prop · GS03175d2 · 2005-07-07 00:00:00 — Målet är ett gemensamt europeiskt informationsområde som erbjuder säker bredbandskommunikation till rimligt pris, ett rikt och diversifierat innehåll och digitala tjänster. 2) Att stärka innovation och investeringar i IT-forskning för att främja tillväxt och fler och bättre arbetstillfällen. Målet är ett resultat på världsnivå i forskning och innovation i IT genom att minska klyftan till ledande konkurrenter. 3) Att uppnå ett europeiskt informationssamhälle där alla kan delta som främjar tillväxt och sysselsättning på ett sätt som överensstämmer med hållbar utveckling och som prioriterar bättre offentliga tjänster och livskvalitet. Målet här är ett informationssamhälle som är integrerat, tillhandahåller högkvalitativa offentliga tjänster och som främjar livskvaliteten. Kommissionen föreslår i meddelandet en rad kommande åtgärder för att målen skall uppnås. Åtgärderna inbegriper såväl förslag till rättsligt bindande åtgärder som utarbetande av strategier och olika åtgärder för att främja utvecklingen inom de olika områdena. har varit aktiva i det europeiska samarbetet om den nya strategin och har uttalat sitt generella stöd för det som varit känt om den kommande strategins innehåll. Modinis är ett finansiellt stödprogram som kompletterar de nationella insatserna för att omvandla till en kunskapsbaserad ekonomi. Programmet skall bidra till genomförandet av Lissabonstrategin och har målet att övervaka de resultat som uppnås av och i medlemsstaterna. Vidare skall programmet stödja medlemsstaternas insatser inom ramen för e-Europa på nationell eller regional nivå, analysera de ekonomiska och samhälleliga följderna av informationssamhället samt stärka de nationella och europeiska insatserna för att förbättra nät- och informationssäkerheten och stimulera bredbandsutbyggnaden. För att uppnå dessa mål finansieras bl.a. datainsamling och analys avseende en uppsättning indikatorer för benchmarking, kartläggningar av goda arbetsmetoder i , analyser av näringslivets anpassning till de strukturella förändringar som genereras av digital teknik och samhällets omvandling samt verksamhet som samlar expertis inom området nät- och informationssäkerhet. Programmet löper (2003-2005) med en budget på . Programmet ersatte det så kallade Promise-programmet som i stort hade liknande syften och finansierade liknande åtgärder. I Promise ingick dock inte frågor kring nät- och informationssäkerhet. ETEN (tidigare ) är ett EU-program utformat för att ge stöd till införandet av nätbaserade teletjänster (elektroniska tjänster) med en transeuropeisk dimension. Programmet lägger stark tonvikt på offentliga tjänster, i synnerhet inom områden där har en Prop. 2004/05:175 konkurrensfördel. Programmet syftar till att påskynda spridningen av Bilaga 15 tjänster för att underbygga den europeiska samhällsmodellen präglad av sammanhållning och integration. Målsättningarna för eTEN rör själva kärnan i e-Europas uppdrag att skapa "ett informationssamhälle för alla". Programmet främjar tjänster av allmänintresse som ger varje medborgare, företag och förvaltning möjlighet att dra nytta av e-samhället, och överbryggar den digitala klyftan. Handlingsplan för att främja säkrare användning av Internet och nya Onlinetekniker (Safer Internet Plus) Safer Internet plus är ett program som syftar till att främja en säkrare användning av Internet och nya online-tekniker, (dvs. via en förbindelse som möjliggör direkt interaktiv kommunikation), speciellt för barn, och att bekämpa innehåll som är olagligt eller oönskat av slutanvändaren. Programmet fokuserar på slutanvändaren och då särskilt barn under föräldrars och lärares ansvar. Programmet gäller från och har en budget på . Förslaget finansieras av EU-budgeten, men deltagande i projekt förutsätter finansiell medverkan av medlemsländerna. Kommissionen finansierar normalt högst av projekten. Offentliga aktörer kan få av tilläggskostnaderna finansierade. Programmet och den nya handlingsplanen kan