prop · GT0340 · 2005-10-27 00:00:00 — RÅ 2003 ref. 48). Eftersom det ständigt skapas nya finansiella produkter och då svårighet föreligger att förutse hur avkastningen på dessa produkter kommer att beskattas bör, enligt mening, all avkastning på tillgångar jämställas med utdelning vid tillämpning av 57 kap. IL. Regeringen kan inte se några bärande skäl till en annan bedömning. En sådan ändring bör därför göras, vilket medför bestämmelser i 57 kap. 1 § första stycket och 2 § andra stycket IL. I stället för av verket föreslagna annan avkastning på tillgång används dock uttrycket andra inkomster. 12.3Omprövning vid retroaktiv tillämpning av reglerna om framskjuten beskattning Regeringens förslag: En ändring görs i taxeringslagen (1990:324) så att det framgår att den femåriga omprövningstiden inte skall gälla i vissa fall vid en retroaktiv tillämpning av reglerna om framskjuten beskattning. Skälen för regeringens förslag: har i en skrivelse till (dnr Fi 2005/966) aktualiserat vissa frågor som föranleds av att bestämmelserna om framskjuten beskattning vid vissa andelsbyten skall tillämpas retroaktivt när byte skett av kvalificerade andelar. Reglerna om framskjuten beskattning vid andelsbyten infördes (prop. 2001/02:46, bet. 2001/02:SkU13, rskr. 2001/02:123, SFS 2001:1176). Bestämmelserna ersatte, tillsammans med regelsystemet för uppskovsgrundande andelsbyten, det enhetliga uppskovssystemet för andelsbyten som infördes efter förslag av i betänkandet Omstruktureringar och beskattning (SOU 1998:1). Reglerna om framskjuten beskattning, som finns i 48 a kap. och 57 kap. IL, gällde från början bara när en fysisk person avyttrade marknadsnoterade andelar. Reglerna utvidgades genom regler som trädde i kraft (prop. 2002/03:15, bet. 2002/03:SkU5, rskr. 2002/03:80, SFS 2002:1143) till att även omfatta andelar som inte är marknadsnoterade samt byten av kvalificerade andelar och andelar som blir kvalificerade hos säljaren. Reglerna får tillämpas på andelsbyten som har skett efter och under vissa förutsättningar även på byten av andelar som skett före om den skattskyldige begär det. Bakgrunden till den nämnda ändringen av reglerna om framskjuten beskattning vid andelsbyten var de ekonomiska svårigheter som drabbade många fåmansföretagare, framför allt inom IT-branschen, sedan de bytt sina kvalificerade andelar mot marknadsnoterade andelar som blivit värdelösa. Vid dessa byten skulle reglerna om uppskovsgrundande andelsbyten i 49 kap. IL tillämpas och i samband därmed också en uppdelning av vinsten i inkomstslagen tjänst och kapital. När sedan de mottagna andelarna blev värdelösa i samband med konkurs ansågs andelarna avyttrade och uppskovsbeloppen skulle tas upp till beskattning. Den del av uppskovsbeloppet som skulle beskattas i inkomstslaget kapital kunde kvittas mot den kapitalförlust som uppkommit genom konkursen. Någon motsvarande kvittningsrätt fanns däremot inte för den del av uppskovsbeloppet som skulle beskattas i inkomstslaget tjänst. Problemen med kombinationen av 3:12-reglerna och uppskovstekniken i andelsbytesreglerna löstes alltså genom att reglerna om framskjuten beskattning i stället utvidgades till att omfatta även andelsbyten med onoterade och kvalificerade andelar. Enligt övergångsbestämmelserna punkt 3 och 4 till lagen (2002:1143) om ändring i inkomstskattelagen har en skattskyldig som avyttrar mottagna andelar på annat sätt än genom ett byte av andelar rätt att begära att reglerna om framskjuten beskattning tillämpas retroaktivt. Enligt punkten 3 kan den skattskyldige begära detta om han tidigare avyttrat en kvalificerad andel genom ett byte av andelar och ett uppskovsbelopp har fördelats enligt äldre bestämmelser. Uppskovsbeloppet skall då inte tas upp till beskattning. I stället skall bestämmelserna om framskjuten beskattning tillämpas. En begäran om att uppskovsbeloppet inte skall tas upp skall avse samtliga mottagna andelar. Enligt punkten 4 kan vidare en skattskyldig som avyttrat kvalificerade