prop · GS03116 · 2005-03-24 00:00:00 — Bestäms åter- betalningsskyldigheten till högre belopp än vad den bidragsskyldige i enlighet med tidigare beslut be- talat , skall den bidragsskyldige betala in skill- naden till . Beslut om återbetalningsskyl- dighet får upphävas helt eller del- vis om den bidragsskyldige bosatt sig utomlands. Detsamma gäller om den bidragsskyldige bor i och i eller från utlandet får lön eller annan inkomst som inte kan tas i anspråk genom ut- mätning enligt 7 kap. utsök- ningsbalken. 31 §13 Om den bidragsskyldige är bosatt utomlands och underhålls- bidrag är fastställt, inträder För- säkringskassan i barnets rätt till underhållsbidrag till den del det svarar mot utbetalt underhålls- stöd. Om underhållsbidrag inte är fastställt, kan förelägga boföräldern att vidta eller medverka till åtgärder för att få underhållsbidrag fastställt. Boföräldern skall till Försäkrings- kassan ge in en skriftlig handling om fastställt underhållsbidrag som kan ligga till grund för indrivning av bidraget, om Försäkrings- kassan begär det. Om barnet har fyllt skall vad som sägs om 13 Senaste lydelse 2004:829. boföräldern i detta stycke i stället gälla barnet. I fall som avses i första stycket tillämpas även 23, 29 och 32 35 §§. Vad som där sägs om återbetalningsskyldighet gäller då skyldighet att betala fastställt underhållsbidrag till Försäkrings- kassan. Betalning till Försäkrings- kassan skall dock ske allteftersom underhållsbidraget förfaller till betalning. bör ge den som får föra barnets talan tillfälle att i samband med Försäk- ringskassans krav på betalning i enlighet med denna paragraf ut- kräva den del av obetalda underhållsbidrag som överstiger underhållsstödet. eller medverka till åtgärder för att få fastställt ett underhållsbidrag vad den bidragsskyldige bör be- tala. Boföräldern skall till Försäk- ringskassan ge in en skriftlig handling om fastställt underhålls- bidrag som kan ligga till grund för indrivning av bidraget, om För- säkringskassan begär det. Om barnet har fyllt skall vad som sägs om boföräldern i tredje stycket i stället gälla barnet. I fall som avses i 31 § första och andra styckena tillämpas även 10 a § första stycket samt 23, 29 och 3235 §§. Vad som där sägs om återbetalningsskyldighet gäller då skyldighet att betala fastställt underhållsbidrag till Försäkrings- kassan. Betalning till Försäkrings- kassan skall dock ske allteftersom underhållsbidraget förfaller till betalning. bör ge den som får föra barnets talan tillfälle att i samband med Försäkrings- kassans krav på betalning av fast- ställda underhållsbidrag utkräva den del av obetalda underhållsbi- drag som överstiger underhålls- stödet. får på ansökan av den bidragsskyldige helt eller delvis bevilja anstånd med att fullgöra återbetalnings- skyldigheten. Anstånd skall medges i den mån det behövs för att den bidragsskyldige skall få behålla vad som behövs för eget och familjens underhåll. Därvid skall bestämmelserna om förbehållsbelopp i 7 kap. 4 och 5 §§ utsökningsbalken tillämpas. Anstånd får också beviljas om det annars finns anledning till det med hänsyn till den bidragsskyldiges personliga eller ekonomiska förhållanden eller andra särskilda förhållanden. får på ansökan av den bidragsskyldige helt eller delvis bevilja anstånd med att fullgöra återbetalnings- skyldigheten. Anstånd skall medges i den mån det behövs för att den bidragsskyldige skall få behålla vad som behövs för eget och familjens underhåll. Därvid skall bestämmelserna om förbehållsbelopp i 7 kap. 4 och 5 §§ utsökningsbalken tillämpas. får vid denna prövning beakta också om den bidragsskyldige har andra lätt realiserbara tillgångar. Anstånd får också beviljas om det annars finns anledning till det med hänsyn till den bidrags- skyldiges personliga eller ekonomiska förhållanden eller andra särskilda förhållanden. Ett beslut om anstånd gäller för högst . återbetalning som avser senare tid. återbetalning som avser senare tid. Den bidragsskyldige är, sedan anståndsbeslutet