prop · GS03101 · 2005-04-15 00:00:00 — Ett företag som har tillstånd att i hela landet sända TV-program med analog sändningsteknik skall betala koncessionsavgift till staten om företaget har rätt att sända reklam i sådan sändning och är ensamt om denna rätt i . redovisar ersättning vid försäljning av jordbruksprodukter i offentlig lagring. -bidrag från regionalfonden -bidrag från socialfonden -bidrag från socialfonden med de allmänna försäkringskassorna Erhållna bidrag vid universitet och högskolor (exklusive EU-bidrag) Erhållna bidrag vid övriga Intäkter av bidrag är intäkter som inte är relaterade till utförda prestationer. Bidrags- intäkterna har minskat med jämfört med föregående år. redovisar bidragen från EU under det år intäkten är hänförlig till, vilket avviker från redovisningen på inkomsttitlar. De redovisade EU-bidragen till Statens jordbruks- verk har ökat med . Framför allt har jordbruksverkets utbetalningar av djurbidrag och miljöstöd ökat, vilket även ökar de periodiserade intäkterna från EU. redovisar intäkter avseende underhållsstöd från bidragsskyldiga samt intäkter från kommuner för kommunernas andel av statlig assistansersättning. Bidragen till universitet och högskolor avser huvudsakligen forskning och lämnas från t.ex. företag inom och utom samt Stiftelsen strategisk forskning. Statliga bidrag från t.ex. forskningsråd är eliminerade. Utöver det angivna beloppet för universitet och högskolor utgör av övriga EU-bidrag i sammanställningen bidrag till universitet och högskolor. Allmänna bidrag till kommuner Bistånd, internationella bidrag, Avgiften till Europeiska gemenskapen Transfereringar till hushåll inkl. Ersättning vid arbetsoförmåga m.m. varav sjuk- och aktivitetsersättning Summa socialförsäkring till hushåll Köp av arbetsmarknadsutb. Studiestöd inkl. av- och Bidrag till folkbildningsorganisationer, Bistånd, internationella bidrag, Bistånd, internationella bidrag (bidrag till organisationer), Styrelsen för Summa transfereringar till hushåll Bidrag till , Kammarkollegiet Utbildningspolitik, Bidrag till enskilda Bostadpolitik, Räntebidrag m.m., Transportpolitik, Trafikupphandling, Regionalpolitik m.m., Verket för Summa transfereringar till företag Allmänna bidrag till kommuner Kommun- och landstingsmoms, Generellt statsbidrag till kommuner, Utjämningsbidrag till kommuner, Generellt statsbidrag till landsting, Utjämningsbidrag till landsting, Utjämningsbidrag LSS, kommuner, Allmänna bidrag till kommuner, Socialförsäkring (Hälso- och sjukvårdspolitik), Bidrag för varav: Särskilda insatser för Bidrag till personalförstärkningar i Statligt stöd för utbildning av vuxna Summa transfereringar till kommuner Avgiften till Europeiska gemenskapen BNI-baserad avgift, Kammarkollegiet Bistånd och andra internationella bidrag, Styrelsen för internationellt Bistånd, internationella bidrag, Summa transfereringar till utlandet Transfereringar utgörs av medel som staten via myndigheterna förmedlar till olika mottagare. I huvudsak sker transfereringar från anslag på statsbudgeten. Transfereringar kännetecknas av att staten inte erhåller någon motprestation. Många transfereringar är dock förknippade med någon form av villkor. Ett exempel är aktivitetsstöd inom arbetsmarknadspolitiken där kravet är att mottagaren deltar i ett arbetsmarknadspolitiskt program. Noten inleds med en sammanfattande tabell med transfereringar uppdelade i delområden. Därefter specificeras transfereringarna utifrån mottagarkategori, syfte och utbetalande myndig- het. Mottagarkategorierna visar de sektorer som erhållit transfereringen och är hushåll, företag, kommuner, utlandet samt ålderspensions- systemet. Hushåll innefattar enskilda personer och ideella organisationer och föreningar tillhörande hushållssektorn. Med socialförsäkring avses i princip transfere- ringar som hanteras av och de allmänna försäkringskassorna (fr.o.m. ). Utöver ålderspensioner ingår bl.a. ekonomisk familje- politik, ersättning vid arbetsoförmåga som sjukpenning, sjuk- och