prop · GT0349 · 2005-12-15 00:00:00 — tidigare och alla uppgifter lämnas vid ett och samma tillfälle. slipper skicka med handlingar som styrker deras rätt till exportbidrag och får exportbidraget utbetalat snabbare . dare enbart vända sig till en myndighet i stället för som tidigare till både Ökad service gentemot företag genom exempelvis enklare blanketter, för- enklat ansökningsförfarande och minskat uppgiftslämnande har för de företag som har tecknat avtal med kassan gjort det möjligt att göra anmälan av tillfällig föräldrapenning för en- skilda medarbetares räkning. har möjligheten utökats så att sådana anmälningar kan lämnas elektroniskt. direkt ur företagets personal- och löneadministrativa system. innebär att de anställda slipper anmäla frånvaro både hos arbetsgivaren För företagen innebär en elektronisk anmälan att de slipper tidsödande uppgiftslämnande när i efter- hand kontrollerar att den anställde verkligen varit frånvarande under en Ännu nyttjas möjligheten endast av ett fåtal företag. ligheten till förenklad anmälan av tillfällig föräldrapenning har ännu inte medfört att administrationen minskat i någon större omfattning. lymerna blir större bedöms dock effekterna bli större. har skapat webbplatsen Skogens Pärlor. Från den kan omfattande information om skogliga och skogligt relaterade Enligt 14 § skogsvårdslagen (1979:429) skall för- yngringsavverkning som omfattar minst 0,5 ha anmälas till skogsvårds- har anmälans giltighetstid ändrats från två till tre Detta underlättar för den som vill planera sin verksamhet med god framförhållning, men även för den som inte kunnat utföra sin avverkning som tänkt utan måste senarelägga densamma. är en produkt inom ett regeringsupp- drag kring ökad myndighetssamverkan (VISAM). Tjänsten är en för- söksverksamhet och bedrivs i form av ett pilotprojekt på fyra platser i landet. Försöksverksamheten är inriktad på målgruppen företagare och omfattar tjänster. Servicemäklarkonceptet innebär att lokala servicegivare, t.ex. en funktion, får en breddning av sin kom- petens om en myndighets verksamhetsområde och en fördjupad kunskap om myndighetens tjänster. Servicegivaren har sedan möjlighet att i sin ordinarie verksamhet uppmärksamma frågor inom myndighetens område och ge grundläggande vägledning om hur kunden kan gå vidare. har påbörjat ett projekt krångel i hälso- och sjukvård och socialtjänst. I projektet ingår att en förstudie skall göras . Projektet skall inventera och bedöma möjliga insatser för att åstadkomma en mer ändamålsenlig planering och doku- mentation inom hälso- och sjukvården och . Det övergri- pande syftet är att frigöra resurser för direkt patient- och klientarbete. Inom ramen för projektet skall man bl.a. undersöka vilka möjligheter har att bidra till minskad administrativ börda utan att ge avkall på patient- och klientsäkerheten. () arbetar kontinuerligt med att förenkla och underlätta företagens uppgiftslämnande. Förenk- lingsarbetet sker på olika sätt. SCB anser att, utöver nya eller förbättrade metoder och tekniska lösningar, kommunikation och service till upp- giftslämnarna är ett viktigt led i förenklingsarbetet. Uppgiftskraven på företagen har kunnat minskas genom en rad olika åtgärder, såsom mins- kade urval, minskad detaljeringsgrad, samutnyttjande av uppgifter för flera ändamål och generellt genom en omprövning av uppgiftsbehoven. Exempel på konkreta åtgärder som genomförts är ett system för att på ett bättre sätt mäta företagens uppgiftslämnarbörda. har gjort en översyn av så gott som alla patentavdelningens standardblanketter. Texterna har förenklats och språkligt moderniserats. Även blanketternas layout har ändrats utifrån syftet att göra handlingarna mer lättillgängliga för användarna. Patentav- delningens förelägganden har standardiserats på så sätt att textmallar för motiveringar m.m. introducerats. Tillgången till dokument som åberopats i exempelvis tekniska förelägganden har också förbättrats. Ökad service via bl. a. Internetlösningar gentemot