prop · GS03152 · 2005-04-27 00:00:00 — Myndigheten för skolutveckling och fick, till- sammans med , i uppdrag att analysera vilka åtgärder som kan vidtas för att stärka den drogförebyggande verksam- heten i skolan. uppdrogs av regeringen att inrätta ett rapporterings- förfarande för stölder av narkotikaklassade läkemedel. Uppdraget redo- visades . Sändlista för begäran av redogörelse utifrån narkotikahandlingsplanen: ombudsmän, över och , , , Kammarrätten i , Länsrätten i , Länsrätten i , Domstols- verket, Riksåklagaren, , , Brottsförebyggande Rådet, , Brottsoffermyndig- heten, , /Förorter, Statskon- toret, , Sida, Kustbe- vakningen, Försvarsmakten, högkvarteret, , Social- styrelsen, , , Ungdomsstyrel- sen, Myndigheten för skolutveckling, av medicinsk metodik, , för arbetsliv och socialvetenskap, , , Väg- verket, , , , , , , i , i län, i , Länssty- relsen i , i , i , i , i , , , (SoRAD), Lunds uni- versitet, , , , , , , , , kommun, , , kommun, , kommun, kommun, stad, , kommun, , kommun, kom- mun, kommun, kommun, kommun, kommun, kommun, kommun, kommun, kommun, kommun, kommun, kommun, kommun, kommun, kommun, kommun, kommun, kommun, kommun, kommun, kommun, kommun, kom- mun, kommun, kommun, kommun, kommun, kommun, , , , läns landsting, läns landsting, , Region , , , , , , Tjänstemännens Central- organisation, TCO, Akademikers , , i , LO, Svenskt näringsliv, , , , , solidaritet, , Kvinnoorganisationer- nas Samarbetsråd i Alkohol- och Narkotikafrågor, KSAN, , , åt Läkemedels- missbrukare, RFHL, , , , Föreningen , Kriminellas revansch i samhället (), (), , Föreningen , invandrare mot narkotika, , Rainbow , Motorförarnas , , , , Skr. 2004/05:152 Föreningen , , 2 skolsköterskor, narkotikapolisföre- ningen, Convictus, , , Hela människan, , , , Svensk Dagligvaruhandel, , , , i , , , Hotell- och Restaurangföretagare, , Sprit- och , , , Den nationella narkotikapolitiska samordnarens årsrapport I denna andra rapport om den nationella narkotikapolitiska samordnarens verksamhet redogör jag för vilka åtgärder som har vidtagits för att genomföra handlingsplanen . Rapporten innehåller även en redogörelse för narkotikautveck- lingen och aktuella trender. Dessutom ges en översikt över pågående och initierad forskning. I slutet av rapporten redovisar jag min agenda för en effektivare narkotikapolitik. Det är de förändringar som jag anser behövs för att åstadkomma genomgripande och varaktiga förbättringar av nar- kotikaläget och missbrukssituationen. Mitt uppdrag som nationell narkotikapolitisk samordnare är att genom- föra och följa upp den nationella narkotikahandlingsplanen, som antogs . Jag ska även samordna insatserna mot narkotika på natio- nell nivå. Ansvaret för genomförandet delas av flera myndigheter och genomförandet av den nationella handlingsplanen ska ske i nära samver- kan med berörda departement, myndigheter, kommuner, m.fl. Även det civila samhället har en strategisk betydelse när det gäller att förverkliga handlingsplanens intentioner, och intresseorganisationer, företag och föreningslivet i övrigt är således oundgängliga samarbetspartners. Narkotika är en viktig fråga för människor i . Det visar den opinionsundersökning som lät genomföra . Tre av fyra anser att det är mycket viktigt att vi arbetar med narkotikaproblemet för att få ett bättre samhälle. Lägger man till dem som anser att det är ganska viktigt, är det som anser att narkotika är ett viktigt område. Svaret placerar narkotikan bland de fyra områden som rankas högst när det gäller viktiga områden för ett bättre samhälle. De övriga tre är skolan, sjukvården och kriminaliteten. Som samordnare ska jag bedriva ett narkotikapolitiskt opinionsarbete, delta i den offentliga debatten och fungera som regeringens talesman i narkotikapolitiska frågor. En väsentlig del av mitt arbete har ägnats åt att uppmuntra och föra en saklig narkotikapolitisk debatt. Detta har skett genom medverkan i ett stort antal evenemang runt om i landet och även genom debattartiklar och medverkan i