aktivitetsersättning, arbetsskadeersättning och vissa stöd till funk- tionshindrade. Dessutom ingår bidrag till lands- ting för läkemedelsförmånerna som utbetalas av . De totala kostnaderna för transfereringar i form av lämnade bidrag m.m. ökade med . Den största ökningen avser transfereringar till hushåll som ökade med eller . Kostnaderna för ålderspensioner vid sidan av Bland ersättningarna vid arbetsoförmåga person har ökat. Inom området ekonomisk familjepolitik För området arbetsmarknadspolitik ökade arbetsmarknadspolitiska program minskade till följd av att mindre medel anvisades på stats- budgeten för dessa ändamål. Bland transfereringar till hushåll har studiestöd inkl. av- och nedskrivningar ökat med . Ökningen beror främst på att beräkningsmodellen för värdering av fordringar avseende studielån har vidare- utvecklats (se vidare avsnitten 4.2, avsnitt 4.5.8 och 4.5.10 samt not 28 Utlåning). Bland transfereringar till företag ökade kostna- derna mest för livsmedelspolitik och landsbygds- politik med eller . Det var främst utbetalningar av EU-bidrag för arealersättning och djurbidrag som ökade. Transfereringar till kommuner ökade med eller . Här ingår kommun- och landstingsmoms som ökade med . netto- redovisas kommunernas mervärdesskatt på stats- budgeten som det generella stats- bidraget till kommuner justerats ned med motsvarande belopp. Kommunernas kompensa- tion för ingående mervärdesskatt i icke skatte- pliktig verksamhet redovisas på inkomsttitel, vilket minskar kommunbidragen och skatte- intäkterna på statsbudgeten. I årsredovisningen för staten har kommunmomsen bruttoredo- visats, vilket innebär att både transfereringar till kommuner och skatteintäkter är högre än i statsbudgeten . Ett statligt utjämningsbidrag enligt lagen (1993:387) om stöd och service för vissa funktionshindrade, infördes och kostnaderna uppgick till . Bidrag till läkemedelsförmånen ökade med eller i enlig- het med avtal mellan staten och Landstings- förbudet. Transfereringar till kommuner avseende utbildningspolitik ökade med . Den största ökningen avser bidrag till personalförstärkning i skola och fritidshem. Bland transfereringar till utlandet har avgiften till Europeiska unionen minskat med ca . Avgiften redovisas här periodiserat till skillnad mot redovisningen på statsbudgeten. Den mervärdesskattebaserade andelen av avgiften har fortsatt att minska, , medan BNI-avgiftens andel ökar i enlighet med rådets beslut av om systemet för gemenskapernas egna medel 2000/597/EC. Kostnaden för biståndsverksamhet och inter- nationella bidrag genom Styrelsen för inter- nationellt utvecklingssamarbete och ökade med 1,5 respektive . Ökningen är bland annat en följd av att biståndsramen höjts med . Dessutom var utfallet betydligt lägre än beräknat beroende på utgiftsbegränsningar och lägre utbetalningar för ekonomiska reformer och u-krediter än väntat. I posten ingår även samarbete med och bidrag till utlandet utöver bistånd. Överföringen av inbetalda pensionsavgifter till för placering i ålderspensionssystemets premiepensionsdel är i stort sett oförändrad. Överföringen till AP-fonderna avser skillnaden mellan inbetalda socialavgifter och allmänna pensionsavgifter samt de statliga ålderspensionsavgifter som förs till AP-fonderna å ena sidan och de medel som rekvirerats från fonder för utbetalda pensioner å den andra. Detta netto till AP-fonderna har minskat på grund av en intäkt från AP-fonderna på . Intäkten avser en engångs- justering av pensionsmedel för åren 19992002 som gjorts mellan statsbudgeten och AP- fonderna. Avsättning till /upplösning av fonder Avsättning till fonder avser främst tre fonder/ myndigheter, där avvikelsen i alla tre fallen också är relativt stor jämfört med föregående år. Avsättning av medel för kompetenssparande från inkomsten av energiskatt redovisas av . har avsatts enligt regeringens beslut. Det är endast hälften av avsättning, men där bör noteras att ingen avsättning gjordes . Enligt budgetpropositionen