prop · GS0385 · 2005-03-16 00:00:00 — Kommitténs förslag: Kommittén har föreslagit att stiftarna skall upp- rätta en särskild öppningsbalansräkning som skall granskas av en god- känd eller auktoriserad revisor (1997:22 s. 305). Remissinstanserna: har motsatt sig förslaget om en revisorsgranskad öppningsbalansräkning och ansett att kravet på en sådan balansräkning i vart fall inte bör gälla för privata aktiebolag. har föreslagit att öppningsbalansräkningen skall utgöra en del av stiftelseurkunden och att revisorspåteckningen bör ske på denna. Flera remissinstanser, bl.a. och , har påtalat att de föreslagna ändringarna leder till oklarheter i fråga om när bokföringsskyldighet inträder vid nybildning. Skälen för regeringens bedömning: Vi har tidigare framhållit vikten av att bolaget i samband med bolagsbildningen tillförs ett kapital av viss storlek. De tillgångar som tillförs bolaget måste minst motsvara det lägsta tillåtna aktiekapitalet enligt bolagsordningen. I den mån aktietecknarna har åtagit sig att betala mer än så för aktierna i bola- get måste det säkerställas att även dessa överskjutande belopp kommer bolaget till del. sker kontrollen av att bolaget har tillförts betalning- en för aktierna genom bankintyg beträffande kontanta inbetalningar och genom revisorsyttrande beträffande apportegendom. Kommittén har föreslagit att de nämnda handlingarna skall ersättas av en revisorsgranskad öppningsbalansräkning. För att säkerställa att kont- rollnivån bibehålls har kommittén föreslagit att det ställs upp vissa krav på granskningen av öppningsbalansräkningen. Sålunda föreslås att granskningen skall utföras av en auktoriserad eller godkänd revisor och att den skall innefatta en kontroll av att betalning för tecknade aktier har kommit bolaget till handa på föreskrivet sätt samt att eventuell apport- egendom inte har övervärderats. Revisorns slutsatser skall enligt kom- mitténs förslag redovisas i ett skriftligt yttrande. Flera remissinstanser har framfört synpunkter på förslaget om en öppningsbalansräkning. har menat att ett krav på en öppningsbalansräkning skulle stå i strid med de förenklingssträvanden som är vägledande för arbetet med den nya aktiebolagslagen. Andra remissinstanser har ansett att kravet på att en öppningsbalansräkning skall upprättas redan under bolagsbildningen leder till oklarheter i fråga om bolagets bokförings- Prop. 2004/05:85 skyldighet inträder. I denna del vill vi först anmärka att en skyldighet att upprätta en öpp- ningsbalansräkning finns redan enligt gällande regler. Enligt 4 kap. 3 § bokföringslagen (1999:1078) skall bolaget upprätta en sådan balansräk- ning när bolagets bokföringsskyldighet inträder. Det anses den göra när bolaget förvärvar rättkapacitet, dvs. för bolagets registre- ring (jfr prop. 1998/99:130 s. 387). Med de av kommittén föreslagna reg- lerna skulle det alltså krävas att ytterligare en öppningsbalansräkning upprättas. Det kan ifrågasättas om det är lämpligt och rimligt att kräva att två balansräkningar upprättas inom en så kort tidsrymd som det här normalt skulle vara fråga om. Vi är inte heller övertygade om att ett krav på att stiftarna upprättar en öppningsbalansräkning är det bästa sättet att säkerställa att bolaget tillförs ett tillräckligt tillskottskapital. Av större betydelse är att det finns ändamålsenliga regler och rutiner för kontrollen av de betalningar som erläggs för tecknade aktier. Mot denna bakgrund anser vi att det inte bör införas något sådant krav på öppningsbalansräkning som kommittén har föreslagit. Det medför att kontrollen av att tillskottskapitalet har kommit bolaget till del måste ske på annat sätt än genom ett sådant revisorsyttrande över öppningsbalans- räkningen som kommittén har föreslagit. Vi återkommer till den frågan i avsnitt 5.10. 