prop · GT031d3 · 2005-09-20 00:00:00 — Den säkerhetspolitiska utvecklingen medger att inskrivning av bl.a. totalförsvarspliktiga räddningsmän till den kommunala krigsorganisationen kan avbrytas och att utbildningen skall upphöra från . Det medför för Statens räddningsverks (SRV) del att antalet anställningar vid verket minskas med 10 och med ca 40 . På grund av neddragningar inom det militära försvaret, med utfästelse om nya arbetstillfällen i , fick SRV i uppdrag av regeringen att genomföra utvecklingsprojektet från olyckor. har antalet anställda ökat med ca fem personer. SRV:s förstärkning av beredskapen för att hjälpa svenskar utomlands sammanfaller med att regeringen har beslutat att utöka verkets internationella verksamhet. Med början 2006 kommer SRV:s internationella verksamhet att utökas till att omfatta upp till 130 personer, mot nuvarande ca 25. Personalökningen kommer att ske successivt och SRV beräknar att ca 15 personer kommer att anställas . gick 15 personer från kommittén Nationellt råd för samordning och stöd till drabbade med anledning av naturkatastrofen i över till Styrelsen för psykologiskt försvar. kommer antalet anställda att minskas med sex personer, varav tre från Estoniaarbetet och tre från det nationella rådet. För att möta de pensionsavgångar som uppstår inom och för att kunna säkerställa bemanningen på de nya kombinationsfartygen rekryteras 25 aspiranter Under 20062007 rekryteras ytterligare 75 aspiranter. kommer att utöka antalet anställda med fem personer . Införandet av EU:s säkerhetsdirektiv inom spårbunden trafik innebär en utökad utredningsskyldighet. : (- 1 065) Förändringarna inträffar främst vid den nya myndigheten , där en minskning av antalet anställda beräknas ske med totalt ca 1 095 . Den främsta orsaken till personalminskningarna är pensionsavgångar om cirka 900 personer. Dessutom beräknas personalen minska med i storleksordningen 700 personer till följd av organisationsöversyner inom huvudkontoret och länsorganisationerna i och med att bildats samt på grund av kravet på omlokalisering och övriga krav på effektivisering av verksamheten. har fem nyrekryteringar av chefer skett till huvudkontoret. Personalökningar framöver kommer att ske till följd av nyrekryteringar såväl för en del av kommande pensionsavgångar som till de orter dit delar av verksamheten flyttar. Pensionsavgångarna beräknas efter 2008 att öka kraftigt och beräknas under ett tiotal år uppgå till 650 . En nybildad myndighet för handikappolitisk samordning kommer att inrättas . Myndigheten kommer att ta över vissa uppgifter från befintliga myndigheter inom området, () och utbildningsstöd (Sisus). Beroende av tidigare arbetsuppgifter och ansvar kommer således vissa anställda vid dessa myndigheter att erbjudas övergång till den nyinrättade myndigheten. Övrig personal vid Sisus kommer att erbjudas övergång till eftersom Sisus avvecklas . Verksamheten med bidragsgivning inom utbildningsområdet övergår då till ett särskilt beslutsorgan inom . Omstruktureringen innebär att antalet myndigheter inom området förblir oförändrat och eventuella förändringar i det totala antalet anställda i de berörda myndigheterna bedöms bli marginella. Med anledning av regeringens beslut att omlokalisera till 2005/06:1 UTGIFTSOMRÅDE 2 BILAGA 1 väntas de personalpolitiska konsekvenserna på myndigheten bli omfattande . I enkätundersökningar som myndigheten har gjort har framkommit att mycket få medarbetare avser att flytta med till . I ovanstående bedömningar har antagits att tio personer flyttar med till . Myndigheten skall ha genomfört flytten till . På myndigheten arbetar 138 personer. Regeringen har utlovat 150 arbetstillfällen, dvs. en ökning med tolv personer. Om endast tio personer flyttar med till innebär det att 128 personer slutar före . har räknat med att hälften (64) slutar och hälften . Vidare har antagits att inga nyrekryteringar görs utan att de nyrekryteringar som behöver göras för att nå de av regeringen utlovade 150 arbetstillfällena