medborgare i allmänhet och företag i synnerhet Datainspektionen invigde en ny webbplats som bättre svarar mot de krav som ställs på en 24-timmarsmyndighet. En arbets- grupp har arbetat med att göra prioriteringar för inspektio- nens fortsatta strävan mot 24-timmarsmyndigheten. Den del av webb- platsen som innehåller svar på de vanligaste frågorna om Datainspektio- nens regelverk nämligen personuppgiftslagen (1998:204), inkassolagen (1974:182) och kreditupplysningslagen (1973:1173) har utökats . har lanserat en ny webbplats. På webb- Skr. platsen finns en tjänst för den som vill testa sina möjligheter att få behö- righet att arbeta som elinstallatör. har den som ansökt om behö- righet inte haft möjlighet att bedöma sina chanser att få sin ansökan god- känd utan har varit hänvisad till att avvakta besked från verket. nya testfunktionen tillhandahålls ett preliminärt besked på en gång. går även att göra ansökan om behörighet on-line och få information om när ansökan handläggs. Verkets diarium har lagts ut på webbplatsen. Diariet är sökbart och anger vilken handläggare som har hand om ären- har arbetat med att förbättra kom- munikationen med garantitagarna i ett kundkommunikationsprojekt. betet har syftat till att vid kommunikation med garantitagarna ha ett klart och tydligt uttryckssätt i såväl tal som skrift, särskilt i fråga om kompli- Nämnden strävar efter att arbeta så att förståelse skapas för garantitagarnas behov och att ansvar tas för att relevant infor- mation ges vid lämpliga tillfällen. har tagit fram en förbättrad webbtjänst där arbets- givare kan hämta mer information . Vidare har en speciell guide utvecklats, där arbetsgivaren bl.a. kan räkna på sina kostnader för Webbtjänsten innebär en ökad service för företa- garna, och även en minskad administration för då mycket informationsutbyte kan ske elektroniskt i stället för som tidigare via telefon och fax. Lantmäteriet kommer att göra och lant- mäterimyndigheternas diarium tillgängliga via Internet, vilket förbättrar möjligheterna att följa pågående ärenden. har som målsättning att ett första pilotprojekt beträf- fande utveckling av interaktiva tjänster på Internet skall kunna tas i drift Detta avser anmälan av förlorat gods och anmälan av brott av enklare beskaffenhet där gärningsmannen är okänd och som är enkla Verket för näringslivsutveckling () har utvecklat en servicefunktion via Internet där verket inbjuder företagare att lämna syn- punkter och erfarenheter från regelverk, myndigheters bemötande, ser- vice, handläggningstider m.m. Dessa synpunkter och förslag ger ett bättre underlag för sitt arbete med regelförbättringar. Företagarguiden har fått ett nytt innehåll vad avser finansie- ring, som är ett efterfrågat område för alla som är eller vill bli företagare. På webbplatsen har bl.a. utvecklat en söktjänst om EU-finansie- ring och offentlig finansiering samt information om olika finansierings- former från bank, s.k. affärsänglar och riskkapitalbolag. 2004 igång den sista stora etappen i det elektroniska ärendehanteringssy- stemet med införande av s.k. smarta blanketter för ansökan om utförsel- Genom detta kan ansökan överföras elektroniskt direkt till det När sedan beslut tagits överförs be- slutet elektroniskt försett med elektronisk signatur direkt till sökanden Enligt handlingsprogrammet för minskad administra- tion för företagen var övergången planerad till 2006 men har redan ge- Kemikalieinspektionens webbplats har genom- Skr. gått påtagliga strukturella förbättringar med t.ex. specialingångar för fö- Målsättningen är att det skall vara lätt att hitta relevant information På webbplatsen finns också ett nytt informationsverktyg, benämnt PRIO (prioriteringsguiden), som kan användas av företag, till- synsmyndigheter m.fl. för att få ökad kunskap om olika kemiska ämnen. Kemikalieinspektionen (KemI) har i tidigare rapportering samt även i det handlingsprogram som rapporterades till regeringen aviserat att myndigheten skall påbörja ett projekt som skall