5.9Färdigställande och undertecknande av stiftelseurkunden Regeringens förslag: När samtliga aktier i bolaget har tecknats och betalats, skall stiftelseurkunden färdigställas, dagtecknas och under- tecknas av stiftarna. Bolaget skall anses bildat när stiftelseurkunden har undertecknats av samtliga stiftare. Kommitténs förslag: Överensstämmer med regeringens förslag (SOU 1997:22 s. 203 f. och 304 f.) Remissinstanserna: Remissinstanserna har tillstyrkt kommitténs för- slag eller inte haft några invändningar mot det. Skälen för regeringens förslag: Som vi har konstaterat bör aktieteckningar som görs i stiftelseurkunden inte vara bin- dande (se avsnitt 5.6). Utgångspunkten bör alltså vara att stiftelseurkun- den till en början utgör endast ett utkast och att de aktieteckningar som görs i denna är preliminära. Det bör följaktligen vara möjligt att under förfarandet göra nödvändiga ändringar i stiftelseurkunden. moment som vi har redogjort för är avklarade, bör det emellertid finnas förutsättningar för stiftarna att slutligt ta ställning till om de vill Vi föreslår därför att stiftarna som ett avslu- tande led i bolagsbildningen skall färdigställa, dagteckna och underteck- Efter den tidpunkten bör det inte längre vara möjligt för stiftarna att dra sig ur bolagsbildningen. Detta bör, såsom vi tidigare har konstaterat (se avsnitt 5.6), gälla oberoende av om full betalning för aktierna har erlagts eller inte. anses bolaget bildat då beslut om detta fattas vid en konstituerande stämma. Med den ordning som vi nu föreslår finns det inte längre något behov av en sådan stämma. Det finns inte några andra Prop. 2004/05:85 aktieägare än stiftarna och dessa bör följaktligen på egen hand kunna sjö- I avsaknad av ett särskilt stämmobeslut om bolagets bild- ande faller det sig naturligt att anse att bolaget bildas då stiftelseurkunden har undertecknats av samtliga stiftare. Vi föreslår att detta kommer till uttryck i lagtexten. Liksom bör dock bolaget få full rättshandlingsförmåga först när registrerar bolaget (se vidare avsnitt 5.11). Regeringens förslag: Senast efter stiftelseurkundens undertecknande skall styrelsen hos anmäla bolaget för registrering i aktiebolagsregistret. Verket skall pröva om bolagsbild- ningen har skett författningsenligt. Till registreringsanmälan skall fogas intyg som har utfärdats av en bank eller liknande kreditinstitut samt ett revisorsyttrande. Av revi- sorsyttrandet skall framgå att apportegendomen inte har värderats för högt i stiftelseurkunden och att egendomen har tillförts bolaget på föreskrivet sätt. Av intyget från banken eller kreditinstitutet skall det framgå att betalning i pengar har satts in på ett sådant konto som lagen föreskriver. Kommitténs förslag: Överensstämmer i huvudsak med regeringens Kommittén har dock föreslagit att bankintygen och revisors- yttrandena skall ersättas av ett särskilt revisorsyttrande över en av stif- tarna upprättad öppningsbalansräkning (SOU 1997:22 s. 204 och 311 f.). Remissinstanserna: Flertalet remissinstanserna har inte haft några in- vändningar mot kommitténs förslag. Några remissinstanser, bl.a. Riks- åklagaren och , har dock, utan att mot- sätta sig huvuddragen i förslaget, förordat att det nuvarande kravet på in- givande av bankintyg behålls (se vidare avsnitt 5.8). Skälen för regeringens förslag: gäller att bolaget skall anmälas för registrering senast efter stiftelseurkundens underteck- Vi anser att detta är en lämplig ordning och föreslår att motsva- rande regler tas in i den nya lagen. En förutsättning för att registrering skall beviljas är naturligtvis att bo- lagsbildningen har skett på ett författningsenligt sätt. på att i registreringsärendet pröva att så är fallet. att detta kommer till klart uttryck i lagtexten. En särskilt viktig del av prövning är kontrollen av att bolaget har tillförts ett kapital som motsvarar aktiekapitalet samt, i före- kommande fall, vad som enligt stiftelseurkunden därutöver skall betalas Vi har i avsnitt 5.8 gjort bedömningen att det förfarande med en revisorsgranskad öppningsbalansräkning som kommittén har föreslagit inte bör införas. Kontrollen av tillskottskapitalet bör alltså ske på annat sätt. Som vi har nämnt sker denna kontroll genom