prop · GT035 · 2005-09-29 00:00:00 — Ordalydelsen görs neutral till huruvida det är någon annan myndighet eller själv som i fastighets- registrets allmänna del skall föra in en anteckning om avlösning. I ett nytt fjärde stycke upplyses om de bestämmelser i fastighetsbild- ningslagen där det framgår vem som har uppgiften att föra in anteck- ningen i fastighetsregistrets allmänna del. Upplysningen bidrar till ökad tydlighet för den som tillämpar paragrafen. Se i övrigt allmänmotiveringen i avsnitt 8.3.2. Sammanfattning av betänkande Lantmäteriet nya vägar för ökad samhällsnytta (SOU 2003:111) Vi har haft i uppdrag att utreda den statliga lantmäteriverksamhet som bedrivs inom , de länsvisa lantmäterimyndigheterna och det statliga bolaget . I uppdraget har ingått att utvärdera den omstrukturering av det statliga lantmäteriet som ägt rum samt att lämna förslag rörande den framtida lantmäteriverksamhetens syfte, avgränsning, organisation, verksamhetsformer och finansiering. Den grundläggande geografiska informationen och fastighetsinforma- tionen samt fastighetsbildningen har goda samhällsekonomiska effekter. Den tekniska utvecklingen möjliggör ökande samhällsnytta. Omvärl- den ser bl.a. ett ökat behov av den grundläggande informationen i fram- tiden. Den internationella utvecklingen, i vilken genom Lant- mäteriverket har en stark ställning, går mot ökad enhetlighet och sam- ordning vad gäller teknikutveckling, standarder, geodetiska referens- system m.m. Lantmäteriverksamheternas karaktär av grundläggande infrastruktur och dess goda samhällsekonomiska effekter utgör grunden för det offent- liga åtagandet inom området. I kapitel 7 redovisas den målbild för den framtida lantmäteriverk- samheten som ligger till grund för våra förslag. Målbilden utgår från de begrepp som vi uppfattar som grundläggande i den nuvarande och fram- tida lantmäteriverksamheten: förtroende, rättssäkerhet, kvalitet, kompe- tens och kostnadseffektivitet. Utvärderingen av det statliga lantmäteriets omstrukturering beslutade om en ny organisation för lantmäteri- och fastighetsdataverksamheten (prop. 1993/94:214, bet. 1993/94:BoU 19, rskr. 1993/94:375) och om finansiering av verksamheten (prop. 1994/95:166, bet. 1994/95:BoU17, rskr.1994/95:313). Besluten innebar en betydande omstrukturering av lantmäteriet. De viktigaste delarna i omstruktureringen var följande. En ny central organisation för det statliga lantmäteriet bildades genom att fördes samman med till en ny myndighet. Ett stort antal överlantmätar-, fastighetsbildnings-, och fastighets- registermyndigheter fördes samman till nya lantmäterimyndig- heter med länen som verksamhetsområde. Finansieringen av grundläggande geografisk information och fastighetsinformation skulle baseras på att staten skulle finansiera uppbyggnad av databaser och en del av förvaltningen, medan användarna genom avgifter skulle finansiera tillhandahållandet och del av förvaltningen. Lantmäteritaxan skulle baseras på en tidtaxa med möjlighet till överenskommelse om fast avgift i det enskilda ärendet. Reformerna trädde i kraft . Inför omstruktureringen angav statsmakterna mål och förväntningar som i huvudsak rörde områdena ekonomi och personal, fastighetsbildning och fastighetsregistrering, samt Nedan följer en kort beskrivning av utvärderingens resultat inom dessa delområden. Omstruktureringens konsekvenser för ekonomi och personal Statsmakterna uttryckte när omstruktureringen beslutades förväntningar om att besparingar motsvarande skulle uppstå , att personalreduktioner skulle ske genom naturlig avgång och att omställ- ningskostnaderna skulle uppgå till . Förväntningarna kom inte att stämma överens med verkligheten. sparingsmålet uppnåddes nästan, men omstruktureringskostnaderna ham- nade kring och under den utdragna omstruktureringsperioden kom närmare tusen personer att sägas upp från lantmäteriet. efter omstruktureringen och stora underskott uppstod inom verksamhet- erna fastighetsbildning och