prop · GS03150 · 2005-05-10 00:00:00 — Det beror dels på den högre förbrukningen av inandningsluft, dels på att de befinner sig närmare gatunivån och därmed närmare utsläpps- källorna. Luftföroreningar påverkar lungfunktionen negativt vilket kan resultera i flera olika hälsoproblem senare i livet. Det finns begränsad kunskap om kemikaliers effekter på miljö och hälsa och det gäller särskilt effekterna på barns hälsa. Barn utsätts för organiska miljöföroreningar och tungmetaller genom t.ex. moders- mjölken. Små barn undersöker föremål med munnen och exponeras där- med för kemikalier på ett annat sätt än vuxna. Dålig förslutning på för- packningar och olämplig förvaring av farliga kemikalier är särskilda risk- er för barn. En god inomhusmiljö är viktig för barn eftersom inomhusmiljön har betydelse för utvecklingen av astma, allergi och ökad infektions- känslighet. Enligt bl.a. (Miljöhälsorapport ) är samhällsbuller ett utbrett problem. Barn verkar utsättas för hörselskadande buller i större utsträckning . Barn behöver röra på sig för att må bra och för den fysiska och mentala utvecklingen. Därför är det betydelsefullt att de har tillgång till grön- områden och områden för fysisk aktivitet, särskilt i storstäderna. Det är viktigt vid planering av stadsmiljön att inte skapa barriäreffekter som begränsar barns rörlighet. I Barnsäkerhetsdelegationens slutbetänkande Från Barnolycksfall till barns rätt till säkerhet och utveckling (SOU 2003:127) framgår att olyckor står för den största dödsorsaken bland barn. Trafiken står för den största andelen olyckor som leder till dödsfall. Det gäller framför allt äldre barn och ungdomar. God hälsa vår viktigaste framtida resurs Miljörelaterad ohälsa hos barn innebär förutom lidande eller obehag för den enskilde även produktionsbortfall i samhället. Sjukdom hos ett barn till följd av t.ex. dålig inomhusmiljö på daghemmet kan innebära att föräldrarna behöver stanna hemma för vård av sjukt barn. Ohälsa och sjukdom som uppstår i tidig ålder följer ofta med senare i livet, vilket kan resultera i sjukfrånvaro och långtidssjukskrivningar i arbetslivet. Person- er i arbetsför ålder kommer framöver att få försörja en allt större andel äldre av befolkningen. En god miljö och god hälsa hos barn är därför inte bara viktigt för individen utan också för den samhällsekonomiska utveck- lingen. Regeringen anser att barns miljö och hälsa skall ses i ett håll- barhetsperspektiv. Åtgärder för att förbättra barns miljö och hälsa De miljökvalitetsmål som främst har bäring på barns miljö och hälsa är luft, Giftfri miljö, Säker strålmiljö, Grundvatten av god kvalitet och God bebyggd miljö. Det gäller också regeringens skrivelse En samlad naturvårdspolitik (skr. 2001/02:173) och regeringens proposition Mål för folkhälsan (prop. 2002/03:35, bet. 2002/03:SoU7, rskr. 2002/03:145). Regeringen har initierat program för att bevara och utveckla värdefulla naturområden i storstadsregionerna. Ett friluftsråd har inrättats vid Natur- vårdsverket som bl.a. skall ge bidrag till friluftsorganisationer. Staten bidrar med till idrottsrörelsen genom överens- kommelsen Ett handslag med idrottsrörelsen (regeringsförklaringen ). Överenskommelsen syftar bl.a. till att fler barn och ungdomar och särskilt flickor skall delta i fysisk aktivitet. Regeringen anser att goda matvanor och nyttigare livsmedel tillsammans med fysisk aktivitet är viktiga förutsättningar för att förbättra barns hälsa. och har på regeringen uppdrag tagit fram ett under- lag till en handlingsplan för goda matvanor och ökad fysisk aktivitet, där särskild hänsyn tas till barn och ungdomars levnadsförhållanden. Under- laget innehåller 79 konkreta förslag till insatser för hur det skall bli enklare att äta bättre och röra sig mer. Regeringen redovisade propositionen Fortsatt arbete för en säker vägtrafik (prop. 2003/04:160, bet. 2004/05:TU2, rskr. 2004/05:63). I propositionen framgår att barn skall tillförsäkras goda möjligheter att förflytta sig och kunna