bankintyg beträffande inbetalningar i pengar och genom revisorsyttran- den beträffande apportegendom. Denna ordning synes ha fungerat väl. Flera remissinstanser har framhållit bankintygens betydelse för att före- bygga oseriösa förfaranden i samband med bolagsbildning. Patent- och Prop. 2004/05:85 registreringsverket har också pekat på att det finns väl uppbyggda och fungerande rutiner för hantering och granskning av dessa intyg. Vi delar uppfattningen att kravet på sådana bankintyg är ändamålsenligt. Det kan visserligen synas att frågan kommer i något annat läge om man, såsom vi har föreslagit i avsnitt 5.7, tillåter att kontant betalning sätts in inte enbart på konto i utan också på konto i andra kreditinstitut inom EES. Inom EES finns emellertid en harmoniserad reglering om auktorisation och tillsyn över kreditinstitut (se och Rådets direktiv /12/EG av om rätten att starta och driva verksamhet i kreditinstitut). Även intyg från sådana kreditinstitut får därför anses utgöra tillfredsställande bevisning om kontanta inbetal- ningar och bör därför kunna ligga till grund för prövning i registreringsärenden. Också systemet med revisorsintyg avseende till- skjuten apportegendom synes i allt väsentligt ha fungerat väl och bör därför behållas. Vi föreslår alltså att det även i fortsättningen skall krävas att bolaget i registreringsärendet ger in särskilda intyg från bank eller kreditinstitut samt revisorsyttranden. Av revisorsyttrandena som liksom alltid bör härröra från auk- toriserade eller godkända revisorer bör det liksom framgå att apportegendomen inte har värderats för högt i stiftelseurkunden, att den är eller kan antas bli till nytta för bolagets verksamhet och att den har tillförts bolaget på föreskrivet sätt. I förekommande fall bör revisors- intyget därutöver behandla sådana förpliktelser som bolaget i stiftelseur- kunden har ålagts att fullgöra efter bolagets bildande. Av intyget från banken eller kreditinstitutet bör det framgå att den betalning som skall ske i pengar har satts in på ett sådant konto som lagen föreskriver (se av- snitt 5.7). Om vägrar registrering, bör liksom frågan om bola- gets bildande anses förfallen. Som vi har berört bör aktieteck- narna i en sådan situation ha rätt till återbetalning av pengar och apport- egendom som har tillförts bolaget som vederlag för tecknade aktier (se avsnitt 5.7). Regeringens förslag: Innan bolaget har registrerats, skall det inte kunna förvärva rättigheter eller ikläda sig skyldigheter eller kunna föra talan vid domstol eller myndighet. Styrelsen skall dock redan före registreringen kunna föra talan i mål som rör bolagsbildningen och företa andra åtgärder för att driva in betalningen för tecknade aktier. Om förpliktelser har uppkommit före registreringen genom rättshand- lande för bolagets räkning, skall de som har deltagit i åtgärden svara solidariskt för förpliktelsen. Om förpliktelsen har angetts i stiftelseur- kunden eller tillkommit sedan samtliga stiftare har undertecknat denna, skall dock förpliktelsen övergå på bolaget i och med registre- ringen. Kommitténs förslag: Överensstämmer i huvudsak med regeringens Kommittén har emellertid föreslagit att nuvarande regler om styrelsens rätt att föra talan före bolagets registrering inte skall tas med i den nya lagen (SOU 1997:22 s. 312). Remissinstanserna: Remissinstanserna har inte haft några invänd- ningar mot kommitténs förslag. Skälen för regeringens förslag: Vi har tidigare nämnt att ett aktiebo- lag inte förvärvar full rättskapacitet förrän det har registrerats. Enligt den nuvarande lagens huvudregel kan bolaget före registreringen inte förvärva rättigheter eller ta på sig skyldigheter eller föra talan vid domstol eller myndighet (se 2 kap. 13 § aktiebolagslagen). Detta bör gälla även i fortsättningen. Vi föreslår att det anges i lagtexten. Bestäm- melsens utformning kommer att diskuteras närmare i författningskom- mentaren. I gällande rätt finns ett par undantag från den nämnda huvudregeln, nämligen då styrelsen