prop · GS031d22 · 2005-01-01 00:00:00 — Den tilltagande bebyggelsen nära stränderna påverkar både biologisk mångfald och tillförseln av närsalter. Behovet av att skydda sötvatten från näringsläckage från skogs- och jordbruk genom skapandet av effektiva, orörda kantzoner mot vatten kvarstår. Vid om- eller nybyggnad av reningsverk bör behovet av en reglerbar kvävereningsteknik tillgodoses hos främst de största reningsverken. Skyddet av vildlax och öring har successivt förbättrats. De vilda laxbestånden i har tillföljd av lokala skyddsåtgärder och minskade kvoter utvecklats positivt. Bestånden i några små vildlaxälvar är emellertid fortfarande svaga. Därför bör exploateringen av dessa ske på sådant sätt att dessa bestånd får ett maximalt skydd. Skyddet av havsöring utefter bör utökas då bestånden är svaga och en översyn har inletts av . Ålen utgör en hotad art som den fortfarande utgör basen för stora delar av det svenska kust- och insjöfisket. Detta innebär ett speciellt problem för som bör lösas genom utökad forskning och beståndsförbättrande åtgärder. Sveriges sjöar och vattendrag är nästan samtliga påverkade av dammbyggnader och regler- 2004/05:1 UTGIFTSOMRÅDE 20 I många fall saknas vandringsvägar som möjliggör upp- och nedvandring för de fiskarter och andra vattenbundna organismer som påverkats av utbyggnaden. Byggandet av vandringsvägar för fisk och andra djur har fortsatt bl.a. i och . Bristen på vandringsvägar bör åtgärdas i större omfattning. För att långsiktigt bevara den genetiska karaktären hos odlad fisk bör enligt Kust- och insjöfiskepropositionen naturligt reproducerande bestånd skapas i alla de fall där utsättning nu baseras på enbart odlad fisk. Vidare bör enligt propositionen utsättningen av fisk bli mer restriktiv. Utsättningar bör enbart ske i sådan omfattning att irreversibla fysiska skador kompenseras och då i andra hand med beståndseget eller beståndsbesläktat material. har fått i uppdrag att utreda möjligheter och konsekvenser av en förändrad inriktning på kompensationsåtgärder avseende fiske i nuvarande och kommande vattendomar. har registrerat ett 50-tal nya fall av kräftpest på flodkräfta. Regeringen överväger förslag rörande inrättandet av särskilda skyddsområden för flodkräfta. och har beslutat att färdigställa ytterligare två åtgärdsprogram för hotade fiskarter. Betydande biotopvårdsinsatser har gjorts för främst havsöring och lax men också för andra arter. Trålfisket i kommer att totalförbjudas för att skydda hotade arter och bestånd. Genomförandet av EG:s ramdirektiv för vatten kommer att förbättra möjligheterna till åtgärder för att nå delmålen om vattenförsörjningsplaner och utsättning av djur och växter. I samband med arbetet med att restaurera vattendrag och med åtgärdsprogram enligt ramdirektivet för vatten bör möjligheterna tas tillvara att minska risken för översvämningar. Regeringen avser att behandla frågor om åtgärder och delmål i samband med regeringens redovisning till av den fördjupade utvärderingen av miljömålen. 3.7.9Grundvatten av god kvalitet Miljökvalitetsmålet är att grundvattnet skall ge en säker och hållbar dricksvattenförsörjning samt bidra till en god livsmiljö för växter och djur i sjöar och vattendrag. Fyra delmål anger inriktning och tidsperspektiv i det fortsatta miljöarbetet för att nå miljökvalitetsmålet. Delmålen gäller skydd av grundvattenförande geologiska formationer, förändringar i grundvattennivån, kvalitetskrav för grundvatten samt åtgärdsprogram enligt ramdirektivet för vatten. geologiska undersökning (SGU) har i samråd med länsstyrelserna och pekat ut de grundvattenområden som är av vikt för vattenförsörjningen nu och i ett nationellt och regionalt perspektiv. Enligt är de problem som orsakas av förändrade grundvattennivåer små i större delen av landet. Brist på vatten eller konkurrens om resurserna förekommer i , , och . I är uttagen större än grundvattenbildningen. Saltvatteninträngning förekommer i , och Stockholms kustområden på grund av överuttag eller djupt borrade brunnar. Den viktigaste förebyggande åtgärden för att förhindra att grundvattnet förorenas är enligt rådet att inrätta skydd för större vattentäkter, med föreskrifter som inte medger förorenande verksamheter inom skyddsområdet. Enligt SGU har av 977 rapporterade allmänna grundvattenförekomster vattenskyddsområden. De skyddade täkterna står för av vattenuttaget. Arbetet med att genomföra EG:s ramdirektiv för vatten redovisas under 3.6.2.1 Insatser inom politikområdet, Vatten. 