olika medieaktiviteter. har jag personligen medverkat i omkring 200 möten och andra evene- Därtill kommer alla evenemang som övriga medarbetare deltagit i. Kansliet håller också regelbunden kontakt med liksom med riskdagens projektgrupp i narkotikafrågor och andra grupper i riks- En viktig uppgift är att för regeringen påpeka brister och behov av för- Detta kan ske i den årliga rapporten till regeringen men jag kan även vid andra tillfällen, när så är påkallat, lämna rapport till reger- Bland de åtgärder som i den nämnda opinionsundersökningen ansågs viktiga för ett narkotikafritt samhälle intog internationellt samarbete och ökat gränsskydd en framträdande plats. Både jag själv och min ställföre- trädare har medverkat vid en rad olika internationella evenemang. utom våra egna internationella möten och konferenser, främst inom ramen för Östersjösamarbetet, har jag deltagit i det nordiska minister- rådets möte i och i ett seminarium i , , om narkotika och sexhandel. Jag har haft överläggningar i med Vita Husets narkotikapolitiska samordnare samt besökt () och andra institutioner i . Jag har också besökt och för att studera uppsökande verksamhet och de reformer av narkomanvården som genomförts i och mot bakgrund av att det tunga missbruket har ökat och därmed också sjukligheten och dödlighet. Jag har särskilt studerat hur man löst frågan om vårdgaranti. I har jag tagit emot poli- tiker från samt blivit intervjuad av kanadensisk press. medarbetare har besökt samordnare. Min ställföreträdare har besökt nationella samordnare och deltagit i de nationella narkotikapolitiska samordnarnas möten inom ramen för EU-samarbetet, i under det italienska ordförandeskapet och i under det irländska, och där tagit initiativ till att föra upp cannabisproblemet på EU:s narkotikapolitiska agenda. representanter för har hon även deltagit i förarbetet om EU:s framtida narkotikastrategi, bl.a. i konferensen on Drugs The ", som anordnades av det irländska ordförandeskapet i samarbete med de kommande ordförandeskapen Utöver de medel som redan disponeras av de olika myndigheterna har avsatts till handlingsplanens genomförande . Av dessa medel har avsatts till en särskild satsning inom kriminalvården. Resterande medel, , används enligt den aktionsplan som jag tagit fram för perioden 2002-2004.2 Till min hjälp att genomföra uppdraget har jag ett kansli som består av Kansliet går under namnet Mobilisering mot nar- kotika och leds av en kanslichef, som också fungerar som min ställ- På kansliet har arbetet organiserats i följande områden med en områdesansvarig för varje område: och behandling (fr.o.m. 2004-01-01)) och områdesövergripande insatser (tjl Förutom kansliet har ett antal projektledare för våra egna större sats- ningar utsetts. Sex försökskommuner (tillsammans med ) Nationellt kunskapsprojekt tidig upptäckt av ungdomars missbruk Regionalt projekt tidig upptäckt av ungdomars missbruk, Projekt kunskapsbanken (organiserad brottslighet) Det övergripande målet för den svenska narkotikapolitiken är ett narko- tikafritt samhälle. I aktionsplanen har vi angivit vilka delmål som vi satt upp för vårt arbete . Fler ska engagera sig i arbetet mot narkotika. Fler ska säga nej till narkotika. Fler ska ha kunskaper om narkotikans medicinska och sociala konse- kvenser. Färre ska börja använda narkotika. Fler missbrukare ska få hjälp att leva fritt från droger och krimina- litet. Tillgången på narkotika ska strypas. Unga som prövar och experimenterar med narkotika De vanligaste narkotikapreparaten att pröva är cannabis, följt av ecstasy, amfetamin samt illegalt använda sömnmedel och lugnande medel. Det rapporteras från flera håll i landet att experimenterandet med att kombi- nera olika droger har blivit vanligare. Även om det vid en europeisk jämförelse är relativt få ungdomar som använder narkotika i , så har andelen unga i åldersintervallet som prövat narkotika ökat . I den ungdomsundersökning som genomfördes bland ett slumpmässigt urval 16 till 24-åringar