prop · GS031d23 · 2005-01-01 00:00:00 — Enligt riktlinjerna för energipolitiken skall kärnkraftsreaktorerna i stängas. stängdes den första reaktorn i . Den andra reaktorn skulle enligt energipolitiska beslut ställas av före . För stängningen ställdes dock ett villkor att bortfallet av elproduktion kan kompenseras genom tillförsel av ny elproduktion och minskad användning av el. energipolitiska program omfattade därför åtgärder för att stimulera användningen av förnybara energislag och en minskad elanvändning. I skrivelse 2000/01:15 redovisade regeringen som sin bedömning att villkor för en stängning av den andra reaktorn i före inte var uppfyllda. Enligt villkoren får stängningen inte medföra påtagligt negativa effekter i fråga om elpriset, tillgången på el för industrin, effektbalansen eller miljön och klimatet. I skrivelse 2001/02:22 redovisade regeringen sin bedömning att den förnyade prövning som regeringen gjort visar att förutsättningarna inte har förändrats sedan prövningen 2000. behandlade skrivelsen i samband med behandlingen av budgetpropositionen (bet. 2001/02:NU3, rskr. 2001/02:113) och delade denna bedömning. I regeringens proposition Samverkan för en trygg, effektiv och miljövänlig energiförsörjning 2001/02:143) presenterade regeringen sin avsikt att söka nå en överenskommelse med industrin om en långsiktigt hållbar politik för den fortsatta kärnkraftavvecklingen och omställningen av energisystemet. 2004/05:1 UTGIFTSOMRÅDE 21 beslutade regeringen att utse en förhandlingsman med uppdrag att för statens del genomföra överläggningar med industrin i syfte att förbereda en sådan överenskommelse. En förnyad prövning av om villkoren för en stängning av är uppfyllda genomfördes . 2002/03:85, bet. 2002/03:NU11, 2002/03:233) presenterade regeringen sin bedömning vad avser villkorsuppfyllelsen för en stängning av den andra reaktorn i . Regeringen bedömde att villkor för en stängning inte är helt uppfyllda vad avser effektbalanssituationen och påverkan på miljön och klimatet. Regeringen anser att frågan om stängningen av bör hanteras tillsammans med förhandlingarna om de övriga kvarvarande reaktorerna och frågan om energiomställningen i sin helhet. Därvid bör möjligheterna till en snabb stängning av inom ramen för en förhandlingslösning särskilt prövas. Regeringen beslutade om tilläggsuppdrag till förhandlingsmannen i denna del. Förhandlingsmannen redovisade att arbetet med att nå en förhandlingslösning angående omställningen av energisystemet fortsätter. Utgifterna för åtgärderna inom utgiftsområde 21 Energi uppgick till , vilket kan jämföras med . Därutöver tillkommer som fick behålla av utdelningen, vilket bolaget gjort 2003 i enlighet med . Det är främst slutförandet av åtgärder inom 1997 års kortsiktiga program som förklarar de minskade utgifterna. Beslut om bidrag inom energipolitiken är svåra att direkt härleda till utgifterna för verksamheten, vilket medför osäkerheter vid utgiftsprognoser. Det kan ta från det att en myndighet har fattat ett beslut om bidrag, till dess ett beviljat belopp har betalats ut. Anslagssparandet inom utgiftsområde 21 Energi uppgick till ca vid utgången av 2003, vilket är en minskning med ca jämfört med utgången av 2002. Regeringen beslutade att föra bort av anslags- behållningarna inom utgiftsområdet som indragningar. Anslagssparandet i övrigt är till största delen uppbundet av fattade beslut. An- slagssparandet förklaras bl.a. av att ledtiderna mellan beslut om bidrag till utbetalning av medel då den bidragsberättigade åtgärden slutförts är långa. Regeringen bedömer att förutsättningarna för att upprätthålla en säker elförsörjning är tillfredställande. Flera faktorer har emellertid en påverkan på tillgången till el i det nordiska systemet; vattentillrinningen, överföringsförbindelserna, tillgänglig produktionskapacitet och flexibiliteten i förbrukningen. har emellertid visat att elförsörjningen även under torrår har kunnat upprätthållas inom ramen för en avreglerad elmarknad. Ett