prop · GS03100 · 2005-04-14 00:00:00 — Ett tydligare regelverk ökar likabehandlingen av arbetssökande och förenklar den administrativa hanteringen inom . För vissa av insatserna finns dock särregler t.ex. aktivitetsgarantin, prova-på-platser och ungdomsgarantin. För vissa arbetsmarknads- utbildningar är också kurstiden . Stöd till start av näringsverksamhet har i vissa delar inte visat sig användas på avsett sätt. Det minskar effektiviteten i stödet och riskerar att snedvrida konkurrensen. En stor andel av dem som fått stöd har haft det under långa perioder, visar en rapport från politiska studier (ITPS A2003:3). Detta bekräf- tades även i en redovisning om tillämpningen av undantag från huvudregler som Arbets- marknadsstyrelsen redovisade . Regeringen anser att detta stöd endast bör lämnas om det är motiverat av sjukdom eller av att myndighets tillstånd som behövs för verksamheten har blivit försenat. tillfredsställande lönsamhet skall därför inte utgöra skäl för förlängning. Regeringen anser även att förutsättningarna för deltagande i program på deltid bör bestämmas till de fall då tiden motsvarar arbetsutbudet eller att insatsen kombineras med arbete eller annat program. Förslagen bör träda i kraft och gälla insatser som påbörjas eller . Regeringens förslag: Villkoren för det allmänna anställningsstödet ändras så att kvalificering endast sker genom inskrivningstid, inte genom villkor om långtidsarbetslöshet. Möjlighet till undantag från tidsgränsen i det allmänna och förstärkta anställningsstödet begränsas till att endast avse sjukdom. Stödperioderna för dem som inte fyllt för det särskilda anställnings- stödet samt det förstärkta anställningsstödet kortas. Förslagen träder i kraft . Skälen för regeringens förslag: Anställnings- stöd har visat sig vara framgångsrikt för att långtidsarbetslösa och långtidsinskrivna skall kunna få ett jobb. Detta framkommer bl.a. i en nyligen presenterad utvärdering från (IFAU 2004:17). Det särskilda anställningsstödet har bidragit till att deltagare i aktivitetsgarantin lämnat garantin genom anställning. Ökat utflöde innebär också att fler kan erbjudas plats i aktivitetsgarantin och att antalet deltagare hålls på en sådan nivå att kvaliteten i insatserna kan upprätthållas. Uppföljningar av tillämpningen av reglerna visar att användningen av undantagen från tidsgränserna för anställningsstöden är för vida och i vissa fall felaktiga. Detta riskerar att medföra att de som har de allra största svårigheterna att få ett jobb inte i tillräcklig utsträckning får del av stöden. Regeringen har i samband med budgetpropositionen aviserat förändringar och förtydliganden av de undantagsmöjligheter från tidsgränserna som gäller för att anställningsstöd skall kunna lämnas. För att stödet i större utsträckning verkligen skall tillfalla dem som är i störst behov av det bör stödperioderna förkortas för de stöd som utgår . För personer som fyllt skall dock särskilt anställningsstöd även fortsättningsvis kunna lämnas . Vidare bör reglerna för det allmänna anställningsstödet ändras så att villkoret om långtidsarbetslöshet tas bort. Motivet är att det inte skall skapas felaktiga incitament som innebär att personer inte tar eller erbjuds kortare jobb eller program eftersom detta bryter arbetslöshetstiden och gör att de inte uppfyller villkoret för att kunna ta del av stödet. Avsikten är främst att öka effektiviteten genom att de arbetssökande, som är i störst behov av stöd för att få ett arbete, får del av insatserna. Slutligen föreslås en ändring som innebär att undantag när det allmänna och förstärkta anställningsstödet får utgå än vad som gäller enligt huvudreglerna för respektive stöd begränsas till att endast avse sjukdom. Övriga nu gällande undantag blir inte längre nödvändiga eftersom inskrivningstiden inte påverkas av t.ex. tillfällig föräldraledighet. Anställningsstöd lämnas som en kreditering av arbetsgivarnas skattekonto och belastar statsbudgetens inkomstsida. Förslagen bör träda i kraft och gälla anställningar med anställningsstöd som påbörjas eller . 