uppgav att de använt narkotika.3 Detta motsvarar ca 160 000 perso- ner. Experimenterande med droger förefaller huvudsakligen vara ett stortstadsfenomen. Närmare en fjärdedel av de unga i storstäderna upp- gav att de prövat narkotika, jämfört med mindre än var tionde gles- bygdsbo.4 Över hälften av de tillfrågade ungdomarna ansåg att det var lätt att få tag på narkotika i närmiljön och knappt hälften kände någon som an- vände narkotika. Det var vanligast att ungdomar i storstäder upplevde närheten till narkotika som stor. Pubar/klubbar och bostadsområdet nämndes oftast som platser där det var lätt att få tag på narkotika. För att vi ska kunna fånga förändringar i beteenden är det viktigt att ungdomsundersökningar upprepas och under likartade former. Framtida undersökningar får visa om den relativt höga siffran (livstidsprevalens) bland unga speglar förhållanden eller om den belyser utvecklingen för olika generationer som var tonåringar under det mer liberala nittiotalet. Det faktum att av de tillfrågade hade använt narkotika skulle eventuellt kunna tyda på det . De senaste årens skol- och mönstringsundersökningar visar på en minskad narkotikaerfarenhet bland skolelever och mönstrande. Det är visserligen ett trendbrott, men det är ännu för tidigt att säga om det är en bestående förändring eller något tillfälligt. skolundersökning uppgav av pojkarna och flickorna i årskurs nio att de prövat narkotika.5 Enligt den senaste mönstringsundersökningen (2003) hade prövat narkotika.6 Det är första gången som en minskning konstaterats bland mönstrande. Regelbunden användning och tungt missbruk Ungdomsundersökningarna () ställer frågor även om mer aktuell användning av narkotika. undersökning uppgav att de hade använt narkotika före undersökningen, medan hade tagit narkotika under de senaste 3Ungdomars drogvanor 1994-2003, CAN, Rapport nr 75 4För mer detaljerade uppgifter se faktaruta. 6 Mönstrandes drogvanor 2003, CAN, Rapport nr 78 Detta motsvarar 65 000 respektive 19 000 personer. mönstrande har ökningen av den mera aktuella användningen avstannat. den senaste undersökningen svarade att de använt narkotika under senaste 12 månaderna, och under de senaste 30 Det tunga eller mest problematiska missbruket är det svårt att få grepp Olika skattningar har gjorts av hur många individer som injicerar narkotika eller som tar narkotika eller så gott som , oavsett preparat. Den senaste skattningen som gäller ligger på 27 000-28 000 individer.7 Det tyder på att det senaste decen- niets ökningstakt när det gäller tungt missbruk kan ha avtagit. har den årliga nettoökningen legat på uppskattningsvis en à eller 250 till 500 individer. Detta ska jämföras med en årlig nettoökning på eller 1 900 individer. Tungt missbruk finns i hela landet, men de geografiska skillnaderna är De tre storstadsregionerna har inte oväntat det största antalet miss- fanns det uppskattningsvis ca 7 400 tunga missbrukare i , ca 5 200 i och ca 3 800 i . efter kom och med uppskattningsvis 1 200 tunga missbrukare vardera. När det gäller tungt missbruk tyder allt på att heroinet fortsätter att öka i betydelse, särskilt bland unga missbrukare. Det framgår bl.a. av CAN: s rapporteringssystem om droger (CRD), som i följd har fått indikationer på ökat heroinmissbruk bland unga. tar heroin som primärdrog. Dessutom är fler än tidigare påverkade av Det har också rapporterats ett ökat blandmissbruk. att missbrukskarriären tycks gå snabbare och att yngre personer går över till heroin efter en kortare tids missbruk. Sedan de första fallen av HIV upptäcktes bland narkotikamissbrukare i har totalt 872 personer rapporterats smit- tade via intravenöst missbruk, alternativt sex mellan missbrukare. svarar för drygt två tredjedelar av de rapporterade hivfallen bland injektionsmissbrukare i och resten av landet för en tred- Av de anmälda fallen har 367 rapporterats avlidna (). Medelåldern bland de rapporterade fallen har ökat från (1993) till (2002).8 anmäldes 29 fall av smitta bland