ökat elbehov kan till en del tillgodoses genom ökad tillförsel av elproduktion från förnybara energikällor och utökad elproduktion i kraftvärmeverk. Genom det nya konstitutionella fördraget för EU införs, när det ratificerats, delad kompetens mellan unionen och medlemsstaterna på energiområdet. Därmed inrättas egen rättslig grund för energi. Regeringen konstaterar emellertid att omfattningen av de inom EU beslutade gemenskapsåtgärderna inom energiområdet i allt högre utsträckning påverkar utformningen av de energipolitiska åtgärderna och tar i anspråk allt större resurser för att genomföras. De åtgärder som genomförs inom energipolitiken har generellt positiva effekter på hälsa, miljö och klimat som vissa åtgärder kan kräva en noggrann avvägning mellan olika typer av miljöpåverkan. Enligt riktlinjerna för energipolitiken skall de två kärnkraftsreaktorerna i stängas. Den första reaktorn stängdes . Regeringen bedömde att villkor för en stängning av inte är helt uppfyllda vad avser effektbalansen och påverkan på miljön och att frågan bör hanteras tillsammans med förhandlingarna om de övriga reaktorerna och energiomställningen i sin helhet. Denna bedömning delades av . därvid uppdragit åt förhandlaren med uppdrag att förbereda en överenskommelse med kraftindustrin om den fortsatta omställningen av energisystemet att särskilt pröva möjligheterna till en snabb stängning av den andra reaktorn i . Förhandlingsmannen redovisade att det med hänsyn till läget i förhandlingarna då inte var möjligt att nå en förhandlingslösning som inkluderade den andra reaktorn i . Regeringen avser återkomma till när ett resultat av förhandlingarna föreligger. Medelsförbrukningen inom utgiftsområdet har varit något högre än anslagna resurser , främst beroende på att utgifterna för de flesta åtgärder utfaller först efter att åtgärderna genomförts. kortsiktiga energipolitiska program avslutades och det långsiktiga energipolitiska programmet avslutas . Utgifterna för åtgärderna inom 1997 års energipolitiska program fasas successivt ut i takt med att åtgärderna slutförs . Åtgärderna inom 1997 års kortsiktiga program har i de flesta fall ersatts av motsvarande åtgärder inom 2002 års energipolitiska program och införandet av elcertifikatsystemet . Introduktionen av elcertifikatsystemet innebär att de flesta av stöden för förnybar elproduktion lyfts ut ur statsbudgeten, vilket successivt kommer att minska belastningen på statsbudgeten för främjandet av förnybar elproduktion. De fortsatta insatserna kring forskning, utveckling och demonstration inom energiområdet redu- 2004/05:1 UTGIFTSOMRÅDE 21 ceras jämfört med den senaste programperioden bl.a. mot bakgrund av det statsfinansiella läget. har inte haft någon invändning i revisionsberättelsen avseende . Någon effektivitetsrevisionsrapport inom myndighetens verksamhetsområde har inte lämnats. har inte haft någon invändning i revisionsberättelsen avseende . redovisade i rapporten avgifter? Statens uttag av tvingande avgifter slutsatser och förslag när det gäller insyn och regeringens styrning av tvingande avgifter (RiR 2004:17). föreslår vad gäller Svenska kraftnäts nätavgifter och balansersättningar att regeringen bör pröva om de är tvingande eller ej och återkomma till med ett förtydligande. Vidare föreslår att Svenska kraftnäts avgifter för elcertifikat och ursprungsgarantier bör redovisas som tvingande. I avsnitt 7.2.3 redovisas regeringens ställningstaganden beträffande dessa frågor. 