kommer fonden att avvecklas och användas dels till kompetens- utvecklingssatsningar för bl.a. personal som arbetar med vård och omsorg av äldre, dels till den gröna skatteväxlingen och som delfinan- siering av den slopade arvs- och gåvoskatten. Avsättningen till fond är direkt kopplad till det ekonomiska resultatet i garantiverksamheten. Minskningen jämfört med föregående år beror på att lägre garantiavgifter tas ut då fonden når en viss nivå och på lägre finansiellt netto av räntor, kursvinster och kursförluster. Avsättningen till Kärnavfallsfonden ökade till följd av att realisationsvinster vid försäljning och inlösen av värdepapper var högre än 2003. Fondernas ändamål och vilka myndigheter som redovisar olika fonder, framgår av not 41. Eliminering av premieintäkt för Lönekostnader inklusive lagstadgade arbets- givaravgifter ökade eller . Lagstadgade arbetsgivaravgifter uppgick av löne- summan. Myndigheternas inbetalda arbetsgivar- avgifter, löneskatter m.m. är statsinterna trans- aktioner och således inga kostnader för staten och har därför eliminerats. Kostnaderna för statens tjänstepensioner har ökat med , varav utbetalda förmåner ökat med och förändringen av försäkringstekniska avsätt- ningar ökat med . En mer detaljerad beskrivning av de faktorer som ingår i förändringen finns i not 42. Myndigheternas pensionskostnader utgörs främst av för statens avtalsenliga tjänste- pensioner, inklusive avgifter till Kåpan (komp- letterande ålderspension inom staten) och den individuella ålderspensionen. Pensionspremierna påverkas av åldersfördelningen och löneläget hos personalen vid respektive myndighet. för avtalsförsäkringar betalas till Statens pen- sionsverk och har därför eliminerats. Några myndigheter gör egna pensionsavsättningar. Dessa ingår också i angivna kostnader och elimineras inte. Försvarsmaktens lönekostnader har minskat med vilket förklaras av upp- sägningar av både yrkesofficerare och civil- anställda som en följd av den av beslutade försvarsomställningen. lönekostnader ökade med beroende på att antalet anställda poliser ökat . Lönekostnaderna vid ökade med . Ökningen beror på att medelantalet anställda ökade med samt att personalkostnaden per anställd ökat. Övriga personalkostnader utgörs av kostnader för personalutbildning, traktamenten m.m. Dessa kostnader ökade jämfört med föregående år. Elimineringarna utgörs av myndigheternas lokal- kostnader som betalas till och . kostnadsökning för lokaler var . I den ökningen ingår både indexhöjningar och andra hyres- höjningar och ökade kostnader för el och städ- ning, men också kostnader för inkvartering av personal under folkmordskonferensen med . Kriminalvårdsverkets lokalkostnader ökade med eller vilket i huvudsak beror på tillkommande hyror för nyöppnade anstalter och avdelningar/- paviljonger. Lokalkostnader vid Kungl. tekniska hög- skolan ökade med eller . Ökningen avser i huvudsak index- reglering av hyror och bostäder avsedda för utbytesstudenter. Totalförsvarets forskningsinstituts (FOI) lokalkostnader ökade med eller jämfört med föregående år. Ökningen förklaras av avsättningar för hyres- garantier för lokaler som FOI lämnar inför samlokalisering i . , övrig drift varor och tjänster Summa affärsverk, övrig drift reparationer, diverse m.m. reparationer, diverse m.m. anläggningstillgångar i egen regi Summa aktivering utveckling av anläggningstillgångar i egen regi Övriga driftkostnader utgörs av myndigheternas köp av tjänster, varor, reparationer och andra diverse driftkostnader. Elimineringarna avser köp av varor och tjänster mellan myndigheterna. och ökning av övriga driftkostnader avseende tjänster beror främst på att investeringarna i vägar och järnvägar ökat . Försvarsmaktens ökade driftskostnader avseende tjänster beror främst på att en s.k. mil- stolpsfakturering, rörande beställning till För- svarets materielverk (FMV), omförhandlades och flyttades till 2004. Dessa transaktioner är inomstatliga och ingår i elimineringsposten sist i