prop · GS031d7 · 2005-01-01 00:00:00 — Regeringen uppskattar att av de budgeterade utgifterna under anslaget kan omkring hälften hänföras till verksamhetsområdet Det militära försvaret och omkring hälften till Det civila försvaret. Anslaget har i förhållande till 2004 minskats med för att delvis finansiera det från olyckor (NCO) som beräknas under anslaget 7:4 Samhällets skydd mot olyckor. Tabell 3.24 Härledning av anslagsnivån 20052007, för 6:6 Försvarshögskolan Förändring till följd av: Pris & löneomräkning 2 Överföring till/från andra Förslag/beräknat anslag 1Statsbudget enligt beslut (bet. 2003/04:FiU10). Beloppet är således exklusive beslut på tilläggsbudget under innevarande år. 2Pris- och löneomräkningen baseras på anvisade medel statsbudget. Övriga förändringskomponenter redovisas i löpande priser och inkluderar därmed en pris- och löneomräkning. 1Inklusive av beslutade anslag på tilläggsbudget och förslag på tilläggsbudget i samband med BP . 2Motsvarar 442 796 tkr prisnivå. 3Motsvarar 460 476 tkr prisnivå. Anslaget finansierar den verksamhet med signalspaning som bedriver. Efter övergången till lånefinansiering finansierar också anslaget kapitalkostnaden för den teknikutveckling som behövs för denna verksamhet. Anslaget finansierar även Försvarets radioanstalts bidrag till att ge förvarning om förändrade förhållanden i vår omvärld samt myndighetens lämnande av stöd vid fredsfrämjande internationell verksamhet. Verksamheten som finansieras från anslaget är hänförligt till verksamhetsområdet Det militära försvaret, politikområdet Utrikes- och säkerhetspolitik samt politikområdet Rättsväsendet. Anslagssparandet beror delvis på den utgiftsbegränsning som myndigheten erhöll . Prognosen innebär att ett anslagssparande uppstår. Även detta beror i huvudsak på regeringens beslut om utgiftsbegränsningar. Budget för avgiftsbelagd verksamhet (varav tjänsteexport) (varav tjänsteexport) (varav tjänsteexport) Den avgiftsfinansierade verksamheten omfattar uppdrag som genomförs för att lämna stöd till myndigheter m.m. samt uppdrag för att genomföra IT- säkerhetsanalyser. Intäkterna disponeras av myndigheten. I statsbudgeten ökades anslaget engångsvis med . Anslaget har minskats med motsvarande belopp . Med anledning av övergången till lånefinansiering av myndighetens investeringar har regeringen i förhållande till 2004 genom beslut ökat anslaget för att finansiera utgifter för räntor och amorteringar. Uppföljningen av övergången till lånefinansiering är en viktig fråga för regeringen. Regeringen har därför bl.a. beslutat om en ökad redovisningsskyldighet för radioanstalten. Tabell 3.27 Härledning av anslagsnivån 20052007, för 6:7 Fösvarets radioanstalt Förändring till följd av: Pris & löneomräkning 2 Överföring till/från andra Förslag/beräknat anslag 1Statsbudget enligt beslut (bet. 2003/04:FiU10). Beloppet är således exklusive beslut på tilläggsbudget under innevarande år. 2Pris- och löneomräkningen baseras på anvisade medel statsbudget. Övriga förändringskomponenter redovisas i löpande priser och inkluderar därmed en pris- och löneomräkning. 1Inklusive av beslutade anslag på tilläggsbudget och förslag på tilläggsbudget i samband med BP . 2Motsvarar 189 759 tkr prisnivå. 3Motsvarar 189 759 tkr prisnivå. Anslaget finansierar säkerhets- och försvarspolitisk forskning för regeringens behov, NBC-skyddsforskning samt flygteknisk kompetens- och resursutveckling. Totalförsvarets forskningsinstituts verksamhet skall tillgodose totalförsvaret med forskning, metod- och teknikutveckling samt med utredningsverksamhet. Kompetensen skall kunna nyttiggöras utanför totalförsvaret samt som stöd till svensk industri och vid export av krigsmateriel. Verksamheten som finansieras från anslaget är hänförligt till verksamhetsområdena Det militära respektive Det civila försvaret. Anslagssparandet beror främst på den utgiftsbegränsning som myndigheten erhöll . Prognosen innebär att ett anslagssparande uppstår. Även detta beror i huvudsak på regeringens beslut om utgiftsbegränsningar. 