möjliggöra för de fö- retag som rapporterar till KemI:s produktregister att lämna uppgifterna Därutöver planeras en samordning mellan nordiska produkt- register, med målsättningen att ett företag som tillverkar/importerar en registreringspliktig kemisk produkt till flera länder inom endast skall behöva anmäla produkten till ett register. information till företagare har väsentligen förbätt- rats genom en ny utformning av verkets webbplats. en tydligare kategoriindelning. En av nyheterna är att företagare som sö- ker information om det konkurrensrättsliga regelverket har fått en egen ingång med riktad information. har omstrukturerat sin webbplats på Internet. Från startsidan är det nu lätt att via sökvägen Startsida Blanketter & Tjänster »Tjänster för företag myndigheter ta sig fram till och ta ut blanketter och liknande för tjänster för företag och myndig- På den nya webbplatsen har det införts möjligheter att under resan få information om trafiken och läget på vägarna via wap och i en hand- På webbplatsen har det även införts en möjlighet för användare av färdskrivare att interaktivt utbilda sig inför ett nytt europeiskt system för Utbildning är av särskilt värde för de små företagen har flera projekt som syftar till att erbjuda verkets kunder elektronisk inlämning av ärenden. Dessa kommer att utformas så att de både innebär förenklingar för kunderna men också förenklar handlägg- ningen inom myndigheten, vilket bl.a. innebär att verket framgent kan få in korrekta ärenden med korta kö- och handläggningstider som resultat. har inom ramarna för sin 24-timmars-myndighetssatsning utvecklat en särskild guide, Småföretagarguiden, som riktar sig till små företag och som stödjer alla delar av utrikeshandelsprocessen. består av en rad e-tjänster som paketerats logiskt för att utgöra ett så bra stöd ur kundens perspektiv som möjligt och med fokus på ovana impor- törer och exportörer, från ett grundpaket med information till mer och mer avancerade tjänster. Som exempel på e-tjänster kan nämnas möjlig- heten att skicka tulldeklarationer över Internet, ordlista över tulltermer, e- kurser, informationshantering samt olika tjänster som främjar interaktivt stöd eller personligt stöd. () arbetar för sådana ändringar av författningar och administrativa rutiner som gör det möjligt för verket att ta emot och hantera ansökningar i elektroniskt form. lellt har ett tekniskt utvecklingsarbete bedrivits. PRV möjligheten till elektronisk ingivning i varumärkesärenden. har resulterat i att mer än hälften av nationella ansökningar av varumär- kesregistreringar ges in i elektroniskt form. har, med anledning av att det inom EG:s marknadsre- glering finns omfattande krav på prisrapportering beträffande specifika varor, gjort det möjligt att rapportera prisuppgifter elektro- niskt. Den elektroniska rapporteringen innebär en viss förenkling för den som är skyldig att prisrapportera och den innebär en väsentligt förenklad administration av rapporterade priser. Styrelsen för ackreditering och teknisk kontroll har arbetat vidare med att införa det s.k. mobila kontoret. Inom ramen för detta på- börjades användningen av digitala rapporter vilket ger de ackrediterade organen möjlighet att digitalt integrera styrelsens bedömningsrapporter med avvikelser i sina kvalitetssystem och i sin interna hantering. har påbörjat ett arbete som syftar till att un- derlätta det årliga uppgiftslämnandet för importörer/tillverkare av alko- holdrycker och restauranger med tillstånd att servera alkoholdrycker. I utvecklingsarbetet ingår att skapa nätversioner av de blanketter som fö- retagarna fyller i och skickar till myndigheten. 