3.7.9.2 Analys och slutsatser Enligt har ännu inte tillräckliga åtgärder vidtagits för att stärka vattenförsörjningens ställning. Det är enligt rådet nödvändigt att detta sker eftersom skyddet av grundvatten för vattenförsörjningen ofta kommer i konflikt med andra samhällsintressen. För att miljökvalitetsmålet skall nås bör enligt behöriga myndigheter inrätta skydd för utpekade nationellt och regionalt betydelsefulla grundvattenområden i snabbare takt än vad som sker. Vidare bör regionala vatten- hushållningsplaner upprättas, bl.a. baserade på kommunernas analyser av sina långsiktiga vattenbehov. Kommunerna bör identifiera markområden och system som är känsliga för förändringar i grundvattennivå och grundvattenflöde, föra in känsliga områden i översiktsplaner och detaljplaner i större utsträckning än tidigare samt utnyttja möjligheten att införa restriktioner för nya vattentäkter och anmälningsplikt för befintliga täkter i sådana områden. Kommunerna bör också enligt rådet med avseende på vattenkvaliteten se över tätbebyggda områden, främst fritidsområden, med enskilt vatten och avlopp. So- cialstyrelsen arbetar med att i samverkan med andra myndigheter ta fram förslag till allmänna råd för dricksvatten med bl.a. krav på kvalitet och egenkontroll för vatten från enskilda vattentäkter. Enligt bör bestämmelser införas i så att grundvattenförande geologiska formationer kan ges status som riksintresse för vattenförsörjningen. Det är enligt rådet nödvändigt för att också kunna skydda grundvattenförande geologiska formationer som inte utnyttjas men som i ett långsiktigt nationellt och regionalt perspektiv anses viktiga för vattenförsörjningen. SGU har i identifierat 115 geologiska formationer av nationell betydelse för vattenförsörjningen. Även geologiska formationer som kan utnyttjas för konstgjord grundvattenbildning behöver skyddas. Regler för råvattenkontroll bör införas för att möjliggöra uppföljning av kvaliteten hos landets grundvattenförekomster. Enligt har medvetenheten om grundvattenfrågorna ökat i landet genom länsstyrelsernas arbete med att regionalisera miljökvalitetsmålet. Genomförandet av EG:s ramdirektiv för vatten bör enligt rådet kunna ge grundvattnet en starkare ställning, både då det gäller dricksvattenförsörjning och grundvattnets ekologiska betydelse. Direktivet innehåller bl.a. bestämmelser om inventering och skydd av grundvattenförekomster. har i samråd med SGU och gett ut Allmänna Råd och en handbok (5307) för att inrätta skyddsområden för vattentäkter. Detta kan bidra till att vattenskyddsområden i större utsträckning revideras och inrättas på hydrogeologiska grunder. Det arbete som görs för att minska användningen av naturgrus bidrar 2004/05:1 UTGIFTSOMRÅDE 20 till att färre grundvattenförande sand- och grusförekomster exploateras. arbetar i samråd med SGU och med att ta fram en som väntas bli färdig . Syftet med handboken är att utveckla ett samlat arbete för att uppnå berörda nationella miljökvalitetsmål och delmål, att genomföra EG:s ramdirektiv för vatten samt att ta fram en nationell plan för vattenförvaltning enligt slutsatserna från världstoppmötet i . Regeringen konstaterar att arbetet med grundvattenfrågor har utvecklats positivt men att ytterligare åtgärder behöver vidtas för att stärka grundvattnets och vattenförsörjningens ställning i jämförelse med andra samhällsintressen. Genomförandet av ramdirektivet för vatten kommer att ha stor betydelse för utvecklingen av grundvattenskyddet och möjligheten att nå