önskar föra talan beträffande bolagsbildningen eller annars kräva in betalning för tecknade aktier (se 2 kap. 13 § första stycket andra meningen aktiebolagslagen). Det får vidare anses följa av allmänna principer att en styrelse som har sökt men vägrats registrering av bolaget får överklaga det beslutet. Som vi har redogjort för (se avsnitten 5.6 och 5.9) bör stiftarna ha rätt att återta gjorda aktieteckningar fram till dess att stiftelseurkunden har undertecknats av samtliga stiftare. Om reglerna ges den innebörden, saknas det anledning att tillåta styrelsen att föra talan om bolagsbild- ningen eller vidta indrivningsåtgärder före nämnda tidpunkt. Däremot kommer det även med en sådan ordning att kunna uppkomma tvister om bolagsbildningen eller om uteblivna betalningar mellan denna tidpunkt och den tidpunkt då bolaget registreras. Det är angeläget att sådana tvister kan lösas så snabbt som möjligt. Vi föreslår därför att styrelsen, liksom , skall ha möjlighet att redan före registreringen föra talan om bolagsbildningen och på annat sätt vidta åtgärder för att erhålla teck- nat aktiebelopp eller annat utfäst tillskott. kan styrelsen, som ett alternativ till att driva in utestående betal- ningar för aktierna, förklara aktierna förverkade. Med det förfarande som vi föreslår finns det inte något påtagligt behov av en sådan möjlighet. Samma resultat kan uppnås genom att bolagsbildningen avbryts och görs om med nya aktieteckningar. Eftersom det i fortsättningen inte skall finnas andra aktietecknare än stiftarna bör ett sådant tillvägagångssätt som regel vara betydligt enklare än ett förverkandeförfarande. Till saken hör också att det torde vara mycket ovanligt att reglerna om förverkande tillämpas. Mot denna bakgrund föreslår vi, i likhet med kommittén, att det inte tas in några motsvarande regler i den nya lagen. En särskild fråga är vad som skall gälla om stiftarna har ingått avtal och vidtagit andra rättshandlingar för bolagets räkning före bolagets registrering. gäller att de som har deltagit i en sådan åtgärd svarar solidariskt för de förpliktelser som har uppkommit till följd av åtgärden men att förpliktelserna övergår på bolaget i och med dess registrering, om förpliktelsen följer av stiftelseurkunden eller har tillkommit efter det att bolaget bildades (se 2 kap. 13 § andra stycket aktiebolagslagen). Vi anser att detta bör gälla även fortsättningsvis. Av vad vi har sagt följer att ett bolag i fortsättningen kommer att bildas för stiftelseurkundens undertecknande och att det därför är denna tidpunkt som blir avgörande för frågan om vilka förpliktelser som skall övergå på Prop. 2004/05:85 bolaget vid registreringen. Regeringens förslag: I publika aktiebolag skall sådana avtal om för- värv av egendom som bolaget träffar med stiftare eller aktieägare från registreringen (s.k. uppskjuten apport) under vissa förutsättningar underställas bolagsstämman för godkännande. Den hit- tills gällande bestämmelsen om att ett avtal som inte godkänns av stämman är ogiltigt tas inte med i den nya lagen. Reglerna om uppskjuten apport skall i fortsättningen inte omfatta privata aktiebolag. Kommitténs förslag: Överensstämmer delvis med regeringens för- Kommittén har emellertid föreslagit att ett avtal som inte godkänns av stämman skall vara ogiltigt. Vidare har kommittén före- slagit att reglerna om uppskjuten apport skall omfatta såväl publika aktiebolag som privata aktiebolag (SOU 1997:22 s. 312 f.). Remissinstanserna: Det stora flertalet remissinstanser har inte haft några invändningar mot kommitténs förslag. sulters Förbund har emellertid avstyrkt förslaget. samfundet SRS och har avstyrkt förslaget om att avtalet skall vara utan verkan om det inte godkänns av stämman. har förordat att bolaget skall ha rätt att göra gällande avtalet, även om avtalet inte har godkänts av stämman. har i sin analys av konsekvenser för små företags villkor före- slagit att reglerna om uppskjuten apport tas bort. Skälen för regeringens förslag: För att förhindra att