prop · GT032 · 2005-09-29 00:00:00 — Remissinstanserna: Alla remissinstanser som kommenterat förslagen instämmer i dem, däribland , , Riks- försäkringsverket, , , Handi- kappförbundens samarbetsorgan, LO, , , Svenskt näringsliv och . Kommitténs förslag om att den s.k. punktregeln ska mjukas upp får invändningar från två remissinstanser, Statskontoret och Lunds univer- sitet , som menar att problemet med långa meningar i källtexter måste lösas på annat sätt. Skälen för regeringens bedömning Den påbörjade EU-språkvården visar på ett stort behov av fortsatt verksamhet Att EU-lagstiftningen är begriplig för gemene man är en grundläggande demokratifråga och har stor betydelse för rättssäkerheten. Även allmän- hetens tilltro till unionen som sådan förutsätter att de texter som produ- ceras i EU:s institutioner är tillgängliga och begripliga. Med utgångs- punkt i dessa fundamentala grundsatser har regeringen initierat en EU- språkvård inom . Verksamheten påbörjades och inbegriper dels påverkan i olika EU-sammanhang för att källtexterna ska skrivas klart och enkelt, dels information och rådgivning till svenska tjänstemän, översättare och andra personer som deltar i arbetet med såväl källtexter som svenska översättningar. Ett kontaktnät har byggts upp för EU-språkvården med särskilda kontaktpersoner på departement och myndigheter. Kontaktnätet omfattar också andra språkvårds- och terminologiorgan i och . EU-språkvården fungerar ofta som kontaktpunkt för översättare och juristlingvister i institutionerna och kan förmedla och samordna deras frågor och synpunkter i framför allt termfrågor. En viktig uppgift för EU-språkvården har varit och är att bevaka och påverka de reformer som kommissionen föreslagit när det gäller ökad öppenhet och tillgänglighet och särskilt regelförbättring inom EU. Formuleringar om att EU-texter måste utformas klart och enkelt finns nu i flera EU-dokument, ofta på svenskt initiativ. Vi ser med tillfredsställelse på att flera åtgärder för att åstadkomma bättre källtexter och därmed billigare och bättre översättningar har påbörjats inom kommissionen. rättstjänst granskar förslag till rättsakter när generaldirektoraten begär det, och viss utbildning i författningsskrivning ges. sättarna har det inrättats en särskild service för granskning av källtexter innan de översätts, dock inte författningstexter. Med tanke på den mängd texter som produceras i institutionerna är insatserna emellertid otillräck- Dessa åtgärder för att åstadkomma bättre källtexter, framför allt rätts- akter, är en följd av de krav som ställs på institutionerna i det inter- institutionella avtalet om gemenskapslagstiftningens redaktionella kvalitet (EGT 1999/C73). En handledning som bygger på avtalet publice- rades (Gemensam praktisk handledning för utform- ningen av gemenskapslagstiftningen, Publikationsbyrån 2003). viktigt att bevakar att institutionerna ser till att rekommenda- tionerna som finns i avtalet och i handledningen får genomslag, men också att utvecklingsarbetet fortsätter. Angelägna uppgifter i den fortsatta språkvården granskningsenhet fick medel motsvarande en årsarbetskraft, som i allt väsentligt använts för att organisera och påbörja det arbete som kort beskrivits. Det är viktigt att det påbörjade arbetet kan drivas vidare och att förutsättningar ges så att arbetet kan bli I betänkandet Svenskan i EU (SOU 1998:114) föreslogs att en central samordning i EU-språkliga frågor skulle inrättas i Regerings- kansliet och att den till en början skulle bestå av 23 årsarbetskrafter. Som språkkommittén påpekat bör EU-språkvården behållas i Reger- Det är viktigt att EU-frågorna kan hanteras snabbt och inom de tidsramar som gäller för beredningen av sådana ärenden. En angelägen uppgift för EU-språkvården bör vara att ge råd vid granskningen av viktigare rättsakter. Det gäller främst den svenska över- sättningen när texten behandlas i en rådsarbetsgrupp, men granskning och rådgivning bör också erbjudas på ett tidigare stadium. sen anser