andelar genom ett byte men inte fått uppskov begära att reglerna om framskjuten beskattning tillämpas retroaktivt när de mottagna andelarna avyttras på annat sätt än genom ett byte av andelar. Som förutsättning gäller att det skulle ha funnits förutsättningar för uppskov. Reglerna har ändrats (prop. 2003/04:33, bet. 2004/05:SkU11, rskr. 2004/05:61, SFS 2004:1040). Ändringarna, som trädde i kraft , innebär att s.k. sparat lättnadsutrymme och sparat utdelningsutrymme som är kopplat till utbytta andelar skall fördelas på de mottagna andelarna. Ändringarna gäller retroaktivt i fråga om andelsbyten som har skett efter . den skattskyldige kan reglerna under vissa förutsättningar också tillämpas vid andelsbyten som har skett tidigare. visar med två exempel att övergångsbestämmelserna till ändringarna som infördes (SFS 2002:1143) och trädde i kraft kan medföra att taxeringarna för år före ikraftträdandet måste ändras. I det första exemplet byter A kvalificerade andelar mot marknadsnoterade andelar och får uppskov. Hälften av de mottagna andelarna avyttras på annat sätt än genom andelsbyte och uppskovsbeloppet på dessa andelar tas upp till beskattning. säljer A resterande andelar och begär att reglerna om framskjuten beskattning skall tillämpas. Enligt punkt 3 av övergångsbestämmelserna skall begäran om att uppskovsbeloppet inte skall tas upp avse samtliga mottagna andelar, dvs. även de vid andelsbytet mottagna som avyttrades . Taxeringen måste därför ändras. I det andra exemplet begär A inte uppskov utan beskattas vid andelsbytet . När han senare säljer de mottagna andelarna begär han att reglerna om framskjuten beskattning skall tillämpas på andelsbytet. Denna begäran medför att taxeringen måste ändras och eventuell erlagd skatt återbetalas. I förarbetena (prop. 2002/03:15 s. 50) sägs att den retroaktiva tillämpningen knyts till att den mottagna andelen avyttras på annat sätt än genom ett andelsbyte. Vidare sägs att reglerna innebär att den skattskyldige inte behöver avyttra de mottagna andelarna inom den tid som gäller för omprövning. Detta är en förmån som innebär att den skattskyldige i många fall själv kan styra över när avyttring av den mottagna andelen skall ske utan att styras av skatterättsliga regler. Regeringen ansåg därför att det inte var lämpligt att sätta någon gräns för den retroaktiva tillämpningen skulle få begäras. pekar på att någon uttrycklig regel om undantag från den femåriga omprövningstiden i 4 kap. 9 § första stycket taxeringslagen (1990:324, TL) inte tagits in i taxeringslagen och inte heller i övergångsbestämmelserna till de aktuella lagändringarna. Verket anser därför att den i 4 kap. 9 § TL angivna fristen för omprövning gäller. Om man vill ändra på detta krävs enligt verket en särskild bestämmelse. anser emellertid att den tidsfrist som gäller inte bör frångås. Skälet är att självdeklarationer och andra handlingar till ledning för taxering inte bevaras än till utgången av det sjätte året efter taxeringsåret. saknar således underlag för omprövning av taxering som ligger längre tillbaka i tiden än . Formellt behövs därför ingen lagändring. föreslår däremot ett förtydligande i övergångbestämmelserna för att reglerna inte skall missförstås. Regeringen anser fortfarande att det inte är lämpligt att sätta någon gräns för den retroaktiva tillämpningen får begäras. Som anför kan detta medföra att även tidigare taxeringsår kan behöva ändras. Det torde emellertid inte vara fråga om många fall. Dessa fall får behandlas på bästa möjliga sätt trots de kontrollproblem som kommer att föreligga. Det ligger i sakens natur att den skattskyldige i dessa fall måste lämna handlingar som stöder en begäran om retroaktiv tillämpning av reglerna i 48 a kap. och 57 kap. IL för att en omprövning skall kunna ske. Som anför behövs det en särskild bestämmelse för att det Prop. 2005/06:40 skall framgå att tiden för att begära omprövning i dessa fall är längre än efter taxeringsårets utgång. En ny sådan