prop · GS031d5 · 2005-01-01 00:00:00 — 2004/05:1 UTGIFTSOMRÅDE 4 Förslag till riksdagsbeslut ...................................................................................... Förslag till lag om fortsatt giltighet av lagen (1999:613) om försöksverksamhet med videokonferens i rättegång .......................... 2.2Förslag till lag om fortsatt giltighet av lagen (2001:25) om försöksverksamhet med videokonferens i allmän förvaltnings- Lag om ändring i polislagen (1984:387) .............................................. Vad utgiftsområdet omfattar................................................................ Mål för rättsväsendet inklusive kriminalpolitiken .............................. Reformeringen av rättsväsendet fortsätter.......................................... Verksamhetsområde 1 Brottsförebyggande arbete............................. Verksamhetsområde 2 Utredning och lagföring................................. Verksamhetsområde 3 Dömande verksamhet..................................... Verksamhetsområde 4 Verkställighet av påföljd................................. Verksamhetsområde 5 Reparativ verksamhet ..................................... Verksamhetsområde 6 Övrig verksamhet ........................................... Utredning och lagföring....................................................................... Verkställighet av påföljd..................................................................... 2004/05:1 UTGIFTSOMRÅDE 4 2004/05:1 UTGIFTSOMRÅDE 4 Utgiftsutveckling inom utgiftsområdet .................................................................. Härledning av ramnivån 20052007. Utgiftsområde 4 Rättsväsendet .................. Ramnivå 2005 realekonomiskt fördelad. Utgiftsområde 4 Rättsväsendet............ Utgiftsutveckling inom politikområdet 20032007 ............................................... Ytterligare resursförstärkningar 20052007............................................................ Tingsrätternas, hovrätternas, länsrätternas och kammarrätternas målupp- Högsta domstolens och Regeringsrättens måluppfyllelse ..................................... Dygnskostnad per producerat vårddygn på anstalt åren 20012003................... Fördelningen av frivårdsklienter dömda i medeltal och dygnskostnad för frivård åren 20012003....................................................................................... Sysselsättningstimmar vid anstalt 20012003....................................................... Härledning av anslagsnivån 20052007, för 4:1 ................ Härledning av anslagsnivån 20052007, för 4:2 Säkerhetspolisen..................... Härledning av anslagsnivån 20052007, för 4:3 ........... Härledning av anslagsnivån 20052007, för 4:4 .......... Härledning av anslagsnivån 20052007, för 4:5 Domstolsväsendet m.m. ........ Härledning av anslagsnivån 20052007, för 4:6 Kriminalvården....................... Härledning av anslagsnivån 20052007, för 4:7 ...... Härledning av anslagsnivån 20052007, för 4:8 .............. Härledning av anslagsnivån 20052007, för 4:9 ................ Härledning av anslagsnivån 20052007, för 4:10 ...... 2004/05:1 UTGIFTSOMRÅDE 4 Härledning av anslagsnivån 20052007, för 4:11 Ersättning för skador på grund av brott...................................................................................................... Härledning av anslagsnivån 20052007, för 4:12 Rättshjälpskostnader m.m.... Härledning av anslagsnivån 20052007, för 4:13 Kostnader för vissa Härledning av anslagsnivån 20052007, för 4:14 Avgifter till vissa inter- Härledning av anslagsnivån 20052007, för 4:15 Bidrag till lokalt brottsföre- 2004/05:1 UTGIFTSOMRÅDE 4 Frivårdsklienter (i medeltal) 20012003 ............................................................... Avvikelser direkt från sluten anstalt per 100 000 vårddygn 19932003 .............. Utvecklingen av antalet anställda 19932003 och prognos över antalet 2004/05:1 UTGIFTSOMRÅDE 4 1 Förslag till riksdagsbeslut 1.antar regeringens förslag till