reglerna om tillskott och övertagande av egendom i samband med bolagsbildning kringgås föreskrivs att avtal som bolaget efter registreringen träffar med stiftare eller aktieägare om förvärv av egendom under vissa förut- sättningar skall underställas bolagsstämman för godkännande (se 2 kap. 9 a § aktiebolagslagen). Det gäller, med vissa undantag, avtal som träffas från registreringen och som innebär att bolaget för- värvar egendom mot en ersättning som motsvarar minst en tiondel av Det har ansetts såvitt gäller publika aktiebolag att EG- rätten kräver att bestämmelser av dessa slag finns i den svenska rätts- ordningen (se prop. 1993/94:196 s. 106 f., jfr artikel 11 i EG:s andra bolagsrättsliga direktiv) Vi gör inte någon annan bedömning och föreslår således att sådana bestämmelser tas med även i den nya lagen, såvitt gäller publika aktiebolag. EG-rätten kräver inte att reglerna om uppskjuten apport omfattar de Frågan är om det ändå finns skäl att låta reg- lerna gälla även för denna kategori av bolag. Det kan därvid finnas anledning att notera följande om bakgrunden till den nuvarande regleringen. om revisorsgranskning och registrering vid visst slag av uppskjuten Bestämmelserna omfattade alla aktiebolag. aktiebolagslag ansågs att bestämmelserna i praktiken hade visat sig vara ineffektiva. De togs därför inte med i den nya lagen. När reg- Prop. 2004/05:85 lerna om uppskjuten apport i EG:s andra bolagsrättsliga direktiv inför- livades i svensk rätt, diskuterades behovet av reglerna inte närmare (jfr prop. 1993/94:196 s. 106). Enligt vår mening kan det ifrågasättas om bestämmelserna om upp- skjuten apport har någon påtaglig effekt när det gäller att motverka miss- bruk i privata aktiebolag. Om det är fråga om ett avtal om uppskjuten apport som ingås på marknadsmässiga villkor, är avtalet inte förenat med några särskilda risker för vare sig aktieägarna eller borgenärerna. Några särskilda regler behövs följaktligen inte för de fallen. Om det å andra sidan är fråga om ett avtal som ingås på för bolaget icke affärsmässiga villkor, träffas transaktionen av andra bestämmelser i aktiebolagslagen. Av särskild betydelse är här reglerna om likabehandling av aktieägarna och reglerna om värdeöverföring. Överträdelser av dessa regler kan föranleda skadeståndsskyldighet för den som har medverkat till avtalets tillkomst eller skyldighet för motparten i avtalet att återbära de värden som genom avtalet olagligt har överförts från bolaget. Enligt vår mening utgör dessa bestämmelser ett mera effektivt skydd för borgenärer och aktieägare än bestämmelserna om uppskjuten apport. Till bilden hör att det har visat sig vara förhållandevis enkelt att kringgå reglerna om upp- skjuten apport. Ett exempel på detta är försäljningen av s.k. tvåårsbolag, dvs. lagerbolag som har varit registrerade när de säljs och som därmed inte kommer att beröras av bestämmelserna om uppskjuten apport. Mot denna bakgrund och med beaktande av de olägenheter som be- stämmelserna kan föranleda för seriösa företag föreslår vi att bestäm- melserna om uppskjuten apport i fortsättningen skall omfatta endast de publika aktiebolagen. Reglerna om uppskjuten apport innebär bl.a. att om bolagsstäm- man inte godkänner ett sådant avtal som omfattas av bestämmelserna, så är avtalet utan verkan. Det kan alltså inte åberopas av någon av avtalets parter. Två remissinstanser har avstyrkt att denna regel överförs till den nya lagen. Regeln har också ifrågasatts i doktrinen. Det har anförts att ogiltighetssanktionen är alltför långtgående och att det borde vara till- räckligt med det allmänna skadeståndsansvar som enligt 15 kap. aktie- bolagslagen kan drabba styrelseledamöterna om de försummar att under- ställa avtalet bolagsstämmans godkännande (se Svernlöv i Juridisk tid- skrift 2001-02 s. 356 f.). Vi delar denna uppfattning. Inte minst för tredje man kan det leda till otillfredsställande konsekvenser om prestationerna enligt ett avtal som bolaget har ingått går åter till följd av en i