bestämmelse bör införas i 4 kap. 11 b § TL. 12.4Intern försäljning av kvalificerade andelar som mottagits vid ett andelsbyte Regeringens förslag: En särskild bestämmelse införs för andelar som är kvalificerade på grund av att de mottagits vid ett andelsbyte. Om en sådan andel avyttras till ett fåmansföretag eller fåmanshandelsbolag som mottagaren direkt eller indirekt äger andel i, skall mottagarens andelar i det företag som direkt eller indirekt förvärvat andelarna anses kvalificerade. företagsskatteutrednings förslag: Överensstämmer i princip med regeringens förslag. Remissinstanserna: har en teknisk synpunkt på utformningen av regeln. Övriga remissinstanser har inte yttrat sig. Skälen för regeringens förslag: företagsskatteutredning har i fusionsdirektivet (SOU 2005:19) lämnat ett förslag i syfte att motverka kringgående av reglerna för kvalificerade andelar som mottagits vid ett Regeringen anser att förslaget bör leda till Förslaget behandlas därför i detta lagstiftningsärende. En kvalificerad andel kan avyttras genom ett andelsbyte. Beskattningen kan under vissa förutsättningar skjutas fram genom särskilda regler i 48 a kap. och 57 kap. IL. Om så sker anses enligt 57 kap. 6 § andra stycket IL mottagna andelar kvalificerade. I 57 kap. 13 § har det dock tagits in en maximeringsregel som innebär att det sätts ett tak för hur stor del som skall tas upp i inkomstslaget tjänst vid kapitalvinstbeskattningen när de mottagna andelarna avyttras. därför enligt 48 a kap. 8 a § IL vid andelsbytet göras en beräkning av det belopp som skulle ha tagits upp i inkomstslaget kapital (kapitalbeloppet) och i inkomstslaget tjänst (tjänstebeloppet) om reglerna om framskjuten beskattning inte varit tillämpliga. Om ägaren till en mottagen kvalificerad andel överlåter andelen till ett företag som han själv äger andelar i blir andelarna i det förvärvande företaget inte kvalificerade enbart på den grund att företaget innehar andelar som var kvalificerade enligt 57 kap. 6 § andra stycket IL. Rättsverkningarna av den särskilda kvalificeringen faller härigenom bort. En sådan överlåtelse kan genomföras utan skattekonsekvenser genom att priset sätts lika med omkostnadsbeloppet. utredningens uppfattning är denna möjlighet att undkomma den särskilda kvalificeringen så enkel att den kan göra den särskilda kvalificeringen Utredningen anser därför att en bestämmelse skall införas som motverkar denna möjlighet till kringgående. Utredningen har föreslagit en regel som innebär att om en andel som är kvalificerad enligt 57 kap. 6 § andra stycket IL avyttras till ett företag som säljaren direkt eller indirekt andelar i skall tjänstebeloppet, minskat med kapitalvinst som tagits upp i inkomstslaget tjänst för Prop. 2005/06:40 andelen, fördelas på säljarens andelar i det företag som direkt eller indirekt köpt andelarna. De nya andelarna skall anses kvalificerade enligt 57 kap. 6 § andra stycket IL. Regeringen anser liksom utredningen att möjligheten att undkomma den särskilda kvalificeringen är så enkel att en bestämmelse skall införas som motverkar kringgåendemöjligheten. har anfört att även närståendes innehav i det förvärvande företaget bör beaktas. En sådan reglering skulle emellertid kunna medföra avgränsningsproblem gentemot bestämmelsen i 48 a kap. 14 § IL. Som utvecklas i författningskommentaren bör närståendes innehav därför inte beaktas. Den nya bestämmelsen tas in i 57 kap. 7 § IL. Optioner avseende andelar som är kvalificerade på grund av internförsäljningar bör på samma sätt som andelar som blir kvalificerade efter ett andelsbyte omfattas av reglerna i 57 kap. IL. Detta framgår av det nya 57 kap. 7 § tredje stycket IL. Vidare klargörs i 57 kap. 24 § IL vad som gäller när andelar som blivit kvalificerade enligt 57 kap. 7 § IL avyttras. Regeringen redovisar här effekterna för de offentliga finanserna av förslagen i propositionen. Vid bedömningarna tillämpas samma metodik som arbetsgruppen använde sig av och som redovisas detaljerat