lag om fortsatt giltighet av lagen (1999:613) om försöksverksamhet med videokonferens i rättegång (avsnitt 2.1 och 4.7), 2.antar regeringens förslag till lag om fortsatt giltighet av lagen (2001:25) om försöksverksamhet med videokonferens i allmän förvaltningsdomstol (avsnitt 2.2 och 4.7), 3.antar regeringens förslag till lag om ändring i polislagen (1984:387) (avsnitt 2.3 och 4.7), 4.för anvisar anslagen under utgiftsområde 4 Rättsväsendet enligt följande uppställning: Ersättning för skador på grund av brott Kostnader för vissa skaderegleringar m.m. Avgifter till vissa internationella sammanslutningar Bidrag till lokalt brottsförebyggande arbete 2004/05:1 UTGIFTSOMRÅDE 4 Regeringen har följande förslag till lagtext. 2.1Förslag till lag om fortsatt giltighet av lagen (1999:613) om försöksverksamhet med videokonferens i rättegång Härigenom föreskrivs att lagen (1999:613) om försöksverksamhet med videokonferens i rättegång, som gäller till och med , skall fortsätta att gälla till och med . 1 Lagens giltighetstid senast förlängd 2003:435. 2004/05:1 UTGIFTSOMRÅDE 4 2.2Förslag till lag om fortsatt giltighet av lagen (2001:25) om försöksverksamhet med videokonferens i allmän förvaltningsdomstol Härigenom föreskrivs att lagen (2001:25) om försöksverksamhet med videokonferens i allmän förvaltningsdomstol, som gäller till och med , skall fortsätta att gälla till och med . 1 Lagens giltighetstid senast förlängd 2003:46. 2004/05:1 UTGIFTSOMRÅDE 4 2.3Lag om ändring i polislagen (1984:387) Härigenom föreskrivs att 5 a § polislagen (1984:387)1 skall ha följande lydelse. Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse Polisstyrelsen får inrätta en eller flera polisnämnder för att under styrelsen leda polismyndigheten inom den eller de delar av polisdistriktet som styrelsen I en polisnämnd skall ingå an- I en polisnämnd skall ingå an- tingen polischefen eller den ställfö- tingen polischefen, den ställföreträ- reträdande polischefen och det antal dande polischefen eller chefen för re- övriga ledamöter, lägst fem och högst tio, som polisstyrelsen be- ingå det antal ledamöter, lägst fem Dessa ledamöter utses av och högst tio, som polisstyrelsen be- Dessa ledamöter utses av stämma att också chef för polisområde För de ledamöter som För de ledamöter som ut- utses av polisstyrelsen skall lika ses av polisstyrelsen skall lika många många suppleanter utses. I fråga om de ledamöter och suppleanter som utses av polisstyrelsen tillämpas 5 § tredje stycket första och andra meningarna. Denna lag träder i kraft . 1 Senaste lydelse 1998:1555. 2004/05:1 UTGIFTSOMRÅDE 4 Utgiftsområdet omfattar ett politikområde, Tabell 3.1 Utgiftsutveckling inom utgiftsområdet Totalt för utgiftsområde 4 1 Inklusive tilläggsbudget i samband med ekonomiska vårproposition (bet. 2003/04:FiU21), och förslag på tilläggsbudget i samband med budgetpropositionen . Som framgår av tabell 3.1 omfattar politikområde Rättsväsendet . Ca 15,6 miljarder används för polisväsendet, 1,2 miljarder för åklagarväsendet, 4 miljarder för domstolsväsendet och 5 miljarder för kriminalvården. Den övriga verksamheten inom rättsväsendet är , , , , ersättning för skador på grund av brott, rättshjälpskostnader och kostnader för vissa skaderegleringar. Dessa verksamheter förbrukar sammantaget 1,5 miljarder, varav huvudparten (ca 1 miljard) avser utgifter på anslaget 4:12 Rättshjälpskostnader m.m. (se tabell 4.1). Tabell 3.2 Härledning av ramnivån 20052007. Förändring till följd av: Överföring till/från andra 1 Statsbudget enligt beslut , (bet. 2003/04:FiU10). Beloppet är således exklusive beslut på tilläggsbudget under innevarande år. 2004/05:1 UTGIFTSOMRÅDE 4 Tabell 3.3 Ramnivå 2005 realekonomiskt fördelad. 1Med transfereringar avses inkomstöverföringar dvs. utbetalningar av bidrag från staten till exempelvis hushåll, företag eller kommuner utan att staten erhåller någon direkt motprestation. 2Med verksamhetsutgifter avses resurser som de statliga myndigheterna använder i verksamheten, t.ex. utgifter för löner, hyror och inköp av varor och tjänster. 