2.3.2Myndigheternas slutsatser av arbetet med särskild konse- kvensanalys När det gäller myndigheternas erfarenhet av arbetet med särskild konse- kvensanalys enligt Simplexförordningen kan nämnas att flera myndig- heter anger att förordningen inte väsentligt påverkat något föreskriftsför- slag men att ett antal myndigheter ändå anser att den lett till ett mer strukturerat hänsynstagande till de små företagens villkor vid regelgiv- ning. Den innebär också enligt flera myndigheter bra kontroll för att undvika införandet av onödiga administrativa krav. Vidare kan nämnas att många myndigheter anser att konsekvensanalyser bör utföras på ett tidigt stadium, särskilt med beaktande av att ett mycket stort antal nya föreskrifter baseras på EG-förordningar och EG-direktiv och myndighe- ten då inte har någon valmöjlighet huruvida reglerna skall införas eller inte. Ett flertal myndigheter anser att en av de mest angelägna frågorna är en samordning av konsekvensutredning enligt 27 § verksförordningen (1995:1322) och särskild konsekvensanalys enligt Simplexförordningen. Myndigheterna anser att mycket dubbelarbete skulle kunna undvikas ge- nom en samordning något som även framkom vid det möte med myndig- heternas kontaktpersoner för konsekvensanalyser som arrangerade . Erfarenheterna från arbetet med Simplexförordningen är varierande. Flera myndigheter har i sina rapporter angett att Simplexförordningen inte väsentligt påverkat ett föreskriftsförslag. framhåller dock att förordningen lett till ett mer strukturerat hänsynstagande till de mindre företagen i samband med regelgivning. anser att genom Simplexförordningens pedagogiska uppställning beaktas de små företagens villkor och annorlunda förutsättningar på ett naturligt sätt och i ett tidigt skede. En annan aspekt som framhåller är att förordningen innebär en bra kontroll för att undvika införandet av onödiga administrativa krav. ser förordningen som en bra checklista att förhålla sig till och tycker att den också har lett till att det tillkommit ett formellt krav vid regelgivning inte bara att ta hänsyn till mindre företag utan även att dokumentera de effekter av en regelföränd- Skr. ring som man kan förvänta sig. , liksom ett flertal andra myndigheter, anger att Simplexförordningen bidragit till en ökad medvetenhet om företagens situation. En reflektion som gjorts av Radio- och är att många små företag saknar resurser att lämna syn- punkter i remissförfaranden och konsultationer vilket medför att de öns- kemål som framförs av myndigheten om informationsutbyte, initialt kan medföra en ökning av den administrativa bördan. exempelvis , anger att småföretagarperspektivet och för- enklingar för denna grupp ingår som en naturlig del även i annan verk- samhet än föreskriftsarbetet och ser detta som lika viktigt i ett förenk- lingsperspektiv för företagen. Järnvägsstyrelsen påpekar att det finns andra roller än föreskriftsrollen som kan leda till förenklingar för små Myndigheter vars regler/föreskrifter i huvudsak baseras på EG-förord- ningar och EG-direktiv som Kemikalieinspektionen, , , , och samt Livsme- delsverket, poängterar i sina rapporter att de inte har någon valmöjlighet huruvida dessa skall införas eller inte. lexförordningen som följer av dessa regler har därför mindre betydelse för myndighetens överväganden. och anger att överväganden om hur företags villkor påverkas av reglerna främst är meningsfulla om dessa görs i ett tidigare skede än när föreskrifterna utformas. framhåller att en konsekvensutredning främst fyller sin funktion under pågående förhandlingar när reglerna tas fram inom EG och utgången i sakfrågan är öppen. regelmässigt kommissionsförslag till nya EG-rättsakter. I det läget har företagen möjlighet att lämna synpunkter på reglernas innehåll. nare skedet gör en konsekvensutredning mest nytta som information till Andra synpunkter som också berör när i tiden konsekvensanalysen bör ske har förts fram av . Verket föreslår att 3 § 2 Simp- lexförordningen ersätts av en bestämmelse om att en analys av alternativ till föreskrifter skall göras på ett tidigt stadium. sådan skrivs parallellt med föreskriften men en analys av alternativ till föreskriften bör göras tidigare, helst i samband med en förstudie vilket också angivit i sina interna föreskrifter om arbetet med På detta sätt anser verket att onödigt arbete vid