att svenska myndigheters tjänstemän och experter i högre grad skulle kunna bidra till språkliga förbättringar tidigt i processen, dvs. förslag till rättsakter utarbetas i kommissionen, om det klart framgår att sådana synpunkter bör lämnas. Riktlinjer om hur de som deltar i institu- tionernas arbetsgrupper kan lämna synpunkter på EU-texter finns redan, men riktlinjerna behöver spridas och göras allmänt kända. Bland remissinstanserna understryker också att arbetet med att förbättra EU-texterna är mycket angeläget. experter ingår i en mängd arbetsgrupper och ställs inför problemet att finna de rätta uttrycken för vad som avses och hur detta ska formuleras i EU-lagstiftningen. Även (nu Försäk- ringskassan) betonar att måste verka för begripligare grundtexter. 2005/06:2 Det är viktigt att tillgång till information inte bara blir en formsak utan att tillgång betyder tillgänglighet i ordets verkliga betydelse att med- borgarna förstår vad de läser, anser verket. Det bör alltså vara en angelägen uppgift för EU-språkvården att nå alla dem som är involverade i EU-arbetet och ge dem ny kunskap och inspi- rera dem till egna initiativ. Det kan ske genom seminarier och förmedling av aktuell information. Det kontaktnät i EU-språkliga frågor som skapats på departementen och vissa myndigheter bör utökas och underhållas. riktlinjearbetet bör EU-språkvården som samarbeta med EU- institutionerna så att rekommendationerna i översättningsarbetet blir desamma som i textarbetet i . anser att också bör verka för att det på alla språk utarbetas råd för hur texter kan utformas för att lättare kunna över- Sådana råd har EU-språkvården tillsammans med UD redan gett ut för svenska texter som översätts till andra språk (Skriften Tala för att Skriva för att översättas, UD-PIK 2001). Skriften har också på svenskt initiativ översatts och anpassats till franska och engelska av Översättningscentrum för Europeiska unionens organ för att användas i centrumets kvalitetsarbete för bättre källtexter. har i sitt remissvar framhållit vikten av att det finns en samordning för EU-språkfrågor i och att den kunskap som samlas där inkluderas i tolk- och översättningsutbildning- Även samarbete med universitet och högskolor bör därför i viss mån ingå i EU-språkvårdens verksamhet. För att komma åt problemet med långa och komplicerat byggda meningar i EU-rättsakter har både och språk- kommittén föreslagit att ska verka för att den s.k. punktregeln mjukas upp vid översättningar. Punktregeln innebär att en mening i käll- texten måste motsvara en mening i den översatta texten, vilket är motive- rat av den hänvisnings- och ändringsteknik som används i EU:s författ- Ett par remissinstanser har påpekat att problemet med långa meningar hellre löses genom att påverkar källtexternas utform- Vi delar den uppfattningen. Det finns som nämnts rikt- linjer i EU:s institutioner om att skriva korta och enkelt byggda Det bör därför vara en uppgift för EU-språkvården att aktivt medverka till att dessa riktlinjer blir kända och tillämpade. Samordning av svensk terminologi och utveckling av uppmärkta textdatabaser nödvändiga för översättningsarbetet Frågan om myndigheternas ansvar för sin terminologi och utvecklingen av textdatabaser hänger nära samman med EU-språkvården och övrig Inte minst för tolkar, översättare och granskare skulle t.ex. en samlad flerspråkig rikstermbank vara utomordentligt värdefull i det dagliga arbetet och underlätta en konsekvent termi- nologianvändning i t.ex. svenska lagtexter. Frågan om en sådan riks- termbank behandlas i IT-propositionen (2004/05:175). Genom översättningsarbetet i EU har det successivt samlats alltfler svenska uttryck och termer i EU:s termdatabaser, men de olika ämnes- områdena är långtifrån täckta. Terminology for Europe), som enligt uppgift från Europeiska kom- Prop. 2005/06:2 missionen kommer att bli allmänt tillgänglig på Internet , är en sammanslagning av institutionernas tidigare termdatabaser. har fått testa programvaran, som tagits fram