sägas utgöra en fristående fortsättning på handlingsplanen för en säkrare användning av Internet, Internet Action Plan (IAP) som löpte 19992004. Ett exempel på en aktivitet som genomförts med stöd av IAP är informations- och utbildningsprojektet (Safety Awareness, Facts and Tools), där det svenska (tidigare ) har deltagit. Tillsammans med Myndigheten för skolutveckling har beviljats projektmedel även från det nya programmet. Kommissionens nya handlingsplan bygger bl.a. på en utvärdering av IAP 19992002. Kommissionen konstaterade att IAP hade varit framgångsrikt men att vidare insatser är nödvändiga. Kommissionen lämnade ett förslag om att inrätta ett program för digitalt innehåll, eContentplus (KOM(2004) 96 final). Det övergripande syftet är att skapa förutsättningar för en större tillgång och utnyttjande av digitalt innehåll, och förutsättningar för att tjänster som använder digitalt innehåll skall ge ekonomisk nytta. Programmet är fyraårigt och har en budget på . Programmet är strukturerat i tre handlingslinjer: att underlätta tillgång, användning och exploatering av digitalt innehåll, att förbättra kvalitet och sprida goda exempel på digitalt innehåll, samt att förstärka samarbete och höja medvetandet om digitala produkter och tjänster. Samråd och information mellan och riksdag i EU- Av regeringsformen följer att det är regeringen som företräder i förhandlingar och ingår avtal med andra stater eller mellanstatliga Regeringsformen och riksdagsordningen innehåller före- skrifter om regeringens samråd med . Enligt dessa skall reger- ingen fortlöpande informera om vad som sker inom ramen för samarbetet i EU. Regeringen skall vidare informera om sin inställning till viktigare förslag från EU. Den svenska ståndpunkten i en EU-fråga skall tidigt förankras i riks- Detta görs dels genom att en faktapromemoria upprättas och skickas till senast efter att den svenska versionen av ett förslag från kommissionen har presenterats och dels genom att berört utskott informeras i frågan. överens med om att föredra viktigare EU-frågor några gånger per ordförandeskap samt om så begär också vid tillfällen utöver detta. Inför ett rådsmöte skall regeringen underrätta om vilka frågor som skall behandlas. Inför beslut i sådana EU-frågor som rege- ringen bedömer som betydelsefulla samt även i andra frågor om EU- nämnden så begär skall regeringen samråda med . Genom samråd med , ges regeringen en fast förankring inför förhandlingsarbetet som ledamöter kan agera i frågan i de fora som är öppna för dem. Departementen ansvarar för att det på deras respektive sakområde sker samråd med kommuner, intresseorganisationer och andra aktörer vid handläggningen av regeringsärenden. Det är viktigt att de som berörs ges möjlighet att medverka i ett tidigt skede. Myndigheternas kunnande i sakfrågor och deras internationella nätverk är en mycket viktig resurs i regeringens EU-arbete. myndigheternas kompetens i EU-frågor kan skapa en förstärkt bas i EU-arbetet. Genom en regelbunden dialog med berörda parter kan regeringens EU- arbete förenklas och förbättras. Samrådet kan ske på olika sätt, till exempel genom remissförfarande och/eller i arbetsgrupper för EU-frågor. I varje fråga bestämmer departementen formerna för arbetet i sina arbets- IT-utvecklingens effekter på tillväxten Samband mellan IT och tillväxt I detta avsnitt redogörs översiktligt för IT:s betydelse för den ekonomiska tillväxten och vilka samband som råder mellan IT och ökad produktivitet. I det här sammanhanget är det avgörande både hur IT-sektorn utvecklas och hur övriga IT-användande sektorer utvecklas. Dels kan den IT-producerande sektorns produktion och produktivitet bidra till ekonomisk tillväxt, dels kan den IT-användande sektorns investeringar i IT bidra till ökad produktivitet och tillväxt. IT-utvecklingens positiva effekter i form av exempelvis bättre fysisk infrastruktur, utvecklade arbetsprocesser och ökad kunskap hos de anställda kan också bidra till att arbetskraften och utrustningen