2004/05:1 UTGIFTSOMRÅDE 6 Budget för avgiftsbelagd verksamhet -1 036 053 (varav tjänsteexport) -1 083 920 (varav tjänsteexport) -1 121 00 (varav tjänsteexport) Den avgiftsfinansierade verksamheten omfattar forskning samt teknik- och metodutveckling för bl. Försvarsmakten, , samt andra kunder. får disponera intäkterna. Utredningen om översyn av har lämnat sitt betänkande (SOU 2004:41) och bl.a. föreslagit att myndigheten tilldelas anslagsmedel för främjande av strategisk forskning och utveckling. Regeringen avser att lämna uppdrag till att inkomma med ytterligare beslutsunderlag för att regeringen skall kunna ta ställning till förslaget. Regeringen beräknar att av de budgeterade utgifterna under anslaget kan hänföras till verksamhetsområdet det militära försvaret och till verksamhetsområdet det civila försvaret. Anslaget har i förhållande till 2004 minskats med för att delvis finansiera det från olyckor (NCO) som beräknas under anslaget 7:4 Samhällets skydd mot olyckor. 2004/05:1 UTGIFTSOMRÅDE 6 Tabell 3.30 Härledning av anslagsnivån 20052007, för 6:8 Förändring till följd av: Pris & löneomräkning 2 Överföring till/från andra Förslag/beräknat anslag 1Statsbudget enligt beslut (bet. 2003/04:FiU10). Beloppet är således exklusive beslut på tilläggsbudget under innevarande år. 2Pris- och löneomräkningen baseras på anvisade medel statsbudget. Övriga förändringskomponenter redovisas i löpande priser och inkluderar därmed en pris- och löneomräkning. 3.10.106:9 Stöd till frivilliga försvarsorganisationer 1 Inklusive av beslutade anslag på tilläggsbudget och förslag på tilläggsbudget i samband med BP . Anslaget finansierar utgifter för stöd till den verksamhet som anges i förordningen (1994:524) om frivillig försvarsverksamhet. De frivilliga försvarsorganisationerna, som anges i bilaga till förordningen, får bidrag för den del av deras verksamhet som främjar totalförsvaret och som omfattar ledning och administration, försvarsupplysning, rekrytering, funktionärsutbildning för den egna organisationen samt ungdomsverksamhet. Anslaget disponeras av Försvarsmakten och . Verksamheten som finansieras från anslaget är hänförligt till verksamhetsområdena Det militära respektive Det civila försvaret. Tabell 3.32 Härledning av anslagsnivån 20052007, för 6:9 Stöd till frivilliga försvarsorganisationer Förändring till följd av: Överföring till/från andra Förslag/beräknat anslag 1 Statsbudget enligt beslut (bet. 2003/04:FiU10). Beloppet är således exklusive beslut på tilläggsbudget under innevarande år. I enlighet med inriktningen för den frivilliga försvarsverksamheten i prop. 2004/05:5 har regeringen minskat anslaget med (se avsnitt 3.8.1.1). Beloppet har i stället beräknats under anslaget 6:1 Förbandsverksamhet, beredskap och fredsfrämjande truppinsatser m.m. 3.10.11 6:10 Nämnder m.m. 1 Inklusive av beslutade anslag på tilläggsbudget och förslag på tilläggsbudget i samband med BP . Anslaget finansierar den verksamhet som bedrivs av vissa mindre nämnder samt bidrag till Svenska Röda Korset och till och Försvar. Prognosen innebär att ett anslagssparande uppstår. Detta beror i huvudsak på regeringens beslut om utgiftsbegränsningar. Medel för Delegationen för folkrättslig granskning av vapenprojekt har beräknats under utgiftsområde 1, anslaget 90:5 m.m. Då delegationen har sin instruktion i förordning är den rätteligen att betrakta som en Budget för myndigheten bör därför beräknas under det utgiftsområde där dess verksamhet hör hemma. Regeringen förslår därför att beräknas under detta anslag. Tabell 3.34 Härledning av anslagsnivån 20052007, för 6:10 Nämnder m.m. Förändring till följd av: Överföring till/från andra Förslag/beräknat anslag 1 Statsbudget enligt beslut (bet. 2003/04:FiU10). Beloppet är således exklusive beslut på tilläggsbudget under innevarande år. 2004/05:1 UTGIFTSOMRÅDE 6 Regeringen bedömer att verksamheten inom Svenska Röda Korset och och Försvar huvudsakligen är hänförligt till verksamhetsområdet Det civila försvaret. Vad gäller anslaget i övrigt bedömer regeringen att de budgeterade utgifterna huvudsakligen kan hänföras till verksamhetsområdet Det militära försvaret. 