2004/05:1 UTGIFTSOMRÅDE 21 Elmarknadspolitiken syftar till att skapa goda ramvillkor för en effektiv och väl fungerande elmarknad. () är central myndighet för elmarknadsfrågor och utövar tillsyn över elnätsföretagen. följer utvecklingen på elmarknaden och verkar för att elmarknadens funktion förbättras. I verksamhetsområdet ingår också () verksamhet som systemansvarig myndighet enligt ellagen (1997:857). Detta innebär att ansvarar för den löpande momentana elbalansen och det svenska kraftsystemets övergripande driftsäkerhet. Målet för elmarknadspolitiken är att åstadkomma en effektiv elmarknad med väl fungerande konkurrens som genererar en säker tillgång på el till internationellt konkurrenskraftiga priser. Målet innebär en strävan mot en väl fungerande marknad med effektivt utnyttjande av resurser och effektiv prisbildning. Målet omfattar en vidareutveckling av den gemensamma elmarknaden i . Detta innebär en fortsatt satsning på harmonisering av regler och ett utökat samarbete mellan de nordiska länderna. Uppföljning av resultatet under verksamhetsområdet sker främst genom att viktiga skeenden på elmarknaden bevakas och analyseras. Mer specifikt följer regeringen prisutvecklingen på den nordiska elbörsen, elpriser till slutanvändare, strukturutvecklingen, nättariffer, antalet ärenden vid tillsynsmyndigheten, elleverantörsbyten, leveranssäkerheten samt effekt- och elbalanser. har också regeringens uppdrag att minst redovisa analyser av utvecklingen på elmarknaden och föreslå åtgärder som kan behöva vidtas för att uppnå en effektiv elmarknad. Vi- dare skall till regeringen redovisa hur kraftbalansen upprätthållits den gångna vintern samt lämna prognos inför kommande vinter. Utöver detta har haft i uppdrag att ta fram en rapport med indikatorer för en systematisk årlig uppföljning av de energipolitiska målen. inkom med rapporten uppföljning av energipolitiska mål. Indikatorerna redovisas närmare under respektive avsnitt. En effektiv elmarknad med väl fungerande konkurrens på lika villkor förutsätter att inga eller få marknadshinder finns på den svenska och nordiska elmarknaden. För att elmarknaden skall fungera väl är det viktigt att kunderna har möjlighet att vara aktiva konsumenter. 2004/05:1 UTGIFTSOMRÅDE 21 Elnätsverksamheten utgör ett naturligt monopol. Elnätsföretagen har stor betydelse för den konkurrensutsatta elmarknaden eftersom de äger och förvaltar elnätet och därigenom har ansvar för att den nödvändiga infrastrukturen fungerar. En effektiv tillsyn av nätverksamheten är därför nödvändig bl.a. för att se till att nätföretagens priser är skäliga och att olika aktörer inte diskrimineras, genom t.ex. villkoren för överföring av el eller tillträdet till nätet. Regelverket på elmarknaden har successivt utvecklats då produktion av och handel med el konkurrensutsattes. Det är nu angeläget att regelverket för och tillsynen över elmarknaden kan förbättras och bli effektivare. Det stärker också konsumenternas förtroende för elmarknadens funktioner. På regeringens uppdrag redovisade Statskontoret rapporten tillsyn över energimarknaderna . Tillsynen bör enligt Statskontoret kunna bli effektivare och tillsynens status och resurser bör stärkas. Re- geringen delar Statskontorets bedömning. El- och gasmarknadsutredningen lämnade sitt delbetänkande (SOU 2003:113) El- och naturgasmarknaderna - Europeisk harmonisering. Regeringen avser att överlämna en proposition till om genomförandet av EG:s direktiv om gemensamma regler för de inre marknaderna för el och naturgas m.m. El- och gasmarknadsutredningen skall i den andra delen av sitt uppdrag bl.a. göra en analys av och ge förslag till eventuella förbättringar av de svenska el- och naturgasmarknaderna samt analysera olika frågor om marknadernas funktion. Utredningen skall ha slutfört sitt arbete . överlämnades propositionen Särskild förvaltning av elnät (prop. 2003/04:135). I propositionen föreslår regeringen ett regelverk som innebär att ett nätföretags ledningsnät kan ställas under särskild förvaltning om ett elnätsföretag allvarligt missköter sig. För att skapa goda marknadsförutsättningar inriktas elmarknadspolitiken också mot att vidareutveckla den gemensamma nordiska elmarknaden och främja en fortsatt integrering med övriga elmarknader inom . På detta sätt skapas en elmarknad med tillräckligt många aktörer, vilket stimulerar till ökad konkurrens och ett effektivt utnyttjande av gemensamma produktionsresurser. bör kännetecknas av få gränser och hinder samt ha en väl fungerande och effektiv handel