resa säkert. Utformningen av trafiksäkerhets- åtgärder skall styras av barns och andra utsatta trafikgruppers behov av trafiksäkerhet. Kulturarv och kulturmiljöer är lika viktiga för barn som för vuxna. Tillgången till en god livsmiljö med en mångfald av historiska spår samt möjligheterna att påverka och använda kulturmiljöerna är därför en demokratisk fråga som knyter an till FN:s konvention om barnens rättig- heter. Kultur och fritid är också ett av fem målområden i den ungdoms- politiska propositionen Makt att bestämma rätt till välfärd (prop. 2004/05:2, bet. 2004/05:KrU2, rskr. 2004/05:94). På uppdrag av regeringen redovisade en miljöhälsorapport med inriktning på barn, Miljöhälsorapporten . Som ett steg i utarbetandet av en nationell handlingsplan för barns miljö och hälsa, som har åtagit sig inom ramen för WHO- , har regeringen givit i uppdrag att ta fram ett förslag till en sådan handlingsplan. Uppdraget skall redovisas med delrapportering . Regeringen anser att barn- och ungdomsorganisationer såsom Fält- biologerna och Ekodemikerna har en viktig roll att spela för att förbättra barns miljö och hälsa och vid utformningen av en nationell handlings- plan. Utbildning om miljö, hälsa och hållbar utveckling är också av stor betydelse, vilket beskrivs under avsnitt 25.4. Kommissionen presenterade en europeisk strategi för miljö och hälsa (KOM (2003) 338 slutlig). Syftet med strategin är att minska de miljörelaterade hälsoeffekterna, framför allt hos barn. Inom ramen för denna strategi presenterade kommissionen en handlingsplan för miljö och hälsa (KOM (2004) 416 slutlig) för perioden 20042010. Vid den fjärde miljö- och hälsoministerkonferensen antog en handlingsplan för barns miljö och hälsa (CEHAPE Childrens Environment and Health Action Plan for Europe). Fyra prioriterade målområden återfinns i handlingsplanen: sanitära förhållan- den, olyckor och skador, sjukdomar i luftvägarna samt farliga kemikalier, fysiska och biologiska faktorer. och övriga medlemsländer inom åtog sig att utveckla och genomföra nationella handlings- planer för barns miljö och hälsa utifrån de fyra prioriterade mål- områdena. Det övergripande målet för miljöpolitiken, att till nästa generation kunna lämna över ett samhälle där de stora miljöproblemen är lösta, är av generell vikt för människor, kvinnor, män, flickor och pojkar. På en del områden har miljöpolitiken dock könsmässigt skilda betydelser och effekter. Till exempel kan män och kvinnor vara olika känsliga för miljögifter. Här saknas det mycket kunskap. Ett exempel är problemen med miljögifter i fisk. Här påverkas speciellt gravida och ammande kvinnor genom risken för skador på och barn som miljögifterna kan ge upphov till. Är det acceptabelt att vi har tillåtit en utveckling som gör att kvinnor i fertil ålder inte kan äta all slags fisk? Gränsvärden, normer och mål för olika miljögifter måste sättas utifrån de individer som är känsligast. används alltför ofta mannen som norm. Miljö- kvalitetsnormer och miljömål måste ta hänsyn till de grupper som är känsligast. På flera områden har männen som grupp en större miljö- påverkan än kvinnor som grupp, delvis på grund av att kvinnor har lägre löner och mindre ägande än män. Ett exempel är transportsektorn där män i högre grad kör personbil och kvinnor oftare använder kollektiv- trafik. Det är viktigt att uppmärksamma sådana skillnader och anpassa miljöpolitiken så att den blir rättvis för båda könen och så långt möjligt ger önskad effekt. Det är därför nödvändigt att tillämpa regler- ingar, styrmedel och utvärderingsinstrument i miljöpolitiken med hänsyn till båda könens skilda förutsättningar, motiv och beteenden. Samhällsplaneringen är ett viktigt område från jämställdhetssynpunkt. Kommunala planer påverkar jämställdheten på flera sätt. Handelns eta- bleringar, t.ex. externa köpcentra, är ett tydligt exempel, men även lokali- seringen av bostäder och arbetsplatser i förhållande till möjligheten till kollektiva transporter. Kvinnors