3Med investeringar avses utgifter för anskaffning av varaktiga tillgångar såsom byggnader, maskiner, immateriella tillgångar och finansiella tillgångar. 2004/05:1 UTGIFTSOMRÅDE 4 Huvuddelen av resurserna inom politikområdet avser kriminalpolitiskt inriktad verksamhet. I övrigt är rättsväsendets verksamhet främst inriktad på att avgöra rättsliga tvister mellan enskilda och mellan enskilda och det allmänna samt att handlägga andra rättsliga ärenden. Den kriminalpolitiskt inriktade verksamheten syftar framför allt till att upprätthålla allmän ordning och säkerhet, att förebygga brott, att utreda brott, att se till att den som begått brott lagförs, att verkställa påföljder och rättsliga anspråk och att ge stöd till dem som drabbats av brott. Det internationella samarbetet utgör en ökande andel av politikområdets verksamhet. Politikområdet innefattar myndigheter inom domstols-, polis- och åklagarväsendena samt kriminalvården. Dessutom ingår , , och . Inom politikområdet arbetar även myndigheter inom andra utgiftsområden, bl.a. . () är central förvaltningsmyndighet för polisväsendet och har tillsyn över detta. Till hör Säkerhetspolisen, och . Styrelsen är chefsmyndighet för . ingår också i samverkansområdena Spridning av allvarliga smittämnen, giftiga kemikalier och radioaktiva ämnen samt Skydd, undsättning och vård. utgiftsområde 6 Försvar samt beredskap mot sårbarhet. I varje län finns en polismyndighet som ansvarar för polisverksamheten där. Riksåklagaren () är central förvaltningsmyndighet för åklagarväsendet. Åklagarväsendets organisation i övrigt består av åklagarmyndigheterna i , , , , och , var och en under ledning av en överåklagare. Vid dessa myndigheter finns åklagarkammare. Även är en åklagarmyndighet inom åklagarväsendet. ansvarar för ekobrottsbekämpningen i , län, , , samt . () är central förvaltningsmyndighet för de allmänna domstolarna, de allmänna förvaltningsdomstolarna, hyres- och arrendenämnderna samt och . Allmänna domstolar är tingsrätterna, de sex hovrätterna och . Allmänna förvaltningsdomstolar är länsrätterna, de fyra kammarrätterna och Regeringsrätten. 2004/05:1 UTGIFTSOMRÅDE 4 () är central förvaltningsmyndighet för all kriminalvårdsverksamhet. Styrelsen är chefsmyndighet för 35 lokala kriminalvårdsmyndigheter och för Transporttjänsten. I administrativt hänseende är styrelsen chefsmyndighet även för och de 30 övervakningsnämnderna. () är ett stabsorgan under regeringen och ett expertorgan inom rättsväsendet. Rådets huvudsakliga uppgifter är utveckling, utvärdering, tillämpad forskning och information inom det kriminalpolitiska området. () är central förvaltningsmyndighet för rättspsykiatrisk, rättsmedicinsk, rättskemisk och rättsgenetisk verksamhet i den utsträckning sådana frågor inte handläggs av någon annan statlig myndighet. skall bl.a. följa den nationella och internationella utvecklingen på genteknikområdet, bevaka de etiska frågorna samt bedriva rådgivande och upplysande verksamhet. (BrOM) huvudsakliga uppgifter är att främja brottsoffers rättigheter, att bevaka deras behov och intressen samt att verka för att den som är berättigad till brottsskadeersättning får sådan. Vid myndigheten finns en särskild nämnd som prövar vissa ärenden om brottsskadeersättning och ett råd som prövar frågor om bidrag från brottsofferfonden. Tabell 4.1 Utgiftsutveckling inom politikområdet 20032007 4:11 Ersättning för skador på grund av brott 4:13 Kostnader för vissa skaderegleringar m.m. 4:14 Avgifter till vissa internationella samman 4:15 Bidrag till lokalt brottsförebyggande arbete Totalt för politikområde Rättsväsendet 1 Inklusive av redan beslutade anslag på tilläggsbudget i samband med ekonomiska vårproposition (bet. 2003/04:FiU21) och förslag på tilläggsbudget i samband med budgetpropositionen . Rättsväsendet har tillförts betydande resurser . har sammantaget nästan tillförts rättsväsendet. Ekonomin för rättsväsendet är trots detta an- Rättsväsendets sparande