arbetar och används effektivare. Detta kan i sin tur leda till ökad produktivitet och ekonomisk tillväxt. IT-sektorn utgör en begränsad del av den totala svenska ekonomin. av de sysselsatta arbetar inom sektorn. IT-sektorn står vidare för av BNP. andra hälft rådde högkonjunktur och stor tilltro till IT-sektorn som motor för tillväxt i stora delar av världen. Begreppet den nya ekonomin lanserades som förklaring till den snabba och långvariga tillväxten. Begreppet kom även att inkludera IT-sektorns mycket snabba tillväxt och tekniska innovationer som bidragande orsak till det för ekonomin fördelaktiga klimatet. IT-sektorns produktivitetsutveckling bidrog till att hela ekonomins produktivitet påverkades positivt. minskade emellertid BNP-tillväxt, arbetslösheten steg och ekonomin gick in i en lågkonjunktur. genomgick IT-sektorn en kraftig nedgång, med minskat antal anställda och minskad produktion som följd. En liknade utveckling skedde även i den övriga industrialiserade världen. De tidigare höga förväntningarna på IT-sektorns betydelse för tillväxt minskade. vändning återigen skett i IT-sektorn. Telesektorn, som utgör en del av IT-sektorn, expanderade kraftigt under , vilket resulterade i ett sexfaldigande av antalet företag i branschen. Enligt årliga redovisningar (, 2005) var det emellertid branschen teleprodukter som uppvisade lägst tillväxt och sämst effektivitet bland samtliga underbranscher i svenskt näringsliv (mätt i omsättning och förädlings- första år har antalet nystartade företag mins- kat och telebranschen varit på tillbakagång med ett minskat antal syssel- satta som resultat. I finns nu omkring 400 företag inom bran- Förutom några få storföretag är flertalet, , små företag med färre än 50 anställda. Många av dessa före- tag är leverantörer som påverkats av nedgången i efterfrågan av varor och tjänster som inleddes . Utvecklingen går också mot mer globala inköpsmönster. har efterfrågan på både IT-produkter och IT-tjänster återigen ökat. Detta kan utläsas i produktionsstatistik och i statistik som visar på ett ökat antal nyanmälda lediga arbeten. IT-användningens inverkan på produktiviteten Enligt nationalekonomisk teori leder innovationer och ny teknik till ökad produktivitet och är mycket viktiga för en långsiktig ekonomisk tillväxt. Det finns även empiriska belägg för detta genom de nationalekonomiska undersökningar som visat att det framför allt är ny teknik som driver den ekonomiska tillväxten (2002 m.fl.). Ny teknik möjliggör nya produkter och nya produktionssätt. De nya produktionssätten innebär ofta att det antingen krävs mindre arbete eller mindre mängd insatsvaror för att producera samma mängd produkter. Ny teknik kan även innebära att nya varor och tjänster skapas. använder de flesta företag, myndigheter och organisationer datorer i sitt arbete och har anslutning till Internet. Den IT-användande sektorns storlek motsvarar av andelen sysselsatta och av BNP. Genom den tilltagande utbredningen av IT blir produktivitetsökningar som genereras av IT också mer utbredda i ekonomin. Informationsteknikens betydelse för den ekonomiska tillväxten ligger därför i större utsträckning än tidigare hos användarna dvs. anställda inom samtliga företag, myndigheter och organisationer, jämfört med producenterna, dvs. Hur betydelsefull för tillväxten är faktorn ny teknik? Informationstekniken är framförallt en ny teknik som har möjliggjort skapandet av en mängd nya produkter, öppnat nya marknader, revolutionerat kommunikationsindustrin och på det viset skapat nya organisationsmöjligheter för företag och organisationer. Det finns undersökningar (Basu m.fl. 2003) som tyder på att IT är en s.k. (), dvs. en teknik för allmänt bruk. En GPT har blivit definierad enligt Jovanovic och (2003) enligt följande: 1.En teknik som kommer att sprida sig till de flesta sektorerna i ekonomin. 2.En teknik med en stor utvecklingspotential och som kommer att förbättras över tiden och vars kostnader kommer att sjunka . 