prop · GS03112 · 2005-03-31 00:00:00 — Finns det sannolika skäl för att det är ett samboförhållande men den bidragssökande eller den till vilken bidraget betalas ut anser att så inte är fallet, ankommer det på honom eller henne att visa att det inte är något samboförhållande. Sker inte det skall den handläggande myndigheten vid bedömningen av rätten till bostadsbidrag och beräkningen av sådant bi- drag utgå från att det finns ett samboförhållande. Denna ordning motsvarar vad som i bevishänseende gäller för under- hållstöd enligt 5 § lagen (1996:1030) om underhållsstöd. Förslaget har utvecklats närmare i avsnitt 5.6. I paragrafen införs en ny bestämmelse i ett nytt fjärde stycke. Denna be- stämmelse innebär att föräldrar som har fyllt 18 men inte och som inte uppfyller kraven på att ha en bostad med viss minsta storlek enligt 10 § femte stycket denna lag ändå skall kunna få bostadsbidrag enligt förevarande paragraf. Bestämmelsen om krav på viss bostadsstandard i 10 § femte stycket avser endast bostadsbidrag till den som på grund av vårdnad eller umgänge har barn boende hos sig. Detta medför att den nya bestämmelsen i förevarande paragraf kommer att tillämpas endast på föräldrar som har barn hos sig som ett led i vårdnad eller umgängesrätt. Förslaget har utvecklats närmare i avsnitt 5.4. Bestämmelserna i första stycket 1 ändras endast på så sätt att bidrags- nivåerna för det särskilda bidraget höjs. Förslaget har utvecklats närmare i avsnitt 5.1. I första stycket 2 ändras bestämmelserna på så sätt att vid beräkning av bidrag till bostadskostnader skall gälla endast en bidragsnivå, vilken upp- går till av bostadskostnaderna. Det nuvarande systemet med två ersättningsnivåer om utmönstras således såvitt gäller bidrag till barnfamiljer. Vid denna bidragsberäkning skall beaktas bostadskostnaderna inom de övre och nedre beloppsgränser som gäller sammantaget för de två hittillsvarande ersättningsnivåerna. Någon förändring görs således inte beträffande vilka bostadskostnader som kan ligga till grund för denna beräkning av bidrag till bostadskostnader. Dessutom införs i första stycket 3 nya bestämmelser om umgänges- bidrag. Sådant bidrag kan lämnas till den som på grund av vårdnad eller umgänge har barn boende hos sig utan att barnet är varaktigt bosatt där. Med uttrycket har barn boende avses detsamma som i 10 § första stycket 3. För att bestämmelserna om umgängesbidrag skall vara tillämpliga krävs således att denna vistelse hos föräldern har samma om- fattning som i nämnda paragraf. I sammanhanget kan nämnas att be- greppsapparaten i BoL något skiljer sig från den i där åt- skillnad görs mellan boende och umgänge. Barns vistelse i samband med umgänge anses således där, till skillnad från i BoL, inte vara ett "boende" utan en vistelse av ett annat slag. Förslaget har närmare utveck- lats i avsnitt 5.3. I andra stycket införs nya bestämmelser om hur umgängesbidraget be- räknas i de fall det i en barnfamilj förutom hemmavarande barn även fö- rekommer att andra egna barn vistas i familjens bostad som ett led i förälderns vårdnad eller umgängesrätt. Med att ett barn vistas hos en förälder som ett led i vårdnaden avses att barnet är bosatt på annat håll. Detta kan vara fallet när barnet är bosatt hos sin andra förälder och föräldrarna har gemensam vårdnad om barnet. Förslaget har utvecklats närmare i avsnitt 5.3. I tredje stycket införs en ny bestämmelse om att bidrag enligt denna lag inte kan lämnas för fler än tre barn. Bestämmelsen är föranledd av att det i första stycket 3 införs den nya bidragsformen