2004/05:1 UTGIFTSOMRÅDE 6 4 Politikområde Skydd och beredskap mot olyckor och svåra påfrestningar Politikområdet Skydd och beredskap mot olyckor och svåra påfrestningar omfattar verksamhetsområdet påfrestningar och verksamhetsområdet mot olyckor. Inom politikområdet bedrivs verksamhet som omfattar beredskapen för vissa normala fredstida olyckor liksom extrema fredstida störningar och olyckor med omfattande konsekvenser som t.ex. svåra epidemier och allvarliga smittsamma djursjukdomar samt allvarliga störningar i elförsörjningen eller telekommunikationerna. Avgörande är förmågan att kunna motstå störningar och olyckor samt att kunna hantera konsekvenserna av det inträffade. Med normala fredstida olyckor menas både olyckor som människan vållat och naturolyckor där skador kan förorsakas på människa, på egendom eller i miljö. Verksamheten omfattar räddningstjänst, olycks- och skadeförebyggande verksamhet samt övriga åtgärder vid olyckor enligt lagen (2003:778) om skydd mot olyckor, lagen (1982:821) om transport av farligt gods, lagen (1999:381) om åtgärder för att förebygga och begränsa följderna av allvarliga kemikalieolyckor samt lagen (1988:868) om brandfarliga och explosiva varor. Vidare styrs verksamheten av ett antal författningar inom sjösäkerhetsområdet. Politikområdet omfattar även åtgärder som vidtas för att förebygga jordskred och andra naturolyckor. prövar enligt lagen om skydd mot olyckor och den därtill knutna förordningen (2003:789) om skydd mot olyckor frågan om ersättning till kommuner för vidtagna åtgärder och uppkomna merkostnader vid genomförda räddningsinsatser. Myndigheter inom utgiftsområde 6 Försvar samt beredskap mot sårbarhet, som bedriver verksamhet med stöd av nämnda författningar är och . Inom politikområdet skall vidare tillräcklig förebyggande verksamhet bedrivas och tillräcklig krishanteringsförmåga åstadkommas i händelse av att en svår påfrestning på samhället i fred inträffar. Genom att höja förmågan inför en svår påfrestning på samhället i fred ökas också förmågan att motstå ett väpnat angrepp. Samhällets planering av åtgärder inom beredskapen mot svåra påfrestningar på samhället i fred sker samordnat med planeringen för det civila försvaret inom ramen för de sex samverkansområdena (se avsnitt 3.1.2). Berörda myndigheter framgår av bilagan till förordningen (2002:472) om åtgärder för fredstida krishantering och höjd beredskap. 2004/05:5 Vårt framtida försvar redogör regeringen bl.a. för inriktningen av det civila försvaret och för förändrade finansieringsprinciper för samhällets krisberedskap. Av propositionen framgår att regeringen anser det som nödvändigt att eftersträva en generell förmåga att förebygga och hantera händelser som kan leda till svåra påfrestningar på samhället i fred. 2004/05:1 UTGIFTSOMRÅDE 6 anser att det behöver avsättas särskilda medel för att åstadkomma en förstärkt fredstida förmåga. Därför föreslås att det nuvarande anslaget 6:5 Civilt försvar beräknas under politikområdet Skydd och beredskap mot olyckor och svåra påfrestningar istället för politikområdet Totalförsvar och att anslaget byter namn till Krisberedskap. Även fortsättningsvis kommer sådan verksamhet som i huvudsak stärker det civila försvarets förmåga att finansieras över detta anslag. Resultat och effekter av den verksamheten kommer att redovisas under politikområdet Totalförsvar medan den verksamhet som i huvudsak stärker samhällets förmåga att motstå och hantera svåra påfrestningar på samhället i fred redovisas under detta politikområdet Skydd och beredskap mot olyckor och svåra påfrestningar. 