görs successivt under 20062008. : ( 1 035) Huvuddelen av personalförändringarna på område härrör från utgiftsområde 3 Skatt, tull och exekution. Strukturförändringar som en följd av tidigare fattade beslut medför minskningar av personal inom . En organisationskommitté har tillsatts för att vidta de åtgärder som krävs för att en ny förvaltningspolitisk myndighet skall kunna inrättas , som avvecklas. Vilka eventuella personalkonsekvenser detta får för berörda stabsmyndigheter (Statskontoret, och den förvaltningspolitiska myndigheten) går f.n. inte att bedöma. Inom och kronofogdemyndigheterna minskar personalen vilket till största delen beror på skillnaden mellan naturliga avgångar och en beräknad återrekrytering på . Personalökningar p.g.a. uppgiftsförändringar till följd av förslag i budgetpropositionen , utg.omr. 2 resp. utg.omr. 18 beräknas ske vid resp. Utbildnings- och : (+ 2 370) En personalökning beräknas ske vid universitet och högskolor med anledning av regeringens satsningar på forskning enligt den forskningspolitiska propositionen (prop. 2004/05:80) samt med anledning av regeringens förslag i denna budgetproposition avseende en 2005/06:1 UTGIFTSOMRÅDE 2 BILAGA 1 ökning av antalet högskoleplatser. Bedömningen är att personalen vid universitet och högskolor med anledning av forskningssatsningen kommer att öka med 75 personer 2005, 375 personer 2006, 375 personer 2007 samt 1 100 personer 2008. införs ett särskilt tilläggsbidrag till studerande i studiestödet. För administration av detta tillägg tillförs () , vilket motsvarar 1520 personer. Även för studiestöd tillförs resurser för en person av samma anledning. Regeringen avser att lämna en proposition med förslag till en samlad svensk språkpolitik, där det bland annat föreslås att språkvården bör organiseras i myndighetsform. En organisationskommitté kommer att tillsättas med uppgift att förbereda organisationen. Regeringen har beslutat att Riksutställningar samt delar av skall omlokaliseras till . För Riksutställningars del skall omlokaliseringen påbörjas och vara avslutad , medan omlokalisering skall påbörjas och vara avslutad . Från skall 25 befattningar flyttas till . Vidare kommer 20 befattningar att omlokaliseras till . Flytten skall inledas 2006 och vara slutförd . Omlokaliseringen innebär inte några förändringar i antalet personer på respektive myndighet. Övriga förslag i förevarande proposition bedöms inte leda till några personalkonsekvenser. : (+42) Med anledning av regeringens beslut att omlokalisera till väntas de personalpolitiska konsekvenserna på myndigheten bli omfattande . Det kan dock förutspås att antalet personer anställda vid kommer att minska innan all ersättningsrekrytering genomförts. I samband med miljömålsarbetet föreslås satsningar som får konsekvenser på och . För motsvarar ökningen fem anställningar. Kapaciteten vid de djurförsöksetiska nämnderna förstärks med sju anställningar. De personalpolitiska konsekvenserna för redovisas i samband med redovisningen för högskolan under Utbildnings- och avsnitt. : (+ 2) övertar ansvaret för den verksamhet som bedrivs vid inom 2002 års energipolitiska program. Övertagandet innebär att ca åtta befattningar flyttas från till och att en omfördelning av medel motsvarande görs mellan dessa två myndigheter. Därutöver tillförs genom omfördelning av medel inom utgiftsområde 21 Energi för tillkommande myndighetsuppgifter motsvarande ca två anställningar. En sammanslagning av och skall genomföras per . Sammanslagningen bedöms inte innebära några personalförändringar. Omlokaliseringsbeslutet bedöms inte leda till några personalförändringar hos och . : (+ 35) ekonomiska vårproposition angav regeringen att Rikskvinnocentrum i skall ombildas till ett Nationellt . Detta bedöms innebära att ytterligare 25 personer till kommer att anställas. I denna budgetproposition föreslås att Handelsflottans kultur- och fritidsråds (HKF) verksamhet överförs till . En administrativ samordning med bör leda till att de årliga