noten. Som övriga driftkostnader avseende tjänster redovisas nettot av förändring i avsättningar för försäkringstekniskt beräknad risk i engagemang och värdet av skade- fordringar. minskade avsättningarna med , vilket redovisades som en kostnadsreduktion, dvs. kostnaden blev negativ. Avsättningarna har fortsatt att minska men inte i samma omfattning som 2003, vilket medfört att driftkostnaderna i denna del har ökat med . Som övriga driftkostnader avseende tjänster redovisas även () avsättning för framtida garantiförluster. har RGK minskat avsättningarna med , vilket medfört att årets kostnad blev negativ. Bland annat har den väntade garantiförlusten för Öresundsbro- projektet minskat, eftersom trafikvolym och vägtrafikintäkter ökat mer än beräknat. Minskningen är dock mindre än 2003 då avsättningen för förluster avseende kredit- garantier till minskade med . Liksom föregående år har varuinköpen vid FMV minskat beroende på neddragningar inom försvaret. Av samma anledning har också aktivering vid utveckling av anläggningstillgångar i egen regi vid Försvarsmakten, via FMV, minskat. Minskningen av varuinköpen vid Försvarsmakten beror huvudsakligen på lager- förändringar avseende beredskapsvaror. och har aktiverat mer än föregående år för investering i anläggnings- tillgångar i egen regi. Aktiveringen innebär att kostnaden för investeringar i främst väganlägg- ningar och bananläggningar inte redovisas i resultaträkningen utan tas upp som investering i balansräkningen. Försvarsmaktens avskrivningar avser främst beredskapsinventarier som stridsfordon, själv- gående pjäser, fartyg och båtar. I årets avskrivning ingår nedskrivningar av beredskaps- inventarier med . uppgick nedskrivningarna till . Bortsett från dessa nedskrivningar har avskrivningarna mellan åren ökat med . och avskrivningar avser väganläggningar och järnvägsanläggningar. Resultat från andelar i dotterföretag och Resultat från andelar i dotterföretag Resultat från andelar i Summa resultat från andelar i avses företag där statens företag avses företag där statens ägarandel uppgår till högst 50 och lägst . Det resultat som redovisas ovan baseras på det redovisade nettoresultatet hos bolagen årsbokslut , utom i några fall då ett tidigare delårsbokslut använts. andelar ökade med jämfört har förbättrat sitt resultat med ökad elproduktionsvolym, lönsammare termins- affärer och kostnadsbesparingar vilka uppväger järnmalm och ökade volymer. har förbättrat sitt resultat med Detta förklaras främst av Resultatet från har förbättrats med och utgör en vinst- andel på , att jämföra med föregående år. Förklaringen till förbättringen utgörs av operativa effektivi- seringar samt att avskrivningar av goodwill upphört (se även bilaga 3 Statliga bolag, med nyckeltal för bolag med statligt ägande). Ränteintäkter avseende upplåning i Ränteintäkter avseende upplåning i Överkurs vid emission (netto) Orealiserade valutavinster (netto) Summa finansiella intäkter för upplåning i svenska kronor upplåning i utländsk valuta Realiserade kursförluster (netto) Provisioner till banker m.fl. Summa finansiella kostnader för Finansiella intäkter och kostnader för förvalt- ning av statsskulden innefattar även intäkter respektive kostnader för skuldskötselåtgärder. uppgick nettokostnaden för statsskulden (räntor, över- och underkurser och valutaförändringar m.m.) till , en ökning med . Som framgår av tabellen är de viktigaste förändrings- faktorerna ökade realiserade kursförluster och minskade orealiserade valutavinster. Ränteintäkterna i upplåningsverksamheten har minskat med jämfört med . Posten Överkurs vid emission (netto) har minskat nettokostnaden för statsskulden med . Räntekostnaderna på lån i svenska kronor ökade med jämfört med , trots att räntorna i var något lägre 2004 än 2003, men å andra sidan ökade kronskulden, till följd av budgetunderskottet och den fortsatta avbetalningen på valutaskulden. Det senare avspeglas i att räntekostnaderna på lån i utländsk valuta har minskat med . De