umgängesbidrag. I un- derlaget för beräkningen av bidrag kan inte ingå fler än tre barn. Detta gäller för de tre bidragsformerna tillsammans. Om en person har fyra barn, varav två berättigar till särskilt bidrag enligt första stycket 1 och två berättigar till umgängesbidrag enligt första stycket 3, kan bidrag inte lämnas för mer än tre barn. I detta exempel skulle det således lämnas särskilt bidrag för två barn och umgängesbidrag för ett. Vid rätt till bi- drag för bostadskostnader enligt första stycket 2 skulle det i detta exem- pel dessutom lämnas sådant bidrag för en familj med tre barn. Vid be- stämmande av hur stor bostadsyta som får beaktas vid beräkning av bidrag får enligt 15 a § hänsyn emellertid tas till om ett hushåll har fler Prop. 2004/05:112 än tre barn. Bestämmelsen i fjärde stycket motsvarar den hittillsvarande i tredje stycket. Dock görs en konsekvensändring med anledning av ändringarna i första och andra styckena denna paragraf. Ändringen i tredje stycket innebär att kravet på en egen bostad kommer att gälla även för det nya umgängesbidraget. I första stycket slopas ettårsgränsen för när en sökande kan begära nytt slutligt beslut om bostadsbidrag med anledning av taxeringsändring eller för när kan ta upp denna fråga. Denna ändring föran- leds av att det i andra stycket införs en fast tidsfrist som innebär att frågan om nytt slutligt bostadsbidrag med anledning av taxeringsändring inte får tas upp efter utgången av femte året efter taxeringsåret. Den hittillsvarande ettårsgränsen i första stycket skulle nämligen inte kunna upprätthållas med den nya utformningen av bestämmelsen i andra stycket i det fall en taxeringsändring görs under det femte året efter taxerings- året. Förslaget har utvecklats närmare i avsnitt 5.5. Flertalet av de nya bestämmelserna skall tillämpas på bostadsbidrag som avser tiden . Detta innebär å andra sidan att äldre bestäm- melser fortfarande skall tillämpas vid beslut rörande bostadsbidrag för eller tidigare även om beslutet fattas . Detta kommer att gälla bl.a. slutliga beslut om bostadsbidrag för . Den nya bestämmelsen i 29 a § om nytt slutligt bostadsbidrag med an- ledning av ändrad taxering skall emellertid träda i kraft först den 1 ja- nuari 2006, men kommer att gälla även bostadsbidrag som avser tiden före ikraftträdandet. Har omprövning av ett taxeringsbeslut begärts av den bidragssökande före ikraftträdandet skall äldre bestämmelser i 29 a § fortfarande tillämpas. Avgörande för tillämpningen av denna bestäm- melse är att sökandens skriftliga begäran om omprövning enligt 4 kap. 9 § taxeringslagen (1990:324) har kommit in till före . Har en fråga rörande den sökandens taxering överklagats till länsrätt, skall överklagandet ha kommit in till domstolen . Överklagas målet därefter vidare till högre domstolsinstans tillämpas fortfarande äldre bestämmelser i 29 a §. Efter utgången av sjunde året efter taxeringsåret får emellertid frågan om nytt slutligt bostadsbidrag med anledning av ändrad taxering inte längre tas upp till prövning. Skälen bakom förslaget har utvecklats i avsnitt 7. Lagförslag i promemorian Reformerat bostadsbidrag (S2004/9161/SF) Förslag till lag om ändring i lagen (1993:737) om bostadsbidrag Härigenom föreskrivs att 3, 12, 14, 15 och 29 a §§ lagen (1993:737) om bostadsbidrag skall ha följande lydelse. Vid tillämpningen av denna lag skall en man och en kvinna som är gifta med varandra anses bo till- sammans om inte den som ansöker om bostadsbidrag eller den som bidrag betalas ut till visar annat. Sambor skall likställas med ma- kar om de 1. har eller har haft gemensamt barn eller 2. är folkbokförda på samma adress. Vid tillämpningen av denna lag skall en man och en kvinna som är gifta med varandra anses bo tillsammans om inte den som ansö- ker om bostadsbidrag eller den som bidrag betalas ut till visar annat. Sambor skall likställas med ma- kar om de 1.har eller har haft gemensamt 2.