsområde 8, Integrationspolitik, Utgiftsområde 16, Utbildningspolitik) Erfarenheterna av regeringens storstadspolitik skall tas tillvara av Myn- digheten för skolutveckling och . Myndigheterna skall, inom ramen för sina respektive uppdrag, bidra till att de insatser som varit framgångsrika tas tillvara och utvecklas i ordinarie strukturer och arbetssätt. Regeringen har gett Myndigheten för skolutveckling som sitt främsta och viktigaste uppdrag att arbeta för en förbättrad förskole- och skolsituation i segregerade områden. Myndig- hetens arbete skall främst koncentreras på situationen i förskolan och i men även situationen för elever i gymnasieskolan bör upp- märksammas. Regeringen anser att ytterligare resurser behövs för att förstärka insat- serna i skolor i segregerade områden och avser därför föreslå att det avsätts 70 respektive för detta ändamål. 8 Barnets rätt till skydd Enligt FN:s konvention om barnets rättigheter () skall staten skydda barnet mot övergrepp i familjen (artikel 19), mot ekonomiskt eller sexuellt utnyttjande (artiklarna 32 och 34), mot handel med barn (artikel 35) och mot väpnade konflikter (artikel 38). gäller barn som befinner sig inom t.ex. och rättsprocessen har samhället skyldigheter i olika avseenden för att skydda barnet och det ställs särskilda krav på institutioner, tillsyn m.m. (se bl.a. artiklarna 3.3, 20 och 25). Artiklarna 37 och 40 fokuserar särskilt på barn som har begått brott och som befinner sig i rättsprocessen. Artikel 39 erkänner Skr. 2004/05:93 barnets rätt till rehabilitering och social återanpassning när barnet har utsatts för bl.a. vanvård, utnyttjande eller övergrepp, tortyr eller väpnade konflikter. Slutligen erkänner artikel 33 barnets rätt till skydd mot bl.a. narkotika. I detta kapitel redovisas insatser som genomförs till skydd för barn och unga inom och rättsväsendet. Insatserna sker främst inom ramen för socialtjänstpolitiken (utgiftsområde 9) och inom rättsväsendet (utgiftsområde 4). 8.1Insatser för barn och unga i 8.1.1Insatser inom individ- och familjeomsorgen har, efter de ändringar i socialtjänstlagen (SoL) och lagen om vård av unga (LVU) som infördes för att stärka skyddet för flickor och pojkar i utsatta situationer, tagit fram handboken om missförhållanden som rör barn och allmänna råd om anmälan om missförhållanden enligt 14 kap. 1 § socialtjänstlagen (SOSFS 2003:16). skall sprida kunskap om anmälnings- skyldigheten och ge vägledning till dem som är skyldiga att anmäla. Underlag till kompetensbeskrivning för arbete med barn Inom ramen för programmet Nationellt stöd för kunskapsutveckling inom har tagit fram ett underlag till kom- petensbeskrivning för arbete med barn och ungdomar i utsatta situationer och deras familjer. har tagit fram en kunskapsöversikt, Samtal med barn i , som tar upp olika syften med att samtala med flickor och pojkar, samt förutsättningarna för, och eventuella konsekvenser av sådana samtal. Analys av forskning om barns utsatthet Regeringen har gett för arbetsliv och socialvetenskap i uppdrag att analysera svensk forskning som handlar om flickor och pojkar i utsatta situationer. Såväl forskning om förekomst och orsaker till utsatthet som forskning om åtgärder och metoder för att hjälpa barn och unga i utsatta situationer skall analyseras. Uppdraget skall redovisas . om vårdnad, boende och umgänge Omkring 50 000 barn berörs av att deras föräldrar separerar. I cirka en tiondel av separationerna avgörs frågor om vårdnad, boende och umgänge i domstol. Till hjälp för det familjerättsliga arbetet inom social- tjänsten har tagit fram handboken , boende och umgänge samt allmänna råd om socialnämndens handläggning av vissa frågor om vårdnad, boende och umgänge (SOSFS 2003:14). skall utreda och vid behov besluta om och genomföra olika öppenvårdsinsatser och i vissa fall placering utanför det egna hem- met för flickor och pojkar som genom anmälan eller ansökan kommer till kännedom. hade cirka 28 000 barn och unga beslut om minst en behovsprövad öppenvårdsinsats. Av dessa var pojkar och flickor, en fördelning som inte ändrats . Det är vanligast att ha öppen- vårdsinsats i åldersgruppen . har ökningen av andelen barn och unga