upphört, inte skyldig att på grund av anståndet någon månad betala mer till För- säkringskassan än det månadsbe- lopp som återbetalningsskyldig- heten fastställs till eller skulle ha fastställts till, om 2428 §§ hade tillämpats på den bidragsskyldiges inkomst. För överstigande belopp skall nytt beslut om anstånd med- delas. En bidragsskyldig som har en skuld till staten på grund av att han eller hon haft anstånd skall, sedan anståndsbeslutet upphört, betala ett belopp som motsvarar 1,5 gånger det återbetalningsbe- lopp som följer av 21 § eller, om återbetalningsskyldigheten för något barn har upphört, skulle ha fastställts enligt 21 §, dock per barn och månad. Den bidragsskyldige behöver dock inte betala ett belopp som är högre än att den bidragsskyldige får behålla vad han eller hon behöver 14 Senaste lydelse 2004:829. får på ansö- kan av den bidragsskyldige eller på eget initiativ helt eller delvis efterge statens fordran avseende återbetalningsskyldighet och ränta, om det finns synnerliga skäl med hänsyn till den bidragsskyldiges personliga eller ekonomiska för- hållanden. Har faderskap till ett barn fastställts genom bekräftelse eller dom och har återbetalnings- skyldighet beslutats enligt 21 § för tid före den dag då faderskapet fastställdes får på ansökan av den bidragsskyldige helt eller delvis efterge statens fordran om det finns synnerliga skäl. för sitt eget och familjens under- Prop. 2004/05:116 håll enligt bestämmelserna i 7 kap. 4 och 5 §§ utsökningsbalken. För belopp som överstiger vad den bidragsskyldige är skyldig att betala skall på ansökan av honom eller henne nytt beslut om anstånd meddelas. 35 §15 får på ansö- kan av den bidragsskyldige helt eller delvis efterge statens fordran avseende återbetalningsskyldighet och ränta, om det finns synnerliga skäl med hänsyn till den bidrags- skyldiges personliga eller ekono- miska förhållanden. Har faderskap till ett barn fastställts genom be- kräftelse eller dom och har åter- betalningsskyldighet beslutats en- ligt 21 § för tid före den dag då faderskapet fastställdes får Försäk- ringskassan på ansökan av den bidragsskyldige helt eller delvis efterge statens fordran om det finns synnerliga skäl. Denna lag träder i kraft och tillämpas första gången i fråga om underhållsstöd och återbetalningsskyldighet som avser tid efter . I fråga om bestämmelsen om tidsfrist för jämkning av återbetalningsskyldigheten i 30 § andra stycket gäller dock att för bidragsskyldiga som före hos har begärt omprövning av ett taxeringsbeslut eller hos länsrätt har över- klagat en fråga som rör hans eller hennes taxering, får frågan om jämk- ning tas upp till prövning till och med sjunde året efter taxeringsåret. 15 Senaste lydelse 2004:829. Förslag till lag om ändring i Härigenom föreskrivs att 7 kap. 4 § skall ha följande Har en förälder som enligt 2 § skall betala underhållsbidrag haft barnet hos sig av minst fem hela dygn eller under en kalendermånad haft barnet hos sig i minst sex hela dygn, får föräldern vid fullgörande av sin bidragsskyldighet tillgodoräkna sig ett avdrag för varje helt dygn av barnets vistelse med 1/40 av det underhållsbidrag som räknat för kalendermånad gäller för vistelsen. Något sådant avdrag får dock inte göras på underhållsbidrag som belöper än från utgången av den kalendermånad då vistelsen upp- hörde. Det sammanlagda avdragsbelopp som tillgodoräknas föräldern skall, om det slutar på örestal, avrundas till närmast lägre krontal. Vid beräkning av antalet hela dygn enligt första stycket räknas det dygn då barnets vistelse upp- dock inte om vistelsen börjar och Om det finns särskilda skäl kan Om det finns särskilda skäl kan rätten förordna om andra villkor rätten förordna om andra villkor för avdragsrätten än som anges i för avdragsrätten än som anges i Mot en parts bestri- första och andra styckena. dande får ett sådant förordnande parts bestridande får ett sådant dock inte meddelas för tiden innan förordnande dock inte meddelas talan har väckts. för tiden innan talan har väckts. Den bidragsskyldiga föräldern har inte rätt till avdrag när underhållsbi- draget har fastställts med beaktande av att han eller hon i väsentlig mån fullgör sin underhållsskyldighet genom att ha barnet hos sig. Denna lag träder i kraft . 