miljökvalitetsmålet Grundvatten av god kvalitet. Regeringen avser att uppdra åt miljöbalkskommittén (M 1999:03) att utreda frågan om att ange vattenförekomster och geologiska formationer som håller dessa som riksintresse enligt . I rapporten allas vårt ansvar föreslår ytterligare åtgärder som syftar till att nå miljökvalitetsmålet. De rör bl.a. behovet av ett delmål för enskild vattenförsörjning, utveckling av en miljökvalitetsnorm för bekämpningsmedel i grundvatten och utredning av konsekvenserna av att råvattenkontroll inte ingår i föreskrifter om dricksvattenkontroll. Förslagen kommer att behandlas i samband med regeringens redovisning till av den fördjupade utvärderingen av miljömålen. 3.7.10Hav i balans samt levande kust och skärgård Miljökvalitetsmålet är att och Ös- tersjön skall ha en långsiktigt hållbar produktionsförmåga och att den biologiska mångfalden skall bevaras. Kust och skärgård skall ha en hög grad av biologisk mångfald, upplevelsevärden samt natur- och kulturvärden. Näringar, rekreation och annat nyttjande av hav, kust och skärgård skall bedrivas så att en hållbar utveckling främjas. Särskilt värdefulla områden skall skyddas mot ingrepp och andra störningar. 2004/05:1 UTGIFTSOMRÅDE 20 Åtta delmål anger inriktning och tidsperspektiv i det fortsatta miljöarbetet för att nå miljökvalitetsmålet. Delmålen gäller skydd för kust- och skärgårdsområden, strategi för kulturarv och odlingslandskap, åtgärder för hotade arter, minskning av bifångster, anpassning av uttaget av fisk, begränsning av störningar från båttrafiken, minskade utsläpp från fartyg samt åtgärdsprogram enligt ramdirektivet för vatten. Arbetet med skyddade områden har fått ökad prioritet. Regeringen har föreslagit två utsjöbankar, Fladen och Lilla Middelgrund, som nya Natura 2000-områden. Länsstyrelserna har genom inköp skyddat kustområden till en kostnad av . har skyddats till en kostnad av . Inom ramen för Konventionen för skydd av den miljön i Nordostatlanten lämnade förslag till områden som bör skyddas i svenska delen av och . beslutade i att skall avsättas som naturreservat. redovisade och regeringens uppdrag att utreda möjligheten att införa fiskeförbud i ett skyddat marint område. Totalt har 15 områden undersökts, varav fem bedöms ge hög effekt vid ett fiskeförbud. Verkens bedömning är dock att det inte är möjligt att genomföra försök med totalt fiskestopp i något av de redovisade områdena till 2005, på grund av att den erforderliga förankringsprocessen inte hinner genomföras till dess. Utan att något enskilt område utpekas anser verken att försök med fiskeförbud bör införas i ett nästa steg efter en lokalt och regionalt förankrad samrådsprocess med berörda intressenter. Regeringen har beslutat att fem moderna befästningsanläggningar för marinen i världsarvet Örlogsstaden skall skyddas som statliga byggnadsminnen. När bevarandeplanen för svenska fyrar och fyrplatser har genomförts beräknas vidare omkring 80 fyrplatser längs kusten och i vara byggnadsminnen. arbete med en strategi för att bevara och utveckla kulturarvet i kust- och skärgårdsområden pågår. Ideella krafter har tagit initiativ till att undersöka möjligheten att bilda ett nätverk mellan föreningar som är engagerade för ett hållbart nyttjande av kusternas natur- och kulturmiljöer. etablerades samrådsrutiner mellan Statens maritima museer och för att minska risken för att kulturellt värdefulla fartyg skrotas. Inom ramen för projektet pågår ett delprojekt för att utveckla en publik verksamhet som skall öka kunskapen om båtbyggandet vid . Enligt bedömer ArtDatabanken att 17 rödlistade arter är i behov av åtgärder som särskilt motiverar åtgärdsprogram. Laxen i har fortsatt att minska beroende på ökad dödlighet i havet. Orsaken till denna utveckling är okänd. Yngeldödligheten hos abborre och gädda är hög på delar av . Motiven för den genomförda anpassningen av trålgränsen på och regleringar av fisket innanför har varit att skydda bottenfisk och känsliga livsmiljöer. Trålgränsen och