kostnaderna för administration minskar utan att det påverkar verksamheten. Förslaget kan komma att påverka den totala personalstyrkan vid . JämO kommer att tillföras . Tillskottet innebär att antalet anställda vid myndigheten kommer att öka med ca 10 personer. och de tio skogsvårdsstyrelserna bör enligt regeringens bedömning bli en myndighet. Genomförandet av omorganisationen torde medföra vissa personalförändringar. Hur dessa kommer att se ut är dock inte möjligt att närmare beskriva. En sammanfattning av regeringens sysselsättningspaket, som redovisas i volym 1, avsnitt 4.4, ges nedan avseende den statliga sektorn. Dessa satsningar ingår inte i redovisningarna ovan. Tabell 3.4 Redovisning sysselsättningspaket (registrera, restaurera, åtgärda fel och fusk Satsning för ökad kontroll Satsning för ökad kontroll Satsning på att förstärka Satsning för att bekämpa narkotika, alkohol och Regeringen har delegerat stora delar av arbetsgivarpolitiken till myndigheternas chefer. Delegeringen innebär en betydelsefull frihet för myndigheterna att självständigt utforma organisation, arbetsprocesser, lönebildning och kompetensförsörjning med hänsyn till verksamhetens krav. För att regeringen skall kunna följa utvecklingen och vid behov vidta åtgärder redovisar myndigheterna sin kompetensförsörjning till regeringen. Med kompetensförsörjning avses arbetet med att säkerställa att erforderlig kompetens finns för att nå verksamhetens mål på ett effektivt sätt. I det följande redovisas en uppföljning av kompetensförsörjningen i staten utifrån myndigheternas redovisningar, övriga rapporter samt relevant statistik. Regeringens bedömning av kompetensförsörjningen redovisas i avsnitt 6. 2005/06:1 UTGIFTSOMRÅDE 2 BILAGA 1 4.1 Antal anställda i staten Antalet statsanställda i stort sett oförändrat Antalet anställda i den statliga sektorn har varit närmast oförändrat . har det dock skett en svag ökning som till stor del kan förklaras med en fortsatt expansion inom högskoleväsendet. har antalet anställda i denna sektor ökat med över 4 000 personer. Antalet anställda har också ökat inom rättsväsendet, även om de är färre än . har dock nedgången i antalet anställda i statlig sektor varit betydande. Ett område som minskat drastiskt är infrastrukturområdet, vilket till stor del beror på att verksamhet har bolagiserats och därmed inte längre räknas till den statliga sektorn, t.ex. Posten, och (se diagram 4.1). Diagram 4.1 Antal anställda i olika statliga verksamheter, uppgick antalet anställda inom statlig sektor till 224 600 personer.1 I förhållande till 2003 har antalet statsanställda ökat med knappt 300 personer, vilket är en mycket liten förändring jämfört . , högskolor och forskning står även detta år för den största ökningen, medan Försvars- 1 Inklusive personer med betings-, dag- och timanställning, vilka uppgick till ca 15 000 . Anställda vid försäkringskassorna 2004 ingår inte. Från bildar försäkringskassorna och den statliga myndigheten . Om försäkringskassorna inkluderas uppgick antalet till ca 239 750 anställda 2005/06:1 UTGIFTSOMRÅDE 2 BILAGA 1 makten svarade för den mest betydande nedgången. Totalt utgör de statsanställda av det totala antalet sysselsatta på arbetsmarknaden. Anställda inom kommuner och landsting utgör tillsammans . Lokalisering, heltid och deltid av de statligt anställda arbetar i . finns i (exklusive ). Om man i stället ser till andelen statsanställda i förhållande till samtliga anställda i olika regioner var andelen störst i med statligt anställda. Cirka 30 000 statsanställda arbetar deltid. Det är fler kvinnor som arbetar deltid, , medan det bland männen är . Av tabell 4.1 framgår andelen uppsagda fördelade på kvinnor och män . Tabell 4.1 Andel uppsagda respektive total andel i staten fördelade på kvinnor och män, 19952004 Anm. Här ingår även personer som är registrerade i tidiga åtgärder före uppsägningstillfället. 