och mäns olika inköpsvanor, resmönster, tillgång till bil samt preferenser i olika avseenden när det gäller närhet, utbud, priser m.m. är något som är viktigt att arbeta vidare med för ökad jämställdhet. Det kan även gälla framkomlighet t.ex. med barnvagn och att undvika att bygga kulvertar eller passager där kvinnor känner sig osäkra eller hotade. I samband med programarbete och miljöbedöm- ningar finns möjlighet att lyfta fram och tydliggöra dessa effekter så att allmänhet och beslutsfattare kan ta ställning till dem. Viktigt är också att de kulturarv och kulturmiljöer som uppmärk- sammas genom miljömålsarbetet avspeglar både kvinnors och mäns historia. Detta är en demokratisk fråga som har bäring på delaktighet och mångfald i arbetet. I utvecklingsländer är behovet av att utforma miljöarbete utifrån både kvinnors och mäns förutsättningar särskilt tydliga. Naturresurser är basen för försörjning och överlevnad för majoriteten av landsbygdsbefolkningen i fattiga länder. Kvinnor i utvecklingsländer har i allmänhet färre alternativ i kampen mot fattigdomen och sitter ofta djupare fast i fattigdomsfällan. Ofta har kvinnor det främsta ansvaret för livsuppehållande och vårdande uppgifter såsom odling och hushålls- arbete. Som förvaltare av naturresurserna för ekonomisk och social ut- veckling måste kvinnor ges tydligare rättigheter och ökat inflytande. I den internationella miljöpolitiken och arbetet för hållbar utveckling ingår därför att verka för kvinnors rätt att ärva och äga mark, att delta fullt ut i beslutsfattande och att erhålla miljörelaterade samhällstjänster anpassade lika mycket till sina och barnens behov som till männens. En annan aspekt inom miljöarbetet är att kvinnor ofta är överrepresen- terade, såväl professionellt som ideellt. Det är bra om fler män kan enga- geras i miljöarbetet för att få en jämnare könsbalans. Regeringen har beslutat om en plan för arbetet med jämställdhets- integrering inom , dvs. arbetet med att föra in jäm- ställdhetsperspektivet i alla delar av regeringens politik. Planen inne- håller mål och indikatorer för uppföljning av arbetet och har som syfte att förbättra och stärka jämställdhetsintegreringen i . skall därför samtliga politikområden analyseras relativt de jämställdhetspolitiska målen. Utifrån denna analys som leder fram till eventuella problemområden skall sedan mål och indikatorer fastställas för att strukturera arbetet med att minska negativ jämställd- hetspåverkan inom respektive politikområde. skall målen och indikatorerna utvecklas. I senare skrivelser om jämställdhetspolitiken kommer regeringen att redovisa resultatet utifrån dessa mål och indikatorer. har följande områden börjat studeras närmare: Naturvårdspolitiken beaktas kvinnors behov när det gäller natur- upplevelser lika mycket som mäns? Miljö och hälsa beaktas kvinnors medicinska känslighet lika mycket som mäns? För flertalet miljögifter är vår kunskap om en eventuell skillnad i känslighet mellan kvinnor och män fort- farande bristfällig vilket bör beaktas i den fortsatta forskningen. Hållbar produktion och konsumtion Har styrmedel inom miljö- politiken skilda effekter på kvinnor respektive män? Regeringen har gett i uppdrag att utreda hur styrmedel inom miljöpolitiken påverkar kvinnor och män olika. visades i rapporten hållbar framtid Idéer och vardag i samspel (Rapport 5422, dnr M2004/4383/Hm). Arbetet med jämställdhetsintegreringen följs upp och förbättras i en kontinuerlig process. Jämställdhetshänsyn kommer därmed successivt att bättre integreras inom miljöpolitiken. Detta gäller även arbetet med miljökvalitetsmålen. Regeringens mål är att jämställdhetsperspektivet, där det är relevant, skall vara integrerat såväl i de tre åtgärdsstrategierna som i arbetet med de enskilda miljökvalitetsmålen i de framtida miljömålspropositionerna. fattade beslut om en nationell klimatstrategi som bl.a. omfattar mål på lång och kort sikt under miljökvalitetsmålet Begränsad klimatpåverkan (prop. 2001/02:55, bet. 