för IATE och funnit att den skulle kunna användas också för en svensk rikstermbank. Det är enligt vår mening önskvärt att få till stånd en sam- ordning och kvalitetssäkring av den terminologi som svenska myndig- heter använder och utarbetar och införa termerna i en riksterm- bank. Även uppbyggnaden och utvecklingen av uppmärkta (dvs. språkveten- skapligt analyserade) textdatabaser i en nationell språkbank är av bety- delse för EU-språkvården. Det är då önskvärt att svenska författningar, inklusive central EU-lagstiftning och andra viktiga offentliga texter inkluderas. Som framgår av tidigare avsnitt (avsnitt 6.3) bör den nya språkvårdsorganisationen få till uppgift att verka för detta. 8.1Språkundervisning för elever med utländsk bakgrund samt för nationella minoriteter Regeringens bedömning: De insatser som görs för att förstärka språk- undervisningen för elever med utländsk bakgrund och för de nationella minoriteterna bör fortsätta. Modersmålsundervisningens status bör höjas och innovativa lösningar på området stödjas som det görs insatser för utvecklingen av svenskundervisningen för elever med annat modersmål än svenska. förslag: Överensstämmer i stora delar med regeringens bedömning. Remissinstanserna: Alla remissinstanser som kommenterat detta avsnitt är i grunden positiva till kommitténs förslag. Många remissinstan- ser, bl.a. , betonar vikten av att höja statusen för ämnet svenska som andraspråk samt att höja lärarkompetensen inom ämnet. Nationellt centrum för sfi och svenska som andraspråk understryker vikten av att föreslagna åtgärder vidtas . Framför allt represen- tanter för de nationella minoritetsspråken har lämnat positiva kommen- tarer på förslaget om modersmålsundervisningen. Skälen för regeringens bedömning Språkbehärskningen har central betydelse för skolframgången Språkutvecklingen för många elever med utländsk bakgrund, såväl i svenska språket som i modersmålet, är en mycket viktig faktor för att eleverna ska få en lyckad skolgång. Goda kunskaper i svenska språket är en central och självklar förutsättning för att en elev med utländsk bak- grund ska lyckas i skolan och i förlängningen integreras i det svenska pekar också i princip all nationell och internationell forskning på att även utvecklandet av modersmålet har stor betydelse för elevernas skolgång, såväl för den kulturella identiteten som för språk- inlärningen och lärandet i ett mer övergripande perspektiv. Många elever med utländsk bakgrund som kommer till sent under sin skoltid kan ha med sig goda ämneskunskaper från sina hem- Innan de har tillräckligt goda kunskaper i svenska språket för att fullt ut kunna tillgodogöra sig undervisningen i olika ämnen kan det ge positiva effekter att låta eleverna få en del av sin undervisning, i t.ex. matematik, på modersmålet. De försök som genomförts på olika håll i landet har gett goda resultat. Brister, vidtagna åtgärder och behovet av fortsatta insatser Olika undersökningar visar att det finns en rad brister i modersmåls- undervisningen och undervisningen i svenska som andraspråk. generellt låga status och bristen på behöriga lärare är kanske det som När det gäller svenskundervisning för elever med svenska som andra- språk behövs insatser för att höja kvalitén. ling har genomfört en kartläggning av situationen för ämnet svenska som andraspråk och konstaterar att det behövs omfattande utvecklingsinsatser för att förbättra situationen för dessa elever. Ett av de största problemen inom detta område är brister i lärar- genomförde ett antal lärosäten efter initiativ från regeringen en särskild utbildningssatsning riktad mot lärare i svenska som andraspråk. I tilläggsbudgeten (prop. 2003/04:1) föreslog vi att sammanlagt 510 utbildningsplatser skulle ställas till för- Nationellt centrum för sfi och svenska som andraspråk funge- rade som samordnare för utbildningssatsningen. I en delrapport våren 2004 konstaterade centrumet att man lyckats fylla i princip alla utbild- ningsplatser samt att studenterna varit