med vård () varit likartad för såväl SoL-vård som LVU- vård med ett par procents ökning . Kommunerna har, enligt Social- styrelsen, tydligt prioriterat barn- och ungdomsvård i sina ekonomiska satsningar. Utbudet av öppna insatser, såväl behovsprövade öppenvårds- program som fritt tillgängliga alternativ, har förstärkts för att möta behov bland barn och unga och deras familjer. Fortsatt utveckling av den sociala barn- och ungdomsvården Länsstyrelserna påpekar att det är svårt att rekrytera personal till den sociala barn- och ungdomsvården i vissa delar av landet. Många anmälningar leder inte till utredning. Antalet kontakter som tas vid för- handsbedömningen av anmälningar har ökat, vilket ofta leder till att barnets behov inte utreds som det finns svårigheter att hålla utredningstiden . Barn som lever i komplicerade vård- nadstvister får inte tillräckligt stöd och har svårt att skilja på socialtjänstutredning och familjerättsutredning när dessa handläggs parallellt. Positiva tendenser är att flera länsstyrelser uppger att med- vetenheten om barnperspektivet har ökat och att det fått en mer fram- trädande roll i utredningarna. Barn till missbrukare synliggörs i allt högre grad i samband med att föräldrars missbruk utreds. När det handlar om insatser för flickor och pojkar som far illa är samverkan mellan alla inblandade aktörer oerhört viktig. fick i uppdrag att i samverkan med och Myn- digheten för skolutveckling ta fram en övergripande strategi för sam- verkan i frågor som rör barn som far illa. Uppdraget redovisades och bereds i . Regeringen tillsatte en parlamentarisk kommitté (S 2003:06, dir. 2003:76) om en nationell handlingsplan för den sociala barn- och ungdomsvården. Kommittén skall genomföra en samlad analys av mål, innehåll, resultat och organisation av den sociala barn- och ung- domsvården och föreslå eventuella förändringar inom dessa områden samt ange hur kompetens och kvalitet skall bibehållas och utvecklas. Uppdraget skall redovisas och avses utgöra ett underlag för en framtida handlingsplan. Hem för vård eller boende har utarbetat föreskrifter och allmänna råd om hem för vård eller boende (SOSFS 2003:20). har på regeringens uppdrag lämnat förslag till vilken kunskap och information som behövs för att kunna följa utvecklingen av vården vid hem för vård eller boende. Förslaget bereds i . För att ytterligare stärka skyddet av flickor och pojkar som vårdas i hem för vård eller boende beslutade regeringen att tillkalla en särskild utredare (2004:05, dir. 2004:83) med uppdrag att överväga om det finns behov av att införa bestämmelser om obligatorisk registerkontroll av den som man avser anställa i hem för vård eller boende där man tar emot barn och unga. Uppdraget skall redovisas . 8.1.2Insatser inom den statligt bedrivna ungdomsvården Utveckling av den statligt bedrivna ungdomsvården För att ytterligare kunna höja kvaliteten på den vård som Statens institu- tionsstyrelse erbjuder och därmed förbättra resultatet av denna vård krävs bl.a. att vårdkedjan både inom och utanför effektiviseras. Den statligt bedrivna ungdomsvården skall i ökad ut- sträckning utgå från kunskap och beprövad erfarenhet. Det ställer krav på bl.a. Statens institutionsstyrelses styrning av verksamheten, på kom- petens- och metodutveckling samt på utveckling av mått för mål- och resultatbedömning inom vården. Hit hör även det forsknings- och utvecklingsarbete som bedriver. För budget- har tilldelats ett anslag på (18:2, utgiftsområde 9). Vård vid särskilda ungdomshem hade 35 särskilda ung- domshem i drift. Antalet fastställda platser avsedda för ungdomsvård var 636 . Det totala antalet enskilda ungdomar som togs in var 997, varav 650 pojkar och 347 flickor. Det genomsnittliga antalet intagna var 548. Väntetiderna för de ung- domar som togs in med stöd av lagen om vård av unga (LVU) minskade avsevärt . Nästan tre fjärdedelar av ungdomarna placerades omgående jämfört föregående år. Platstillgången var bättre för pojkarna än för flickorna, som i större omfattning fick vänta på plats. Det totala antalet platser inom ungdomsvården var relativt oförändrat. Antalet fastställda platser för sluten ungdomsvård var 75, jämfört med 