2001/02:MJU10, rskr. 2001/02:163). Målet innebär att de svenska utsläppen av växthusgaser skall, som ett medelvärde för perioden 20082012, vara lägre än utsläppen . Utsläppen skall räknas som koldioxidekvivalenter och omfatta de sex växthusgaserna enligt Kyotoprotokollets och IPCC:s (Intergovernmental Panel on Climate Change, dvs. klimatkonventionens vetenskapliga panel) definitioner. Målet har utgångspunkt i ut- släppsprognos i den tredje nationalrapporten till klimatkonventionen. Det svenska klimatarbetet och det nationella målet skall fortlöpande följas upp. Om utsläppstrenden visar sig vara mindre gynnsam än man nu förutser, eller om de åtgärder som vidtas inte ger väntad effekt, kan regeringen föreslå ytterligare åtgärder och/eller vid behov föreslå en om- prövning av målet. Härvid skall hänsyn tas till konsekvenser för svensk industri och dess konkurrenskraft. Kontrollstationer har införts och utvärderingar av den första kontrollstationen kommer att redovisas i en särskild klimatproposition 2005. En andra kontrollstation sker 2008. Vidare innebär målet att detta skall uppnås utan kompensation för upp- tag i kolsänkor eller med flexibla mekanismer. Vid utvärderingen av den första kontrollstationen avser regeringen, som komplement, överväga ett mål som innefattar de flexibla mekanismerna. Miljökvalitetsmålet Begränsad klimatpåverkan innebär att halten, räk- nat som koldioxidekvivalenter, av de sex växthusgaserna enligt Kyoto- protokollets och IPCC:s definitioner tillsammans skall stabiliseras på en halt lägre än 550 ppm i atmosfären. skall internationellt verka för att det globala arbetet inriktas mot detta mål. bör utsläppen för sammantaget vara lägre än koldioxidekvivalenter och invånare, för att därefter minska ytterligare. Möjligheterna att uppnå målet är till avgörande del beroende av internationellt samarbete och in- satser i alla länder. Inför den första kontrollstationen har regeringen uppdragit åt Natur- vårdsverket och att ta fram underlag avseende prognoser av utsläpp av växthusgaser, utvärdering av styrmedel i klimat- politiken, effekter av att integrera Kyotoprotokollets flexibla mekanismer i klimatmålet för perioden 20082012 samt nya kunskaper i klimat- frågan. Luften skall vara så ren att människors hälsa samt djur, växter och kultur- värden inte skadas. Inriktningen är att miljökvalitetsmålet skall nås inom en generation. För miljökvalitetsmålet luft har fyra delmål fastställts. Sänkt halt av svaveldioxid Sänkt halt av kvävedioxid Sänkt halt av marknära ozon Minskade utsläpp av flyktiga organiska ämnen Regeringens bedömning: De flesta delmål är sannolikt möjliga att upp- För att uppnå delmålen om sänkt halt av kvävedioxid och marknära ozon krävs dock ytterligare åtgärder. I flera tätorter krävs det kraftfulla åtgärder för att sänka halterna av partiklar och kvävedioxid i luften till- räckligt mycket för att klara miljökvalitetsnormerna. Miljökvalitetsmålets bakgrund och innebörd: Bakgrunden till miljökvalitetsmålet redovisades i kapitel 7 i propositionen Svenska miljömål delmål och åtgärdsstrategier (prop. 2000/01:130, bet. 2001/02:MJU3, rskr. 2001/02:36). Enligt regeringens bedömning i den propositionen innebär miljökvalitetsmålet luft i ett generations- perspektiv bl.a. följande: Halterna av luftföroreningar överskrider inte lågrisknivåer för cancer eller riktvärden för skydd mot sjukdomar eller påverkan på växter, djur, material och kulturföremål. hänsyn till personer med överkänslighet och astma. Skälen för regeringens bedömning: Partiklar, marknära ozon och kväveoxider orsakar många olika typer av besvär och sjukdomar. Halterna av partiklar och marknära ozon bör hållas så låga som möj- ligt, eftersom någon tröskelnivå för en lägsta effekt inte kunnat fast- Nya forskningsresultat visar att marknära ozon har betydligt allvarligare effekter på hälsan än vad man tidigare känt till. marknära ozon kopplas ihop med för tidig död i hjärt- och kärlsjukdomar samt i lungsjukdomar. Upp