efterhand konstaterad ogiltighet. EG-rätten uppställer inte heller något krav på att rättsföljden skall vara ogiltighet. Mot denna bakgrund föreslår vi att ogiltighetssanktionen utmönstras. Om de nu aktuella reglerna om bolags- stämmans godkännande inte följs, bör detta i stället kunna sanktioneras genom de aktiebolagsrättsliga skadeståndsreglerna. Det bör också fram- hållas att, om ett avtal av det aktuella slaget innebär en faktisk värde- överföring från bolaget till stiftaren eller aktietecknaren, de särskilda reglerna om olovlig värdeöverföring kan komma att aktualiseras (se avsnitt 11) med därav följande återbäringsplikt för mottagaren. 6.1Aktier av olika slag Regeringens förslag: Alla aktier skall som huvudregel ha lika rätt i bolaget. Genom bestämmelser i bolagsordningen skall avsteg kunna göras från denna huvudregel. Sådana bestämmelser skall ange olikhe- terna mellan aktieslagen samt antalet eller andelen aktier av varje slag. Det skall även i fortsättningen vara möjligt att ha aktier med olika röstvärden. Ingen aktie skall få ha ett röstvärde som överstiger tio gånger röstvärdet för en annan aktie. Om skillnaderna mellan aktieslagen består i röstvärdesskillnader eller skillnader i rätt till andel i bolagets vinst eller tillgångar, skall det i bolagsordningen anges vilken företrädesrätt aktierna skall ha vid ny- emission och, om skillnaderna är av det senare slaget, vilken rätt till nya aktier de skall medföra vid fondemission. I bolagsordningen skall det kunna tas in föreskrifter om att aktier av ett visst slag skall kunna omvandlas till aktie av annat slag. Kommitténs förslag: Överensstämmer med regeringens förslag (SOU 2001:1 s. 299 f. och SOU 1997:22 s. 313 f.). Remissinstanserna: De flesta remissinstanser har inte kommenterat dessa frågor särskilt. har dock ansett att det finns anledning att närmare granska konsekvenserna av systemet med aktier med olika röst- värden. Skälen för regeringens förslag har den svenska aktiebolagslagen byggt på principen att alla aktier har lika rätt i bolaget. Denna s.k. likhetsprincip gäller såväl de eko- nomiska rättigheter som aktierna ger som de rättigheter av förvaltnings- karaktär som är förenade med innehavet av en aktie. Likhetsprincipen kommer till uttryck i 3 kap. 1 § aktiebolagslagen. Vi anser att det är naturligt att denna princip skall gälla även fortsättningsvis. Huvudregeln bör alltså vara alla aktier har lika rätt. råder emel- lertid i princip avtalsfrihet när det gäller aktieägarnas möjligheter att be- sluta om avsteg från denna huvudregel. I praktiken har denna möjlighet framför allt kommit att användas för att föreskriva skillnader i fråga om röstvärde och rätten till andel i bolagets tillgångar eller vinst. Även andra skillnader kan förekomma. Det kan t.ex. gälla rätten att ta del i styrel- seval. Aktier med olika rätt finns i många svenska aktiebolag. Möjlig- heten att besluta att aktier skall ha olika rätt anses vara av stor betydelse för att bolagen skall kunna få till stånd en ändamålsenlig finansiering av verksamheten. Det finns inte något som tyder på att möjligheten har lett till några särskilda olägenheter eller problem. Vi föreslår därför att denna möjlighet skall stå öppen även i den nya lagen. Liksom bör det där- vid krävas att eventuella avsteg från likhetsprincipen kommer till uttryck Enligt gällande rätt skall sådana föreskrifter i bolags- ordningen ange olikheterna mellan aktieslagen samt antalet aktier av varje slag (se 3 kap. 1 § andra stycket aktiebolagslagen). Detta står också i överensstämmelse med de krav som EG:s andra bolagsrättsliga direktiv ställer upp i detta avseende (artikel 3). Vi föreslår att detsamma skall gälla enligt den nya lagen. I enlighet med den praxis som har utvecklats bör det tillåtas att bolagsordningen i stället för att ange ett antal aktier som skall vara av visst slag anger en viss andel av det sammanlagda an- talet aktier i bolaget. Aktieägarnas möjligheter att avtala om att aktier skall ha olika röstvärde är begränsade.