i avsnitt 15 i deras rapport. Allmänt sett gäller att beräkningarna gjorts på mikrodata över kvalificerade ägare avseende varefter en uppräkning av effekter med förändringen av nominell BNP skett. Vidare gäller att utgångsläget ges av de regler som gällde 2002, dvs. före det att klyvningsräntan höjdes fr.o.m. . Detta innebär att redovisade effekter avser effekterna av reformens båda steg där alltså den avsatta ramen har angetts till . Beräkningarna av de varaktiga effekterna bygger på att man jämför skatteeffekterna av att ägarna tillgodogör sig överskotten i aktiebolaget på det skattebilligaste sättet under de olika regelverken. Detta ger större effekter än vid en motsvarande statisk beräkning eftersom det bl.a. förutsätter andra beteendeförändringar men också att alla skattekrediter beaktas. Den totala offentligfinansiella kostnaden för reformen beräknas alltså till såvitt gäller den varaktiga effekten när de nya reglerna fått fullt genomslag. Den tidigare angivna ramen för reformen överskrids alltså något. Här bör dock beaktas att budgeteffekterna för den inledande perioden är betydligt lägre och att den varaktiga effekten om inträffar först efter . Om den varaktiga effekten i stället skulle beräknas som nuvärdet av samtliga skatteeffekter med beaktande av den gradvisa infasningen och även om en lång beräkningsperiod väljs kommer denna varaktiga effekt att rymmas inom den tidigare angivna ramen. Tabell 1 Offentligfinansiella effekter av regeringens förslag. Periodiserade och varaktiga effekter ekonomiska förhållanden. -0,1 -0,1 -0,1 -0,8 -0,21 -0,14 -0,8 -0,8 -0,8 -1,6 -0,1 -0,1 -0,1 -1,15 * Begränsade effekter på kort sikt 14Hanteringskostnader för skattskyldiga och En utgångspunkt för förslaget om nya regler har varit önskemålet om ett enklare regelsystem som medför förenklingar och lägre hanteringskostnader för de skattskyldiga men även för . Avsikten är att de uppgifter förutom årets utdelning som i normalfallet behövs för den skattskyldiges beräkningar i samband med deklarationen kan förtryckas på deklarationsblanketten. För de olika delarna av förslaget kan särskilt följande framhållas. Löneunderlagsregeln utvidgas och görs mindre komplicerad genom att löner till alla anställda, alltså även löner till kvalificerade ägare, skall räknas med. Takregeln som innebär att löneunderlaget inte får utnyttjas till den del det överstiger ett belopp motsvarande 50 gånger den kvalificerade delägarens lön tas bort. Det införs en förenklingsregel som främst riktar sig till företag med litet kapital och ett fåtal anställda. Regeln innebär att ägare av kvalificerade andelar som ett alternativt gränsbelopp får använda ett och ett halvt inkomstbasbelopp. Regeln kommer att medföra att skattskyldiga inte tvingas att i deklarationen genomföra de annars förhållandevis komplicerade beräkningar som krävs för att beräkna gränsbeloppet. En väsentlig förenkling uppnås genom att lättnadsreglerna slopas som särskilt för ägare till kvalificerade andelar är komplicerade att tillämpa med 3:12-reglerna. Sammantaget bedöms förslagen innebära att den administrativa bördan för de skattskyldiga och för kommer att minska. Förslagen kan leda till minskade kostnader för . 15.1Förslaget till lag om ändring i inkomstskattelagen (1999:1229) Bestämmelsen ändras bara genom att hänvisningen till 43 kap. tas bort. I det kapitlet har regler om skattefrihet för viss utdelning och kapitalvinst på onoterade andelar, de s.k. lättnadsreglerna, funnits. Dessa bestämmelser tas bort genom att 43 kap. upphör att gälla. Bestämmelsen ändras bara genom att hänvisningen i fråga om kvalificerade andelar ändras till 57 kap. 47 §§. I paragrafen finns bestämmelser om villkor för en underprisöverlåtelse om överlåtaren är ett företag och om någon andel i företaget är kvalificerad. I 23 kap. 913 §§ finns bestämmelser om beskattningen vid en underprisöverlåtelse. Bestämmelsen i andra stycket ändras bara genom att hänvisningen till 57 kap. 6 § andra stycket