injektionsmissbrukare. talet (17) av de nya fallen rapporterades från och åtta hade Antal rapporterade fall bland missbrukare är högre Om man bara tar hänsyn till inhemsk smittsprid- ning står injektionsmissbruk för av fallen som smittats i såväl totalt () som . Hepatit C (HVC) är den vanligaste formen av gulsot bland narkotika- Det är oftast svårt att skilja mellan nysmittade och personer som smittades , många i samband med missbruk på Prevalensstudier i och i övriga europeiska länder har visat att av dagens missbrukare är HVC-smit- tade, och mycket tyder på att de flesta smittats efter det att de 7 Enligt metoden Chaós estimator 8 Samhällets insatser mot hiv/aids, SOU 2004:13 börjat med injektionsmissbruk. 3-4 000 fall av smitta . har ca 23 600 personer smit- tats av HVC via injektionsmissbruk.9 Den narkotikarelaterade dödligheten ökade dramatiskt under nittio- talet, särskilt bland män. Ökningen var särskilt markant under andra registrerades 194 narkotikarelaterade döds- hade antalet stigit till 353, dvs. Den senast tillgängliga statistiken gäller . Då hade antalet dödsfall minskat något, till 336.10 En förklaring till ökningen mellan 1995 och 200 kan vara att heroinmissbruk blivit van- ligare och att allt fler blandar olika droger, såväl legala som illegala. oroande fenomen var att det inträffade tretton dödsfall till följd av icke-medicinsk användning av fentanyl, ett syntetiskt ämne med opiatliknande effekter som används i samband med kirurgiska ingrepp samt i smärtlindrande syfte till svårt sjuka patienter. det förekommit endast enstaka fentanyldödsfall till följd av missbruk. är fortfarande i huvudsak en avsättningsmarknad för narkotika. Med undantag för ett begränsat problem med tillverkning av GHB (gammahydroxybutyrat), hemmaodling av cannabis samt läckage av nar- kotiska läkemedel från den legala hanteringen är nära nog all narkotika av utländsk härkomst. av all cannabisharts som beslagtas i bedöms ha sitt ursprung i . Amfetamin fortsätter att vara en av de populäraste drogerna på den svenska marknaden och förekommer över hela landet. Detta visar sig också i tullens och polisens beslags- siffror. Större delen av amfetaminet på den svenska marknaden har sitt ursprung i , , och . Det finns också tecken på en ökande smuggling av amfeta- min från . Metamfetamin har funnits i , och dyker upp i vågor. ökade beslagen av metamfetamin kraf- tigt och den beslagtagna mängden i stort sett fördubblades jämfört med , från . Det förekommer även rapporter om missbruk av metamfetamin i delar av landet. Det har inte skett några stora förändringar när det gäller antal beslag och mängden beslagtagen narkotika jämfört med . Anmärkningsvärt är dock att mängden beslagtaget heroin var mycket liten () jämfört med () som antalet heroin- beslag var i stort sett oförändrat. I övrigt finns inget som tyder på att heroinet skulle minska i betydelse på den svenska marknaden. Det är snarare tvärtom; all information pekar på att heroinet ökar i betydelse, särkilt bland yngre missbrukare. En positiv iakttagelse har varit den kraftiga nedgången i förekomst av Rohypnol (flunitrazepam) på den illegala svenska mark- naden. Nedgången kan sannolikt spåras till förändringarna i tillverkarens 10Dödsorsaker 2001, officiella statistik, Hälsa och sjukdomar 2003:06, () agerande gentemot sina kunder på grossistnivå, och då i första hand i . Den tidigare omfattande avledningen av Rohypnol- tabletter från den legala handeln och därefter följande smuggling via till har minskat betydligt. I motsats till nedgången av Rohypnol finns det anekdotisk information som pekar på en ökad avledning av Subutex (buprenorfin) till den ille- gala marknaden. I likhet med metadon används Subutex vid läkemedels- assisterad behandling av opioidberoende. Förskrivningen av Subutex har emellertid inte varit lika strikt kontrollerad som förskrivningen av metadon. Att enbart titta på antalet beslag är av begränsat värde när det gäller att bedöma den illegala marknaden. En ökning eller minskning