förbrukades . Domstolsväsendet och kriminalvården utnyttjade vid utgången av 2003 sina anslagskrediter med respek- 2004/05:1 UTGIFTSOMRÅDE 4 En förklaring till den ökade ekonomiska belastningen på dessa myndigheter är att regeringens satsning på polisen nu börjar få effekt och därmed ökar belastningen på övriga myndigheter i rättskedjan. Myndigheternas prognoser och budgetunderlag för 20052007 visar att fler myndigheter kommer att utnyttja sina anslagskrediter. Det finns ett stort behov av ytterligare resurstillskott för att kunna fullfölja statsmakternas intentioner för utvecklingen av rättsväsendet. Mot bakgrund av detta har regeringen ekonomiska vårproposition tillfört kriminalvården på tilläggsbudget. Regeringen föreslår i denna proposition ytterligare förstärkningar till rättsväsendet, 2005, 2006 och 2007. Förstärkningarna kommer myndigheterna till del enligt tabell 4.2. Tabell 4.2 Ytterligare resursförstärkningar 20052007 4:11 Ersättning för skador på 4:13 Kostnader för vissa skade- Därtill tillförs medel på tilläggsbudgeten i denna proposition. Regeringen avser även fortsättningsvis att noga följa rättsväsendets verksamhet och resultat och att, efter analys av vidtagna effektivitetsåtgärder, återkomma till om de ytterligare insatser som erfordras för att fullfölja statsmakternas intentioner för utvecklingen av rättsväsendet. Rättsväsendets fortsatta effektivisering är en förutsättning för de satsningar som regeringen föreslår på området. Polis, åklagare, domstolar och kriminalvård, som tillsammans bildar rätts- kedjan, måste utveckla sin samverkan så att resurserna för rättsväsendet som helhet kan utnyttjas på bästa sätt. Samverkan måste också förbättras med aktörer utanför rättsväsendet. Ett effektivt resursutnyttjande kräver dock också fortsatta åtgärder inom var och en av rättskedjans myndigheter. Inför arbetet med budgetpropositionen avser regeringen att göra en samlad bedömning av om tidigare gjorda resursförstärkningar har fått avsedd effekt och om effektiviseringsarbetet genomförts på ett tillfredsställande sätt. Regeringens bedömning kommer att redovisas i budgetpropositionen och det budgetförslag som då presenteras skall baseras på denna bedömning. Utöver resursförstärkningen föreslås i denna proposition omfördelning av medel inom utgiftsområdet respektive mellan utgiftsområde 4 och andra utgiftsområden. Omfördelningen redovisas under respektive anslagsavsnitt. 4.3Mål för rättsväsendet inklusive kriminalpolitiken Målet för politikområde rättsväsendet är den enskildes rättstrygghet och rättssäkerhet. Målet för kriminalpolitiken är att minska brottsligheten och att öka människors trygghet. Rättsväsendets verksamheter skall utgå från medborgarnas intresse. I detta ligger bl.a. att förkorta tiden från brottsanmälan till dom och straffverkställighet. gäller följande övergripande mål för de verksamhetsområden som rättsväsendets myndigheter verkar inom. Målet för verksamhetsområdet arbete är att brott skall förebyggas. Målet för verksamhetsområdet och lagföring är att verksamheten skall bedrivas med högt ställda krav på rättsäkerhet och kvalitet och att fler brott skall leda till lagföring. Målet för verksamhetsområdet verksamhet är att mål och ärenden skall handläggas på ett rättssäkert och effektivt sätt. Målet för verksamhetsområdet av påföljd är att påföljder skall verkställas på ett säkert och humant sätt och att antalet återfall i brott skall minska. 2004/05:1 UTGIFTSOMRÅDE 4 Målet för verksamhetsområdet verksamhet är att skadeverkningarna av brott skall minska. Målet för verksamhetsområdet verksamhet är att de arbetsuppgifter som inte är brottsbekämpande skall utföras med utgångspunkt i medborgarens behov. 