ändras till 57 kap. 7 § första eller andra stycket. Den bestämmelse som fanns i 57 kap. 6 § andra stycket och som tog sikte på mottagna andelar vid ett andelsbyte kommer att motsvaras av bestämmelser i 57 kap. 7 § första stycket och andra stycket. andelar skall anses kvalificerade om de andelar som avyttras genom andelsbytet är kvalificerade. I det nya 57 kap. 7 § första stycket andra meningen kommer en ny bestämmelse att placeras som innebär att om en sådan mottagen andel avyttras till ett fåmansföretag eller fåmanshandelsbolag som mottagaren direkt eller indirekt äger andel i, skall mottagarens andelar i det fåmansföretag som direkt eller indirekt förvärvat andelarna anses kvalificerade. Sådana kvalificerade andelar bör behandlas på samma sätt vid tillämpningen av 23 kap. 19 § som andelar som är kvalificerade efter ett andelsbyte. I bestämmelsen anges vad som skall tas upp som intäkt och vad som skall dras som kostnad i inkomstslaget kapital. Det hänvisas till att undantag kan gälla om det anges i vissa kapitel. stycket ändras bara genom att hänvisningen till 43 kap. tas bort. I paragrafen finns hänvisningar till andra kapitel i inkomstskattelagen beträffande bestämmelser om kapitalvinster och kapitalförluster. Paragrafen ändras bara genom att hänvisningen till 43 kap. 8 § tas bort och hänvisningen till 57 kap. 12 § ändras till 57 kap. 21 och 22 §§. fanns bestämmelser om viss skattefrihet på onoterade andelar i 43 kap. IL, de s.k. lättnadsreglerna. Skälen för att ta bort dessa och ersätta dem med regler som innebär att utdelning och kapitalvinst skall beskattas finns i avsnitt 9 och 10. I paragrafen, som är ny, anges att utdelningar och kapitalvinster i vissa fall skall tas upp till fem sjättedelar. På så sätt uppnås att beskattning sker med en procentsats på . Bestämmelsen är disponerad så att i första stycket anges att utdelningar och kapitalvinster skall tas upp till fem sjättedelar. Iandra stycket anges att fem sjättedelsbeskattningen inte skall gälla för bl.a. marknadsnoterade företag då huvudregeln i stället är tillämplig, dvs. I denna del är innehållet hämtad från bestämmelserna som fanns i 43 kap. 2 §. I punkt 8 av övergångsbestämmelserna finns en särskild bestämmelse för företag som omnämns i andra strecksatsen. I andra stycket anges vidare att fem sjättedelsbeskattningen inte heller skall gälla när andelarna är kvalificerade. För andelar som är kvalificerade gäller i stället de särskilda beskattningsreglerna i 57 kap. som innebär att utdelning och kapitalvinster upp till gränsbeloppet skall tas upp till två tredjedelar vilket motsvarar en skattesats på . Andra stycket avslutas, enligt synpunkt från Lagrådet, med ett undantag för kapitalvinst på skalbolagsandelar som enligt bestämmelserna i 49 a kap. enligt huvudregeln skall tas upp som överskott av passiv näringsverksamhet. Itredje stycket finns den definition av marknadsnoterat företag som tidigare fanns i 43 kap. 2 § andra stycket. Reglerna som fanns i 43 kap. 9 och 10 §§ som innebar att lättnadsreglerna under vissa förutsättningar även skulle tillämpas efter en marknadsnotering har inte någon motsvarighet i de nya reglerna. Det införs ett nytt andra stycke i paragrafen där det finns en upplysning om att det i 42 kap. 15 a § finns särskilda regler för kapitalvinstbeskattning av andelar i onoterade företag. I paragrafen regleras hur och i vilken omfattning kapitalförluster på aktier och andra delägarrätter skall dras av mot kapitalvinster på sådana tillgångar. Första stycket har ändrats genom att kapitalförluster på onoterade andelar som tidigare fick dras av i sin helhet nu skall dras av till fem sjättedelar mot skattepliktiga kapitalvinster. Vidare har ett tillägg gjorts som innebär att kapitalförluster på kvalificerade andelar skall dras av till två tredjedelar när de dras av mot tillgångar som anges i denna bestämmelse. Detta gäller även om de kvalificerade andelarna skulle vara marknadsnoterade t.ex. genom ett andelsbyte. Bestämmelsen