4.2 Antal uppsägningar i staten har drygt 74 000 statsanställda sagts upp. uppgick antalet till 2 015 personer, varav ungefär en tredjedel kom från universitets- och högskolesektorn (se diagram 4.2). Denna sektor sysselsätter ca en fjärdedel av alla statsanställda vilket gör den till den största sett till antalet. Den största minskningen stod kultursektorn för. Diagram 4.2 Antal uppsägningar fördelade per sektor, AFF AOU EK FÖ KULT LRS MTJ RÄTTS UHF UPP sektorsindelning: AFF: och infrastruktur; AOU: Arbetsliv, omsorg och utbildning; EK: Ekonomi; FÖ: Försvarsmakten; KULT: Kultur; LRS: Länsstyrelser, regeringskansli och stabsmyndigheter; MTJ: Miljö, teknik och jordbruk; RÄTTS: Rättsmyndigheter; UHF: Universitet, högskolor och forskning; UPP: Uppdragsmyndigheter Anm. Här ingår även personer som är registrerade i tidiga åtgärder före uppsägningstillfället. Att andelen uppsagda kvinnor varierat över tiden hänger samman med orsakerna till att övertalighet uppkommer. skedde omfattande besparingar och teknikförändringar som i hög grad drabbade kvinnliga administratörer. har de uppsagda i högre grad bestått av övertaliga från Försvarsmakten och infrastrukturmyndigheterna, där andelen män är högre. Statsanställda hävdar sig väl Den öppna arbetslösheten bland de uppsagda i staten sjunker relativt snabbt och ligger på av de uppsagda och . Enligt kan de goda resultat som uppnås delvis hänföras till att de statsanställda hävdar sig väl på arbetsmarknaden. Av de uppsagda som fick nya arbeten (fasta och tidsbegränsade ) gick -till den statliga sektorn (2003, 2002), -till den kommunala sektorn (2003 och 2002), -till den privata sektorn (2003, 2002). Av dem som fått nytt arbete går fler kvinnor än män till den offentliga sektorn, vilket framgår av tabell 4.2. Tabell 4.2 Uppsagda i staten som fick nya arbeten 2004 Knappt hälften av dem med nytt arbete får högre lön, medan den är oförändrad för ungefär en fjärdedel. Hälften uppger sig ha fått ett bättre och mer utvecklande arbete, medan anser att arbetsuppgifterna är sämre och mindre utvecklande. 4.3Övergripande insatser avseende kompetensförsörjningen Myndigheterna redovisar sin kompetensförsörjning till regeringen i årsredovisningen. Av redovisningen skall framgå myndighetens mål, vidtagna åtgärder och måluppfyllelse på området. Av årsredovisningarna framgår att det på flera myndigheter bedrivs ett aktivt arbete för att attrahera, rekrytera, utveckla och behålla kompetenta medarbetare. Bland de redovisade insatserna finns exempel på arbete med kompetensutveckling, kompetensanalyser samt medarbetar- och utvecklingssamtal. I vissa fall används olika modeller för t.ex. inventering av efterfrågad och befintlig kompetens. Flera myndigheter uppger att de vidtar åtgärder för att utveckla ledarskapet, t.ex. genom utbildningar, mentorskap eller annat stöd. Andra insatser som nämns är arbete med individuella utvecklingsplaner. På uppdrag av regeringen har () kartlagt och analyserat kompetensförsörjningen i staten (dnr Fi2005/3781). Studien bygger på en webbenkät till samtliga myndigheter samt intervjuer med 15 myndighetsrepresentanter. Av studien framgår bl.a. inriktningen på arbetet, risk- och framgångsfaktorer samt utmaningar. KKR:s övergripande tolkning är att många myndigheter uppfattar sitt arbete med kom- 2005/06:1 UTGIFTSOMRÅDE 2 BILAGA 1 petensförsörjningen som positivt. Som exempel på goda förutsättningar i detta arbete nämner KKR bl.a. att en stor andel av myndigheterna anser sig ha lätt att rekrytera och behålla personal samt att de uppfattas som en attraktiv arbetsgivare. Dessutom anges att prioriteringen av kompetensförsörjningsfrågorna ökar. Som exempel på svagare sidor nämns avsaknad av genomarbetade kompetensidéer, bristande kunskapshantering och otillräcklig uppföljning av kompetensförsörjningen. KKR bedömer dock att det finns en växande medvetenhet om behovet av kompetensförsörjningsinsatser samt en ökad kunskap om hur man kan arbeta med dessa frågor. Sammantaget bedömer av de som svarat på enkäten att arbetet med kompetensförsörjningen fungerar ganska eller mycket bra. Även om den huvudsakliga beskrivningen av arbetet med kompetensförsörjningen är positiv, sammanfattar KKR också några hinder och svårigheter såsom otydliga mål och styrning av kompetensförsörjningen. Bland de utmaningar som myndigheterna anger kan nämnas den förändrade åldersstrukturen och generationsväxlingen samt behovet av tydliga strategier för bl.a. kompetensöverföring. Bland de utvecklingsområden som uppmärksammas finns t.ex. chefsfrågor, behov av systematik och metodutveckling samt metoder för uppföljning och utvärdering. 