3.2.11 Utgiftsområde 14 Arbetsliv I statsbudgeten finns för detta ändamål uppfört ett ramanslag på . Regeringens förslag: Anslaget 24:1 Jämställdhets- ombudsmannen ökas med . Finansiering sker genom att anslaget 23:1 minskas med . Skälen för regeringens förslag: Anslaget 24:1 ökas med för att bl.a. möjliggöra en utökad tillsyn av arbetsgivare för att motverka löne- diskriminering. Finansiering sker genom att anslaget 23:1 minskas med motsvarande belopp. 3.2.12 Utgiftsområde 15 Studiestöd I statsbudgeten finns för detta ändamål uppfört ett ramanslag på 10 . Regeringens förslag: Anslaget 25:2 Studiemedel m.m. minskas med . Skälen för regeringens förslag: För att finansiera ökningarna av det under utgifts- område 13 Arbetsmarknad uppförda anslaget 22:3 Köp av arbetsmarknadsutbildning och övriga kostnader samt de under utgiftsområde 16 Utbildning och universitetsforskning uppförda anslagen 25:19 Bidrag till kvalificerad yrkes- utbildning och 25:75 Särskilda utgifter inom universitet och högskolor m.m. minskas anslaget 25:2 Studiemedel m.m. med . 3.2.13Utgiftsområde 16 Utbildning och universitetsforskning 25:19 Bidrag till kvalificerad yrkesutbildning I statsbudgeten finns för detta ändamål uppfört ett ramanslag på . Vidare har regeringen ett bemyndigande att ingå ekonomiska förpliktelser på högst 1 . Regeringens förslag: Anslaget 25:19 Bidrag till kvalificerad yrkesutbildning ökas med . Regeringen bemyndigas att för ramanslaget 25:19 Bidrag till kvalificerad yrkesutbildning besluta om bidrag till kvalificerad yrkesutbildning som inklusive tidigare gjorda åtaganden medför utgifter på högst och högst . Skälen för regeringens förslag: Som en del i regeringens satsning för att minska arbetslös- heten bör antalet platser i den kvalificerade yrkesutbildningen utökas med ca 1 000 . Kvalificerad yrkesutbildning spelar en viktig roll för att tillgodose behov av eftergymnasial yrkesutbildning på arbets- marknaden. Genom ett starkt inflytande från arbetslivet på lokal och regional nivå i planeringen finns förutsättningar att snabbt fånga upp specifika behov. Därmed finns också förutsättningar att med kort varsel öka utbildningskapaciteten. Deltagarna får i stor utsträckning anställning efter avslutad utbildning. Utgifterna för de ca 1 000 platserna beräknas till . Bidrag utbetalas enligt avtal som statsbidrag eller som särskilda medel till utbildningsanordnare av kvalificerad yrkesutbildning enligt lagen (2001:239) om kvalificerad yrkesutbildning. Finansiering sker genom att det under utgiftsområde 15 Studiestöd uppförda anslaget 25:2 Studiemedel m.m. minskas. Som en följd av att anslaget och verksamheten ökas, behöver bemyndiganderamen ökas och omfördelas mellan åren. Regeringen anser därför att bör bemyndiga regeringen att för ramanslaget 25:19 Bidrag till kvalificerad yrkesutbildning ingå ekonomiska förpliktelser som inklusive tidigare gjorda åtaganden medför utgifter som uppgår till högst och högst . 25:39 : Forskning och forskarutbildning 25:41 : Forskning och forskarutbildning 25:47 : Forskning och forskarutbildning 25:76 Forskning och konstnärligt utvecklingsarbete vid vissa högskolor 26:1 : Forskning och forskningsinformation I statsbudgeten finns för dessa ändamål uppförda ramanslag på sammanlagt 3 . Regeringens förslag: Anslagen 25:39 : Forskning och forskar- utbildning, 25:41 : Forskning och forskarutbildning, 25:47 : Forskning och forskarutbildning, 25:76 Forskning och konstnärligt utvecklingsarbete vid vissa högskolor och 26:1 : Forskning och forskningsinformation ökas i enlighet med vad som anges i tabell 3.1. Anslaget 26:11 Särskilda utgifter för forskningsändamål minskas med . Skälen för regeringens förslag: Regeringen har i propositionen Forskning för ett bättre liv (prop. 2004/05:80) presenterat sin syn på inriktningen av forskningspolitiken. Regeringen redovisar där bedömningen att forskning och forskar- utbildning vid vissa lärosäten bör