har utformats i enlighet med Lagrådets förslag. I ett nytt andra stycke finns en turordningsregel för de fall de sammanlagda förlusterna som skall dras av skulle vara större än de I sådana fall skall avdrag först göras för förluster Prop. 2005/06:40 som skall dras av i sin helhet, därefter för förluster som skall dras av till fem sjättedelar och sist skall avdrag för förluster som skall dras av till två tredjedelar göras. I bestämmelsen som är ny sägs vad som gäller för kapitalförluster på sådana tillgångar som anges i 20 § och som inte dragits av mot kapitalvinster enligt den paragrafen. I bestämmelsen anges vad som gäller för en kapitalförlust som inte skall dras av enligt 20, 20 a, 21 eller 23 §. Det kan t.ex. vara fråga om förluster på premieobligationer och icke marknadsnoterade fordringsrätter. Paragrafen innehåller en bestämmelse för de fall då kvalificerade andelar avyttras genom ett andelsbyte. Mottagna andelar skall i sådana fall anses kvalificerade enligt 57 kap. 7 § första stycket första meningen. Det skall i dessa fall göras en beräkning av de belopp som skulle tagits upp i inkomstslaget kapital (kapitalbeloppet) och inkomstslaget tjänst (tjänstebeloppet) om bestämmelserna om framskjuten beskattning inte var tillämpliga. Vid en kommande försäljning skall den del av kapitalvinsten som skall tas upp i inkomstslaget tjänst inte överstiga tjänstebeloppet enligt 57 kap. 24 §. Om det sparade utdelningsutrymmet som har fördelats på de mottagna andelarna enligt 57 kap. 11 a § är högre än det sparade utdelningsutrymme som belöper på de mottagna andelarna när de avyttras, skall hälften av mellanskillnaden läggas till tjänstebeloppet. Anledningen är att sparat utdelningsutrymme inte skall kunna utnyttjas dubbelt. I propositionen föreslås att den hälftendelning i inkomstslagen tjänst och kapital som görs vid kapitalvinstbeskattningen av kvalificerade andelar enligt den gamla bestämmelsen i 57 kap. 12 § slopas. I konsekvens härmed bör hela mellanskillnaden läggas till tjänstebeloppet. Eftersom nuvarande 57 kap. 11 a § skall upphävas ändras hänvisningen till 57 kap. 15 § första stycket som får samma lydelse. Andra och tredje styckena har upphävts, eftersom lättnadsreglerna avskaffats. I punkt 2 av övergångsbestämmelserna finns dock motsvarande bestämmelser eftersom sparat lättnadsutrymme kommer att kunna utnyttjas t.o.m. . I paragrafen regleras de fall då en fysisk person ger en andel som är kvalificerad efter ett andelsbyte i gåva alternativt testamenterar andelen till en juridisk person eller ett svenskt handelsbolag. I sådana fall skall andelen anses avyttrad för en ersättning som motsvarar marknadsvärdet. Bestämmelsen ändras genom att hänvisningen till 57 kap. 6 § andra stycket ändras till 57 kap. 7 § första eller andra stycket där motsvarande regler tas in. I nya 57 kap. 7 § andra stycket kommer det att finnas en bestämmelse som säger att om andelar som är kvalificerade enligt 57 kap. 7 § första stycket övergår till någon annan genom arv, testamente, gåva eller bodelning skall de anses kvalificerade. Motsvarande bestämmelse fanns i 57 kap. 6 § andra stycket. Lagrådet har påpekat att förslaget i lagrådsremissen till 57 kap. 7 § och förslaget till 48 a kap. 14 § delvis reglerar samma situation. Bestämmelserna i 57 kap. 7 § har därför ändrats i förhållande till förslaget i lagrådsremissen, vilket utförligare kommenteras under den bestämmelsen. Här skall dock påpekas att ändringen bl.a. innebär att 48 a kap. 14 § äger företräde vid t.ex. gåva till juridisk person. Paragrafen innehåller en bestämmelse om att mottagna onoterade andelar efter ett andelsbyte vid tillämpning av genomsnittsmetoden inte skall vara av samma slag och sort som andra andelar i det köpande företaget som innehas av säljaren. Den gäller även sådana andelar som blir kvalificerade efter ett andelsbyte. Bestämmelsen ändras bara genom att hänvisningen till 57 kap. 6 § andra stycket ändras till 57 kap. 7 § första eller andra stycket.