mycket positiva till utbildningarna. Även beträffande undervisning i och på modersmålet har det konstate- rats stora brister. framhåller i sin stora undersökning av modersmålsundervisning Flera språk fler möjligheter, rapport 228 från 2002, att det behövs ett antal åtgärder för att förstärka modersmålsunder- Verket konstaterar att omfattningen av modersmålsunder- visningen minskat , och beträffande modersmålsstöd i förskolan är denna minskning mycket stor. I undersökning framhålls också att attityderna till modersmålsundervisning ute i kommunerna behöver förändras. pekar på att de formella förutsättningarna (i statliga styrdokument) för en välfungerande modersmålsundervisning förefaller finnas men att det finns organisatoriska och praktiska hinder. Det handlar bl.a. om att modersmålsundervisning schemaläggs efter skoldagens slut, att lärarna inte är en del av lärargemenskapen på skolorna samt om bristande En negativ attityd till modersmålsundervisning från många kommuner framhålls som en orsak till detta tillstånd. också på bristen på utbildade modersmålslärare saknade drygt hälften av landets modersmålslärare pedagogisk utbildning. Vi har med anledning av de konstaterade bristerna vidtagit ett flertal åtgärder för att förbättra skolsituationen för elever med utländsk bak- Myndigheten för skolutveckling har fått som sitt viktigaste upp- Prop. drag för åren 20032005 att arbeta för en förbättrad förskole- och skol- situation i segregerade områden. I uppdraget framhålls särskilt att myndigheten i sitt arbete ska uppmärksamma goda exempel på moders- målsundervisning och undervisningen i ämnet svenska som andraspråk samt hur skolan använder skönlitteratur i undervisningen och hur biblio- I anslutning till detta uppdrag fattade vi även beslut om att en för- söksverksamhet med tvåspråkig undervisning i årskurserna 79 i grund- skolan skulle inledas. Myndigheten för skolutveckling ska följa och stödja denna försöksverksamhet. Förskolan har även fått ett förtydligat uppdrag att stärka de barn som har mångkulturella identiteter. ändrades läroplanen för för- skolan (Lpfö 98). Ett nytt mål har införts som innebär att barn med annat modersmål än svenska ska få stöd i sin identitetsutveckling samt sin för- måga att kommunicera såväl på svenska som på sitt modersmål. I budgetpropositionen aviserade regeringen att det under 2006 och 2007 ska avsättas 70 respektive för för- stärkta satsningar på skolor i segregerade områden. fick Myndigheten för skolutveckling i uppdrag att ta fram en plan för hur överenskommelser om användning av dessa medel ska kunna träffas mellan, å ena sidan, myndigheten och, å andra sidan, kommuner och andra centrala aktörer. I uppdraget anges att myndigheten ska fästa sär- skild vikt vid bl.a. insatser för språkutveckling för elever med utländsk bakgrund, såväl vad gäller svenska språket som modersmålet. läsutveckling ska prioriteras. I detta sammanhang ska skolbibliotekets pedagogiska funktion och roll som kreativ språk- och läsmiljö särskilt Uppdraget ska redovisas till regeringen senast den 30 Myndigheten för skolutveckling har utvecklat och driver webbplatsen Tema modersmål som innehåller information och kommunikations- verktyg riktade främst till verksamma inom området men även till föräld- rar och elever. Ambitionen med webbplatsen är främst att stimulera till nätverksbyggande och lyfta fram goda pedagogiska resurser. även ett arbete med att utveckla stöd till distansundervisning inletts. Webbplatsen har temaplatser för olika språk som drivs av aktiva modersmålslärare och finns 28 språk på webbplatsen. det mycket viktigt att stödja innovativa metoder och användandet av nät- baserad undervisning för att stärka språkutvecklingen för elever med annat modersmål än svenska och nationella minoritetsspråk. bakgrund har regeringen beslutat om att avsätta 2 miljoner kronor för fortsatt utveckling av webbplatsen. De särskilda insatser som genomförs för elever med utländsk bakgrund ger goda förutsättningar att förbättra