till 1 700 för tidiga dödsfall i landet som helhet kan vara orsakade av ozon och över 1 000 förtida dödsfall kan bero på partiklar i omgivningsluften. Antalet kan dock vara högre. Därtill kommer ökad dödlighet i cancersjukdomar, som i totalt uppskattas till flera hundra till följd av luftföroreningar. räknas också omkring 2 800 fall av sjukhusinläggningar för andnings- organen ha samband med ozonexponering. Uppskattningar av WHO (2003) har, när det gäller långtidsstudier, visat en förkortad livslängd med mellan 2 månader och upp till efter exponering för partiklar i omgivningsluften. Den förkortade livslängden Prop. 2004/05:150 är i huvudsak relaterad till en ökning av dödligheten i hjärt-/kärl- och En ökning av barnadödligheten är också trolig liksom en ökning av bronkitförekomst samt en minskad lungfunktion. Ett be- tydande intresse ägnas därför f.n. åt partiklar i luft. Antalet episoder med höga halter av marknära ozon har minskat något . Detta kan ses som ett resultat av de åtgärder mot utsläpp av flyktiga organiska ämnen (VOC) och kväveoxider som genomförs i EU och i . Även om antalet episoder med höga halter av ozon har minskat finns ingen tendens till att medelhalten kommer att minska . En sådan utveckling parallellt med de allt högre halterna i större städer medför att befolkningens exponering för ozon kan befaras öka. Polycykliska aromatiska kolväten (PAH) utgörs av flera kända eller misstänkta cancer- framkallande ämnen av vilka benso(a)pyren är det mest kända och används som markör för PAH. Benso(a)pyren orsakar främst lungcancer. Dagens halter av PAH (benso(a)pyren och fluoranthen) förväntas orsaka 15 cancerfall . Enligt analyser gjorda av (Rapport 2004:2 Vär- deringar av hälsoeffekter från luftföroreningar) värderas hälsokostnader- na för en enhets ökning i halten (/m3) av kvävedioxid till ca . Då värderas obehag, produktivitetsförlust och sjuk- vårdskostnader. Dödlighet beaktas inte alls. Produktionsbortfallet inom det svenska jord- och skogsbruket på grund av marknära ozon bedöms vara betydande. 6.1Delmål 1 om halten av svaveldioxid Regeringens bedömning: Delmål 1 bör fortfarande ha följande lydelse: Halten /m3 för svaveldioxid som årsmedelvärde skall vara uppnådd i samtliga kommuner . Delmålet kan sannolikt nås. förslag: Överensstämmer med regeringens förslag. Remissinstanserna: Inga specifika synpunkter framförs. Skälen för regeringens bedömning: Beslutade åtgärder medför sannolikt att delmålet nås. Som en följd av åtgärder vid förbränning av svavelhaltiga bränslen och åtgärder inom industrin i samt i andra länder har halterna av svaveldioxid kraftigt minskat de senaste år- tiondena. överskrids delmålet enbart på ett fåtal platser i landet. Det råder dock viss osäkerhet om halterna fortsätter att minska. Ändrat delmål 2 om halten av kvävedioxid Regeringens förslag: Delmål 2 skall ha följande lydelse: Halterna /m3 som timmedelvärde och /m3 som årsmedelvärde för kvävedioxid skall i huvudsak underskridas . Timmedelvärdet får överskridas . Regeringens bedömning: Delmålet kan i huvudsak nås genom att redan planerade åtgärder genomförs. förslag: Överensstämmer med regeringens förslag. Remissinstanserna: Alla instanser som har kommenterat förslaget Skälen för regeringens förslag och bedömning: Delmålets nu- varande lydelse är: Halterna /m3 som årsmedelvärde och /m3 som timmedelvärde för kvävedioxid skall i huvudsak vara uppnådda . Regeringen föreslår att delmålet ändras så att timmedelvärdet får över- skridas , vilket i sin tur innebär att halten ändras från /m3. Dessa ändringar medför att delmålet i sak blir lika strängt som tidigare men att det blir lättare att följa upp och jämföra såväl med data från miljöövervakningen som med miljökvalitets- . Delmålet bedöms i huvudsak kunna nås i tätortsluft (i taknivå) genom att redan planerade åtgärder genomförs. Överskridanden i gaturummen i storstäderna kommer dock att kvarstå. Skärpta avgaskrav på motorfordon har medfört att halterna av kvävedioxid i tätortsluften har minskat. har dock minskningen avtagit. Detta orsakas sannolikt av att det finns högre halter ozon i tätortsluften än tidigare, något som med- verkar till att bilda kvävedioxid. Även andra faktorer, som vädret och ökad vägtrafik har betydelse. Sannolikt kommer flera kommuner att behöva ta fram åtgärdsprogram för att klara miljökvalitetsnormen för kvävedioxid. Regeringen har också utsett en särskild utredare som skall se över möjligheterna att göra åtgärdsprogrammen bättre och mer effektiva. 