74 platser . Närhetsprincipen tillgodosågs i ungefär lika stor omfattning som året innan. Pojkarna placerades i enlighet med närhetsprincipen i något större omfattning än flickorna. Ett arbete för att utveckla vårdinnehållet för de korttidsdömda pågick vid samtliga institutioner med särskilda platser för sluten ung- domsvård. har utfört en särskild undersökning för att bedöma vilka insatser som personer dömda till sluten ungdoms- vård erhållit under verkställigheten. Undersökningen visar att social- tjänsten allt för sällan deltar i den initiala planeringen av vården utan först vid planeringen av utslussningen eller inför frigivningen. 8.2Insatser för barn och unga inom rättsväsendet En av huvuduppgifterna för kriminalpolitiken är att förhindra att barn och unga hamnar i kriminalitet eller utsätts för brott. Ungdomarna är på många sätt nyckeln till samhällets möjligheter att på lång sikt minska den totala brottsligheten. Om nyrekryteringen till kriminalitet minskar kom- mer också den totala brottsligheten att minska. Det kräver tidiga insatser för unga som börjat begå brott, men också kraftfulla åt- gärder för dem som redan utvecklat en kriminell livsstil. Insatser krävs för att stödja familjer med otillräckliga sociala och ekonomiska resurser och en bra skola för alla. Det är också viktigt med en ambitiös integ- rationspolitik, låg arbetslöshet bland ungdomar och att vidta åtgärder mot alkohol- och narkotikamissbruket. Samarbetet mellan alla inblandade myndigheter måste också fungera smidigt. Ungdomar som riskerar att återfalla i brott visar ofta tidiga tecken på destruktiva beteenden. När ungdomar begår brott är det viktigt att sam- hället reagerar snabbt och tydligt med insatser för att minska riskerna för fortsatt brottslighet. Ungdomar som utsatts för brott bör också få ett bättre stöd. 8.2.1Insatser för att förebygga brott bland barn och unga Det lokala brottsförebyggande arbetet är särskilt betydelsefullt när det handlar om barn och ungdomar. Ungdomar begår ofta brott där de bor och tillsammans med andra som bor i närheten eller går i samma skola. Det är på lokal nivå man har möjlighet att tidigt se problem, att snabbt ingripa och därmed har de bästa chanserna att förebygga att unga begår brott eller återfaller i brott. De flesta lokala brottsförebyggande råd ute i landets kommuner eller stadsdelar vidtar åtgärder med inriktning på ung- domar. För att barnperspektivet skall få genomslag i det brottsförebyggande arbetet har majoriteten av polismyndigheterna vidareutvecklat sin sam- verkan med andra myndigheter och aktörer i samhället, utbildat perso- nalen och tydliggjort barnperspektivet i strategier och handlingsplaner. Brottsförebyggande arbete inom polisen Antalet ungdomar misstänkta för brott per 1 000 ungdomar har ökat något . Enligt är resursinsatsen för det brottsförebyggande arbetet mot ungdomar eller Skr. 2004/05:93 136 årsarbetskrafter. Resursinsatsen utgör av det brottsföre- byggande arbetet och kostnaden har uppgått till . Det är troligt att resursinsatsen har varit ännu större eftersom riktade insatser mot olika brottstyper även kan omfatta ungdomar utan att dessa sär- redovisas. gör den samlade bedömningen att det brottsföre- byggande arbetet inom området delvis har utvecklats positivt. Bedöm- ningen grundas bl.a. på att det inrättats ungdomsenheter vid flera polis- myndigheter som kunnat inrikta sig på ungdomar i riskzon och ung- domsbrottslighet. Det har också skett en ökad samverkan med andra aktörer och det har genomförts ett antal riktade åtgärder mot ungdomar. Polismyndigheterna har genomfört utbildningar av olika slag samt ut- vecklat sin samverkan med och den egna myndighetens kriminalunderrättelsetjänst. Genom polisens kartläggning av ungdoms- grupper som gör sig skyldiga till upprepad brottslighet får samverkande myndigheter kunskaper om lokala företeelser som är värdefulla i arbetet med ungdomarna. Det kanske viktigaste syftet med kartläggningen är att identifiera de ungdomar som gör sig skyldiga till s.k. strategiska brott, dvs. brott som kommer tidigt i en kriminell karriär och som indikerar att en person kommer att göra sig skyldig till brott av en viss omfattning.