prop · GS03175 · 2005-07-07 00:00:00 — Inom har utarbetats en promemoria med redaktio- nella och andra ändringar av enklare beskaffenhet i lagen (2003:389) om elektronisk kommunikation. Förslagen behandlas i denna proposition. Promemorian har remissbehandlats. Lagförslagen i promemorian finns i bilaga 8. I bilaga 9 finns en förteckning över remissinstanserna. Remis- svaren och en remissammanställning finns tillgängliga i Näringsdeparte- mentet (dnr N2004/5183/ITFoU). Regeringen beslutade att inhämta Lagrådets yttrande över det förslag till ändring av 7 kap. 11 a § och 8 kap. 21 § lagen om elektronisk kommunikation som finns i bilaga 10. Lagrådets yttrande finns i bilaga 11. Regeringen har i propositionen följt Lagrådets förslag. Regeringen återkommer till Lagrådets synpunkter i författningskommen- taren. Regeringen beslutade att tillkalla en särskild utredare för att göra en översyn av vissa frågor om ledningsrätt (dir. 2002:17). Utredningen, som antog namnet ledningsrättsutredning, över- lämnade delbetänkandet Ledningsrätt för elektroniska kommunikationsnät (SOU 2002:83). Förslagen i delbetänkandet behand- lades sedermera i propositionen Ledningsrätt för elektroniska kommuni- kationsnät (prop. 2003/04:136), där regeringen föreslog vissa ändringar i ledningsrättslagen (1973:1144). Efter att beslutat i enlighet med regeringens förslag, trädde lagändringarna i kraft (bet. 2003/04:BoU13, rskr. 2003/04:268, SFS 2004:643). överlämnade utredningen slutbetänkandet Ledningsrätt (SOU 2004:7). Slutbetänkandet innehåller förslag bl.a. om utökade möj- ligheter till upplåtelser av ledningsrätt i andra hand och om en utvidgning av ledningsrättslagens tillämpningsområde så att lagen även får omfatta vissa andra anordningar än ledningar, främst rör eller andra anordningar som anläggs för att dra fram och använda ledning som ingår i ett elektro- niskt kommunikationsnät för allmänt ändamål. En sammanfattning av slutbetänkandet finns i bilaga 12. Utredningens lagförslag finns i bilaga 13. Betänkandet har remissbehandlats. En för- teckning över remissinstanserna finns i bilaga 14. En sammanställning av remissvaren finns tillgänglig i (dnr Ju2004/1107/L1). I denna proposition tar regeringen upp slutbetänkandets förslag om ut- ökade möjligheter till andrahandsupplåtelser och om en utvidgning av ledningsrättslagens tillämpningsområde till att omfatta även vissa andra anordningar än ledningar. Övriga förslag och överväganden i slutbetän- kandet bereds vidare inom . Regeringen beslutade att inhämta Lagrådets yttrande över de förslag till lag om ändring i jordabalken, fastighetsbildningslagen (1970:988) och ledningsrättslagen som finns i bilaga 10. Lagrådet har lämnat förslaget i dessa delar utan erinran. Lagrådets yttrande finns i bilaga 11. I förhållande till lagrådsremissen har vissa ändringar av redak- tionell natur gjorts. Under de sista två hundra åren har en allt snabbare teknisk utveckling inneburit omvälvande samhällsförändringar. I centrum för denna utveck- ling har alltid stått människans strävan efter ett bättre liv, socialt utbyte och ökad kunskap. är det informationstekniken (IT) som dominerar teknikutvecklingen. Samhället håller på att anpassas till en situation där länder, samhällen, människor och marknader knyts allt tätare samman. Genom automatisering och fjärrstyrning ersätts successivt småskaligt hantverk med allt komplexare system och processer. Samhällen växer samman i allt större legala och finansiella informations- och kontroll- system. Traditioner ifrågasätts och diskuteras i ett allt öppnare och informationsrikare samhälle. För att kunna hantera dessa komplexa för- hållanden krävs en samordnad och ansvarsfullt förvaltande politik för informationssamhället. Det övergripande IT-politiska målet är att skall vara ett håll- bart informationssamhälle för alla. I informationssamhället skall varje människa ges möjlighet att utvecklas, delta i samhällslivet och bidra till tillväxten. Inom samtliga politikområden bidrar IT till