4.1.2Omfattning Verksamhetsområdet mot olyckor Verksamhetsområdet omfattar åtgärder för att förebygga och begränsa konsekvenser av olyckor samt avhjälpa skador. Verksamhetsområdet begränsas till att omfatta verksamheter som bedrivs av och inom utgiftsområdet. Liknande verksamheter med motsvarande målsättning och till del baserade på samma lagstiftning bedrivs även av ett antal statliga myndigheter inom andra politikområden samt av kommunerna. Regeringen har givit uppgiften att införa, förvalta och utveckla ett gemensamt radiokommunikationssystem för skydd och säkerhet (). har för detta ändamål disponerat anslaget 37:6 Gemensam radiokommunikation för skydd och säkerhet under utgiftsområde 22 samt bemyndigats att ingå avtal om anskaffning av infrastruktur. gavs i uppdrag att upphandla systemet. beslutade i samband med ekonomiska vårproposition (prop. 2003/04:100) att de ändamål och verksamheter som finansieras med anslaget 37:6 Gemensam radiokommunikation för skydd och säkerhet skall överföras till utgiftsområde 6 Försvar samt beredskap mot sårbarhet. I denna proposition föreslår regeringen därför att anslaget 7:6 Gemensam radiokommunikation för skydd och säkerhet anvisas under utgiftsområde 6. som anslaget överförs övertar Försvarsdepartementet ett samordnande ansvar inom för frågan om ett gemensamt radiokommunikationssystem för skydd och säkerhet. Tabell 4.1 Utgiftsutveckling inom politikområdet 7:2 Förebyggande åtgärder mot jordskred och andra 7:3 Ersättning för verksamhet vid räddningstjänst 7:4 Samhällets skydd mot olyckor 7:6 Gemensam radiokommunikation för skydd och Totalt för politikområde Skydd och beredskap mot olyckor och svåra påfrestningar 1Inklusive tilläggsbudget i samband med ekonomiska vårproposition (bet. 2003/04:FiU21) och förslag på tilläggsbudget i samband med budgetpropositionen . 2Avser anslaget 6:5 Civilt försvar. 3Anslaget redovisas i statsbudgetsystemet under utg.omr. 22 varför beloppen först ingår i redovisningen för utg.omr. Med anledning av beslut om prop. 2001/02:158 Samhällets säkerhet och beredskap ersattes de tidigare tio funktionsanslagen som anvisats för funktioner inom det civila försvaret med tre anslag; ett anslag vardera för och Styrelsen för psykologiskt försvars förvaltningsutgifter samt ett anslag för verksamhetskostnader inom det civila försvaret och vissa åtgärder inom beredskapen mot svåra påfrestningar på samhället i fred (bet. 2001/02:FöU10, rskr. 2001/02:261). På funktionsanslagen hade det uppstått anslagssparanden vilka utnyttjades . Tilldelade medel 2003 för det civila försvaret uppgick till , inklusive anslagssparande. Genom regeringens beslut om utgiftsbegränsingar uppgick det totala tillgängliga utrymmet till . De totala utgifterna (inklusive utnyttjande av anslagssparande från funktionsanslagen) uppgick till . Vid utgången av 2003 var anslagssparandet . Förseningar i arbetet med att bygga upp en certifierings- och evalueringsfunktion inom IT-området, i materielbeställningar, lägre utfall i investeringar i lokala ledningsplatser och i länsstyrelsernas arbete med att stärka krishanteringsförmågan på regional nivå samt att det tagit än beräknat att bygga upp försöksverksamheten GotSam ligger bakom anslagssparandet. Utgifter för de åtgärder som framförallt inneburit att en förmåga skapats för att hantera svåra påfrestningar på samhället i fred uppgick till ca . 4.2.2Utgiftsutveckling Verksamhetsområdet mot olyckor uppgick tilldelat belopp inklusive anslagssparande till . Genom regeringens beslut om utgiftsbegränsningar blev utgifterna . Vid utgången av 2003 fanns därmed ett anslagssparande om vilket bland annat berodde på ett lägre utfall för räntor och amorteringar i verksamhet 2004/05:1 UTGIFTSOMRÅDE 6 samt omorganisering inom . 4.3Mål för politikområdet Skydd och beredskap mot olyckor och svåra påfrestningar Målet för politikområdet Skydd och beredskap mot olyckor och svåra påfrestningar är att minska risken för och konsekvenserna av olyckor och svåra påfrestningar på samhället i fred och minska lidande och skadeverkningar av olyckor och katastrofer i andra länder. Målet är att minska risken för och konsekvenserna av svåra påfrestningar på samhället i fred. Om en sådan påfrestning skulle inträffa skall människors liv, personliga säkerhet och hälsa tryggas samt skador på egendom eller i miljö hindras eller begränsas. 