är folkbokförda på samma adress, eller 3.i annat fall bor tillsammans i ett parförhållande och har gemen- samt hushåll. Rätt till bostadsbidrag har den som 1.har fyllt men inte och 2.bor i en bostad som han eller hon äger eller innehar med hyres- eller bostadsrätt. Bostadsbidrag enligt första stycket lämnas inte om sökanden eller den- nes make 1.har barn som berättigar till bostadsbidrag till barnfamiljer eller 2.får bostadstillägg enligt lagen (2001:761) om bostadstillägg till pen- sionärer m.fl. eller på grund av bestämmelserna om inkomstprövning inte får sådant tillägg. Har sökandens make fyllt lämnas inte bostadsbidrag enligt första stycket. Oavsett bestämmelsen i andra stycket 1 lämnas bostadsbidrag enligt första stycket om sökanden eller dennes make endast på grund av bestämmelserna i 10 § femte 1Senaste lydelse 2003:384. 2Senaste lydelse 2001:765. stycket om bostadens storlek inte för ett barn, för två barn och för tre eller flera barn, samt 2.bidrag till kostnader för bostad av den del av bo- stadskostnaden som för familjer med ett barn överstiger men inte , två barn överstiger men inte 3 300 kro- nor, tre eller flera barn översti- ger men inte . Om bostadskostnaden överstiger de belopp som anges i första stycket 2, lämnas bidrag av den överskjutande bostads kostnaden upp till för familjer med ett barn, för familjer med två barn, för familjer med tre eller flera barn. för ett barn, för två barn och för tre eller flera barn, 2.bidrag till kostnader för bostad av den del av bo- stadskostnaden som för familjer med ett barn överstiger men inte , två barn överstiger men inte 5 900 kro- nor, tre eller flera barn översti- ger men inte 6 600, samt 3.umgängesstöd till den som på grund av vårdnad eller umgänge har barn boende i sitt hem med för ett barn, för två barn, och Om det i hushållet även finns hemmavarande barn, skall, i stället för vad som anges i första stycket 3, umgängesstöd utges med 75 kro- nor för varje barn som berättigar till sådant stöd. Särskilt bidrag och umgängesstöd utges sammanlagt för högst tre barn. 3 Senaste lydelse 1997:1134. Högre bostadskostnad än som anges i andra stycket får beaktas, om sökanden eller någon medlem av familjen är funktionshindrad. Högre bostadskostnad än som anges i första stycket 2 får beaktas, om sökanden eller någon medlem av familjen är funktionshindrad. Rätt till särskilt bidrag enligt 14 § första stycket 1 har endast familjer med barn som avses i 10 § första stycket 1 och 2 samt andra och tredje styckena. Är föräldern under och får denne inte bidrag enligt första stycket, skall bidrag enligt 14 § första stycket 2 beräknas på den del av bostads- kostnaden som överstiger . Bidrag enligt 14 § första stycket 2 och andra stycket får lämnas en- dast till den som bor i en bostad som han eller hon äger eller inne- har med hyres- eller bostadsrätt. Bidrag enligt 14 § första stycket 2 och 3 får lämnas endast till den som bor i en bostad som han eller hon äger eller innehar med hyres- eller bostadsrätt. efter det att slutligt bostadsbidrag efter det att slutligt bostadsbidrag bestämts och ändringen innebär att bestämts och ändringen innebär att högre eller lägre, skall ett nytt slut- högre eller lägre, skall ett nytt