ökad effektivitet och kvalitet, med utgångspunkt i de olika verksamheternas förutsättningar och behov. En kraftfull politik för informationssamhället lägger grunden för detta, genom statligt ansvar för viss infrastruktur, för samordning av offentliga resurser och tjänster, för lagstiftningen samt genom stöd till utveckling och nytänkande. En ansvarsfull politik för informationssamhället bygger på ett beja- kande av de möjligheter som den snabba utvecklingen av kommunika- tionstekniken medför. Den innebär att de möjligheter som IT ger till den offentliga sektorns verksamheter inom vården, skolan och omsorgen tas till vara. Men den innebär också att de risker och farhågor som finns med den moderna tekniken tas på allvar. Internet har möjliggjort för olagliga företeelser som barnpornografi att spridas med mycket större hastighet och omfattning . Det finns därför starka skäl att tydligare uppmärksamma barnperspektivet i IT . Dessutom möjliggör Internet helt nya typer av brottslighet. Den tekniska utvecklingen har inneburit stora förändringar. Den för- ändrar näringslivets inriktning, arbetssätt och arbetsvillkor. Den föränd- rar statens uppgifter, samhällets institutioner, kulturliv och arbetsliv. Med nya produkter och tjänster för konsumentmarknaden förändras vardags- livet. De flesta människor har kommit i direkt i kontakt med teknik- utvecklingen genom sådana numera vardagliga företeelser som e-post, Internet-banken, mobiltelefoni, ungdomarnas chattande och dataspel. Vi är inte bara konsumenter utan också i allt större utsträckning aktiva producenter av information. På dessa områden går utvecklingen mycket snabbt. I takt med att IT får en allt större roll som struktur och medium för samhälle och vardagsliv ingriper IT-politiken i alltfler samhällsområden och blir en politik för och i takt med samhällsförändringen. första år har politiken successivt gått från en tekniskt dominerad IT-politik till en politik för det framväxande informations- samhället med betoning av den nytta IT ger på en mängd olika områden. På samma sätt har fokus skiftats från direkta insatser inom infra- strukturområdet till bredare generella främjandeinsatser. Detta kräver samordning och strategisk ledning av statens insatser. I denna propo- sition presenteras en politik för effektiv och säker IT-användning i myn- digheter, sjukvård och skola, öppenhet och tillgänglighet samt forskning och innovation för att stödja utvecklingen av svensk IT-industri. Svenska forskare, innovatörer och svenskt näringsliv skall även i fortsättningen spela en viktig roll i utvecklingen av tekniken. Politiken för informa- tionssamhället kan och bör också bidra till att andra politiska mål om jämställdhet, hållbar utveckling, regional utveckling och effektiv för- valtning uppfylls. IT-politik och IT-lösningar måste därför mer och mer bli en integrerad del i alla andra politikområden. En viktig uppgift är att undanröja juridiska hinder. bör det betonas att befintliga lagar och andra bestämmelser gäller, även om IT kan innebära nya former för kommunikation. De skillnader som informationssamhällets tjänster innebär kan kräva särskilda regleringar, såsom lagen om elektronisk kommunikation, särbestämmelser i yttrande- frihetsgrundlagen och lagen om elektronisk handel. Målsättningen bör vara att författningar inte skall hindra elektronisk kommunikation och vara så teknikneutrala som möjligt. Onödiga hinder mot IT bör därför undanröjas. Utnyttjande av IT får inte försämra rättssäkerheten eller myndigheters förutsättningar att fungera. Myndigheterna bör vara elektroniskt tillgängliga dygnet runt för informationslämnande och för att hämta och söka information. IT-politikens tidigare satsningar, IT i skolan (ITiS), allmän tillgång till persondatorer (hem-pc-reformen), införande av elektronisk teknik i för- valtningsarbetet (24-timmarsmyndigheten) och tillgång till väl funge- rande elektroniska kommunikationsnät måste nu kompletteras med stra- tegier för att öka kraften i alla de insatser