med omvärlden. En fortsatt satsning på harmonisering och samarbete ger och de nordiska länderna fördelar och skapar tillväxt för samhället. Den nordiska elmarknaden präglades till stor del av ringa nederbörd och höga elpriser. Även 2003 blev ett relativt torrt år med låg tillrinning i vattenmagasinen. Nivåerna i de svenska och norska vattenmagasinena var långt under det normala. låg magasinsnivåerna under den normala nivån. Tillrinning till vattenmagasinen blev fortsatt låg, under det normala vilket också påverkade vattenkraftproduktion som blev ca lägre än normalt. Spotpriserna låg på en mycket hög nivå fram till då spotpriset på föll /kWh. fortsatte spotpriset ligga kvar på relativt höga nivåer. har också slutkundspriserna ökat till följd av den rådande situationen på marknaden. Enligt Energimyndighetens rapport ökade elpriserna med . Prisökningarna drabbar framförallt kunder med tillsvidareavtal. inträffade ett antal större elavbrott både i och i andra länder. Ett mycket stort elavbrott inträffade i nordöstra och . I de drabbade områdena berördes cirka 50 miljoner personer. Vid avbrottet försvann 61 800 MW elproduktionskapacitet. Detta motsvarar ungefär den dubbla produktionskapaciteten i . Störningen orsakades av att stora transmissionsledningar överbelastades vilket i sin tur ledde till att följdeffekter i omkringliggande överföringsledningar. var elnätet åter i full drift. framhåller i sin rapport i östra och att orsakerna till elavbrotten är sannolikt ett antal samverkande faktorer och pekar på att gränserna mellan olika företags och regioners ansvarsområden förefaller vara otydliga. Vidare framhålls behov av ökade investeringar i elnäten för att klara dagens krav på överföringskapacitet. drabbades av ett omfattande strömavbrott som i princip mörklade hela landet. Cirka 55 miljoner människor berördes av avbrottet. är beroende av import från sina grannländer och vid tillfället för elavbrottet täcktes cirka en fjärdedel av landets behov av import. anger att orsakerna till avbrottet kan vara bristande samordning mellan inblandade företag och länder. Avbrottet startade med en överbelastning av en 380 kV-ledning i som skapade instabilitet på ledningsnätet. Kvarvarande ledningar överbelastades och kopplades automatiskt bort. Genom att det fanns brister i samordning och informationsutbyte mellan företag och länder kunde inte nödvändiga åtgärder i vidtas. Ett mera samordnat agerande och ett bättre samarbete över gränserna krävs för att liknande händelser skall kunna undvikas . Ett omfattande elavbrott inträffade som berörde samt östra . Det drabbade området bestod i princip av ett område söder om en linje mellan till samt , och . anger i rapporten att ca 857 000 kunder förlorade sin elförsörjning i . De uteblivna elleveranserna uppgick till cirka 10 miljoner kWh. uppskattar schablonmässigt kostnaden till . Upphovet till störningen var att flera tekniska fel inträffade mer eller mindre . Avbrottet inleddes med att 3 tvingades stoppa på grund av interna fel. Bortfallet av elproduktion om 1 176 MW ökade belastningen på stamnätet men kunde hanteras utan större problem. Kort efter stoppet i 3 inträffade ett apparatfel i ställverket i . Ett följdfel ledde till att hela ställverket kopplades bort. Detta innebar att två kärnkraftverksreaktorer i i sin tur kopplades bort från stamnätet. Kraftproduktion om ca 3 000 MW hade nu kopplats bort och belastningen på stamnätet blev för stor, vilket ledde till en spänningskollaps i den södra delen av stamnätet. Den norra delen av stamnätet återgick snabbt till ett stabilt läge med fungerande nät 2004/05:1 UTGIFTSOMRÅDE 21 Återuppbyggnaden av systemet påbörjades efter felet och förbrukningen började återinkopplas efter ca . All förbrukning i var åter inkopplad efter . redovisar i rapporten de åtgärder som avses att vidtas för att ytterligare stärka stamnätets driftsäkerhet och minska risken för att ett nytt stort elavbrott inträffar. Bland annat kommer en översyn av regelverket för