uppdragsverksamhet. nomi är nu åter i balans, men underskottet inom uppdragsverksamheten Rättssäkerhet samt rationaliseringar som skulle ge billigare och snabbare förrättningar var huvudkraven från statsmakterna inom dessa områden. Den nya myndighetsstrukturen har underlättat utvecklingen av verk- Fastighetsbildning och fastighetsregistrering har integrerats i handläggningsprocessen för alla utom de mest komplicerade ärendena. De konkreta mål som statsmakterna uppställt för handläggningstider och kostnader inom fastighetsbildningen har inte helt uppnåtts. orsaker till detta är höga investeringskostnader och en ökad andel komp- Priset på förrättningarna upplevs av sakägarna fortfarande som en kritisk faktor. Vi har i utvärderingen funnit att det inte finns några indikationer på rättssäkerhetsproblem eller på frekventa eller systematiska kvalitets- brister inom verksamheterna. Vi har inte heller funnit belägg för att före- komsten av denna uppdragsverksamhet skulle påverka förtroendet för Uppdragsverksamheten är vidare inte ifråga- satt ur konkurrenssynpunkt. Det finns dock en tendens och ambition i riktning mot ökad uppdragsverksamhet som skulle kunna under- gräva förtroendet för förrättningsinstitutet. bildningen är också outvecklad. Grundläggande geografisk information och fastighetsinformation har klarat det högst prioriterade målet att bygga upp digitala databaser med grundläggande information. hållningen av informationen fått stå tillbaka, liksom i viss mån utveck- ling som svarar mot på användarnas ökade krav på informationen. Det nya finansieringssystem för grundläggande in- formation som infördes syftade till att sänka priserna för informa- tionen och uppnå en ökad användning. Som ett resultat av de nya finans- ieringsprinciperna sänktes också priserna på den grundläggande geo- grafiska informationen kraftigt. Utvecklingen har därefter inneburit en ökad användning av särskilt den geografiska informationen, medan användningen av fastighetsinformationen varit mer stabil. grafiska informationen har utvecklingen varit positiv så till vida att stabila priser och en ökad användning kunnat förenas med ökade använd- arbidrag till förvaltning och uppbyggnad av informationen. bidragen har i stort sett kompenserat och därmed den grundläggande informationen för minskade statliga anslag. ekonomiska effekterna av användarfinansieringen är dock svårbedömda och i tillämpningen av modellen har en strävan efter ekonomisk balans inom gått före möjligheter till prissänkningar och ökad användning, särskilt vad gäller fastighetsinformationen. dare upplever att finansieringsmodellen ger för höga priser särskilt på den geografiska informationen. Ett motiv för den översyn som ledde fram till omstruktureringen av lantmäteriet var den kritik som riktats mot lantmäteriets uppdrags- Kritiken gällde främst bristande konkurrensneutralitet och otydlighet i uppdelningen mellan myndighetsutövning och uppdrags- Statsmakternas beslut om omstruktureringen innebar att det då före- liggande utredningsförslaget om att bolagisera i princip all uppdragsverk- samhet inte genomfördes. För att förebygga risker för konkurrenssned- vridning angav statsmakterna istället riktlinjer för uppdragsverksam- heten, vilka innebar ett krav på organisatorisk åtskillnad av lantmäteriets produktions- och uppdragsverksamhet samt ökad upphandling i kon- Vi har funnit att bildandet av en produktions- och uppdragsdivision inom som blandar interna och externa uppdrag har bidragit till att målet om en tydlig organisation med klara ansvars-förhållanden inte uppfyllts. har strävat efter en ekonomisk åtskillnad av uppdragsverksamheten, men denna har inte blivit trovärdig. har andra organisatoriska förändringar och åtgärder genomförts som indikerar en strävan mot att utvinna ökade synergieffekter och en starkare marknadsposition. Vi bedömer att det av olika skäl finns klara konkurrenssnedvridande effekter förknippade med uppdragsverksamhet. Vår utvärdering av upphandling av