myndigheten kan Kemikalieinspektionen påpekar att Simplexanalyser även görs på andra områden t.ex. när myndigheten får regeringsuppdrag som i förlängningen kan leda till ny lagstiftning. Det är då viktigt att noggrant utvärdera hur en eventuell ny lagstiftning, t.ex. förbud mot ett visst ämne, påverkar En av de mest angelägna frågorna som många myndigheter framhåller är, som tidigare nämnts, en samordning av konsekvensutredningen enligt 27 § verksförordningen och den särskilda konsekvensanalysen enligt Med en samordning, anser bl.a. Luftfartsstyrelsen, att det dubbelarbete som ibland är följden av att utreda ett förslags kon- sekvenser utifrån två förordningar skulle kunna undvikas. man överväger en lösning där bedömningen av effekterna för små företag blir en del av den konsekvensanalys som tas fram i enlighet med verks- förordningen bör det också, framhåller , finnas en un- dantagsmöjlighet motsvarande den som finns i 2 § Simplexförord- ningen, d.v.s. en möjlighet för myndigheten själv att bedöma om en kon- sekvensanalys behöver utföras utifrån betydelsen för berörda. Även Tull- verket anser att denna del bör förtydligas. Även Statens strålskyddsinsti- tut anser att en samordning är viktig. Flera myndigheter har utvecklat olika interna föreskrifter och processer för regelarbetet, t.ex. , , och Styrelsen för ackreditering och teknisk kontroll. Några av dessa anger också att en process för föreskrif- ter bidrar till att man kan samordna och integrera kraven i de två förord- ningarna. Flera myndigheter poängterar dock att arbetet kan förbättras om ett enda regelverk erhålles. Beträffande myndigheternas samrådsförfarande kan nämnas att de allra flesta myndigheter anger att detta sker både genom tidiga diskussioner med berörda organisationer och senare genom ett formellt remissförfa- rande. Många myndigheter har även regelbundna möten med referens- grupper, kommittéer, en testpanel, en rådgivande grupp eller nämnd, in- tresseråd etc. I en del fall har föreskriftsförslaget tagits fram efter förslag från företag. Några myndigheter gör inför större föreskriftsrevideringar undersökningar av hur nuvarande föreskrifter tillämpas i praktiken och gör därefter en första konsekvensanalys. Andra inleder författningsarbe- tet med samråd genom att en arbetsgrupp bildas med representanter från berörda organisationer. Vissa myndigheter har fört fram att det är svårt att få en dialog med små företag, särskilt på områden där det inte finns branschorganisationer. Flera myndigheter nämner med Företagarna och som viktiga parter för samråd. Några myndigheter eftersträvar nordiskt samarbete och samråd. Flera nämner också att kundorientering är ett nyckelbegrepp och att de eftersträvar stor öppenhet i sitt arbete. har i flera av sina verksamhetsområden samråd med företag och branschorganisationer. I vissa fall sker samråd kontinu- erligt genom exempelvis referensgrupper. Ett exempel är i myndighetens egenskap av statistikmyndighet. remitterar alla föreskrifter och allmänna råd till be- rörda branschorganisationer. Verket har ofta också tidiga diskussioner med berörda organisationer under framtagandet av föreskrifter och all- männa råd. Styrelsen för ackreditering och teknisk kontroll (SWEDAC) samråder regelmässigt dels genom remissförfarande när föreskrifter utarbetas, dels genom frekventa kontakter i arbetsgrupper, referensgrupper och liknande där även små företag finns företrädda. SWEDAC finner det dock svårt att finna kanaler för att föra en dialog med små företag, särskilt inom områ- den där det finns få eller inga bransch- eller intresseorganisationer. bedriver genom skogsvårdssty- relserna ett omfattande informellt samråd med skogsägarna. Det kan ske i samband med möten med en enskild skogsägare på dennes ägor eller i Skr. samband med arrangerade möten, som skogsdagar eller skogskvällar, för en grupp skogsägare. Regelbundna möten äger också rum mellan Skogs- vårdsorganisationen och skogsägarorganisationerna, på riksnivå inom Nationella sektorsrådet