som görs i stat och offentlig sektor. Fokus förskjuts därigenom från infrastruktur till en samordnad användning av tjänster och utveckling av verksamheten. står inför ett stort förändringsarbete och politiken måste blicka in för att staka ut den väg som innebär att vi verkligen får ett informationssamhälle för alla. Utvecklingen av IT blir alltmer komplex och användningsområdena ökar. Det finns stora möjligheter för medbor- gare, företag och organisationer att ta till sig ny teknik och använda den i vardagen och verksamheterna. Det skapar ett behov av långsiktiga tek- nikbedömningar för framtidens tjänstemiljöer. Regeringen har med intresse följt och aktivt stöttat arbetet i de tekniska framsynsprojekt som bedrivits med (), som projektledare och ett stort antal medverkande organisationer. Denna typ av framåtblickande arbeten är mycket betydelsefulla. 2004/05:175 om vi inte kan planera framtiden kan vi planera för framtiden. mer målmedvetet framtidsarbete kan politiken medverka till att bryta den stämning av oro och trötthet som känne- tecknat debatten. Risken finns att ett sunt kritiskt ifrågasättande av en teknisk utveckling, som går allt snabbare, övergår i en orealistisk önskan om att kunna ställa sig utanför denna utveckling. Tekniken kommer att fortsätta att utvecklas och vi måste hantera den och utnyttja de möjlig- heter som uppstår. Det är politikens uppgift att engagera medborgarna till att aktivt medverka i byggandet av ett allt mer digitaliserat informations- samhälle som också involverar alla människor. IT berör alla sektorer i samhället. En del av IT-frågorna är dock så sam- manbundna med respektive verksamhet att de helt eller huvudsakligen måste hanteras inom respektive sektor. Kärnan i politiken för informa- tionssamhället är de frågor som har en mer generell och gränsöver- skridande betydelse. Vad som kallas politik för informationssamhället kallades, före 1990-talets början, ofta datapolitik. I propositionen Om datapolitik (prop. 1984/85:220) behandlades datatekniken i arbetslivet, den tekniska utvecklingen, utbildning och personlig integritet. Nästa större proposition, med en ännu större bredd, var Åtgärder för att bredda och utveckla användningen av informationsteknik (prop. 1995/96:125). Huvudinriktningen kan sammanfattas med rubrikerna utbildning, rättsordningen och samhällets informationsförsörjning. I propositionen Ett informationssamhälle för alla (prop. 1999/2000:86), föreslogs mål, inriktning och prioritering av områden för IT-politiken. Utgångspunkt för målen, som också beslutade (bet. 1999/2000:TU9, rskr. 1999/2000:256), var position som en av världens mest framstående IT-nationer med bl.a. en stark industriell bas, hög användning av informationsteknik både inom offentlig och privat sektor samt en stark expansion av företag inom IT-sektorn. Ut- vecklingen i samhället beskrevs som den digitala revolutionen eller IT-revolutionen där motorn i processen var informationstekniken representerad överallt i samhället. Det nya IT-politiska målet var att Sve- rige som första land skulle bli ett informationssamhälle för alla. Den vägledande inriktningen var att IT-politiken skulle främja och därmed bidra till ökad uppfyllelse av följande allmänna politiska mål: tillväxt, sysselsättning, regional utveckling, demokrati och rättvisa, livskvalitet, jämställdhet, en effektiv offentlig förvaltning samt ett hållbart samhälle. Vidare beslutades att staten när det gällde bl.a. regelsystem, utbildning och infrastruktur skulle prioritera att öka tilliten till IT, kompetensen att använda IT samt tillgängligheten till informationssamhällets tjänster i syfte att skapa ett informationssamhälle för alla i enlighet med den före- slagna inriktningen av IT-politiken. Den hastiga utvecklingen av Internet och en expansion av kapacitets- Prop. 2004/05:175 krävande kommunikationstjänster kräver mer utbyggnad av IT-infra- struktur med hög överföringskapacitet. En sådan utbyggnad bedömdes i första hand ske genom marknadens