4.4.1Reformeringen av rättsväsendet fortsätter Rättsväsendet är av grundläggande betydelse för det demokratiska samhället. Att rättsväsendet fungerar väl är en förutsättning för hela samhällslivet, såväl för människornas tillit till varandra och förtroendet för samhällsfunktionerna som för näringslivets utveckling och den ekonomiska tillväxten. Rättsväsendet har ett särskilt ansvar för de enskildas rättstrygghet och rättssäkerhet. Med rättstrygghet avses att de enskilda skall vara skyddade mot brottsliga angrepp på deras liv, hälsa, integritet och egendom. Rättstryggheten kräver en effektiv verksamhet för att förebygga och beivra brottslighet och för att stödja dem som utsatts för brott. Den förutsätter också en säker och lätt tillgänglig ordning för att lösa tvister, såväl mellan enskilda som mellan enskilda och det allmänna. Rättssäkerhet innebär att den enskilde kan lita på lagstiftningen, myndigheterna och domstolarna. Lagarna skall vara moderna och ändamålsenliga. De skall värna demokratin och garantera grundläggande fri- och rättigheter. De skall vara lätta att förstå och svåra att kringgå eller missbruka och de skall stå sig . I ett rättssäkert samhälle är rättsskipningen förutsebar, proportionerlig och likformig. Samma krav gäller för myndigheternas beslut och övriga verksamhet. Rättsväsendets verksamhet och utveckling skall utgå från de enskildas behov. Det ställer höga krav på säkerhet och kompetens, snabb handläggning, effektiv resursanvändning, liksom på myndigheternas tillgänglighet och servicenivå. För att rättstryggheten skall kunna säkerställas så krävs en väl fungerande samverkan mellan aktörerna såväl inom som utanför rättskedjan. För att främja effektiviteten i rättskedjan krävs bl.a. att myndigheterna är ändamålsenligt organiserade och att personalen har rätt kompetens. Därutöver krävs att styrningen av myndigheternas verksamhet utgår från såväl ett rättskedjeperspektiv som den enskilda verksamhetens behov för att åstadkomma maximal måluppfyllelse. Rättsväsendet reformeras i takt med samhällsutvecklingen Det svenska rättsväsendet är med sitt regelverk och sina myndigheter ett välutvecklat system med stor kapacitet. Utgångsläget är alltså gott. Rättsväsendet måste emellertid vara rustat för de utmaningar som en ständigt föränderlig omvärld för med sig. Därför måste regler och verksamheter värderas fortlöpande och revideras när det behövs. En grund för förändring är internationaliseringen som medför en kraftigt ökad rörlighet över gränserna av människor, varor, tjänster och kapital. Det påverkar de civilrättsliga regelsystemen, som t.ex. patenträtten och familjerätten, men ställer också stora krav på samhällets förmåga att motverka gränsöverskridande brottslighet. Internationaliseringen återspeglas även i ett ökat samarbete mellan de rättsvårdande myndigheterna i och motsvarande myndigheter i andra länder. Detta samarbete måste ytterligare utvecklas och förenklas, och det svenska rättssystemet anpassas till de nya samarbetsformerna för internationellt rättsligt samarbete. EU:s nya säkerhetsstrategi ger uttryck för en omorientering av nationellt och internationellt arbete för att skapa säkerhet och trygghet. De militära hoten har ersatts av hot i form av terrorism, grov organiserad brottslighet m.m. Även tryggheten för våra ekonomiska system och för det svenska näringslivet måste ses mot bakgrund av den internationella hotbilden. Rättsväsendet har en central roll när det gäller att förebygga och ingripa mot dessa nya hot. Den tekniska utvecklingen på bl.a. informationsområdet leder till att myndigheterna måste bemästra nya former av kriminell verksamhet. Ny teknik kräver också ändringar i bl.a. upphovsrätten och skapar nya förutsättningar för myndighetsarbetet. Medborgarnas anspråk på en verksamhet som motsvarar höga kvalitets- och säkerhetskrav, håller en hög servicenivå och bedrivs kostnadseffektivt kan bara tillgodoses om rättsväsendet kan möta ändrade förhållanden och nya situationer. Alla rättsväsendets myndigheter måste ta sitt ansvar i detta arbete. En annan viktig drivkraft för förändring är de höga krav på god arbetsmiljö, jämställdhet samt etnisk och kulturell mångfald som ställs på rättsväsendets arbetsplatser. Från yttre till inre hot Den minskning av de traditionella yttre hoten som nämndes