1 Senaste lydelse 1998:319. Ärendet och dess beredning tillkallades en särskild utredare för att göra en översyn av lagen (1996:1030) om underhållsstöd (dir. 2002:39). Utredningen antog namnet . Utredningen överlämnade betänkandet Ett reformerat underhållsstöd (SOU 2003:42). I betän- kandet föreslås en rad ändringar i reglerna om underhållsstöd avsedda att förbättra systemets funktion. Utredningens sammanfattning av betänkan- det finns i bilaga 1. Betänkandet har remissbehandlats. En förteckning över remissinstanserna finns i bilaga 2. En remissammanställning finns tillgänglig i (dnr S2003/4201/SF). Under beredningen av betänkandet har frågan om att slopa underhålls- stöd vid växelvis boende aktualiserats. Som ett led i beredningsprocessen har en promemoria om slopat underhållsstöd vid växelvis boende remiss- behandlats (dnr S2004/4656/SF). Många remiss- instanser har avstyrkt förslaget. Inte heller regeringen anser att under- hållsstöd vid växelvis boende bör avskaffas. Något förslag om detta läm- nas därför inte här. En sammanställning av remissyttrandena över pro- memorian finns tillgänglig i (dnr S2004/4656/SF). presenterade en arbetsgrupp inom en rapport om ekonomiskt utsatta barn (Ds 2004:41). Arbetsgruppen har beskrivit och analyserat orsakerna till svag ekonomi. Därvid identifieras arbetsmarknaden och den generella välfärden som särskilt betydelsefulla för att förbättra den ekonomiska situationen för barnfamiljer. Det är en prioriterad uppgift att minska andelen familjer som lever i utsatta situa- tioner och detta arbete måste ske på bred front och omfatta såväl den ekonomiska familjepolitiken som andra politikområden. eko- nomiska vårproposition (prop. 2003/04:100) har regeringen därför avise- rat att skall avsättas för reformer för ekono- miskt utsatta barn, varav har beräknats för politik- området Ekonomisk familjepolitik. Regeringen har i detta sammanhang aviserat förbättringar inom underhållsstöd, bostadsbidrag till barnfamiljer samt ett barntillägg till studerande. I bilaga 3 finns en promemoria om den s.k. barnmiljardens fördelningseffekter. En mindre del av förslag har redan be- handlats i prop. 2003/04:96 Vissa socialförsäkringsfrågor. I föreliggande proposition lämnas bland annat förslag om höjning av underhållsstödets belopp, ändrade regler för hur den bidragsskyldiges återbetalningsskyl- dighet skall beräknas och hur umgänge kan påverka underhållsstödet och återbetalningsskyldigheten. De förslag som regeringen lämnar här över- ensstämmer i dessa avseenden till stor del med utredningens förslag. I detta sammanhang klargörs också vilka delar av utredningens förslag som regeringen inte avser gå vidare med. Denna proposition bygger på en överenskommelse mellan den social- demokratiska regeringen, och . Regeringen beslutade att inhämta Lagrådets yttrande över de lagförslag som finns i bilaga 4. Lagrådets yttrande finns i bi- Om förslagen skall läggas till grund för lagstiftning anser Lagrå- Prop. 2004/05:116 det att lagtexten bör justeras på en rad punkter. Regeringen har i allt vä- sentligt följt Lagrådets förslag. Därutöver har vissa redaktionella änd- ringar gjorts i lagtexterna. Lagrådets synpunkter behandlas närmare dels i avsnitt 7.2 och 10.1, dels i författningskommentaren. 