produktion i konkurrens visar att de upphandlingar som genomförts i huvudsak haft positiva effekter. Sammanfattande om måluppfyllelse och möjliga lärdomar Vår övergripande bedömning är att statsmakternas förväntningar och mål inför omstruktureringen i allt väsentligt har infriats. Det mest betydelsefulla resultatet av omstruktureringen är att den nya organisationen gett bättre förutsättningar för effektivisering, teknisk utveckling och verksamhetsutveckling. Den bristande måluppfyllelse som finns är främst knuten till följande faktorer. Statsmakternas förväntningar präglades av en för stor optimism vad gäller de ekonomiska konsekvenserna. Påfrestningen på personal och verksamhet blev större än vad som förutsattes, bl.a. beroende på att det inte fanns någon koppling mellan reformgenomförande och ekonomiska förutsättningar. Förändringar i omvärlden påverkade rationaliseringsmöjligheter och investeringsbehov. En lärdom som kan dras är att det bör finnas en bättre koppling mellan verksamhetsförändringar och ekonomiska förutsättningar. Vi anser också att statsmakternas styrning borde ha varit tydligare och mer långsiktig vad gäller t.ex. uppdragsverksamheten och ekonomin. Vi har inte funnit anledning att tro att omstruktureringen av lantmäteriet har skötts på ett annorlunda sätt jämfört med andra stora organisationsförändringar, men konstaterar också att den har lämnat djupa och kvarvarande sår hos delar av den berörda personalen. Den svenska modellen för fastighetsbildning och fastighetsregistrering skiljer sig från motsvarande verksamhet i nästan alla andra europeiska länder i bl.a. det avseendet att den i sin helhet utgör ett offentligt åtagan- de. Det är i andra länder vanligt att fastighetsbildning bedrivs i privat regi av auktoriserade lantmätare och att endast registreringen sker i offentlig regi. Vi bedömer att fastighetsbildning och fastighetsregistrering även bör bedrivas med ett offentligt helhetsansvar. Våra förslag syftar till att stödja ett högt förtroende för förrättningsverksamheten och främja en hög uppmärksamhet på rättssäkerhetsfrågorna, vilket ger grundläggande förutsättningar för ett fortsatt välfungerande förrättnings- institut. Vi föreslår, för att garantera rättssäkerheten även , att den fastighetsbildningsanknutna uppdragsverksamheten begränsas samt att en fristående tillsynsmyndighet inrättas. Så långt det är möjligt utan att rättssäkerheten kan ta skada, bör organisation och utförande av fastighetsbildningen utformas så att fortsatta rationaliseringar och besparingar gynnas. Möjlighet till upphandling av förrättningsmoment Vårt ställningstagande att fastighetsbildning och fastighetsregistrering utgör ett fortsatt offentligt åtagande innebär inte att alla moment i verk- samheterna behöver utföras i egen regi. Vi menar att begreppet myndighetsutövning inom förrättningsverk- samheten omfattar de bindande besluten. Detta innebär att det bör vara möjligt för lantmäterimyndigheten att inom ramen för myndighetens övergripande ansvar för ärendets handläggning välja att upphandla vissa förrättningsmoment. En myndighet för den statliga lantmäteriverksamheten Vi har funnit att nuvarande myndighetsstruktur och organisation för den statliga lantmäteriverksamheten inte är optimalt utformad för att kunna ta tillvara möjligheter till rationaliseringar, administrativa förenklingar och ett flexibelt resursutnyttjande. Flera lantmäterikontor har en personal- styrka som inte uppnår en kritisk massa och länsgränserna är inte givet den mest rationella indelningsgrunden för verksamheten. Det finns också en viss otydlighet i lantmäterimyndigheternas ställning i förhållande till . Vi föreslår att myndighetsstrukturen förenklas och tydliggörs genom att och de 21 länsvisa lantmäterimyndigheterna förs samman till en enda myndighet. Vi föreslår att denna myndighet behåller För att utföra verksamheterna inom främst fastighetsbildning och fastighetsregistrering etableras en struktur av regionala och lokala