och på regional nivå inom Regionala sektorsråd. Mer formellt samråd med företrädare för skogsnäringen sker genom det remissförfarande som föregår regelgivning. har följande rutiner vid framtagande av nya eller re- Inför större föreskriftsrevideringar genomförs un- dersökningar av hur nuvarande föreskrifter tillämpas i praktiken och fö- regås av en första konsekvensanalys. samarbete/samråd genomförs med näringsliv och andra myndigheter. Nordiskt samarbete eftersträvas. Alla föreskrifter arbetas fram tillsammans med en språkkonsult. reskrifterna varit i kraft genomförs en utvärdering. inleder ofta ett författningsarbete med samråd i form av att en arbetsgrupp bildas med representanter från berörda insti- tut, däribland branschorganisationer som förväntas ta hänsyn till med- Flera av branschorganisationerna på finansmarkna- den har medlemmar som är att beteckna som småföretag t.ex. , , Fondbolagens före- ning, och Svenska Fondhandlare- Remisser av planerade nya eller ändrade författningar läggs ut på myndighetens webbplats liksom också sammanfattningar av beslu- För att ta reda på hur företagen under tillsyn uppfattar myndighetens verksamhet låter göra årliga Demo- har för det nationella arbetet utvecklat for- merna för samråd genom att en tidigare rådgivande grupp för yrkesfiske- frågor ombildats till en grupp för strukturfrågor. grupp för resursfrågor tillkommit där i första hand nationell reglering diskuteras samt en redskapsteknisk grupp för frågor som rör verkets FoU-avdelning, exempelvis frågor om fiskares deltagande i försök som genomförs av verkets laboratorier. Samrådet inom dessa arbetsgrupper är ett led i den sammantagna beredningsprocessen. huvudsakligen inriktat på fiskets och vattenbrukets organisationer. rektkontakter med enskilda fiskare är dock vanligt förekommande i re- Samrådet med organisationerna är omfattande och kom- pletteras av telefonkontakter och sammanträden vid sidan av det skrift- Kammarkollegiet har en rådgivande I denna har bl.a. utvidgningen av auktorisationsverksamheten till Kemikalieinspektionen försöker alltid ha stor öppenhet i sitt arbete samt i hög utsträckning samråda med andra, exempelvis Näringslivets , företag, branschorganisationer, andra berörda myndigheter och andra intressenter. samråd med arbetsmarknadens parter och berörda myndigheter äger regelmässigt rum genom ett möte i inledningsskedet till ett föreskriftsprojekt. tas ytterligare kontakter med olika intressenter under arbetets gång, t.ex. genom flera möten och en- Samråd sker också genom remissförfarande och i sam- band med styrelsebeslut. I de nya interna föreskrifterna om regelarbete Skr. förtydligas rutinerna beträffande samråd. har årlig kontakt med . tion ges och utbildning hålls. Vidare har verket kontakt med Waldorfs- beslutar om nya eller ändrade föreskrifter ut- formas de nya föreskrifterna regelmässigt, utom vid begränsade änd- ringar av detaljkaraktär, efter samråd med branschorganisationerna Före- ningen för auktoriserade revisorer () och (SRS). Förutom att två av nämndens nio ledamöter är yrkesverksamma revisorer och nominerade av respektive branschorganisation finns när- ingslivet representerat i nämnden genom en ledamot som är nominerad Samråd sker inte bara vad avser utformningen av föreskrifter utan även i t.ex. enskilda ärenden. har en kontaktkommitté bestående av företrädare för de större kundgrupperna och intresseorganisationerna (t.ex. , , , SRS) samt de större ombuden (t.ex. ). Kommittén träffas en gång per Exempel på frågor som tas upp i kommittén är konsekvenser av ny lagstiftning, verkets egna utvecklingsprojekt samt de förenklingar för kunderna som verket ser genom dessa. 2004 skapat en organisation och rutiner för att ta emot, bearbeta och åt- gärda synpunkter som kommer in från kunder och andra. punktshantering är en av grundstenarna i verkets kvalitetsarbete och ser- vicedialog med kunderna. har i samband med föreskriftsarbetet tagit kontakt med enskilda företag och branschorganisationer.