slut- ligt bostadsbidrag bestämmas, om ligt bostadsbidrag bestämmas, om sökanden begär det från sökanden begär det eller om för- det att beslutet om taxerings- säkringskassan tar upp frågan. ändring meddelades eller om för- säkringskassan tar upp frågan inom En fråga om nytt slutligt bostads- En fråga om nytt slutligt bo- bidrag enligt denna paragraf får får inte tas upp efter utgången av har förflutit från det slut- tredje året efter taxeringsåret. liga bostadsbidraget bestämdes, om inte taxeringsändringen mot- svarar en väsentlig höjning eller sänkning av bostadsbidraget. Denna lag träder i kraft . Senaste lydelse 1995:473. Senaste lydelse 1996:441. Promemorian om reformerat bostadsbidrag (S2004/9161/SF) gick ut på remiss . Remissinstanser: Kammarrätten i , Länsrätten i , , , , , Barn- ombudsmannen, , , , , , , Fastig- hetsägarna i , i (IBF), , Umgängesrätts Föräld- rarnas Exempelsamling över förslagens ekonomiska konsekvenser för hushållen och har två hemmavarande barn. Bostadskostnaden beräknas till . bidragsgrundande inkomst (BGI) är och . Nuvarande regler/Nya regler Särskilt bidrag två hemmavarande barn Det blir inget bidrag för bostadskostnaden p.g.a. för låg Summa särskilt bidrag och bostadskostnadsbidrag Reducering på grund av inkomstprövning Det blir ingen inkomstreducering för detta hushåll Preliminärt bostadsbidrag betalas ut efter avrundning Ökat bostadsbidrag med förslaget och har två hemmavarande barn och ett barn som Bostadskostnaden beräknas till . Nuvarande regler/Nya regler Särskilt bidrag och umgängesbidrag Särskilt bidrag två hemmavarande barn Umgängesbidrag för ett barn som bor hemma x (3 600 2 000) x (5 800 3 600) / x (5 800 2 000) Summa särskilt bidrag och bostadskostnadsbidrag Reducering på grund av inkomstprövning x (150 000 58 500) /12 Det blir ingen inkomstreducering för p.g.a. låg inkomst Preliminärt bostadsbidrag betalas ut efter avrundning Ökat bostadsbidrag med förslaget Hushåll med sammanlagt fler än tre barn: En ensamstående med två hemmavarande barn och fyra barn som bor hos föräldern, en bostadskostnad på och en inkomst på . Nuvarande regler/Nya regler Särskilt bidrag och umgängesbidrag Särskilt bidrag två hemmavarande barn Umgängesbidrag för ett barn som bor hemma x (3 300 2 000) x (4 800 3 300) / x (4 800 2 000) Det blir ingen inkomstreducering för detta hushåll Preliminärt bostadsbidrag betalas ut efter avrundning Ökat bostadsbidrag med förslaget I denna bilaga, som har sammanställts inom , presenteras budget- och inkomstfördelningseffekterna av de åtgärder som omfattas av regeringens satsning på barn i ekonomiskt utsatta familjer. Följande regelförändringar ingår: Barntillägg till studerande med barn (se Ds 2004:53 och prop. 2004/05:111 Förstärkning av studiestödet) /månad för 1 barn /månad för 2 barn /månad för 3 barn + /månad för barn däröver Höjt bostadsbidrag (se promemoria Reformerat bostadsbidrag dnr S2004/9161/SF och prop. 2004/05:112 Ändrade regler för bo- stadsbidrag). -En ersättningsnivå för bidraget till bostadskostnader för barn- familjer -Ett umgängesbidrag införs -Det särskilda bidraget för hemmavarande barn höjs till: -/månad för 1 barn -/månad för 2 barn -/månad för 3 eller fler barn Underhållsstödet höjs (SOU 2003:42 Ett reformerat underhållsstöd och prop. 2005/05:116 Ett reformerat underhållsstöd). Fribeloppet för återbetalningsskyldiga höjs till Ändrade avrundningsregler (per barn) Effekterna har beräknats med hjälp av mikrosimuleringsmodellen FASIT. Analyserna avser förändringar i ekonomisk standard uttryckt som justerad disponibel