deras förskole- och skolsituation, i Den svenska skolan styrs av lag, läroplaner och förordningar. starkt prioriterat insatser för att höja förskolans och skolans kvalitet och nå uppsatta mål. För att mer personal ska kunna anställas i förskola, skola och fritidshem kommer statsbidragen till kommunerna att sammantaget ha förstärkts med 2007. provsystemet är ett viktigt verktyg för att ge skolorna stöd att följa elevernas kunskapsutveckling och ge alla elever förutsättningar att nå Prop. 2005/06:2 målen. har fått i uppdrag att utveckla detta och utveckla diagnostiskt material även för de lägre årskurserna. Resurser avsätts för att förstärka det nationella uppföljningssystemet. Vi förbereder förslag till en moderniserad skollag med målsättningen att en proposition ska kunna presenteras för . Några av utgångspunkterna för den nya skollagen är att skolan ska ge alla elever kunskaper , att trygghet och studiero ska råda i skolan samt att utbildade och behöriga lärare är skolans främsta tillgång. En närmare redogörelse av vidtagna åtgärder, för planerade insatser och anvisade medel framgår av budgetpropositionen , utgiftsområde 16 Utbildning och universitetsforskning. 8.2Kunskaper i flera språk allt viktigare Regeringens bedömning: Språkens roll inom svensk utbildning bör stärkas. förslag: Överensstämmer med regeringens bedömning. Remissinstanserna: Remissinstanserna har inga invändningar mot förslaget. Skälen för regeringens bedömning utgör i ett globalt perspektiv ett litet språkområde. ökar det internationella utbytet på alla områden. Att kunna behärska flera språk blir därför allt viktigare i dagens internationaliserade samhälle. Den moderna informationstekniken ger möjligheter till ökad kommuni- kation över nationsgränserna. Goda kunskaper i främmande språk är avgörande för rörligheten i och övriga världen, såväl för studier som för resor, arbete och handel. Språkkunskaper bidrar också till att utveckla förståelse, respekt och tolerans för andra människors levnads- villkor och kultur. har därför också ställt sig bakom det gemen- samma europeiska utbildningsmålet att främja kunskaper i två främ- mande språk utöver modersmålet. Svenska elever har mycket goda kunskaper i engelska I har engelskan en särställning bland de främmande språken i såväl skola som samhälle. Ett godkänt betyg i engelska från är ett krav för att tas emot på ett nationellt program i gymnasieskolan. I gymnasieskolan är engelska ett av kärnämnena, vilket innebär att alla elever fördjupar sina kunskaper i engelska oavsett program. De svenska eleverna har i allmänhet en mycket god färdighets- nivå i engelska. Av eleverna i uppnådde kunskapsmålen i ämnet. utvärdering NU 03 visar också en till övervägande del ljus bild av elevernas kunskaper i engelska. resultat bekräftas också av en internationell jämförelse (Assessment of English, 2004). Svenska ungdomar hävdade sig mycket väl, i synnerhet när det gäller att förstå vad de hör och läser, när ungdomars kunskaper i åtta europeiska länder redovisades. länder ligger i topp. Skillnaderna mellan svenska flickor och pojkar är också mycket små i såväl kunskaper som attityder till engelska. De allra flesta elever som slutför utbildningen i gymnasieskolan har godkända betyg i kärnämneskursen engelska A (, Skol- verket rapport 257). I gymnasieskolan finns också en stark motivation för att välja fördjupningskurser i engelska utöver den obligatoriska nivån. Av statistik över slutbetygen framgår också att 3 ung- domar av 10 på program med yrkesämnen valde att fortsätta med engelska B, som är obligatorisk på studieförberedande program. elever i gymnasieskolan väljer också den mest avancerade kursen engelska C, som inte är obligatorisk på något program. sammanfattande bedömning att kunskapsnivån i engelska är mycket god och att insatser för att stärka engelskans ställning i skolan därför inte Nödvändigt med goda kunskaper även i andra språk än engelska Genom läroplansreformerna infördes ett förstärkt program för främmande