4 Allmänna utgångspunkter om underhållsskyldighet m.m. Föräldrar är underhållsskyldiga för sina barn fram till dess barnet fyller , eller om barnet fortfarande går i skolan längst till dess barnet fyller När barnet bor hos endast en av föräldrarna skall den andra föräl- dern, den bidragsskyldige föräldern, bidra till barnets försörjning genom att betala underhållsbidrag. Storleken på underhållsbidraget är beroende av barnets behov och föräldrarnas samlade ekonomiska förmåga. hållsbidrag kan fastställas genom dom eller avtal. Underhållsstödet är ett statligt stöd som utbetalas av med högst och barn. föräldern inte betalar underhållsbidrag eller betalar ett underhåll som är lägre än kan underhållsstöd lämnas till barnet. Den förälder som är bidragsskyldig skall helt eller delvis återbetala sta- tens kostnader för underhållsstödet. Det belopp som den bidragsskyldige skall återbetala är baserat på uppgifter från den senaste taxeringen och det antal barn som den bidragsskyldige är underhållsskyldig för. Underhållsstöd kan också betalas ut som utfyllnadsbidrag om den bi- dragsskyldige föräldern betalar ett underhåll direkt till den andra föräl- betalar då ut mellanskillnaden . Utfyllnadsbidrag kan också betalas ut om barnet bor växelvis lika mycket hos båda föräldrarna. Bidraget är då maximalt ett halvt underhållsstöd till var och en av föräldrarna och är beroende av föräldrarnas inkomst. Underhållsstödet kan betalas ut till dess barnet fyller . som studerar kan förlängt underhållsstöd betalas ut till och med juni må- nad det år den studerande fyller 20 om han eller hon fortfarande går i gymnasie- eller grundskola och dessa studier berättigar till förlängt barn- bidrag eller studiehjälp. Utgångspunkten för såväl reglerna om underhållsbidrag som under- hållsstöd är att föräldrarna har ett gemensamt och primärt ansvar för sitt Detta gäller oavsett om föräldrarna sammanbor eller Det ansvar som föräldrarna har måste ses i samspel med den grund- läggande principen om barnets rätt till sina föräldrar. hållsskyldighet och även samhällets sekundära ansvar för barnets för- sörjning får därmed inte strida mot barnets rätt till båda sina föräldrar. För barnets skull är det viktigt att båda föräldrarna är delaktiga i barnets förhållanden och tar ansvar för barnet. Denna princip kommer till uttryck i FN:s konvention om barnets rättigheter () och ligger också till grund för (FB) vårdnadslagstiftning (se 6 kap. ratificerade efter ett beslut i den utan att reservera sig på någon punkt (prop. 1989/90:107, 1989/90:SoU28). har därmed förbundit sig att leva upp till Prop. 2004/05:116 konventionen som fastslår att barn är självständiga individer med egna Det är viktigt att denna utgångspunkt finns med när förutsätt- ningarna för underhållsstödet avhandlas. Enligt har varje barn rätt att bli omvårdat av sina föräldrar (art 7). Konventionssta- terna skall också respektera rätten för det barn som är skilt från den ena av eller båda föräldrarna, att regelbundet upprätthålla ett personligt för- hållande till och direkt kontakt med båda föräldrarna, utom då detta stri- der mot barnets bästa (art 9). har förbundit sig att göra sitt bästa för att säkerställa erkännan- det av principen att båda föräldrarna har gemensamt ansvar för barnets uppfostran och utveckling och skall ge lämpligt bistånd till föräldrar och vårdnadshavare då de fullgör sitt ansvar för barnets uppfostran samt skall säkerställa utvecklingen av institutioner, inrättningar och tjänster för vård av barn (art 18). Artikel 27 är särskilt relevant för underhållstödet. Där framgår att för- äldrarna har, inom ramen för sin förmåga och sina ekonomiska resurser, huvudansvaret för att säkerställa de levnadsvillkor som är nödvändiga för barnets utveckling. Konventionsstaterna skall enligt artikeln vidta alla lämpliga åtgärder för att säkerställa indrivning av underhåll för barnet från föräldrar eller andra som har ekonomiskt ansvar för barnet, både inom konventionsstaten och från utlandet. Vidare stadgas att i de fall då den person som har det ekonomiska ansvaret för barnet bor i en annan stat än barnet, skall konventionsstaterna främja såväl anslutning till in- ternationella överenskommelser eller ingående av sådana överenskom- melser som upprättande av andra lämpliga arrangemang. Lagrådets synpunkter om lagen om underhållsstöd Lagrådet anser att lagen om underhållsstöd är utformad på ett sätt som måste vålla avsevärda tillämpningsproblem (se bilaga 