regleringarna innanför denna innebär ett omfattande skydd av främst hårda bottnar från fysisk påverkan, dvs. livsmiljöer som rev som skall skyddas enligt habitatdirektivet. har länge arbetat med fredning av lekområden, främst kring å- och älvmynningar med vandrande lax och öring. finns längs de svenska kusterna över 200 sådana områden som är fredade under delar av året. har även fredats ett mindre antal lekområden för torsk i både och , samt även lekområden för gädda och abborre i Kalmarsundsområdet och i Stockholmsskärgård. I uppskattas den nuvarande bifångsten av tumlare i svenskt fiske till mindre än en procent av beståndet. För saknas aktuell, kvantitativ kunskap om storlek på bestånd och bifångst. Beståndets ringa storlek innebär emellertid att varje bifångstnivå är ett hot. Regeringens förslag att i enlighet med den biologiska rådgivningen starkt begränsa torskfisket i och fick inte gehör inom EU. Inte heller accepterades ett ensidigt svenskt fiskestopp. Dock har fått igenom begränsningar i fisket och en ny förvaltningsplan för torsk i och en återhämtningsplan för fisket i har antagits av EU. har till regeringen redovisat förslag på riktvärden för buller för bl.a. friluftsområden. Förslagen till mätetal avser god miljökvalitet och skall kunna användas för att definiera försumbart buller i bl.a. vissa särskilt känsliga och utpekade skärgårds- och kustområden. Antalet oljeutsläpp i svensk ansvarszon minskar till följd av en intensifierad övervakning av de värst drabbade farledsstråken. har antalet oljeutsläpp minskat kraftigt. Jämfört med 1995 har utsläppen halverats. Utöver de konstaterade utsläppen finns dock ett stort mörkertal. Utsläppen till sjöss är i hög grad koncentrerade till de stora fartygsstråken, vilket tyder på att utsläppen till stor del görs av fartyg som passerar svensk ansvarszon på väg till eller från hamnar utanför . De senaste årens minskning av antalet oljeutsläpp har skett i dessa farvatten, vilket tyder på att flygövervakning, riktade operationer med satelliter, flyg och fartyg samt det internationella samarbetet har en förebyggande effekt. har rapporterat ett ökat antal utsläpp som kan hänföras till hamn- och skärgårdsområden. Myndigheten gör dock bedömningen att ökningen av antalet utsläpp beror på en ökad benägenhet från allmänheten och kommunala myndigheter att rapportera sådana utsläpp. har rätt att inleda och bedriva förundersökning avseende vattenföroreningsbrott. Arbetet med att organisera och driftsätta en förundersökningsorganisation har prioriterats och ytterligare förundersökningsledare med särskild inriktning på detta arbete har rekryterats. Kustbevakningsflyget är en viktig del i myndighetens miljöövervakning och inriktningen har varit att prioritera denna verksamhet. Arbetet med att genomföra EG:s ramdirektiv för vatten redovisas under 3.6.2.1 Insatser inom politikområdet, Vatten. 3.7.10.2 Analys och slutsatser Enligt bedömning går arbetet med att bevara skyddsvärda miljöer i havs- och kustmiljön framåt. 2004/05:1 UTGIFTSOMRÅDE 20 i allmänhet är en långsam process att bilda reservat och fiskefria områden i marin miljö eftersom det är många intressen som behöver konsulteras. Regeringen delar bedömningen att den konsultativa processen är viktig och kan konstatera att få nya reservat har bildats i marin miljö . Regeringen finner det därför angeläget att insatserna från berörda myndigheter och aktörer ökar för att målet skall kunna uppnås såväl när det gäller inrättande av nya reservat som att identifiera ett lämpligt område där fiske inte skall bedrivas. Enligt rådet är kunskapen om naturvärdena på land i svenska kust- och skärgårdsområden god, men begränsad när det gäller områden i marin miljö, särskilt utsjöområden. Det är därför viktigt att få till stånd en sammanhållen marin naturinventering som grund för att klarlägga naturvärdena i kust- och havsområden. har påbörjat inventeringar i 16 av ett 40-tal grundområden och bankar som kan kategoriseras som utsjöbankar eller