gör att mindre resurser behöver satsas på det militära försvaret. Regeringen kommer att lägga fram förslag med den inriktningen i höstens försvarspolitiska proposition. Medel som därigenom kan frigöras från det militära försvaret kommer att satsas på att bekämpa inre hot i form av otrygghet, bl.a. genom kriminalitet m.m. Dessa resurser kan användas som tillskott bl.a. till rättsväsendet, exempelvis kriminalvården, polisen inklusive säkerhetspolisen, åklagarväsendet och domstolarna. Tillskotten kommer också att gå till andra områden av central betydelse för tryggheten i samhället, exempelvis till insatser mot alkohol och narkotika samt till satsningar på barn och ungdomar i riskmiljöer. Regeringen har initierat åtskilliga strategiska lagstiftningsprojekt som kommer att leda till moderniseringar och förbättringar inom det civilrättsliga området under den närmaste framtiden. Detta reformarbete är en förutsättning för tillväxt och sysselsättning. Flera projekt syftar till att göra det lättare att starta och driva företag. En planerad ny aktiebolagslag kommer att ge svenska näringsidkare möjlighet att tillgodogöra sig de vinster som exempelvis nya tekniska former för beslutsfattande och nya finansiella instrument möjliggör. Ett arbete pågår också för att redovisningslagstiftningen skall bli såväl enklare som bättre anpassad till internationella redovisningsprinciper. Dessutom bedrivs det arbete i frågan om en alternativ företagsform för enskilda initiativ utan vinstsyfte inom skola, vård och omsorg. 2004/05:1 UTGIFTSOMRÅDE 4 Regeringen har också föreslagit en modern försäkringsavtalslag som förstärker försäkringstagarnas ställning. Försäkringsbolagen får en ökad informationsplikt och skall inte få vägra någon att teckna en liv-, sjuk- eller olycksfallsförsäkring om det inte finns särskilda skäl. För att förbättra kreditgivningen, undvika onödiga konkurser och förstärka de anställdas löneskydd överväger regeringen bl.a. att införa ett samlat insolvensförfarande och ge rätt till lönegaranti även vid företagsrekonstruktion. Ut- sökningsförfarandet skall bli effektivare utan att rättssäkerheten äventyras. Skuldsaneringsprocessen skall förenklas och förbättras. Konsumentskyddet för kreditkortskunder skall förstärkas. Det är viktigt att fortsätta anpassningen av familjerättens regler till en modern syn på familjebildningen och på föräldrarnas roll i barnens liv. Barnets bästa och barns rätt till båda sina föräldrar även om föräldrarna bor i sär är en ledstjärna för det arbetet. Reformeringen av lagstiftning som särbehandlar homosexuella fortsätter. En utredning kommer att tillsättas som skall överväga bl.a. om par av samma kön bör kunna ingå äktenskap. Frågan om gällande straffbestämmelser erbjuder ett tillfredsställande skydd mot barnäktenskap och tvångsäktenskap kommer att ses över. Immaterialrätten har stor betydelse för tillväxt och sysselsättning. Patent, upphovsrätt och varumärken representerar stora värden i en kunskapsintensiv ekonomi. För att författare, konstnärer, kompositörer, artister, uppfinnare och formgivare skall kunna vara säkra på att få ersättning för sitt arbete krävs ett effektivt immaterialrättsligt skydd. Det är viktigt att anpassa upphovsrätten till det digitala informationssamhället. Ett omfattande lagstiftningsarbete på detta område skall enligt planen slutföras . Ett annat viktigt arbete gäller gränser för genpatent m.m. Efter att EG-direktivet om rättsligt skydd för biotekniska uppfinningar genomförts i svensk rätt skall en brett sammansatt kommitté tillsättas för att följa utvecklingen inom området och återkomma med eventuella förslag. Ett konkurrenskraftigt europeiskt patentsystem med en gemensam domstolslösning är viktigt för den europeiska industrin. är pådrivande i detta arbete inom EU. Varumärkesförfalskning och piratkopiering skadar den rätte innehavaren av varumärket eller upphovsrätten. Dessutom har sådan verksamhet ofta förgreningar till annan grov internationell brotts- 2004/05:1 UTGIFTSOMRÅDE 4