5). Enligt Lagrådet är lagen i sin helhet svåröverskådlig, och många av de enskilda bestäm- melserna är komplicerade och svårlästa. De ändringar som föreslås är av begränsad omfattning men innebär enligt Lagrådet att lagen på flera punkter blir ännu mer svårtillgänglig. Lagrådet anser att det är önskvärt att underkasta lagen en genomgripande översyn. Regeringen delar sist- nämnda synpunkt från Lagrådet. pågår en översyn av socialförsäkringslagstiftningen (S2001:04 Utredningen om samordning av socialförsäkringslagarna, SamSol). I denna utredning kommer bl.a. frågor om överskådlighet att behandlas som förenklar och förbättrar till- gängligheten av lagen om underhållsstöd. Regeringens förslag: Underhållsstödsbeloppet höjs med och barn. Regeringens bedömning: Beloppet bör inte differentieras med hän- syn till barnets ålder. Utredningens bedömning: Utredningen anser att underhållsstödsbe- loppet varken bör höjas eller sänkas. Utredningen anser heller inte att beloppet bör differentieras med hänsyn till barnets ålder. Remissinstanserna: (), , Juridiska fakultetsstyrelsen vid , Familjerättssociono- och delar utredningens bedömning. RFV anser dock att det bör utredas ytterligare om och hur boföräldrarnas ofta an- strängda ekonomiska situation kan lösas. Enligt Försäkringskasseför- bundet går det inte att bortse från att ensamstående föräldrar är en eko- nomiskt utsatt grupp. Förbundet anser därför att en eventuell ökning av det ekonomiska stödet till barnfamiljer inte bör ske genom underhållsstö- det, som även utges till ombildade familjer, utan genom förbättringar av bostadsbidraget. anser att underhållsstödet bör hö- jas. Ombudsmannen hänvisar till artikel 27 punkt 1. Där erkänns rätten för varje barn till den levnadsstandard som krävs för barnets fysiska, psykiska, andliga, moraliska och sociala utveckling. I artikel 2 understryks att barn i olika grupper inte får särbe- handlas. Ombudsmannen menar således att skillnaden mellan barn i eko- nomiskt utsatta familjer och andra barn i inte är förenlig med . Föreningen föräldrar förordar en höjning av beloppet efter- som det har legat på samma nivå och har priser på mat, hygien, medicin samt hyror ökat. Familjerättssociono- avråder från en differentiering av beloppet då detta skulle innebära en sänkning av stödet för många. i kommun liksom vid förordar en differentiering av stödet. Bakgrund: Underhållsstöd lämnas med per barn och månad (8 § lagen [1996:1030] om underhållsstöd, USL). Underhållsstöd utges i vissa fall som s.k. utfyllnadsbidrag med ett lägre belopp än (8 § USL). Om det finns anledning att anta att en bidragsskyldig förälder i rätt ordning betalar ett underhåll till sitt barn som motsvarar minst det belopp som skulle ha fastställts som åter- betalningsbelopp, reduceras underhållsstödet med detta belopp. En bo- förälder kan också välja att endast söka utfyllnadsdelen i underhållsstö- det. Underhållsstöd utges också som ett utfyllnadsbidrag om barnet bor varaktigt hos var och en av föräldrarna (växelvis boende). Underhållsstö- dets belopp hälften av för var och en av föräld- rarna minskas då med halva det belopp som respektive förälder skulle ha varit skyldig att betala om ett återbetalningsbelopp hade fastställts (hälften av det s.k. fiktiva återbetalningsbeloppet). Lämnas underhållsstöd i form av utfyllnadsbidrag är ingen av föräld- rarna återbetalningsskyldig för stödet. Underhållsstödet minskar också om barnet har egna inkomster. Har barnet egna inkomster reduceras stödet med hälften av den del som över- stiger (10 § USL). Bestämmelsen innebär att under- hållsstödet trappas av successivt. Om ett barn har inkomster om eller mer lämnas inte något underhållsstöd. Vid växelvis boende minskas stödet för var och en av föräldrarna med hälften av det belopp med vilket underhållsstödet annars skulle ha minskats med på grund av barnets inkomster. Skälen för regeringens förslag och bedömning I den proposition som låg till grund för underhållsstödslagen anförde regeringen