stärkas. Mot denna bakgrund bör anslagen till , , , Högskolan på (under anslaget 25:76 Forskning och konstnärligt utvecklingsarbete vid vissa högskolor) ökas i den omfattning som anges i tabell 3.1. Vidare bör forskningen vid stärkas med , varav avser medicinsk forskning och teknisk forskning. Finansiering av dessa ökningar och höjningen av de under andra utgiftsområden uppförda anslagen för för miljö och areella näringar och samhällsbyggande samt Verket för innovationssystem sker genom att anslaget 26:11 Särskilda utgifter för forskningsändamål minskas med . Tabell 3.1 Ökningar av anslag 25:39 : Forskning och 25:41 : Forskning och 25:47 : Forskning och 25:76 Forskning och konstnärligt utvecklingsarbete vid vissa högskolor 26:1 : Forskning och 25:75 Särskilda utgifter inom universitet och högskolor m.m. I statsbudgeten finns för detta ändamål uppfört ett ramanslag på . Regeringens förslag: Anslaget 25:75 Särskilda utgifter inom universitet och högskolor m.m. ökas med . Skälen för regeringens förslag: Som en del i regeringens satsning för att minska arbetslös- heten planeras en ettårig, kompletterande utbildning för invandrade akademiker med start . Utbildningen skall omfatta 100 helårsstudenter vid och . Vidare skall en ökad satsning göras på särskilda lärarutbildningar (). Dessa skall riktas mot obehöriga yrkeslärare som är anställda i en kommun och skall totalt omfatta 1 000 platser. Kostnaderna för dessa åtgärder beräknas till . Särskilda utgifter inom universitet och högskolor m.m. behöver därför ökas med detta belopp. Finansiering sker genom att det under utgiftsområde 15 Studiestöd uppförda anslaget 25:2 Studiemedel m.m. minskas med motsvarande belopp. 3.2.14Utgiftsområde 17 Kultur, medier, trossamfund och fritid 25:3 Bidrag till kontakttolkutbildning I statsbudgeten finns för detta ändamål uppfört ett obetecknat anslag på . Regeringens förslag: Anslaget 25:3 Bidrag till kontakttolkutbildning ökas med . Skälen för regeringens förslag: För att tillgodose ett ökat behov av kontakttolkar när en ny instans- och processordning i utlännings- och medborgarskapsärenden införs 2006, behövs ytterligare resurser för utbildning av auktoriserade kontakttolkar och auktoriserade tolkar med specialutbildning. Bidrag till kontakttolkar bör därför ökas med . Finansiering sker genom att det under utgiftsområde 7 Internationellt bistånd uppförda anslaget 8:1 Biståndsverksamhet minskas. 3.2.15Utgiftsområde 18 Samhällsplanering, bostadsförsörjning och byggande Förlängd giltighet för kreditgarantisystemet för ny- och ombyggnad av bostäder Regeringens bedömning: Statliga kreditgarantier för lån till ny- och ombyggnad av bostäder skall kunna ställas ut till utgången av . Bakgrund: Ett nytt system för statliga kreditgarantier för lån till ny- och ombyggnad av bostäder infördes (prop. 2003/04:1 utg.omr. 18, bet. 2003/04:BoU1, rskr. 2003/04:74). Av propositionen framgår att kreditgarantier skulle kunna ställas ut . Syftet med denna tidsbegränsning var att reglerna skulle samordnas med de övriga tidsbegränsade bostadspolitiska stöden, främst investeringsbidrag för anordnande av hyres- bostäder och investeringsstimulans för mindre hyresbostäder och studentbostäder. Skälen för regeringens bedömning: Det är angeläget att undanröja den olägenhet som uppstått genom att det inte är möjligt att efter utgången av 2006 samordna de tidsbegränsade investeringsstöden med kreditgarantier. För att de tidsbegränsade bostadspolitiska instrumenten skall vara tidsmässigt samordnade bör därför garantisystemet förlängas med . Detta betyder att garantier skall kunna ställas ut till . De tidsbegränsade investeringsstöden gäller nämligen för projekt som påbörjas före och färdigställs , medan avtal om kreditgarantier får tecknas först när ett projekt har färdigställts. I statsbudgeten finns för detta ändamål uppfört ett ramanslag på 2 . Regeringens förslag: Anslaget 32:1 Länsstyrelserna m.m. ökas med . Skälen för regeringens förslag: Den gemensamma jordbrukspolitiken inom EU ger en medlemsstat möjlighet att genomföra reformer . För att genomföra en reformering av jordbrukspolitiken i krävs förberedande arbetsinsatser. Regeringen anser att länsstyrelserna och behöver tillföras ytterligare resurser för detta ändamål. Anslaget 32:2 Länsstyrelserna m.m. behöver därför ökas med . 