finansiella intäkterna och kostnaderna för förvaltning av statsskulden redovisas under not 11 Nettokostnad för statsskulden. Övriga finansiella intäkter omfattar bl.a. räntor på studielån hos Centrala studiestöds- nämnden och utdelning av aktier i hos . redovisar bl.a. räntor i skattekontosystemet. ökade sina finansiella intäkter p.g.a. realisationsvinster vid försäljning och inlösen av värdepapper. Övriga finansiella intäkter hos utgörs bl.a. av ränteintäkter på långfristiga värde- Finansiella kostnader i verksamheten Omvärdering av lån med kreditrisk Aktivering av finansiella kostnader riskvärdering av lånet leder till en nedskrivning på . RGK:s riskvärdering av ett lån till fastighetsbolaget (f.d. fastighetsdivisionen inom affärsverket ) har lett till en nedskrivning på . Vidare har en nedskrivning av lånet som har för byggnation och trafikering av gjorts med finansiella kostnader avser främst räntekostnader för väganläggningar som akti- verats. Av det belopp som redovisar utgörs orealiserade kursförluster av . Statens järnvägars finansiella kostnader består bl.a. av skulduppräkning leasing och räntor på leasingskulder på lok och vagnar. I noten redovisas finansiella kostnader brutto. Några myndigheter har aktiverat räntekostnader i samband med anläggningsprojekt, eftersom räntan är en del av de utgifter för att bygga anläggningen som tas upp som tillgång. Balanserade utgifter för utveckling Under posten Balanserade utgifter för utveck- ling redovisas främst egenutvecklade IT-system och program. balanserade utgifter avser utveckling av IT-system, varav IT-stöd för det nya pensionssystemet samt följdreformer till detta utgör den största delen. ökning av de balanserade utgifterna beror på ett antal nystartade utveck- lingsprojekt. balanserade utgifter avser utveckling av IT-stöd för indrivning samt behörighetsadministration. Centrala balanserade utgifter har sjunkit då systemstödet för studiestöd i stort sett är färdigutvecklat och årets utgifter för utveckling därmed har blivit lägre än föregående år. har fortsatt aktivera kost- nader för det nya verksamhetsstödet , som tagits i drift vid merparten av dom- stolarna. Verket för högskoleservice balanserade utgifter utgörs av antagningsverksamhetens produktionssystem som utvecklats och tagits i drift samt balanserade utgifter för pågående utveckling av ett nytt antagningssystem. Rättigheter och andra immateriella anläggningstillgångar Under posten Rättigheter och andra imma- teriella anläggningstillgångar redovisas i första hand köpta IT-system och program. stora ökning beror på att man övertagit immateriella tillgångar från avseende informationssys- temet . post avser programvaror till stordator. med de allmänna försäkringskassornas post avser köpta program- varulicenser och har skrivits ner med efter genomgång av immateriella till- gångar vid halv- och helårsbokslut. Svenska kraftnäts post består av markrättigheter i form av servitut och lednings- rätter samt nyttjanderättigheter för opto- förbindelser. Förskott avseende immateriella anläggningstillgångar Statens ljud- och bildarkiv redovisar investeringar i statliga väg- Redovisade belopp är nettovärden efter avskrivning och avskrivningstiden är . har bland annat i öppnats för trafik. Anskaffningskostnad för mark för järnvägs- Exempel på större investeringsprojekt som Byggnader, mark och annan fast egendom redovisas av består till stora delar av markområden väster om odlings- gränsen i och samt renbetesfjällen i och . I mellersta och förvaltas ett antal kungsgårdar som av kulturella skäl ägs av staten. Ökningen av Byggnader, mark och annan egen- dom på avser dels köp av det f.d. Centralposthuset i , Blå- mannen 21, som har förvärvats för och dels färdigställda projekt, bl.a. i . förvaltar fastigheter avsedda för försvarsändamål. redovisar främst national- parker och naturreservat. Dessa är dock i många fall upptagna till ett lågt värde. Ökningen med avser främst investeringar i markinköp för bildande av