ställning garanteras genom att de även i fortsättningen organiseras inom en särskild division i . bör få i uppdrag att svara för den närmare utform- ningen av organisationen för fastighetsbildning och fastighetsregist- Den nya organisationen bör inte som vara bunden till länsgränserna utan utformas med en större flexibilitet. skall utformas så att kan fullgöra sitt ansvar för att det finns tillgång till god lantmäteriservice i hela landet. Vi bedömer att den tekniska utvecklingen alltmer kommer att innebära att detta underlättas. grundläggande information är av mycket stor be- tydelse för verksamheter inom alla samhällssektorer. Målet för den fram- tida informationsutvecklingen skall vara en bred användning för största samhällsnytta. Informationens innehåll, kvalitet och grundtjänster måste anpassas efter den tekniska utvecklingen och användarnas förändrade behov. Utvecklingen av tjänster på marknaden genom andra aktörer skall främjas. En effektiv och utvecklingsfrämjande nationell infrastruktur för geo- grafisk information och fastighetsinformation kräver ökad samverkan mellan myndigheter och med kommunerna. Vi föreslår att Lantmäteri- verket får ett nationellt samordningsansvar för området geografisk infor- mation och fastighetsinformation. Som ett stöd för detta samordnings- ansvar föreslår vi att ett Geodataråd inrättas vid med företrädare för myndigheter med ansvar för delar av informationen och kommunerna. Vi föreslår också att skall ta fram en hos användarna väl förankrad långsiktig plan för utveckling av verkets grundläggande information och finansiering av denna. Våra förslag i denna del utgår från beslut om förvaltnings- politiska och konkurrenspolitiska riktlinjer. Vi har prövat möjligheterna till bolagisering av delar av lantmäteriets verksamheter, främst den produktions- och uppdragsverksamhet som bedrivs inom Metria. Vår bedöm- ning är att det inte bör genomföras någon bolagisering av hela eller delar av denna verksamhet. Långsiktigt hållbara motiv för ett statligt bolag inom området saknas och kriterierna för bolagisering är inte uppfyllda i Vi har funnit att uppdragsverksamhet till stor del är konkurrensutsatt och att dess bedrivande medför konkurrenssnedvrid- ningar och andra marknadsstörningar samt tydliga förtroendeförluster för lantmäteriet. Vi förordar att det offentliga åtagandet tydliggörs genom att Lant- mäteriverket får ett mer preciserat och begränsat bemyndigande för sin uppdragsverksamhet. Vårt förslag till uppdragsbemyndigande innebär att den verksamhet som är konkurrensutsatt och inte med hänsyn till sär- skilda skäl bör behållas inom skall upphöra eller av- skiljas. Avgränsningen av det offentliga åtagandet berör den karto- grafiska uppdragsverksamheten, direktförsäljningen av kartor, flygfoto och fotogrammetri, geodetisk mätning, viss verksamhet inom geografisk informationsteknik samt mätservice och detaljkartor. Den framtida upp- dragsverksamheten inom bör huvudsakligen inriktas mot fjärranalys och satellitdata samt viss geografisk informationsteknik av betydelse för den nationella informationsinfrastrukturen. Förlagsverksamheten i anslutning till tillhandahållandet av de allmänna kartorna bör i sin helhet behållas inom . Den internt beställda verksamhet inom Metrias affärsområde som innebär produktion, förvaltning och leverans av grundläggande data bör också kvarstanna inom verket. För att skapa en tydligare organisatorisk och ekonomisk åtskillnad bör återstående uppdragsverksamheten organiseras i en division som i princip enbart bedriver extern uppdragsverksamhet med krav på full kostnadstäckning i enlighet med avgiftsförordningen. Vi föreslår att den grundläggande utgångspunkten för framtida roll på olika marknader skall vara att främja marknadens utveckling genom privata aktörer och inte att ta marknad i egen regi. Vi ser ett behov av att förstärka dialogen mellan och den privata sektorn och föreslår att ett Marknads- och konkurrensråd inrättas vid verket. Rådet bör vara