4.3.2Mål Verksamhetsområdet mot olyckor Målet är att skydda människors liv, säkerhet och hälsa mot olyckor samt att förhindra eller begränsa skador på egendom och miljö. Den verksamhet som bedrivs inom politikområdet Skydd och beredskap mot olyckor och svåra påfrestningar skall leda till att det sker färre olyckor i , att färre människor skadas eller dödas samt att miljön utsätts för mindre påfrestningar till följd av de olyckor som trots allt inträffar. Inom politikområdet skall såväl till lands som till sjöss förebyggande, skadeavhjälpande och skadebegränsande arbete bedrivas för att uppnå regeringens mål. Regeringen anser att arbetet med att förebygga olyckor skall intensifieras. Arbetet inom verksamhetsområdet mot 2004/05:1 UTGIFTSOMRÅDE 6 olyckor skall även fortsättningsvis präglas av minskad detaljreglering, införande av nationella mål, förebyggande arbete och en förändrad utbildningsstruktur. Det skall finnas en räddningstjänst som effektivt kan begränsa konsekvenserna för människor och miljö av olyckor som ändå sker. skall ha folkets förtroende. Det är viktigt att hela samhället engageras i verksamheten inom politikområdet Skydd och beredskap mot olyckor och svåra påfrestningar. I vårt gemensamma arbete med att öka säkerheten i samhället måste fler kvinnor och fler personer med olika etnisk bakgrund uppmuntras att delta. All den kunskap och erfarenhet som finns bland oss måste tas till vara så att vi på bästa sätt är rustade att förebygga, avhjälpa och begränsa skador vid olyckor och svåra påfrestningar. kommer arbetet mot diskriminering på grund av kön, sexuell läggning, ursprung eller religion och arbetet för ökad jämställdhet inom politikområdet att fortsätta. För att regering och myndigheter skall få bättre underlag inför kommande prioriteringar i säkerhetsarbetet kommer arbetet med att följa upp samhällets olycksförebyggande arbete att fortsätta. Ett starkt bidrag till detta är den fortsatta satsningen på från olyckor (NCO). NCO bidrar till förmågan att göra en samlad bedömning av olycksutvecklingen och säkerhetsarbetet i . Bedömningen skall redovisas till regeringen och arbetet skall ske i samverkan mellan berörda myndigheter, institutioner, organisationer och företag. För att uppnå målet med färre antal döda, färre antal skadade och mindre förstörelse av miljö och egendom krävs ökat fokus på de insatser som höjer den enskilda människans förmåga. I detta arbete är det särskilt viktigt att komma ihåg alla barn i samhället och beakta de särskilda aspekter som barns och ungas rätt till säkra miljöer ställer. För att tydliggöra detta skall tilldelas ett samordnande ansvar att driva frågor om barnsäkerhet. Barnsäkerhetsarbetet syftar till att förbättra säkerheten samt motverka olycksfall och skador till följd av brister i den inre och yttre miljön. De bidrag som ges till frivilliga försvarsorganisationer för att stärka den enskilda människans förmåga skall fortsättningsvis hanteras av för att ytterligare kunna stimulera ett brett samhällsinriktat Utbildningssatsningar riktade till den kommunala nivån bör öka så att bättre genomslag i säkerhetsarbetet kan uppnås. Arbetet med att minska risken för och konsekvenserna av olyckor i samhället är grunden för vår beredskap mot svåra påfrestningar. Det ordinarie olycksförebyggande arbetet är inte tillräckligt utan måste kompletteras med ett långsiktigt och strukturerat arbete mot svåra påfrestningar för att leda till en ökad säkerhet i samhället. En viktig aspekt i detta arbete är en ökad samordning och ett ökat samarbete mellan de insatser som enskilda, det offentliga och det privata genomför. Resultatet av detta arbete skall ge en förbättrad krishanteringsförmåga. Befolkningens förtroende för och tillit till att samhället faktiskt kan hantera de mest extrema situationerna är en viktig dimension av säkerhetsarbetet. Denna dimension innebär