att underhållsstödsbeloppet skulle motsvara ungefär hälften av normalkostnaderna för ett barn sedan hänsyn tagits till det allmänna barnbidraget (prop. 1995/96:208 s. 40 f.). Regeringen anser att detta även i fortsättningen skall gälla. Den antagna normalkostnaden skall täcka ett barns normalbehov och motsvara en skälig levnadsnivå på lång sikt. När underhållsstödet infördes föreslog regeringen att stödet skulle lämnas med samma belopp som gällde för bidragsförskottet, dvs. med (prop. 1995/96:208 s. 39 f.). Beloppet om har således varit oförändrat . Då beslutade riks- dagen att bidragsförskottet inte längre skulle vara knutet till basbeloppet enligt lagen (1962:381) om allmän försäkring (AFL), utan i stället anges i kronor (prop. 1994/95:25 och bet. 1994/95:FiU1). Beloppet utgjordes tidigare räknat av basbeloppet enligt AFL. skulle detta motsvara . Underhållsstödet är ett stöd till barnet. Det är således fråga om en social förmån som en annan enskild person är återbetalningsskyldig för. Med hänsyn till detta måste underhållsstödets nivå kunna motiveras ut- ifrån vad ett barn behöver för att dess normalbehov skall vara till- godosett. Frågan är om det nuvarande beloppet på per må- nad är tillräckligt för att täcka den andel av barnets kostnader som stödet är avsett att täcka. Vad bör ingå i normalkostnaden för ett barn? I det fall den bidragsskyldiga föräldern inte betalar underhållsbidrag eller betalar ett underhåll som är lägre än , kan under- hållsstöd betalas ut till den förälder barnet bor hos. Underhållsstödet kan med andra ord sägas ersätta eller komplettera ett underhållsbidrag från den bidragsskyldiga föräldern. Vid bedömningen av barnets behov är det därför naturligt att utgå från de schablonbelopp som i rättspraxis används för att vid beräkning av underhållsbidrag uppskatta vad ett barn i en viss ålder normalt kostar. Beaktas måste dock att dessa schabloner bygger på beräkningar och att Underhållsbidrags- och bidragsförskottsut- redningen 1993 har föreslagit att schablonbeloppen bör höjas. Normal- kostnaden uppskattas till följande belopp (belopp i parentes för jämförelse med beräkningarna nedan i tabell 1). Ett annat alternativ när det gäller att beräkna hur stor normalkostnaden är för barn i olika åldrar är att utgå från beräkningar av skäliga levnadskostnader. har gjort beräk- ningar som är baserade på beräkningar. Utredningen anser dessutom att även andra kostnadsposter som inte ingår i Konsu- mentverkets beräkningar bör ingå i ett barns normalbehov. Regeringen anser i likhet med utredningen att normalkostnaden för ett barn bör täcka dels de behov som ett barn vanligtvis har, dels en andel av hushållets gemensamma kostnader för t.ex. TV, telefon, hushållsel och liknande kostnader som påverkas av att det finns barn i hushållet (se SOU 2003:42 s. 120). När det gäller barns andel av bostadskostnaden anser dock regeringen att sådan kostnad inte bör beaktas när underhållsstödets belopp fastställs. Om så sker innebär det en dubbelkompensation för de hushåll som upp- bär både underhållsstöd och bostadsbidrag. av boför- äldrarna i underhållsstödssystemet uppbär bostadsbidrag (enligt SOU 2003:42 s. 123). Man kan inte heller bortse från att även den bidrags- skyldiga föräldern ofta har vissa extra kostnader för bostad på grund av att barnet vistas hos honom eller henne. I likhet med utredningen anser regeringen också att hänsyn bör tas till kostnaden för barnomsorg när man beräknar behovet för barn i åldrarna . Däremot saknas anledning att räkna med en barnomsorgskost- nad för de äldre barnen och för barn eftersom en mycket liten andel av dessa barn har barnomsorg. Av naturliga skäl måste den kostnad för barnomsorg som används för att bestämma underhållsstödets belopp bygga på en genomsnittskostnad. Eftersom de flesta boföräldrar i underhållsstödssystemet är ensamstående (, se SOU 2003:42 s. 128 och bilaga 2) anser reger- ingen, i likhet med utredningen, att kostnaden för denna grupp föräldrar bör användas.