ett forum för dialog i frågor som rör konkurrens-, marknads-, och andra frågor av särskilt intresse för privata aktörer. Marknads- och konkurrensrådet bör ledas av en extern ord- förande utsedd av regeringen. bör också utarbeta en marknads- och konkurrens- policy som på ett samlat sätt behandlar frågor som rör verkets roll och agerande i förhållande till angränsande marknader. är ansvaret för inskrivningssystemet delat på många myndigheter. är bl.a. ansvarigt för fastighetsregistret och dess inskrivningsdel och för framställning av bevis och dokument ur registret som en följd av inskrivningsmyndigheternas beslut. inskrivningsärenden sker vid tingsrätterna med som Förutsättningarna för samordning och koordinering av de inskrivningsrelaterade verksamheterna är därmed inte de bästa trots att samarbetet mellan berörda myndigheter är väl utvecklat. Vi föreslår därför att ett samlat ansvar för inskrivningssystemet skapas genom att huvudmannaskapet för den inskrivningsverksamhet som utförs vid inskrivningsmyndigheterna inom domstolsväsendet överförs till Enligt våra direktiv skall inskrivningsverksamheten även fortsätt- ningsvis bedrivas på de orter där den bedrivs . Vi baserar därför vårt förslag på att inskrivningskontor bildas på de orter där det finns tingsrätter med inskrivningsmyndighet. Vi har funnit att prissättningen av den grundläggande geografiska informationen och fastighetsinformationen även i fortsättningen bör grundas på principen om uttagskostnad samt ett bidrag till förvaltningen Denna princip har gått att förena med en ökad an- vändning av data, ger en bred och långsiktig bas för finansieringen av den grundläggande informationen och stimulerar användarinflytande. Vi föreslår utifrån vår analys av bl.a. priskänslighet att priserna för strategiskt valda delar av den grundläggande geografiska informationen skall sänkas för att nå en ökad användning som stimulerar marknaden för geografisk informationsteknik och underlättar den offentliga sektorns Regeringens styrning av användarbidragen och in- satser för en ökad informationsanvändning bör ske genom en utvecklad mål- och resultatstyrning och inte genom fastställande av ett takbelopp Expeditionsavgifterna bör höjas och lämna ett större bidrag till den infrastruktur av fastighetsinformation som är en förutsättning för ett till- Ett gemensamt kostnadsunderlag för fastig- hetsanknutna verksamheter bör ligga till grund för fördelningen av kost- naderna mellan direkta användare av fastighetsinformationen och in- direkta användare genom inskrivningsväsendet. Expeditionsavgifterna och andra avgiftsintäkter som rör det statliga lantmäteriets verksamheter bör på ett enhetligt sätt nettoredovisas på Vi föreslår att huvuddelen av våra förslag genomförs . Överföringen av huvudmannaskapet för inskrivningsverksamheten till föreslår vi genomförs . mäteriverket och bör få i uppdrag av regeringen att gemensamt leda genomförandet av denna reform. Begränsning och avskiljande av uppdragsverksamhet utanför det offentliga åtagandet bör genomföras med inriktningen att berörda verksamheter skall överföras till andra aktörer, som t.ex. privata företag inom sektorn eller nuvarande uppdragsgivare. genomföras så snabbt som möjligt för att undvika de nackdelar för personal, verksamhet och ekonomi som kan hänga samman med en Vi bedömer att processen bör vara avslutad Processen bör hanteras av i nära samråd Vi bedömer att våra förslag om avgränsning av den fastighetsbild- ningsanknutna uppdragsverksamheten och tillskapandet av ett fristående tillsynsorgan kommer att förbättra förutsättningarna för ett fortsatt förtroende för förrättningsinstitutet och en hög rättssäkerhet inom fastighetsbildningen. Enmyndighetsmodellen och den nya organisationen ökar flexibiliteten i resursutnyttjandet, förbättrar förutsättningarna för nationell enhetlighet och ger tydligare ansvarsförhållanden. Möjligheterna till upphandling av moment inom lantmäteriförrätt- ningar ger ökad flexibilitet och