3.2.16Utgiftsområde 19 Regional utveckling 33:6 Insatser med anledning av försvarsomställningen (nytt anslag) Något anslag för detta ändamål finns inte uppfört i statsbudgeten . Regeringens förslag: Ett nytt ramanslag 33:6 Insatser med anledning av försvarsomställningen om skall föras upp i statsbudgeten. Skälen för regeringens förslag: Regeringen anser att särskilda insatser behövs i de lokala arbetsmarknadsregioner som berörs mest av försvarsomställningen, dvs. , Arvids- jaur, /och . För att möjliggöra insatser i dessa regioner för ökad konkurrenskraft, hållbar tillväxt och sysselsätt- ning samt för att möjliggöra omlokalisering av statliga arbetstillfällen behövs särskilda medel. Regeringen anser därför att ett nytt anslag för detta ändamål skall föras upp på statsbudgeten. Anslaget 33:6 Insatser med anledning av försvarsomställningen, som bör föras upp med , skall användas för kostnader för tillväxtfrämjande insatser samt för kostnader för omlokalisering av statliga arbetstillfällen i de mest berörda kommunerna. Finansiering sker genom att det under utgiftsområde 25 Allmänna bidrag till kommuner uppförda anslaget 48:2 Bidrag till särskilda insatser i vissa kommuner och landsting minskas med motsvarande belopp. 3.2.17Utgiftsområde 20 Allmän miljö- och naturvård 26:2 för miljö, areella näringar och samhällsbyggande: Forskning I statsbudgeten finns för detta ändamål uppfört ett ramanslag på . Regeringens förslag: Anslaget 26:2 Forsknings- rådet för miljö, areella näringar och samhälls- byggande: Forskning ökas med . Skälen för regeringens förslag: Regeringen har i propositionen Forskning för ett bättre liv (prop. 2004/05:80) presenterat sin syn på inriktningen av forskningspolitiken. Regeringen redovisar därvid bedömningen att forskningen vid för miljö, areella näringar och samhällsbyggande bör stärkas med för forskning om hållbar utveckling. Finansiering sker genom det under utgiftsområde 16 Utbildning och universitets- forskning uppförda anslaget 26:11 Särskilda utgifter för forskningsändamål minskas. 34:3 Åtgärder för biologisk mångfald I statsbudgeten finns för detta ändamål uppfört ett ramanslag på 1 . Regeringens förslag: Anslaget 34:3 Åtgärder för biologisk mångfald minskas med . Skälen för regeringens förslag: Anslaget 34:3 Åtgärder för biologisk mångfald bör minskas med för att bidra till att finansiera ökningen av det under utgiftsområde 23 Jord- och skogsbruk, fiske med anslutande näringar uppförda anslaget 41:2 Insatser för skogsbruket. 34:11 : Kärnsäkerhetsforskning (bemyndigande) I statsbudgeten finns för detta ändamål uppfört ett ramanslag på . Vidare har regeringen ett bemyndigande att ingå ekonomiska förpliktelser som inklusive tidigare gjorda åtaganden medför utgifter på högst och högst 2007. Regeringens förslag: Regeringen bemyndigas att för ramanslaget 34:11 : Kärnsäkerhetsforskning ingå ekonomiska förpliktelser i samband med kärnsäkerhetsforskning som inklusive tidigare gjorda åtaganden innebär utgifter på högst . Skälen för regeringens förslag: För att underlätta genomförande av olika forsknings- projekt behöver regeringen kunna ingå mer långsiktiga förpliktelser. Regeringen bör därför bemyndigas att för ramanslaget 34:11 : Kärnsäkerhets- forskning ingå ekonomiska förpliktelser som inklusive tidigare gjorda åtaganden medför utgifter på högst . 