kan spegla polisens och tullens arbetsinsatser likaväl som fluktuationer på markna- den. Detsamma gäller mängden beslagtagen narkotika som kan variera stort . För att få en bättre bild av utbudsutvecklingen har man internationellt använt sig av uppgifter om prisutvecklingen i kombi- nation med uppgifter om beslagsutvecklingen och preparatens renhet i tidserier eller mer. En sådan studie har gjorts i Sverige.11 För hasch, amfetamin, kokain, och i relativt hög utsträckning även för heroin kan prisutvecklingen följas och framåt. Priserna har sjunkit relativt kraftigt under den senaste femtonårsperioden.12 Hasch- och kokainpriserna har sjunkit med . rapporterades ett gram hasch kosta runt och ett gram kokain . För amfetamin och brunt heroin (den vanligaste heroinformen) har priserna fallit med bortåt . amfetamin uppgavs kosta och ett gram brunt heroin ca . Priserna är i regel något lägre i storstadslän än i övriga län. Allra lägst är priserna generellt i de sydligaste länen, i synnerhet i , medan priserna ofta är något högre i mellansvenska län och allra högst i nordligare belägna län. har det, som priserna sjunkit, skett en ökning av tullens och polisens beslag. Beslagsökningarna är mer eller mindre kraftiga och gäller såväl antal som mängder. Att priserna halveras som beslagen dubblas eller flerdubblas pekar på att en utbudsökning har skett. I synnerhet som denna utveckling inträffat sam- tidigt som konsumtionen också har ökat; såväl experimentellt som tungt missbruk uppvisar tydliga uppgångar . De svenska pristrenderna förefaller följa det som gäller för i stort. Utveckling och aktuellt prisläge för heroin och kokain i Väst- pekar dock på att det tycks finnas utrymme för ytterligare pris- sänkningar på den svenska marknaden för dessa droger. 11Narkotikaprisutvecklingen i 19882003, CAN, Rapport nr 80 12Priserna avser gatupriser, dvs. priset vid överlåtelse av små mängder i detaljistledet. De inrapporterade priserna har justerats efter SCB:s konsumentprisindex och räknats om till Samordning, kommunikation & opinionsbildning Regeringen har i den nationella handlingsplanen mot narkotika angett att det är nödvändigt med en starkare prioritering av narkotikapolitiken på alla nivåer. Lokala strategier är en viktig grund för det narkotikapolitiska arbetet. Strategierna bör innehålla mål och riktlinjer för det förebyggande arbetet samt även inkludera vård och behandling. Regeringen har vidare betonat vikten av information och annat opi- nionsskapande arbete som bidrar till att skapa och upprätthålla ett stöd för en restriktiv narkotikapolitik. Oro har uttryckts över den bland unga vanligt förekommande inställningen att narkotikamissbruk är en indivi- duell angelägenhet så länge man inte skadar någon annan. har under verksamhetsåret fortsatt dialogen med dem som är verksamma på det narkotikapolitiska området, såväl myndigheter som det civila samhället. Förutom att vara aktiva i debatter och att arbeta direkt mot opinionsbildare har vi använt oss av ett antal egna kanaler för att nå och ge service till våra samarbetspartners och nät- verk. Vi har också intensifierat arbetet med att mota utvecklingen mot en mer tillåtande attityd till droger. Detta har skett dels genom kampanj- verksamhet i miljöer där unga vistas och där droger förekommer oftare än i hemmamiljöer, dels genom bildandet av ett nationellt ungdomsnät- verk. Nätverket beskrivs närmare under avsnittet Förebyggande insatser och lokal mobilisering. har fem rapporter13 utkommit från flera av de forskningspro- jekt som initierat och/eller finansierat. Rap- porterna har publicerats i en rapportserie och sprids kostnadsfritt till våra nätverk. Navet i vår informationsverksamhet gentemot våra nätverk är vår webb- plats . Vi har via webben ca 900 prenumeranter på vårt elektroniska nyhetsbrev, pressmeddelanden, publikationer m.m. vidareutvecklade vi mobilisera.nu med ett extranät, extra- nätet.nu. Extranätet ägs av och gemensamt och är till för att ge service till våra nätverk. Extranätet