6.3Delmål 3 om halten av marknära ozon Regeringens bedömning: Delmål 3 bör fortfarande ha följande lydelse: Halten marknära ozon skall inte överskrida /m3 som åtta timmars medelvärde . Delmålet kommer troligen att nås. förslag: Överensstämmer med regeringens bedöm- Prop. 2004/05:150 ning. Remissinstanserna: Några instanser, framför allt länsstyrelser och kommuner, framhåller att det är ett svårt delmål för dem att arbeta med eftersom resultaten av regionala och lokala åtgärder först kan observeras på . poängterar vikten av ett ändrat delmål för marknära ozon med hänvisning till ny kunskap om hälsoeffekter. Skälen för regeringens bedömning: Delmålet kommer troligen att nås. Antalet episoder med höga halter av marknära ozon har minskat något . Detta kan ses som ett resultat av de åtgärder mot utsläpp av flyktiga organiska ämnen (VOC) och kväveoxider som genomförs i EU och i . Mätningar av bakgrundshalter av mark- nära ozon har pågått . Utifrån dessa mätningar ses emellertid ingen tendens till att medelhalten kommer att minska. Detta förhållande, parallellt med de allt högre halterna i större städer, medför att befolkningens exponering för marknära ozon befaras öka. Det är därför av största vikt att utsläppen av ozonbildande ämnen som VOC (exklusive metan) samt kväveoxider fortsätter att minska i och i som helhet. Se vidare avsnitt 21.2 om åtgärder inom bl.a. trafiksektorn. 6.4Delmål 4 om utsläpp av flyktiga organiska ämnen Regeringens bedömning: Delmål 4 bör fortfarande ha följande lydelse: skall utsläppen av flyktiga organiska ämnen (VOC) i , exklusive metan, ha minskat till . Delmålet kan nås. förslag: Överensstämmer med regeringens bedöm- ning. Remissinstanserna: Inga specifika synpunkter framförs. Skälen för regeringens bedömning: Trots osäkerhet om den verkliga utsläppsnivån av VOC är det troligt att delmålet kan nås. Beslutade åtgärder och planerade åtgärdspaket såväl för trafiksektorn som för ved- eldning, lösningsmedelsanvändning och industriella processer (se avsnitt 21.2) beräknas minska utsläppen av VOC väsentligt. 6.5Nytt delmål 5 för partiklar Regeringens förslag: Ett nytt delmål 5 med följande lydelse skall in- föras: Halterna /m3 som dygnsmedelvärde och /m3 som årsmedelvärde för partiklar (PM10) skall underskridas . Dygnsmedelvärdet får överskridas högst . Halterna /m3 som dygnsmedelvärde och 12 mikro- Prop. 2004/05:150 gram/m3 som årsmedelvärde för partiklar (PM2,5) skall underskridas år Dygnsmedelvärdet får överskridas högst . Regeringens bedömning: Delmålet kan nås om ytterligare åtgärder vidtas. förslag: Överensstämmer i stort med regeringens förslag. Vissa ändringar har gjorts i förhållande till förslag, dock utan att ambitionsnivån har ändrats. Remissinstanserna: De instanser som har uttalat sig om förslaget till nytt delmål för partiklar (PM10), dvs. partiklar mindre än , och partiklar (PM2,5), dvs. partiklar mindre än , är posi- tiva till att det införs men har olika åsikter om när det bör nås. Skälen för regeringens förslag och bedömning: Det föreslagna del- målet innebär främst en precisering av de halter som bör nås inom en generation (se kapitel 7 s. 41 tabell 7.1 i propositionen Svenska miljömål delmål och åtgärdsstrategier, prop. 2000/01:130) och en anpassning för genomförande . Ett delmål för partiklar (PM10) ger incita- ment till åtgärder för att minska höga halter orsakade av t.ex. direkta emissioner av vägbaneslitage till följd av dubbdäck samt uppvirvlingen av slitagepartiklar.