3.2.18 Utgiftsområde 21 Energi I statsbudgeten finns för detta ändamål uppfört ett ramanslag om . Regeringens förslag: Anslaget 35:1 : Förvaltningskostnader ökas med . Anslaget 35:6 Energipolitiskt motiverade internationella klimatinsatser minskas med . Skälen för regeringens förslag: Statens energi- myndighet är bl.a. ansvarig för energistatistik. Den årliga statistiken över industrins energianvändning ingår emellertid som en del av den företagsstatistik som () ansvarar för. Energimyndig- heten är en stor användare av statistik om industrins energianvändning och behovet av att utveckla och förbättra denna statistik har ökat i och med de krav som Kyotoprotokollet ställer. Statistiken om industrins energianvändning är nära kopplad till ansvar för den officiella energistatistiken. Ansvaret och därtill hörande anslag för denna statistik bör därför övergå från SCB till . För att finansiera dessa utökade uppgifter behöver anslaget 35:1 : Förvaltningskostnader ökas med . De ökade utgifterna finansieras genom att anslaget 35:6 Energipolitiskt motiverade utgiftsområde 2 Samhällsekonomi och finans- förvaltning uppförda anslaget 1:5 minskas med . Anslag 35:5 Energiforskning (bemyndigande) I statsbudgeten finns för detta ändamål uppfört ett ramanslag på . Vidare har regeringen ett bemyndigande att ingå ekonomiska förpliktelser som inklusive tidigare gjorda åtaganden medför utgifter på högst och högst . Regeringens förslag: Regeringen bemyndigas att för ramanslaget 35:5 Energiforskning besluta om åtgärder i samband med energiforskning som inklusive tidigare gjorda åtaganden innebär utgifter på högst och högst . Skälen för regeringens förslag: För att nuvarande program inom energiforskningen, inbegripet förnybara energikällor såsom solenergi, bioenergi och vindkraft, skall kunna fullföljas, behöver ytterligare åtaganden på området kunna ingås redan under innevarande år. Regeringen bör därför bemyndigas att för ramanslaget 35:5 Energiforskning besluta om åtgärder som inklusive tidigare gjorda åtaganden innebär utgifter på 35:8 Ersättning för vissa kostnader vid avveckling av en reaktor vid I statsbudgeten finns för detta ändamål uppfört ett ramanslag om . Regeringens förslag: Anslaget 35:8 Ersättning för vissa kostnader vid avveckling av en reaktor vid får även användas för att finansiera merkostnader för avställnings- och servicedrift enligt gällande avtal som en följd av stängningen av den andra reaktorn vid . Skälen för regeringens förslag: Regeringen beslutade att rätten att driva den andra reaktorn vid () för att utvinna kärnenergi skall upphöra att gälla vid utgången av . Anslaget 35:8 Ersättning för vissa kostnader vid avveckling av en reaktor vid har varit avsett för statens åtaganden om ersättning av vissa merkostnader som uppstår till följd av att driften av den första reaktorn i upphörde , enligt det avtal som träffats mellan staten, och . Avtalet är utformat så att samma principer som låg till grund för ersättningen för även skall tillämpas för när den reaktorn ställs av med stöd av lagen (1997:1320) om kärnkraftens avveckling. Med anledning av regeringens beslut att ställa av aktualiseras en tillämpning av avtalet även för denna reaktor. Anslaget bör få användas för att finansiera vissa kostnader som följer härav. I samband med stängningen av skall ersättningen till () för de merkostnader i produktionen, som orsakas av att bara en av två reaktorer i är i drift, upphöra. Sedan ersättningen till BKAB för s.k. avställnings- och servicedrift av har fastställts, avser regeringen att återkomma till med redovisning angående planer för utbetalning. Regeringen har för avsikt att senare återkomma med förslag om lämplig anslagsbeteckning. 3.2.19 Utgiftsområde 22 Kommunikationer Regeringens förslag: godkänner den investeringsplan för som framgår av tabell 3.2 . Skälen för regeringens förslag: Statens järn- vägar får tillhandahålla lok och vagnar till den av staten upphandlade interregionala person- trafiken. De fordon som finns för detta uppdrag behöver renoveras och utrustas med ny teknik. Vidare är vissa av vagnarna som används i dagens upphandlade trafik till så gamla och i sådant skick att det inte är ekonomiskt effektivt att renovera. I stället är det bättre att anskaffa begagnade vagnar av senare tillverkningsår. avser att finansiera dessa investeringar