4.4 Åldersstruktur i staten En strategisk fråga för statsförvaltningen är att hantera kommande års pensionsavgångar. beräknas ca 24 400 personer i statsförvaltningen att uppnå pensionsåldern. Fler äldre och färre yngre i staten Staten har tillsammans med landstingen den i genomsnitt äldsta personalstyrkan. var genomsnittsåldern för både statsanställda kvinnor och män, vilket är samma genomsnittsålder som föregående år. Det kan jämföras med för samtliga sysselsatta. När det gäller åldersstrukturen avviker staten från hela arbetsmarknaden i två avseenden (se diagram 4.3). För det första finns det fler äldre i staten. var i staten , medan motsvarande för hela arbets- 2005/06:1 UTGIFTSOMRÅDE 2 BILAGA 1 För det andra är andelen statsanställda i de yngsta åldersgrupperna () mycket lägre än på arbetsmarknaden i sin helhet. Diagram 4.3 Åldersstrukturen i staten och på arbetsmarknaden totalt, 2004 Åldersstrukturen i staten återspeglar relativt kraftiga nyrekryteringar och efterföljande perioder av åtstramningar och färre nyanställningar. Till detta kommer att kraven på utbildning är högre inom staten än inom den övriga arbetsmarknaden, vilket förklarar den låga andelen anställda . Andelen statsanställda med en högskoleutbildning eller längre var 2004, vilket är mer än dubbelt så stor andel som på den svenska arbetsmarknaden i sin helhet. Nybeviljade ålderspensioner ökar något beviljades drygt 3 000 statsanställda ålderspension, vilket är något fler än (se tabell 4.3). Tabell 4.3 Antal individer med nybeviljad ålderspension, 19982004 Fler tar ut ålderspension efter att de har fyllt Jämfört har andelen statsanställda som tar ut ålderspension från pensionsåldern eller senare ökat. Enligt statistik från utgjorde denna grupp 2004. Motsvarande andel 1998 var . Framför allt har antalet individer som arbe- tar längre och tar ut ålderspension efter den månaden de fyllt ökat. Genomsnittsåldern för statsanställda kvinnor som beviljas ålderspension har ökat något medan den för männen har minskat marginellt. var den för kvinnorna och för männen. En förklaring till skillnaden mellan kvinnor och män i detta avseende kan vara att yrkesgrupper med lägre pensionsålder, t.ex. inom försvaret, huvudsakligen består av män. Antalet statsanställda med nybeviljad definitiv sjukpension har minskat (se tabell 4.4). Antalet med nybeviljad tillfällig sjukpension har dock ökat, framför allt tillfälliga sjukpensioner med omfattningen . Mer än två tredjedelar av dem med tillfällig sjukpension 2004 hade lägre omfattningsgrad än . Tabell 4.4 Antal individer med nybeviljad tillfällig respektive definitiv sjukpension, 19982004 av dem som beviljades tillfällig eller definitiv sjukpension på heltid i staten var kvinnor 2004. För tillfällig sjukpension på deltid var andelen kvinnor . Genomsnittsålder för personer med nybeviljad sjukpension 2004 var för kvinnor och för män. Delpension för att kunna arbeta längre För att öka möjligheterna för äldre att arbeta till ordinarie pensionsålder trädde ett nytt avtal om delpension i kraft . Avtalet innebär att arbetsgivaren kan bevilja en minskning av arbetstiden till som mest hälften av ordinarie arbetstid för anställda . beviljades sammanlagt 3 764 personer i statsförvaltningen delpension (se tabell 4.5). Det är av den åldersgrupp, dvs. , som kan komma ifråga. Tabell 4.5 Beviljade delpensioner, 20032004 Som framgår av tabell 4.5 är det fler män än kvinnor som har beviljats delpension. Det kan också konstateras att