3.En teknik som gör det lättare att uppfinna nya produkter och produktionsprocesser. Andra exempel på sådana är ångmaskinen och den elektriska motorn. En GPT ger en avsevärd högre avkastning än vad som är normalt vid investeringar i ny teknik. Den stora avkastningen beror på att en GPT ger upphov till nya tekniska uppfinningar och organisatoriska förändringar för företagen. Att en GPT leder till nya innovationer innebär att samhällets nytta är större än före- tagets ekonomiska avkastning, då de nya innovationerna ofta ger upphov till positiva externa effekter. En positiv extern effekt av IT är dess betydelse för biotekniken, vars framväxt inte hade varit möjlig utan IT. IT-användningens inverkan på ekonomisk tillväxt svår att mäta IT-användningen har stor potential att påverka den ekonomiska tillväxten positivt. Det har dock visat sig vara svårt att mäta och påvisa sådana effekter. I en del undersökningar har IT:s betydelse för den ekonomiska tillväxten snarare varit neutral än positiv. De förväntade förändringarna kan kräva mycket för att få genomslag. Det kan även vara svårt att isolera de olika påverkansfaktorerna och särskilja effekterna av IT- investeringar från andra avgörande faktorer. Det råder dessutom brist på data som möjliggör slutsatser kring IT-användningens effekter på ekonomin. Problemet sammanfattades av nationalekonomen i den s.k. solowparadoxen: Vi ser datorer överallt utom i produktivitetsstatistiken. IT:s inverkan på produktivitet och ekonomisk tillväxt är ett omdiskuterat och svårmätt område. förs en debatt framförallt i om varför sysselsättningen inte har ökat trots att det mesta pekar på en att en återhämtning i konjunkturen har skett. riksbank pekar på att iakttagelserna även är tillämpliga i där produktivitetsökningstakten liksom i varit förhållandevis hög . Ekonomisk forskning indikerar att IT-användningen kan ha haft en betydande inverkan på produktiviteten. I ökade arbetsproduktivitet med , vilket är höga siffror under denna fas av konjunkturen. Vissa studier har lyft fram att det kan vara IT som är grunden till denna produktivitetsökning. Den aktuella debatten handlar främst om den IT- användande sektorns investeringar i IT-kapital som en möjlig anledning till ökningen av arbetsproduktiviteten. ökade både kapitalintensiteten per arbetad timme och andelen IT-kapital av totalt kapital. var IT-kapitalets andel av investeringarna dubbelt så stor som 1990 i . IT-kapitalet blev billigare och dess prestanda ökade vilket bidrog till att investeringar i IT- kapital ersatte investeringar i annat kapital och ökningar i arbetskraften. skedde dock närmast ett tvärstopp i investeringar i allmänhet och i IT-kapital i synnerhet. Trots detta fortsatte arbetsproduktiviteten att öka. Flera forskare har förklarat detta med att det tar innan ökade eller minskade investeringar i IT-kapital visar sig i produktivitetsstatistiken. Historiskt sett har det funnits en sådan fördröjning för tekniska förändringars inverkan på produktiviteten. Det tar tid för företag och organisationer att anpassa sig till den nya tekniken, utbilda personal, genomföra organisatoriska förändringar osv. för att fullt ut dra nytta av den nya tekniken. riksbank (2004) hävdar att det är för tidigt att säga vad som är anledningen till produktivitetsökningen under 20022003 men IT-kapitalets påverkan är en tänkbar förklaring. I en undersökning studerades i vilken mån IT har påverkat arbetsproduktiviteten och tillväxten (2002). I denna undersökning delas företagen in i tre grupper: IT-pro- ducerande, IT-användande och mindre . som använde IT i mindre omfattning var den största gruppen och stod för av sysselsättningen och BNP i de olika länderna. De IT -producerande företagen stod för av ekonomin i de undersökta länderna, och de i hög grad IT-användande företagen utgjorde av de undersökta ländernas ekonomier. Det visade sig att den sistnämnda gruppen företag stod för huvuddelen av produktivitetsutvecklingen i de flesta av länderna trots att denna grupp alltså var relativt mindre. En