ökade möjligheter till kostnadsminsk- ningar. För kommuner som har särskilda avtal om s.k. förrättnings- medverkan innebär våra förslag att dessa avtal när de löper ut måste ersättas av ett upphandlingsförfarande enligt lagen om offentlig upp- handling (). Den koncentration på lantmäteriets kärnverksamheter som följer av att uppdragsverksamheten begränsas och avskiljs ger en ökad tydlighet åt uppdrag och klargör det statliga åtagandet inom lantmäteriområdet. Den bör också minska den förtroendeskada som finns i relation till särskilt privata aktörer. Det ökade mark- nadsutrymme och den ökade konkurrensneutralitet som skapas främjar tillväxten på marknader inom lantmäteriområdet. Negativa regionalpolitiska konsekvenser kan uppstå om efterfrågan på aktuella produkter och tjänster i vissa delar av landet inte räcker som underlag för en privat marknad med fungerande konkurrens. Vissa kommuner kan då få högre kostnader för att täcka sina behov av kart- och mätningstekniska tjänster eller bli hänvisade till att bedriva verksamheten i egen regi. Våra förslag innebär dock inte att några nya uppgifter läggs på kommunerna Våra förslag om finansiering och prissättning av grundläggande information ger en bred finansieringsbas för denna del av samhällets informationsinfrastruktur som är långsiktig och ger möjlighet till sänkta priser som främjar en ökad användning och dito samhällsnytta. Våra förslag leder inte till ökade kostnader för staten. Den som ansöker om lagfart eller andra inskrivningsåtgärder får däremot ökade kostnader genom att expeditionsavgifterna höjs. nya samordningsroll för grundläggande fastighets- information och geografisk information bör tillsammans med det före- slagna och de tydligare formerna för strategiska planering och prioriteringar ge en snabbare, bättre koordi- nerad och mer användarvänlig utveckling av den nationella informations- Överföringen av huvudmannaskapet för inskrivningsverksamheten till ger ett samlat ansvar för de inskrivnings- och fastighetsregisterrelaterade verksamheter som hanteras av flera olika myndigheter samt bidrar till den renodling av domstolsväsendets verksamhet som statsmakterna förordat i flera sammanhang. påverkar inte inskrivningsverksamhetens lokalisering i landet eller antalet inskrivningsmyndigheter/kontor. Sammantaget anser vi att våra förslag ger tydliga positiva samhälls- ekonomiska effekter genom främst följande faktorer: användningen av den grundläggande informationen ökar med ökad samhällsnytta som följd, ökad konkurrensneutralitet och ökat marknadsutrymme ger högre effektivitet och ökad tillväxt, utvecklingen av geografisk informationsteknik stimuleras och bidrar till rationaliseringar, effektiviseringar samt högre kvalitet inom en rad sektorer i samhället, transaktionskostnader på grund av otydligheter och misstänk- samhet minskar, samordningen av den nationella informationsinfrastrukturen inom geodataområdet förbättras, processerna för utveckling av den grundläggande informationen blir mer effektiva och transparenta vilket ger förbättrade villkor för användarinflytande och statsmakternas insyn och styrning, samt förutsättningar för ytterligare rationaliseringar och sänkta priser inom förrättningsverksamheten skapas. Förslag till lag om ändring i fastighetsbildningslagen (1970:988) Härigenom föreskrivs att 19 kap. 6 § fastighetsbildningslagen (1970:988) skall ha följande lydelse. Ärenden om att föra in eller ta bort uppgifter i fastighetsregistrets all- männa del handläggs av lant- mäterimyndigheten. Ärenden enligt denna lag om att föra in eller ta bort uppgifter i fastighetsregistrets allmänna del handläggs av lantmäterimyndig- heten. I 4 § lagen (2000:224) om fastighetsregister finns bestämmel- ser om behörighet att föra in och ta bort andra uppgifter i registret. Denna lag träder i kraft . Förslag lag om ändring i lagen (2000:224) om fastighetsregister Härigenom föreskrivs att 4 § lagen (2000:224) om fastighetsregister skall ha följande lydelse.