språk i . Kommunikativ färdighet och interkultu- rell förståelse utgör språkkursplanernas två centrala delar. ett språkval med målet att i första hand studera ett andra främmande språk, oftast tyska, franska eller spanska. Det finns en möjlighet att välja andra alternativ såsom svenska, svenska som andraspråk, engelska, modersmål eller teckenspråk. Alternativet att läsa engelska eller engelska i kombination med svenska väljs av av eleverna, ofta efter det att de läst tyska, franska eller spanska . också att läsa ett tredje främmande språk, även om få utnyttjar den. av alla elever i väljer således att påbörja studierna i tyska, franska eller spanska, men endast ca tre fjärde- delar av dessa slutför studierna i det valda språket, vilket innebär att 60 procent av eleverna får slutbetyg i ett andra främmande språk. förbättring jämfört med då endast ca hälften av eleverna hade ett slutbetyg från i dessa språk. Vi ser dock med oro på att intresset för att studera andra främmande språk än engelska tycks minska I särskilt hög grad gäller detta tyska språket, medan intres- set för franska varit relativt . Dock har intresset ökat markant för Även i gymnasieskolan minskar intresset för att läsa moderna språk. Alla nationella program har ett valbart utrymme inom programmets ram och ett utrymme för individuella val. Det innebär att alla elever har möjlighet att välja språkkurser, men också möjlighet att välja andra ämnen och kurser än språk. På de program där det är obligatoriskt att läsa fler språk, kan eleverna välja att börja med ett nytt språk eller fortsätta med sitt grundskolespråk. Andelen som fortsätter att fördjupa sina kun- skaper över grundskolenivån har minskat under den senaste tioårs- perioden, men även andelen som läser nybörjarspråk minskar i gymna- Till stor del beror detta på att möjligheterna att välja språk inte tas till vara. Allt färre elever har kunskaper i tyska och franska mot- svarande den nivå som tidigare benämndes B-språk och som i den trapp- Prop. 2005/06:2 stegsformade modell som används kallas steg 4. antalet något i spanska. Engelskans dominerande ställning inom fritidssfären, i yrkesliv och studier tycks medverka till att viljan att lära andra främmande språk på åtminstone medelavancerad nivå avtar. Många föräldrar och studerande, liksom många företag och medier, uppfattar i alltför hög grad kunskaper i engelska som inte bara nödvändiga utan också tillräckliga. Alla goda krafter måste samverka för att motivera och stimulera fler elever att lära fler språk. menar i sin analys av resultaten i engelska (NU 03) att det är viktigt att undervisningen i alla språk tar till vara de fördelar som nya kommunikationssätt ger. Ett fortsatt lokalt pedagogiskt utveck- lingsarbete och kompetensutveckling av språklärare i både det obliga- toriska skolväsendet, gymnasieskolan och vuxenutbildningen är nöd- vändiga insatser för att stärka språkens ställning. Som nämnts ovan finns en stor grupp elever som antingen inte når målen för språkvalet i den obligatoriska skolan eller som avbryter sina studier . Dessa elever ska ges ett skriftligt omdöme som kvitto på de kunskaper de har inhämtat. gjorde regeringen det obligatoriskt för skolorna att ge elever som inte når målen i ett ämne i årskurs 9 respektive specialskolans årskurs 10 ett sådant skriftligt omdöme. Genom att skyldigheten också omfattar de elever som avbrutit sina språkstudier kan det skriftliga omdömet fungera som en positiv bekräftelse på de språkkunskaper som eleven faktiskt tillägnat sig. Därigenom kan elevens motivation för fortsatta språkstudier öka. Omdömet kan även underlätta för en mottagande gymnasieskola att placera eleven i rätt grupp i de fortsatta språkstudierna. Vi avser att noga följa utvecklingen på område för att se om det finns behov av ytterligare insatser. Vi har i det kursplaneuppdrag som fått med anledning av beslut om reformeringen av gymnasieskolan () gett i uppdrag att analysera hur intresset för språk kan stärkas i gymnasieskolan.