utsjögrundområden. Regeringen bedömer att denna inventering kommer att utgöra ett viktigt underlag för att utveckla kunskapsbasen om de naturvärdena och för att kunna utvärdera vindkraftparkers effekter på naturmiljön i havsområden. Det är angeläget att även inventeringar av fiskbestånden på grundområden och bankar genomförs. Enligt riskerar kulturmiljön i vissa kust- och skärgårdsområden att påverkas negativt genom högt exploateringstryck, medan andra områden är avfolkningsbygder där kulturvärdena hotas av förfall. För att i ett generationsperspektiv kunna värna och utveckla kulturvärdena i kust och skärgård krävs enligt rådet insatser på många områden. Det handlar t.ex. om möjligheterna till god samhällsservice och kommunikationer och förutsättningarna för småskaligt fiske och jordbruk eller andra verksamheter. arbete med att ta fram en strategi för bevarandet och brukandet av kulturarvet och odlingslandskapet är ett viktigt led i detta. Regeringen välkomnar det initiativ som tagits av ideella krafter till att bilda nätverk mellan föreningar som är engagerade för ett hållbart nyttjande av kusternas natur- och kulturmiljöer. Den äldre fiskeflottan är enligt rådet ett allvarligt hotat kulturarv. har ekonomiskt stöd till skrotning bidragit till att äldre fartyg minskat i antal. Det är framför allt fiskefartyg byggda av trä som är hotade. 2004/05:1 UTGIFTSOMRÅDE 20 ser positivt på de insatser som bl.a. Statens maritima museer och gör för att minska risken för skrotning av kulturellt värdefulla fartyg. Ett övergripande problem för främst är de allvarliga reproduktionsskador som förekommer hos bestånd av lax, öring, abborre, gädda m.fl. arter. Orsakerna är sannolikt flera och kan inkludera både biologiska och kemiska faktorer. Ett ytterligare problem som aktualiserats är den till synes omfattande fågeldöd som förekommer längs landets kuster och insjöar. Regeringen anser att det är en viktig fråga för berörda myndigheter att bevaka och följa upp samt att en ökad satsning på forskning direkt inriktad på orsaken till fågeldöden och reproduktionsproblemen hos de mest utsatta bestånden i är önskvärd. har redovisat kunskapsläget beträffande tumlare, säl och skarv. För samtliga arter är kunskaperna om arternas ekologiska roll dåliga och betydande oklarheter finns också beträffande beståndsidentifiering. De totala populationsstorlekarna är däremot väl kända. Bestånden av säl ökar medan beståndet av skarv tycks ha stabiliserat sig och bestånden av tumlare minskar. Hälsotillståndet hos gråsälar har förbättrats när det gäller livmoderskador. Däremot har förekomsten av tarmsår ökat, även bland unga djur, vilket tyder på en försämring av immunförsvaret. Åtgärder för att minska bifångster av däggdjur och fåglar har tagits fram och bedömer att arbetet går framåt. Eftersom fiskarna rapporterar in bifångsten av däggdjur på frivillig basis kan dock mörkertalet vara stort. Rådet anger att de åtgärder som redan föreslagits beräknas medföra att bifångster av oönskade arter i framförallt räk- och kräftfisket lokalt reduceras väsentligt. EG:s nya förordning om skydd av småvalar innebär en förbättrad situation för tumlare totalt sett. För det hotade beståndet i krävs ytterligare åtgärder. och förvaltningsplan för tumlare redovisar pågående forskningsinsatser och åtgärder. Torskbestånden i och längs är hotade och en återhämtning förutsätter att fisket på de hotade bestånden reduceras kraftigt och att förvaltningsplaner upprättas. konstaterar att det har varit svårt att genomföra förändringar i fisket som syftar till att bevara havens långsiktiga produk- har möjlighet att genomföra regleringar inom sitt territorium, men för havsfisket krävs att regleringar genomförs av EU och i förhandlingar med nationer utanför EU. Mot bakgrund av den långsamma process som kan råda i internationella sammanhang är rådets bedömning att delmålet om balans mellan uttag och tillgång på fisk i sin helhet inte kan uppnås . Regeringen ser principklassningen av som särskilt känsligt