kraftsystemets dimensionering och driftsäkerhet att genomföras. Vidare skall en analys och en plan upprättas för att åtgärda de kritiska ställverken samt att överföringsförmågan till förstärks genom en ny 400 kV-ledning från till . drabbades också av ett antal elavbrott på lokalnäten /2004. Avbrotten orsakades av kraftiga snöfall och hård blåst. drabbades ca 100 000 abonnenter av strömavbrott till följd av hårt väder. Vissa kunder var utan elström . drabbades ca 70 000 kunder av elavbrott orsakat av snö och mycket hård blåst. Kring nyårshelgen drabbades ca 40 000 kunder av avbrott. Nätnyttomodellen är ett verktyg som tagit fram för att bedöma om nätavgifterna är skäliga eller inte. Nätnyttomodellen möjliggör en skälighetsprövning som utgår från företagens prestation enligt den lagändring som trädde i kraft . De nya bestämmelserna i ellagen kommer att tillämpas på nättarifferna . Den innebär att det är nätföretagets intäkter som skall bedömas i förhållande till företagets prestation. Nätföretagen ska skicka in ett antal data till . Företagen ska bland annat rapportera effekter, överförd energi, fakturerade belopp samt koordinater för alla sina kunder. Utifrån dessa skapar Nätnyttomodellen ett referensnät, som konstrueras på ett ekonomiskt och tekniskt effektivt sätt. Modellen beräknar sedan värdet på referensnätet och därefter värdet på den prestation som företaget utför åt sina kunder. I prestationen vägs även leveranskvaliteten in i form av antal avbrott och avbrottens längd. Det ekonomiska värdet på prestationen, nätnyttan, jämförs sedan med vad företaget 2004/05:1 UTGIFTSOMRÅDE 21 har fakturerat sina kunder. började nätföretagen att rapportera in uppgifter för den första prövningen till myndigheten i enlighet med de föreskrifter myndigheten beslutade (STEMFS 2003:3). Regeringen lämnade en proposi- 2003/04:135) nens förslag ger möjlighet att ställa ett nätföretags ledningsnät under särskild förvaltning om nätföretaget allvarligt missköter sig. Särskild förvaltning får inte tillgripas förrän alla andra möjligheter att få nätföretaget att bättra sig, såsom vitesförelägganden, är uttömda. Särskild förvaltning kan ske antingen i form av ett förvaltningsföreläggande eller som tvångsförvaltning. Syftet med den särskilda förvaltningen är i båda fallen att åstadkomma en tillfredsställande förvaltning, dvs. att den misskötsamhet som föranlett den särskilda förvaltningen skall upphöra. Särskild förvaltning beslutas av länsrätten på ansökan av nätmyndigheten. redovisade ett uppdrag att ta fram förslag till närmare föreskrifter om vad som enligt 3 kap. 9 § andra stycket ellagen kan anses vara god kvalitet på överföringen av el. har remissbehandlats och handläggs nu i . har utarbetat en promemoria, Icke koncessionspliktiga elnät (Ds 2003:22), där förslag till nya föreskrifter för icke koncessionspliktiga elnät presenterades. Promemorian har remissbehandlats och handläggs nu i . I alla elnät finns det oundvikligen fysiska begränsningar, s.k. flaskhalsar, där ledningarnas tekniska kapacitet understiger marknadens önskemål om överföring av el. Metoderna för att tekniskt och ekonomiskt hantera flaskhalsar skiljer sig åt mellan de nordiska länderna på grund av skillnader i lagstiftning, regelverk och praxis. På den nordiska elmarknaden används i princip två metoder för att hantera flaskhalsar; marknadsdelning och mothandel. Marknadsdelning används för att begränsa överföringen av el mellan i förväg bestämda områden, främst vid gränsen mellan länder, men ibland även inom ett land. Marknadsdelning används i planeringsstadiet, dagen före leverans, för börshandel mellan sex eller sju i förväg definierade områden i . sulterar i att spotpriset på el i respektive område kommer att spegla de eventuella begränsningar i överföringskapacitet som finns mellan områdena. Flaskhalsar i driftstadiet, både inom och mellan dessa områden, hanteras genom mothandel. Mothandel innebär att överföringen av el mellan områden begränsas genom att produktionen ökas