att vårt samhälle också känns tryggt och säkert. Den faktiska förmågan och upplevelsen av säkerhet är båda viktiga för samhällets risk- och krishanteringsarbete. Både elsystemet och de elektroniska kommunikationerna är gränssättande för samhällets samlade förmåga att förebygga och hantera svåra påfrestningar på samhället i fred. Då de olika systemen tenderar till att kopplas samman i en allt högre grad så uppstår ömsesidiga beroenden. Insatser i bl.a dessa system minskar samhällets sårbarhet har därför fortsatt hög prioritet. Såväl avsiktlig som oavsiktlig användning och spridning av CBRN (kemiska, biologiska, radiologiska och nukleära substanser) kan få långtgående och omfattande konsekvenser. Därför bör förmågan att förebygga och minska risken för sådana händelser fortsatt stärkas, liksom förmågan att hantera konsekvenser av inträffade CBRN-händelser. gäller lagen (2003:778) om skydd mot olyckor som ersätter den tidigare gällande räddningstjänstlagen. I lagen betonas kommunernas förebyggande verksamhet. Den innehåller också bestämmelser om de förebyggande åtgärder som enskilda skall vidta. Bland materiella förändringar kan nämnas att det i lagen anges övergripande nationella mål, som skall kompletteras med verksamhetsmål och handlingsprogram. Det medför bl. a. att kommunerna har fått en ökad möjlighet till lokal anpassning av organisation och dimensionering av verksamheten. Andra nyheter är att brandsynen ersatts av en ny ordning, att kommunerna är skyldiga att se till att en olycka som har föranlett en räddningsinsats blir undersökt och att staten getts rätt att överklaga domstols avgörande beträffande en kommuns rätt till ersättning av staten i vissa fall. 4.5.1.1Insatser inom Verksamhetsområdet påfrestningar En överenskommelse har träffats mellan staten och om kommunernas uppgifter och ersättning i det nya krishanteringssystemet. Överenskommelsen innebär att kommunernas uppgifter i krisberedskapen anpassas till den breddade hotbild som samhället möter . Avtalet innebär bl.a. att kommunerna skall genomföra risk- och sårbarhetsanalyser för all verksamhet som måste upprätthållas vid en extraordinär händelse samt verka för en samordning av statens, , företags och organisationers förberedelser för hanteringen av en extraordinär händelse och regelbundet utbilda och öva politiker och tjänstemän så att de kan lösa sina uppgifter. Överenskommelsen kommer att ligga till grund för det fortsatta arbetet gällande kommunernas uppgifter i krishanteringssystemet. 4.5.1.2Insatser inom Verksamhetsområdet mot olyckor Statens räddningsverks utbildningsstab och fyra skolor har organiserats till ett och säkerhetsutbildning inom verket. Centrumets verksamhet startade och bedriver en ny tvåårig, eftergymnasial och studiemedelsfinansierad utbildning i skydd mot olyckor. Den nya utbildningen skall bidra till ett vidgat och fördjupat säkerhetsarbete inom hela sektorn skydd mot olyckor. 2004/05:1 UTGIFTSOMRÅDE 6 har även på regeringens uppdrag tagit fram ett nytt vidareutbildningssystem avseende tillämpning av den nya lagen för skydd mot olyckor. Vidareutbildningen startar och omfattar program inom områdena: Samhällsinriktat säkerhetsarbete, och Tillsyn samt olycksförebyggande verksamhet. Regeringen har uppdragit åt att utreda förutsättningarna för och konsekvenserna av att nuvarande tillträde genom arbetsgivarens försorg kompletteras med egentillträde till vidareutbildningssystemet. Uppdraget innebär även att analysera konsekvenserna av om utbildningen skall vara studiemedelsberättigande eller inte. Vidare har regeringen uppdragit åt att förbereda inrättandet av en ny grundutbildning till skorstensfejare och vidareutbildning till skorstensfejartekniker med planerad start . Regeringen uppdrog åt och att gemensamt utreda om genomförandet av och rådets direktiv /59/EG såvitt avser bestämmelserna om mottagande av fartyg i nöd bör förändras för att förbättra möjligheterna att handla effektivt i dessa sammanhang (jfr prop. 2003/04:88, s. 17).