annan av undersökningens slutsatser var, att den amerikanska ekonomin har påverkats mer positivt av IT-investeringar än de europeiska. I en studie av G. och T. på svenska data pekar resultaten på att IT-investeringar bidragit till ökad arbetsproduktivitet genom s.k. kapitalfördjupning, där de kraftigt fallande priserna på IT varit avgörande för utvecklingen. (SCB 2004:07). Med kapitalfördjupning menas en ökning av den faktiska mängden kapital i form av exempelvis maskiner och annan utrustning som varje anställd har till sitt förfogande. IT-användning bland privatpersoner, företag och i IT-användning i stat, kommun och landsting: Exempel på IT-användning inom offentliga sektorn IT i och gymnasieskolan IT-utbildningar vid högskola och universitet Kvalificerade yrkesutbildningar inom IT IT-användning bland privatpersoner, företag och i offentlig sektor Nedan redogörs för utvecklingen av privatpersoners, företags och offentliga sektorns IT-tillgång och IT-användning utifrån statistik från framför allt SCB, , , , , och . Redovisningen fokuseras främst på den utveckling som skett . Vidare beskrivs ett antal exempel på IT-användning i den offentliga sektorn. I redogörelsen av vilken typ av Internetanslutning som hushållen och företagen har, används begreppet bredband synonymt med fast anslutning och höghastighetsanslutning. Bredband är ett vanligt samlingsnamn för en mängd olika tekniker som möjliggör anslutning till Internet med hög överföringshastighet, t.ex. xDSL, kabel-TV, fiber, radio, PLC och satellit. De Internetanslutna hushåll och företag som inte har tillgång till bredband har i stället s.k. uppringd anslutning, antingen modemanslutning eller ISDN (). Båda typerna av uppringd anslutning använder telefonlinjen och användaren betalar för den tid han eller hon är uppkopplad. Tillgång till dator och Internet i hemmen Andelen personer som har dator och Internet hemma har ökat markant . Även ser vi en avsevärd ökning. hade av befolkning i åldern tillgång till dator i hemmet. Drygt en fjärdedel av dessa hade tillgång till en dator som hyrts av arbetsgivaren genom löneavdrag, s.k. hem-pc. Tillgången till Internet i hemmet har ökat från av befolkningen i åldersgruppen 979 1998 till 2004. Tillgången varierar dock i olika grupper. En större andel bland pojkar och män samt personer i åldern har tillgång till Internet i hemmet, i jämförelse med övriga befolkningen. En grupp som avviker särskilt mycket är åldersgruppen , där färre än en fjärdedel hade tillgång till Internet i hemmet 2003. Tabellen nedan visar hur tillgången till Internet i hemmet ökade . Tabell 1 Andelen av befolkningen som har tillgång till Internet i hemmet, samt andelen beroende på kön och ålder, procent, (i.u.) (i.u.) Källa: Nordicom (2003) och SCB (2003) De flesta internationella undersökningar pekar på att IT-tillgången och IT-användningen i ligger på samma nivå eller högre jämfört med övriga nordiska länder, förutom jämfört med som i de flesta studier ligger högre. Svenskarnas tillgång till dator och Internet i hemmet, samt IT-användningen, ligger vidare på samma nivå eller högre än övriga EU- och genomsnitt. Användning av dator och Internet Vissa som inte har dator och Internet hemma har ändå tillgång i skolan eller på arbetet. Drygt tre av fyra svenskar använde Internet regelbundet i åtminstone någon omfattning 2004. av Internetanvändarna använder Internet hemma. Drygt en tredjedel använder Internet på arbetsplatsen och använder Internet i skolan. En större andel män än kvinnor använder Internet och de gör det även mer frekvent. angav av männen att de använder Internet, men av kvinnorna. av männen använde Internet jämfört av kvinnorna. Bland de äldre, i åldersgruppen , var det ungefär en femtedel som använde Internet eller oftare. I denna åldersgrupp är det dock som aldrig använder Internet. Användningsområden för dator och Internet Det finns en rad undersökningar som visar att datorn främst används för att nå Internet. De två nästkommande mest vanliga