försorg, men de glesast befolkade delarna av landet bedömdes behöva ytterligare insatser. Ett omfattande program med stöd till kommuner och enskilda för investeringar i IT- infrastruktur med hög överföringskapacitet presenterades. deltar i det internationella IT-politiska arbetet. pågår om informationssamhället (World Summit on , WSIS). Det främsta målet för toppmötet är att bygga ett öppet samhälle där alla människor i alla länder får tillgång till information och kunskap. Toppmötet skall samla regeringar, näringsliv och det civila samhället för att gemensamt arbeta för att minska digitala klyftor och lägga grunden för ett informationssamhälle som omfattar alla. Regeringen återkommer till de sakfrågor som behandlas inom ramen för WSIS i avsnitten 8.4, 15.15.1, 16.1.4. Inom EU sker det IT-politiska samarbetet främst inom ramen för initi- ativet e-Europa, ett informationssamhälle för alla. Initiativet är en del av den strategi som stats- och regeringscheferna inom EU beslutade vid ett möte i . Det mål som då sattes upp var att göra till den mest konkurrenskraftiga och dynamiska kunskaps- baserade ekonomin med hållbar tillväxt, ökad sysselsättning och social sammanhållning. Det fortsatta IT-politiska samarbetet inom EU kommer att ske med utgångspunkt från kommissionens föreslagna strategi i2010 Det europeiska informationssamhället för tillväxt och sysselsätt- ning. I bilaga 15, Reglering, myndigheter samt EU:s IT-politiska sam- arbete, finns en översiktlig beskrivning av hur arbetet med samråd och information mellan regering och riksdag bedrivs i EU-frågor, såsom EU:s IT-politiska samarbete. 5.3Utvärderingar av den svenska IT-politiken Vikten av att insatserna följs upp och utvärderas underströks av Trafik- utskottet (bet. 1999/2000:TU9) i samband med beslutet om prop. 1999/2000:86 Ett informationssamhälle för alla. I propositionen lades ett antal mål fast för IT-politiken: dels det övergripande målet om att Sve- rige som första land skall bli ett informationssamhälle för alla, dels inriktning av IT-politiken och prioriterade uppgifter. Huvuddelen av dessa har på regeringens uppdrag utvärderats av politiska studier (ITPS) som lämnade en rapport . Regeringen har även givit () i uppdrag att studera utfallet av den IT-politiska inriktningen samt bedöma om det övergripande målet uppnåtts. Nedan presenteras några av de huvud- sakliga slutsatserna från dessa utvärderingar. En utförligare sammanfatt- ning redovisas i bilaga 1. I övrigt återkommer slutsatserna från ITPS i vissa fall i samband med regeringens förslag och bedömningar i denna proposition. Det övergripande målet som gällt för IT-politiken, att som första land skall vara ett informationssamhälle för alla, uttrycker en strävan att skall vara en framstående IT-nation, med hög användning och stor nytta av IT i alla delar av samhället och i alla samhällsgrupper. Upp- följningar och utvärderingar visar, enligt ITPS, att har lyckats relativt bra med att uppnå ett brett deltagande i IT-samhället. En stor och ökande andel av befolkningen använder IT. Exempelvis har andelen per- soner som använder Internet ökat från . Även bland företag och i offentlig sektor har IT-användningen ökat avsevärt . Det råder ingen tvekan om att statliga insatser, t.ex. i form av infrastrukturinvesteringar och systemet med lånedator, bidragit till denna snabba utveckling. Trots att IT-användningen ökar finns det emellertid fortfarande skill- nader mellan olika grupper. Den största klyftan finns mellan olika åldrar. Äldre personer använder IT i mindre omfattning än barn, ungdomar och yrkesaktiva vuxna. Likaså ser vi fortfarande en skillnad mellan personer med olika utbildningsnivå, inkomst och etniskt ursprung. Det finns en större andel IT-användare bland personer med högre utbildning, högre inkomst och med svenskt ursprung, i jämförelse med övriga grupper. Ålders-, inkomst- och utbildningsklyftorna har minskat något . Bland personer med utländsk bakgrund stagnerar dock den förut ökande IT-användningen