flertalet av männen har en omfattningsgrad på , medan den för kvinnorna i första hand är eller lägre. Det stora flertalet av delpensionärerna, , beviljades förmånen . Medvetenhet finns om generationsväxlingen De senaste årens redovisningar av kompetensförsörjningen visar på en hög medvetenhet om åldersstrukturen och kommande generationsväxling hos myndigheterna. av de som deltagit i KKR:s enkätundersökning uppger att myndigheten strävar efter att skapa en åldersbalans och generationssamverkan p.g.a. generationsväxlingen. Myndigheternas arbete syftar i flera fall till att öka antalet yngre anställda. Ett antal myndigheter uppger att de sett över åldersstrukturen och arbetar för att underlätta kompetensöverföring. Mentorprogram och traineeutbildningar för att säkra chefsförsörjningen förekommer också. Vid görs en bedömning ett till innan en medarbetare skall gå i pension, av vilka aktiviteter som måste genomföras för att behålla viktiga kunskaper. Det kan t.ex. bli fråga om att tidigarelägga en rekrytering för att den nya medarbetaren skall kunna gå parallellt, seminarier och programlagd kunskapsöverföring till andra medarbetare. uppger att de bl.a. planerar att undersöka vad som gör och kan göra attraktivt för personer i yngre medelåldern. Andra insatser för att klara generationsskiftet med bibehållen kvalitet i verksamheten är att erbjuda delpension samt uppmuntra seniora medarbetare att fortsätta arbeta. 2005/06:1 UTGIFTSOMRÅDE 2 BILAGA 1 4.5 Jämställdhet och könsfördelning i staten Regeringen har angett att det personalpolitiska arbetet i staten skall intensifieras för att öka jämställdheten. Staten skall vara ett föredöme för övriga arbetsgivare vad gäller jämställdhet. Andelen kvinnor skall öka på ledande befattningar. Andelen kvinnor i staten ökar stadigt Andelen kvinnor i staten har ökat stadigt . var av de statsanställda kvinnor och var män. Motsvarande uppgifter var kvinnor och män. Sammantaget innebär detta att staten har den jämnaste könsfördelningen bland sektorerna på arbetsmarknaden. Inom kommun- och landstingssektorn är fyra av fem kvinnor, medan motsatt förhållande råder inom bygg- och tillverkningsindustrierna där fyra av fem är män. Skillnaderna kvarstår mellan olika befattningar Inom staten varierar dock könsfördelningen kraftigt mellan olika typer av befattningar. Bland myndighetscheferna var andelen kvinnor (se tabell 4.6). På stora myndigheter med minst 1 000 anställda (30 stycken) var andelen lägre, . Jämfört har dock andelen kvinnor bland myndighetscheferna ökat. nyutnämnde regeringen totalt 38 myndighetschefer varav 15 var kvinnor, dvs. Tabell 4.6 Myndighetschefer fördelade på kvinnor och män 1Inklusive motsvarande befattning, t.ex. Rikspolischefen, , etc. samt nio vikarierande myndighetschefer. 2Inklusive en vikarierande landshövding. 3Inklusive överintendenter, varav en tillförordnad. 4Regeringen utser rektorer efter förslag från högskolestyrelsen. Andelen kvinnor med chefsuppgifter på olika nivåer i staten är också lägre än andelen män med motsvarande uppgifter. Som framgår av diagram 4.4 har dock kvinnornas andel ökat från 2004. 2005/06:1 UTGIFTSOMRÅDE 2 BILAGA 1 Diagram 4.4 Fördelning av kvinnor och män inom ledningskompetens, 19982004 vissa domstolar om en anpassning av sessionsplaneringen för att underlätta för föräldrar att passa tider för hämtning vid förskola och fritidshem. Ett delmål har tagit sikte på att främja föräldraledighetsuttaget för män. i deltar tillsammans med ett antal andra verksamheter från offentlig och privat sektor i projektet Top. Projektet bedrivs av i syfte att få fler kvinnor i ledande befattning. 4.6 Etnisk och kulturell mångfald i staten Inom myndigheternas kärnrespektive stödkompetens finns också skillnader, men även här har könsfördelningen jämnats ut något över tiden. Inom myndigheternas kärnverksamhet var andelen kvinnor 2004, vilket kan jämföras året innan. Inom myndigheternas stödverksamhet var andelen män . Motsvarande uppgift var . och inom olika sektorer