havsområde som en stor framgång. Nästa viktiga steg är att återkomma till IMO med förslag till skyddsåtgärder som skall gälla i det klassade området. Regeringen konstaterar att arbete för att minska de illegala oljeutsläppen från fartyg har haft en positiv effekt. En ökad flygövervakning och en ökad närvaro till sjöss är avgörande för att nå delmålet om minskade utsläpp från fartyg till 2010. Andra viktiga förutsättningar för att nå målet är en hög beredskap, ett väl fungerande internationellt samarbete och en god förmåga att genomföra insatser. Från och med innevarande budgetår har anslag utökats med ca . Regeringen bedömer att förutsättningarna för ett framgångsrikt arbete för att nå målet är goda. Dock kan den ökade utevaron till sjöss till att börja med komma att innebära en ökning av antalet rapporterade utsläpp, eftersom fler utsläpp sannolikt kommer att identifieras. De riskreducerande åtgärder som successivt införs bedöms inte helt kompensera den ökande risken för tankfartygsolyckor till följd av intensivare trafik till havs av oljetransporter från ryska och baltiska hamnar. Det behövs ett fortsatt målinriktat internationellt och regionalt sjösäkerhetssamarbete där har en viktig roll. Med utgångspunkt från bl.a. förslag och det pågående arbetet med en europeisk marin strategi har regeringen för avsikt att lägga fram en sammanhållen nationell havsmiljöstrategi . Regeringen avser vidare att återkomma till slutsatser om miljökvalitetsmålet och delmålen i samband med regeringens redovisning till av den fördjupade utvärderingen av miljömålen. Miljökvalitetsmålet är att våtmarkernas ekologiska och vattenhushållande funktion i landskapet skall bibehållas och värdefulla våtmarker bevaras för framtiden. Fem delmål anger inriktning och tidsperspektiv i det fortsatta miljöarbetet för att nå miljökvalitetsmålet. Delmålen gäller utformning av en nationell strategi för skydd och skötsel av våtmarker och sumpskogar, långsiktigt skydd för våtmarker, minskade miljöeffekter av skogsbilvägar över våtmarker, anläggning och återställning av våtmarker samt åtgärdsprogram för hotade arter. har i uppdrag att redovisa en nationell strategi för skydd och skötsel av våtmarker och sumpskogar . Denna strategi skall ta ett helhetsgrepp avseende uppfyllelsen av miljökvalitetsmålet. Enligt tillkom ytterligare 38 naturreservat om sammanlagt myr . Motsvarande siffror var ca fördelade på 52 våtmarksobjekt. myrmark ingår i de Natura 2000-områden regeringen beslutade om . Enligt rådet saknas nationell statistik över mängden skogsbilvägar som berör våtmarker med höga natur- eller kulturvärden. arbetar med att ta fram nationell statistik. våtmarker anlades eller restaurerades i odlingslandskapet 2003. Därutöver tillkommer uppskattningsvis ett par hundra hektar våtmarker som finansierats privat. avtalade med flera länsstyrelser om att dessa skall ansvara för att åtgärdsprogram för vissa hotade arter produceras inom angivna tidsramar. skrevs avtal som berör ett drygt tiotal arter med koppling till våtmarker. En av de arter för vilka åtgärdsprogram kommer att utarbetas är fjällgåsen. 2004/05:1 UTGIFTSOMRÅDE 20 3.7.11.2 Analys och slutsatser Enligt bedömning bör takten i arbetet med att skydda myrmark ökas om delmålet skall nås. låg takten i reservatsbildningen under genomsnittet för den senaste femårsperioden. pågår ett viktigt arbete för skyddet av våtmarker genom utpekande av Natura 2000-områden. Regeringen har beslutat att ett 50-tal av Myrskyddsplanens områden skall ingå i Natura 2000-nät- verket. Den nationella våtmarksinventeringen närmar sig sitt slut i och med att en sista fältsäsong genomförs i 2004. Resultatet skall bl.a. ligga till grund för utpekandet av nationellt och internationellt värdefulla områden. En brist i Myrskyddsplanen är enligt rådet att kulturhistoriska kvaliteter inte behandlas i någon större omfattning. Där sådana uppgifter finns bör områdesbeskrivningarna i planen kompletteras. Många tidigare hävdade myrmiljöer ligger utan hävd.