i områden med underskott som produktion minskas i områden med överskott. Det är angeläget att den nordiska elmarknaden långsiktigt kan fortsätta utvecklas på ett positivt sätt. Det finns därför behov av att identifiera och analysera dessa skillnader och deras påverkan på den gemensamma nordiska elmarknaden. Regeringen har därför givit i uppdrag att belysa konsekvenserna av olika metoder för att hantera begränsningar i det svenska överföringsnätet för el. direktivet 2003/54/EG om gemensamma regler för den inre marknaden för el och om upphörande av direktiv /92/EG, förordningen 2003/1228/EG om villkor för tillträde till nät för gränsöverskridande elhandel. Elmarknadsdirektivet innehåller dels kvantitativa ändringar, som en ökad marknadsöppning, dels kvalitativa ändringar om rättslig åtskillnad för systemoperatörer för överföring och distribution, krav på särredovisning, regler för nättillträde samt inrättandet av en självständig tillsynsmyndighet som i förväg godkänner åtminstone metoderna för tariffsättningen. Därutöver innehåller direktivet vissa nyheter som gäller allmännyttiga tjänster, angivande av elens ursprung, försörjningstrygghet, upphandling av ny kapacitet, regler för anskaffande av el för att täcka nätförluster, rapportering samt handel med tredje land. Förordningen, som trädde i kraft , innehåller bl.a. regler om en kompensationsmekanism mellan systemansvariga för gränsöverskridande elhandel, principer för bestämmande av nationella nättariffer och upplysningar om sammanlänkningskapacitet samt principer och riktlinjer för tilldelning av tillgänglig kapacitet på sammanlänkningsförbindelser. El- och gasmarknadsutredningen lämnade sitt delbetänkande (SOU 2003:113) El- och naturgasmarknaderna - Europeisk harmonisering. förslag på de författningsändringar som krävs för att genomföra direktiven i svensk rätt och förslag på hur de rapporteringar som krävs enligt direktiven skall genomföras samt vissa tillkommande förslag som förordningen medför. Utredningen anförde att förslagen avseende det s.k. inre marknadspaketet kommer att innebära ett ökat resursbehov hos om motsvarande 14 till 15 heltidstjänster. Regeringen avser att överlämna en proposition om genomförandet av EG:s direktiv om gemensamma regler för de inre marknaderna för el- och naturgas m.m. till . El- och gasmarknadsutredningen skall i den andra delen av sitt uppdrag bl.a. göra en analys av och ge förslag till eventuella förbättringar av de svenska el- och naturgasmarknaderna samt analysera olika frågor om marknadernas funktion. Utredningen skall ha slutfört sitt arbete . Kommissionen beslutade om förslag till det s.k. infrastruktur- och försörjningstrygghetspaketet inom energiområdet. I kommissionens förslag föreslås att medlemsstaterna skall säkerställa att stamnätsoperatörerna för elnäten följer vissa fastställda minsta driftsäkerhetskriterier. För att undvika effektproblem, dvs. att efterfrågan på el vid ett givet tillfälle överstiger tillgången på el, föreslås att medlemsstaterna skall införa särskilda regler som hanterar såväl tillförsel som förbrukning av el. Behandlingen av förslagen har inletts i rådet och . En tillräcklig effektbalans är en grundläggande förutsättning för att en säker elförsörjning skall kunna upprätthållas. Regeringen förtydligade 2001 Svenska kraftnäts roll och ansvar i denna fråga i verkets regleringsbrev. Ett antal mål för Svenska kraftnäts verksamhet avseende driftssäkerheten i elsystemet och möjligheten att upprätthålla effektbalansen vid extrema förbrukningstoppar specificerades. svarar för att tillse att en effektreserv hålls tillgänglig i det svenska elsystemet genom lagen om effektreserv (2003:436). Därefter skall frågan om att upprätthålla effektbalansen genom en marknadsbaserad lösning. har i sin årliga 2004/05:1 UTGIFTSOMRÅDE 21 redovisning till regeringen redovisat den svenska effektbalansen /2005 (dnr N2004/6005/ESB). bedömning är att effektbalansen en normal vinterdag ska kunna upprätthållas med goda marginaler.