användningsområdena är att spela spel samt sköta administrativa göromål för hemmakontoret. Det fjärde vanligaste användningsområdet är utbildning och studier tätt följt av förvärvsarbete. Tabellen nedan visar vad privatpersoner använder Internet till i olika länder, utifrån fyra vanliga användningsområden. Tabell 2 Internetanvändning efter typ av aktivitet, procent av dem som använder Internet, 2002* Läst/laddat ner musik (3) (i.u.) (i.u.) (i.u.) (i.u.) (i.u.) (i.u.) (1)för inkluderas även nedladdning av film (2)bland de varor och tjänster som köpts eller beställts ingår ej finansiella tjänster (3)för ingår endast spel, ej musik, för ingår endast musik, ej spel * eller det finns uppgifter för. Källa: (2003) Det totala antalet privata kunder med Internetaccess i var 2 848 000 . Av dessa var 1 011 000 uppkopplade via någon form av fast anslutning, vilket motsvarar av de privata kunderna med Internetaccess. Återstående av kunderna har således uppringd anslutning. Motsvarande fördelning var fast anslutning och uppringd anslutning. Av samtliga svenska hushåll är anslutna till Internet med en fast anslutning. Diagrammet nedan visar antalet privata Internetkunder och hur andelen med fast anslutning har ökat. Som framgår av diagrammet har det totala antalet privata Internetabonnemang minskat något . Hela denna minskning återfinns inom uppringd access. Diagram 1 Totala antalet privata Internetabonnemang, i tusental, samt andelen med uppringd access respektive bredband, Anslutningsform, privata Internetkunder Källa: PTS, Svensk Telemarknad Skillnader i IT-tillgång och IT-användning IT-användningen ökar bland alla grupper i samhället. Det råder emellertid skillnader mellan könen och mellan olika åldersgrupper när det gäller tillgång till och användning av IT. Statistiken visar att sådana skillnader även finns mellan olika grupper beroende på utbildningsbakgrund, inkomst, etnisk härkomst och funktionshinder. Det är dock viktigt att komma ihåg att de påverkande faktorerna interagerar och förstärker varandra samt att spridningen av ny teknik går olika snabbt i olika grupper, vilket komplicerar jämförelser av det här slaget. Olika slutsatser kan dras beroende på vilken aspekt på IT-användning som har mätts eller hur de olika grupperna avgränsats. Det råder också skillnader i tillgänglighet mellan personer och företag i gles- och landsbygd respektive tätort. Skillnader mellan och inom olika åldersgrupper Den största skillnaden i IT-användning finns mellan personer i olika åldrar. Det är också denna skillnad som har minskat minst över tiden. Äldre använder inte IT i lika hög grad som yngre. Bland 1544-åringarna har tillgång till dator och tillgång till Internet i hemmet. Bland dem i gruppen har drygt hälften dator och ca en fjärdedel Internet hemma. (Siffrorna är ungefärliga eftersom ålderskategorierna skiljer sig åt något i olika studier.) Det är inte ålder i sig som är en avgörande faktor. Undersökningar visar att ett viktigt skäl till att äldre använder IT i mindre omfattning är att de inte introducerades till tekniken under yrkeslivet. innebär många yrken aktiviteter vid datorn som leder till att man lär sig använda tekniken, vilket i sin tur kan leda till en mer omfattade IT- användning även i andra sammanhang. Det mesta talar för att de skillnader i IT-användning som finns mellan olika åldrar kommer att minska i takt med att nya pensionärer har med sig IT-användning som en vana från yrkeslivet. Andra faktorer, såsom försämrade ekonomiska förutsättningar och färre sociala kontakter, kan dock innebära att pen- sionärsskapet medför minskad IT-användning och att skillnaderna där- Det finns även skillnader inom en och samma åldersgrupp. på detta är gruppen barn och ungdomar, som generellt använder IT i hög grad, men som inrymmer en relativt stor andel personer som inte har till- gång till dator och Internet i hemmet. Dessa barn och ungdomar riskerar att halka efter i kompetens och erfarenhet när det gäller IT, i jämförelse med andra i sin åldersgrupp.