inkomst. Redovisningen avser genomsnittlig procentuell förändring inom olika grupper. När åtgärderna utvärderas jämförs utfallet med de regler som antas komma att gälla 2006. Beräkningarna är statiska, hushållen antas alltså inte i något avseende förändra sitt beteende till följd av regeländringarna. Effekter på de offentliga utgifterna De föreslagna regelförändringarna påverkar dels olika anslag direkt men de får också följdeffekter på transfereringar såsom ekonomiskt bistånd (socialbidrag) och bostadstillägg till pensionärer m. fl. (BTP). De bud- geteffekter som redovisas i denna bilaga är de som modellberäkningarna ger. Dessa överensstämmer inte nödvändigtvis med de medel som bud- geterats för reformerna. Av beräkningarna, som avser 2006, framgår att den avsatta miljarden överskrids marginellt (tabell 1). Detta betyder dock inte att reformerna är underfinansierade, t.ex. innehåller propositionen avseende underhållsstödet förutom de tre delar som ingår här admi- nistrativa förändringar som påverkar anståndsregler och hanteringen av ärenden med utlandsanknytning. Dessa förändringar är inte beräknings- bara i FASIT-modellen. Kostnaden för de höjda bostadsbidragen över- skattas också något på grund av kalibreringsproblem i modellen. Effekter på de offentliga utgifterna Kostnad (mkr) Statens utgifter för underhållsstöd Statens inkomster för underhållsstöd Statens utgifter för underhållsstöd beräknas öka med men mottagarna av stödet beräknas få ett tillskott på . Differensen på kommer direkt från de underhållsskyldiga. I beräkningarna ingår inte dessa betalningar varför effekten på hushållens disponibla inkomst överdrivs något (makroeffekten blir ). Nedan redovisas hur denna inkomstökning fördelas. I figur 1 redovisas resultaten för olika inkomstgrupper. Hela befolk- ningen har här delats in i tio lika stora grupper där de med lägst ekonomisk standard hamnar i decilgrupp 1, de med näst lägst standard i decilgrupp 2 osv. ända upp till decilgrupp 10 med högst eko- nomisk standard. Genomsnittlig förändring av disponibel inkomst till följd av förslagen. Decilindelning DI/KE Effekterna är störst i de lägre decilerna. Förändringen är större för de befolkningen blir effekterna små. 1 ökar den genomsnittliga I figur 2a 2d redovisas resultaten separat för olika familjetyper, decilindelningen har gjorts separat för varje familjetyp. Genomsnittlig procentuell förändring av disponibel inkomst till följd av förslagen. Separata decilindelningar per familjetyp. -0,1 2b. Ensamstående med barn -0,1 -0,1 -0,1 Effekten är störst för ensamstående med barn där inkomsterna ökar inom samtliga inkomstdeciler. Även för samboende med barn ökar inkomsterna. Störst genomsnittlig procentuell förändring får de hushåll med lägst inkomststandard inom respektive familjetyp. Inom gruppen ensamstående utan barn återfinns de flesta bidragsskyldiga (i under- De bidragsskyldiga med låga inkomster får behålla mer av sin inkomst när grundavdraget höjs men för de med högre inkomster slår de högre underhållsbeloppen igenom. återfinns även föräldrar med barn boende hos sig vilka i stor utsträckning får en förbättring genom ökat bostadsbidrag. återigen påpekas att alla redovisade effekter avser ett genomsnitt inom För enskilda hushåll kan effekterna vara betydligt större, både positiva och negativa. I underbilaga 1 återfinns resultaten efter ett antal alternativa indel- I underbilaga 2 redovisas effekterna för reformens tre delar var för sig. Underbilaga 1 Effekter för familjetyper, ålders- och socioekonomiska grupper Genomsnittlig procentuell förändring