och klyftorna riskerar att öka. Skillnaden i IT-användning mellan män och kvinnor har däremot minskat avsevärt enligt ITPS utvärdering, för att nu utgöra den minsta skillnaden. Sammanfattningsvis visar utvärderingarna att den förda IT-politiken bidragit till en ökning av allas deltagande i informa- tionssamhället men att de kvarstående skillnaderna mellan olika grupper innebär att målet ännu inte nåtts fullt ut. Internationella jämförelser av hur olika länder positionerar sig på IT-området brukar utgå från kriterier såsom IT-företagens antal och tillväxt, hushållens datorinnehav, Internet- tillgång och bredbandsaccess samt användningen av IT i offentlig och privat sektor. ligger generellt sett bra till i dessa jämförelser men har förlorat flera tätpositioner jämfört med . Trots att ligger bland de främsta IT-nationerna finns det några länder före oss i alla eller flertalet avseenden när ländernas IT-mognad bedöms på detta sätt. IT-beslut lades en vägledande inriktning för IT-politiken fast. IT-politiken skulle främja och bidra till ökad måluppfyllelse inom 18 allmänpolitiska mål. Inriktningsmålen har utvärderats av ESV som undersökt om utvecklingen gått i önskvärd riktning och om statens insatser bidragit till denna utveckling. Utvärderingen har också uppmärk- sammat vilka eventuella hinder som finns för en positiv utveckling samt om relevant statistik och annan data tas fram som möjliggör uppföljning och utvärdering. IT-politiken skulle främja tillväxt genom ökad konkurrenskraft för IT-sektorn, genom att skapa nya marknader, fler jobb och ökad produk- tivitet samt genom en ökning av e-handeln. Enligt ESV:s rapport visar statistik för export och import av IT-relaterade varor och tjänster samt IT:s andel av BNP, att den svenska IT-sektorn har en stark internationell konkurrenskraft som fortsätter att utvecklas i positiv riktning. Enligt rapporten råder det också relativt stor enighet om att den ökade IT-användningen bidragit till ökad arbetsproduktivitet i företag och offentlig sektor, vilket i sin tur bidrar till ökad tillväxt (för en utförligare beskrivning av IT:s effekter på tillväxten se bilaga 16). Ökad e-handel har inte varit den motor för tillväxt som allmänt förväntades. Visserligen har hushållens, offentliga sektorns och näringslivets e-handel ökat avse- värt, men inte i den omfattning som förutsågs. Bara ungefär en tiondel av de statliga myndigheterna har infört någon form av e-handel, t.ex. upp- handling med elektroniska hjälpmedel. Bland kommunerna är denna andel . Offentliga sektorn har således inte en särskilt fram- trädande roll som föregångare inom e-handel enligt ESV:s rapport. När det gäller e-handel mellan företag samt hushållens e-handel, har användningen av Internet för kommersiella syften ökat snabbt . Exempelvis har andelen personer i åldersgruppen som sköter sina bankaffärer via Internet ökat från 10 till . Andelen av hushållen som handlar varor över Internet har ökat från . Vidare var IT-politikens inriktning att sysselsättningen skulle främjas genom IT-utbildning av god kvalitet på alla nivåer, som ökar anställbar- heten. IT-relaterade utbildningar finns på alla nivåer inom utbildnings- väsendet, såväl inom grundskola, gymnasieskola, högskola som i övrig vuxenutbildning i privat och offentlig regi. Även på högskolenivå ut- vecklas IT-användningen successivt även om satsningarna varierar stort mellan olika högskolor. undersökningar visar dock att en stor andel av de nyutexaminerade lärarna anser att de inte fått till- räcklig kunskap om hur IT kan användas i undervisningen. IT-kompetens krävs numera inom flertalet yrkesområden och sektorer och kan bidra till ökad attraktivitet på arbetsmarknaden. För vissa av de arbetssökande kan bristande IT-kompetens vara en orsak till arbetslöshet, som således kan avhjälpas med utbildningsinsatser för denna grupp (en utförligare beskrivning av IT-användning och IT-utbildning lämnas i bilaga 17). Den regionala utvecklingen skulle främjas genom en bra IT-infra- struktur