består av en öppen del och en lösenordsskyddad del. Den öppna delen innehåller huvudsakligen en omfattande kontaktdatabas med information om vilka som arbetar med alkohol- och narkotikapolitiska 13 Byråkrati och narkomani går inte ihop Livsvillkor och vårderfarenheter hos kvinnor och män som använder narkotika; Utanförskap och droger. Om unga chilenare i en låg- statusförort; Backpackers som drogar . Risk och erfarenhet som kapital; Musikfesti- valer och droger; och Droger i den svenska klubbkulturen frågor på lokal och regional nivå. kontaktpersoner inom olika verksamheter i 245 kommuner. Den lösenordsskyddade delen är under utveckling och kommer att innehålla diskussionsforum för våra nätverk och möjlighet för dem att dela dokument inom och mellan nätverken. Struktur och innehåll för webbplatsen har tagits fram i samråd med kommunala alkohol- och nar- En referensgrupp med representanter från ett antal länsstyrelser lämnar löpande förslag för vidareutvecklingen av extranätet. , , är värd för Bakom portalen står , sju myndigheter och 18 organisationer, som är aktiva inom det alkohol- och Drogportalen riktar sig till vuxna och inne- håller bl.a. fakta och ett kalendarium samt länkar till olika aktörer. Portalen, som har ca 230 registrerade medlemmar, har haft ca 30 000 besökare sedan lanseringen . lanserades kampanjsajten knarkärbajs.nu. tion om vår kampanj Det finns många anledningar att inte testa knark, Besökaren kan ladda ner affischer, faktablad, banners m.m. som används inom ramen för våra kampanjer, hitta länkar till andra webbplatser och e- postlänkar till kontaktpersoner på . lanserades en webbplats mot försäljning av droger på Inter- net, tjackabajs.nu. Webbplatsen parodierar på befintliga sajter på Internet som marknadsför försäljning av narkotika. Den är kodad så att man ska hamna på vår sajt om man söker efter riktiga försäljningssajter. lanseringen har tjackabajs.nu haft 40 000 besökare. har ett stort antal myndigheter och organisationer arrangerat en nationell manifestation mot narkotika under namnet Mässan . mässa arrangerades i den novem- ber. var huvudfinansiär för mässan och temat var Mobilisera där du är med fokus på förebyggande arbete och pre- ventionsforskning och hur detta tydligare kan kopplas samman med vård, behandling och begränsning av tillgången. En arrangörsgrupp med repre- sentanter från ett tiotal myndigheter och organisationer stod för planering och genomförande. stod i egenskap av värdstad för mässans kansli. Konferensdelen, som samlade totalt 895 deltagare, bestod av 68 olika seminarier, varav två var längre dialogseminarier, en storföreläsning och Seminarierna omfattade ett brett urval av föreläsare, ny forsk- ning presenterades liksom goda exempel på förebyggande arbete inom Konferensdeltagare kom i huvudsak från kommuner, skolor och myndigheter. Det internationella perspektivet fanns med via gästföreläsare från , , , , och . konferensdeltagare och föreläsare har kommit med positiva kommentarer om konferensens innehåll och kvalité. Utställningsdelen var öppen med fri entré. Den omfattade förutom 74 utställare ett program för två olika scener med gatuteater, debattinlägg, miniföreläsningar, musik etc. Utställningen besöktes under de två dagarna av drygt 4 000 personer. I Mobilisering mot narkotikas egen monter på utställningsområdet arrangerades kvartssamtal - miniföreläsningar - från våra projekt, av frivilligorganisationer och visning av . Vi tillhandahöll också en utställningsyta som kostnadsfritt disponerades En utvärdering genomfördes av genom en enkät, som skickades ut till 200 slumpvis utvalda deltagare på konferensen. tatet visade att av respondenterna tyckte att seminarierna var ganska eller mycket intressanta och tyckte att utställnings- delen var ganska eller mycket intressant. inleddes arbetet med mässa i , som har fokus på vård och behandling. Studier har visat att masskommunikation inte kan förändra attityder radi- kalt, däremot stärka attityder som redan finns.