av disponibel inkomst till följd av förslagen för olika familjetyper E0: Ensamstående utan barn, E+: Ensamstående med barn, S0: Sammanboende utan barn, S+: Sammanboende med barn, Ö0: Övriga hushåll, Ö+:Övriga med barn Detta diagram visar hur stora genomsnittliga förändringar olika familjetyper får. Ensamstående med barn får den största ökningen. Gruppen övriga hushåll består bland annat av flergenerationshushåll, kollektiv etcetera. Gruppen övriga med barn består förutom dessa även av familjer med hemmavarande barn . Ovanstående diagram visar hur förbättringarna fördelas mellan olika åldersgrupper. Gruppen 17 visar förbättringarna för barn upp till och med . Detta är den åldersgrupp som får den största förbättringen. Arb: Arbetare, : Tjänstemän låg o mellan, Tj-h: Tjänstemän högre, Ftg: Företagare och jordbrukare, Ftp: Förtidspensionärer, : Ålderspensionärer, , arbetslösa m fl Ovanstående diagram visar förändringar för olika socioekonomiska grupper. De som återfinns i gruppen övriga är de som vinner mest på förslagen. Gruppen övriga består bl.a. av studenter och arbetslösa. Därefter kommer de som klassificeras som arbetare. Underbilaga 2 Effekter av de tre delreformerna I denna underbilaga presenteras samma typ av diagram som tidigare i Texterna kring dessa är inte så omfattande men för att få ytterligare hjälp med tolkningen av dessa hänvisas till de tidigare diagrammen i denna bilaga eftersom följande diagram är gjorda på Totalt ökar de disponibla inkomsterna med i de Decilindelning DI/KE De ökade bostadsbidragen tillfaller i huvudsak ensamstående med barn, endast decil 1-5 (av hela befolkningen) påverkas. Observera att effek- terna är mycket små. I den grupp som påverkas mest, ensamstående med barn, ökar den genomsnittliga inkomsten . När de olika familjetyperna decilindelas var för sig framgår att inkoms- terna ökar för samtliga inkomstdeciler inom gruppen ensamstående med barn, men att effekten avtar med inkomsten. Bland de samboende med barn är det i huvudsak decil 1 som påverkas. Totalt ökas de disponibla inkomsterna med i de Decilindelning DI/KE E+ S0 S+ Ö0 Ö+ PE PS PÖ Barntillägget till studerande har, trots att det inte är inkomstprövat, en tydlig fördelningsprofil där effekten avtar med ökande inkomst. Detta beror på att studerande, i synnerhet de som har barn, i regel återfinns i den nedre delen av inkomstfördelning. I likhet med effekten av bostadsbidragshöjningen är de genomsnittliga inkomstökningarna små. Gruppen ensamstående studerande med barn är förhållandevis liten i urvalet, varför fördelningseffekterna inte ser helt entydiga ut. Tyvärr kan beräkningar inte göras för dem som är vårdnadshavare men inte har barnet folkbokfört hos sig. Dessa studenter är berättigade till barntillägget men går inte hitta i datamaterialet och definieras enligt statistiken som utan barn. Underhållsstöd Bilaga 4 Totalt ökas de disponibla inkomsterna med i de redovisade beräkningarna. Decilindelning DI/KE E0 E+ S0 S+ Ö0 Ö+ PE PS PÖ Arb Tj-lm Tj-h Ftg Det ökade underhållsstödet har även det en tydlig låginkomstprofil. Liksom tidigare bör det påpekas att effekterna är små. Den största ökningen av den genomsnittliga disponibla inkomsten är och avser ensamstående med barn. Bidragsskyldiga med förhållandevis goda inkomster är den enda grupp som får minskade inkomster till följd av de ändrade reglerna. Utdrag ur protokoll vid regeringssammanträde Närvarande: statsråden , , , , Y. , , , , , M. , , , , , , Föredragande: statsrådet . Regeringen beslutar proposition 2004/05:112 Ändrade regler för bostadsbidrag.