natur- reservat. förvaltar riksdagsbygg- naderna. ökning kan i huvudsak förklaras av en investeringsavgift på för investeringar i Torshamnsleden intill och farledsåtgärder i Böttöleden utanför . Förbättringsutgifter på annans fastighet Förbättringsutgifter på annans fastighet avser sådana utgifter som myndigheten har haft för att anpassa hyrda lokaler till den egna verksamheten, exempelvis om- och tillbyggnationer, kabel- dragningar för nätverk, larmanordningar samt reparationer och underhåll om utgifterna uppgått till väsentliga belopp. förbättringsutgifter avser diverse om- och tillbyggnationer av polislokaler runt om i landet. De större posterna 2004 åter- finns hos och polismyndig- heterna i , och . Förändringen från föregående år består till största delen av ombyggnation av kvarteret i . Tekniska högskolans förbättrings- utgifter avser bland annat ombyggnationer av fastigheter som hyrs av Akademiska hus. förbättringsutgifter på annan fastighet hänför sig i första hand till om- byggnad av utlandsmyndigheternas lokaler, pressrum samt beredskaps- och reservkrafts- investeringar. Maskiner, inventarier, installationer m.m. Datorer och kringutrustning, möbler, maskiner, installationer, bilar, fartyg, flyg och andra transportmedel är exempel på tillgångar som redovisas under denna post. Även tillgångar som innehas genom finansiell leasing ingår. Svenska kraftnäts tillgångar består till största delen av ställverksutrustningar, kraftledningar, sjökablar, kontrollanläggningsdelar, optoverk- samhet och tele- och informationssystem. redovisar huvudsakligen fordon och maskiner under denna post. pågående större investeringsprojekt avser och utbyggnad av dubbelspår på . Andra stora projekt är i samt bro- konstruktion och utökning av spårkapaciteten SödraÅrstaberg. Posten Beredskapstillgångar omfattar främst FM delar in sina beredskapstillgångar i dels uppgår till och avskriv- ningar uppgår till . har försäljningar och utrangeringar genomförts för . Beredskapslagret ökade med . har i sin revisionsberättelse och i revisionsrapport konstaterat att den interna styrningen och kontrollen hos Försvarsmakten har sådana brister i fråga om denna post att Försvarsmaktens redovisning inte ger en rättvisande bild och att det bokförda värdet inte kan styrkas (se mer utförligt under avsnitt 4.5.11 Kommentarer till särskilda poster). Statens räddningsverks beredskapstillgångar har minskat något och består bl.a. av materiel för räddningstjänst, andningsskydd och anläggningar för varningssignaler. beredskapstillgångar avser läkemedel och sjukvårdsförnödenheter. Förskott avseende materiella anläggningstillgångar Under denna post redovisas de förskott som myndigheten lämnat för anskaffning av materiella anläggningstillgångar. post avser förskott för järnvägs- anläggningar. Andelar i dotter- och intresseföretag avses företag där statens ägarandel överstiger . Andelsvärdet ovan är baserat på det justerade egna kapitalet hos företagen enligt bokslut per , utom i några fall då senaste största delen på periodens positiva resultat men är även en följd av förändringar i företagens justerade egna kapital, utbetalda utdelningar samt förvärv och avyttringar. periodens positiva resultat på . Resterande del av förändringen beror till största delen på utdelning av som minskat andelsvärdet, omräknings- differenser på samt en övergångseffekt vid tillämpning av nya redovisningsregler avseende pensionsåtaganden på -0,. har andelsvärdet ökat med . ökade med främst genom årets resultat samt ett aktieägartillskott på . AB bokförs till värdet av aktiekapital och reservfond. Resultatet tillförs statsbudgeten när utdelningen betalas. Den del av Svenska Spels överskott som skall utbetalas till folk- och idrottsrörelser () har omklassificerats som skuld vid sammanställningen av den statliga sektorn. Nordiska investeringsbanken (NIB) AB uppgick den 31 Andelar i dotter- och intresseföretag totalt Summa andelar i dotterföretag Summa andelar i intresseföretag , aktier, andelar