med hyresintäkter. Investeringarna förväntas ge positiv avkastning. Tabell 3.2 Investeringsplan för 2005 2007 Regeringens förslag: Intäkterna från de avgifter som tas ut för passage över nya får disponeras för att betala räntor och amorteringar på de lån som finansierat byggandet av Svinesundsförbindelsen. Skälen för regeringens förslag: Regeringen undertecknade 2002 ett avtal med den norska regeringen om byggandet av Svinesunds- förbindelsen. Förbindelsen kommer att färdigställas och öppnas för trafik i mitten av 2005. Finansiering av den svenska delen har skett genom att har tagit upp lån i . Lånen är avsedda att återbetalas med intäkterna från avgifter som tas ut av trafikanterna. Avgifterna bör därför få disponeras för att betala räntor och amorteringar på de upptagna lånen. 36:2 Väghållning och statsbidrag I statsbudgeten finns för detta ändamål uppfört ett ramanslag på 16 . Regeringens förslag: Regeringen får besluta om en låneram i om högst 12 för omfinansiering av vägprojekten , Rv 73 delen , Södertörnsleden, E18 delen Söderhall-Rösa, Götaleden, , Åbromotet samt övriga delar inom de s.k. storstadspaketen i och . Anslaget 36:2 Väghållning och statsbidrag minskas med . Skälen för regeringens förslag: pågår infrastrukturinvesteringar inom de s.k. storstadspaketen i och . Inom dessa paket ryms en mängd investeringar varav i och Götaleden i är de största. Ursprungligen var projekten i delar av den s.k. och avsikten var att investeringarna skulle finansieras med avgifter från trafikanterna. Storstadspaketen hölls därför avskilda från de ordinarie investeringarna. Särskilda statliga bolag fick också sköta upplåningen på den öppna kapitalmarknaden i stället för att finansiering skedde på ordinarie sätt. Sedan Dennisöverens- kommelsen upphört att gälla genomförs projekten enligt gällande beslut från (bl.a. bet. 1997/98:TU5, rskr. 1997/98:213) och regeringen och finansiering sker genom det statliga aktiebolaget och Baninvest AB:s dotterbolag och . Vid utgången av 2005 beräknas upplåningen i och sammantaget uppgå till . Dessa lån är fördelade på ett antal olika långivare och de är upptagna med olika löptider. Räntor och amorteringar för färdigställda objekt betalas från anslaget 36:2 Väghållning och statsbidrag. Lånen beräknas vara slutligt amorterade omkring 20272028. Av de totala lånen är det en relativt stor del () som förfaller till betalning och det är därmed en lämplig tidpunkt att nu fatta ett beslut om den fortsatta skuldförvaltningen. Regeringen konstaterar att de ursprungliga skälen för att sköta upplåningen i separata bolag inte längre gäller. Eftersom skulderna redovisas i balansräkning och eftersom räntor och amorteringar betalas med anslagsmedel och inte med avgifter, föreligger enligt regeringen inga skäl att fortsätta förvalta dessa lån vid sidan av statens ordinarie upplåning. Regeringen bedömer också att de totala kapitalkostnaderna blir lägre om upplåningen hanteras av . Således talar såväl administrativa som ekonomiska skäl för att lånen bör införlivas med ordinarie skuldförvaltning. Regeringen avser att lämna uppdrag till och med innebörd att de av och upptagna lånen i sin helhet tas över av . Regeringen bör därför få besluta om lån i för att omfinansiera dessa projekt. En låneram om sammantaget högst 12 behövs för ändamålet. Vidare bör anslaget 36:2 Väghållning och statsbidrag minskas med för att bidra till att finansiera ökningen av det under utgiftsområde 4 Rättsväsendet uppförda anslaget 4:5 Domstolsväsendet m.m. samt det under utgiftsområde 23 Jord- och skogsbruk, fiske med anslutande näringar uppförda anslaget 41:2 Insatser för skogsbruket. 36:4 : Banhållning och sektorsuppgifter I statsbudgeten finns för detta ändamål uppfört ett ramanslag på 11 . Regeringens förslag: Anslaget 36:4 : Banhållning och sektorsuppgifter minskas med . Skälen för regeringens förslag: Anslaget 36:4 : Banhållning och sektorsuppgifter bör minskas med för att bidra till att finansiera ökningen av anslaget 36:12