som skapar förutsättningar för tillväxt i hela landet. ESV menar att har kommit långt i arbetet med en väl fungerande IT-infra- struktur som täcker hela landet. De statliga insatserna har bidragit till en god grund för företagande i glesbygd såväl som i andra regioner. Demokrati och rättvisa skulle främjas genom användning av IT för att öka allas möjligheter till information och delaktighet i politiska besluts- processer, ett aktivt medborgarskap och ökade möjligheter att använda yttrandefriheten. Möjligheterna att använda IT i demokratiska processer undersöks i olika försöksverksamheter och lokala initia- tiv. Det finns enligt ESV:s rapport många exempel som visar hur IT används av medborgare och beslutsfattare för att finna och sprida infor- mation och för att föra en dialog och därmed främja den representativa Prop. 2004/05:175 demokratin och ett brett medborgerligt deltagande. Regeringens bedömning: Politiken för informationssamhället bör väg- ledas av ett övergripande mål med tre delmål. Delmålen bör ersätta den IT-politiska inriktning och de tre prioriterade uppgifter som tidigare beslutat. Skälen för regeringen bedömning: Som framgår av avsnitt 5 beslu- tade 2000 dels det övergripande målet att som första land skulle bli ett informationssamhälle för alla, dels IT-politikens inrikt- ning inom olika politikområden (18 inriktningsmål). fattade vidare beslut om tre prioriterade uppgifter för staten, nämligen att öka tilliten till IT, att öka kompetensen att använda IT samt att öka tillgängligheten till informationssamhällets tjänster. Regeringens förslag i denna proposition till mål och delmål ligger i sak ganska nära nu gällande mål, IT-politikens inriktning och prioriterade uppgifter. Däremot föreslås en väsentlig förenkling av målstrukturen för att underlätta uppföljningen. Politiken för informationssamhället, IT-samhället, bör även fortsätt- ningsvis vägledas av ett övergripande mål. De 18 inriktningsmålen före- slås däremot ersättas av delmål 13 (om kvalitet, tillväxt samt tillgäng- lighet och säkerhet) på det sätt som närmare beskrivs i nedanstående avsnitt. De prioriterade uppgifterna föreslås nu förändras på följande sätt: Tillgängligheten ersätts av delmål 3, Tillgänglighet och säkerhet och avser framför allt IT-infrastrukturen. Tilliten motsvaras i det nya förslaget delvis av delmål 3, delvis av begreppet förtroende. Därmed avses behovet av användarnas förtro- ende dels för att teknik och system fungerar, dels för att innehållet inte hotar integriteten eller är skadligt för barn. Kompetensen ingår i det nya förslaget som ett av medlen för del- mål 2, Tillväxt, bl.a. innebärande att särskilt småföretagare bör få hjälp med att öka sin IT-kompetens för att därmed kunna utnyttja IT på ett till- växtskapande sätt. Delmål 1 Kvalitet och delmål 2 Hållbar tillväxt avser effekterna av IT i samhället, medan delmål 3 Tillgänglighet och säkerhet gäller viktiga red- skap i politiken för informationssamhället. Utöver de mål som föreslås lägga fast redovisas regeringens avsikt att prioritera insatserna för att skapa ett bättre förtroende för IT och att utveckla formerna för samordning och uppföljning av politiken. Målet för politiken för informationssamhället Regeringens förslag: skall vara ett hållbart informationssam- hälle för alla. ITPS rapport lärande IT-politik för tillväxt och välfärd: () föreslår att Ett informa- tionssamhälle för alla även i fortsättningen bör vara ledstjärnan för svensk IT-politik. ITPS kritiserar den tidigare målformuleringen om ett informationssamhälle för alla före alla andra länder med att den ger intryck av en reaktiv politik om ligger först är allting bra och man kan utan förändringar fortsätta på den väg man valt. Remissinstanserna: Statskontoret, , Handikappom- budsmannen, och in () in- stämmer i ITPS förslag beträffande IT-politiska mål. Handikapps- ombudsmannen och pekar på att det är viktig att göra informationssamhället tillgängligt för människor med funktionsned- sättningar.