prop · GS0380 · 2005-03-22 00:00:00 — Dessutom skulle utredningen kartlägga vilka arbetsuppgifter som särprogrammens programkommittéer innefattar samt föreslå arbets- och ansvarsfördelning mellan departement och myndigheter och analysera vilka krav de nya samarbetsformerna i Area (ERA) ställer på aktörerna i det svenska forskningssystemet samt ge förslag till en samlad nationell organisation för dialog och informationsspridning mellan berörda aktörer. Utredaren beskriver den nuvarande svenska organisationen och hur Rådet för forsknings- och utvecklingssamarbete inom EU (EU/FoU rådet) har arbetat samt hur kommittéstrukturen i EU ser ut. Utredningen har funnit att den nationella i EU:s ramprogram i flera avseenden fungerar väl. Trots detta har utredningen funnit ett antal områden som fungerar mindre väl. För det första finns, enligt utredningen, en bristande kontinuitet i informationen mellan de olika funktionerna för förhandling, service, analys och forskningsutförare. För det andra att är bristfälligt integrerad i det svenska forskningssystemet. Ett tredje problem är otydligt regelverk för olika aktörers ansvar och arbetsfördelning och samarbete i det nationella systemet. Det femte problemet är bristen på svensk synlighet i . Utifrån den analys som är gjord i utredningen föreslås åtta olika åtgärder för att skapa en bättre integrerad nationell organisation. 1.Forskningspolitiska enheten förstärks. Utredningen anser att det är av stor betydelse att ansvarar för nationell samrådsorganisation. En policygrupp bör inrättas. 2.Nuvarande ordning behålls för att utse delegater i programkommittéerna med ett tydligt regelverk. Förslaget medför att NCP-ansvariga mer aktivt skall kunna delta i programkommittéarbetet. 3.Vetenskapsrådet får uppdrag att representera i frågor som rör europeiskt forskningsråd, samt får ansvar att samordna det svenska deltagandet inom EU-finansierad grundforskning. 4.Systemet med huvudansvariga myndigheter införs och att Utbildningsdepartement preciserar vad som ingår i uppdraget. 5.Särskilda insatser görs för att öka antalet svenska experter i utvärderingspaneler och i Kommissionen. 6.NCP-organisationen integreras i de närmast berörda forskningsfinansierande myndigheterna med ett samordningsansvar i ett Utredningen menar att den kunskap som NCP besitter inte på ett optimalt sätt tillvaratas då koppling saknas till aktuell svensk 7.EU/ombildas till ett EU/som integreras i . Utredningen anser att det behövs en särskild organisation på nationell nivå som ger generell information om EU:s ramprogram. Utredningen har övervägt olika organisatoriska lösningar och har kommit fram till att en integrering i som en självständig verksamhet är den bästa lösningen. är den organisation som har den största kontaktytan mot ramprogrammet. Lösningen ger sekretariatet en direkt kontakt med flera NCP som med utredningens förslag kommer att finnas på denna myndighet. Sekretariatet bör integreras från . 8.Närvaron i måste bli bättre. Brysselkontoret får en ändrad roll såsom uppgiften att informera kommissionen om svensk forskning och tillsammans med svenska representationen svara för koordinering av svenska insatser på platsen. Förteckning över remissinstanserna (SOU 2004:60) Riksåklagaren, , , , , Brottsföre- byggande rådet, , , (Sida), , Stiftelsen fredsforskningsinstitut (), Stiftelsen , , , Styrelsen för psykologiskt försvar, Försvarshögskolan, (), , , , , , , av medicinsk metodik (SBU), , för arbetsliv och socialvetenskap, och allergiforskning, , , , , , , , , Kungl. , Statens ljud- och bildarkiv, , Polarforsknings- sekretariatet, , Rådet för forsknings- och utvecklingsarbete mellan och EU, , , Kungl. Tekniska högskolan, , i , i , , , , , Kungl. i , i , i , , , , , , , , , , , Högskolan på , , , , , Nationella sekretariatet för genusforskning, , , , /, , , , i , , Stiftelsen , , , och kompetens- utveckling, , , (), , (), (), , , , , , , , , , , , för vatten och luftvårdsforskning, (), , (), (), , , för miljö, areella näringar och samhällsbyggande, , , , , , Arbetslivs- institutet, , . 2004/05:80 utvärdering (IFAU), , geologiska under- Bilaga 13 sökning, , , , , (), Verket för näringslivsutveckling (), Verket för innovationssystem, , , Kungl.vetenskapsakademien, Kungl.vitterhets historie och antikvitets , Kungl. skogs- och lantbruksakademien, Kungl. , Stiftelsen jubileumsfond, universitets och högskoleförbund, , , , , Svenskt näringsliv, Svensk energi, , (), akademikers centralorganisation (), i (LO), Stiftelsen , , Industriforskningsinstituten (), o. , av högre utbildning och forskning, inom områden med anknytning till och /, , , Sveriges industriföreningars riksorganisation, , , , , Industriellt MikroelektronikCentrum, , , , , , /, MEFOS , , , , Science, och bioteknik, , för systemutveckling, , , () , Svensk bergteknisk forskning, , , , , , , AB , Föreningen teknikföretagen i . Spontana remissvar har inkommit från , och . Sammanfattning av betänkandet Verksamheten vid (SOU 2004:89) Utredningens uppgift var att utreda verksamheten vid , och undersöka vilka möjligheter som finns för att finansiera sin FoU genom uppdragsforskning samt utvärdera om institutet kan samordnas med eller annan statlig forskningsutförare. Imego bildades och startade sin verksamhet och det har krävts omfattande statliga insatser för att bygga upp ett nytt institut från grunden. Ledningen för har enligt utredaren åstadkommit ett väl fungerande institut med kompetent personal och väl utformad organisation. Inom området accelerometer- och gyroteknik bedöms institutet ha utvecklat hög kompetens och skapat goda resurser och möjligheter för utveckling av nya system och produkter för svensk industri. Utredarens slutsats av översynen var att verksamheten inom detta område är i internationell toppklass. Stora insatser har också gjorts för att bygga upp kompetens för utveckling av biotekniska system men inom detta område bedömde utredaren att verksamheten ännu inte nått en nivå så att stora industriuppdrag kunnat fås. Ett problem som utredaren pekat på är att institutet ännu inte deltagit i några större nationella behovsmotiverade FoU-projekt. Staten har givit ett bidrag på till forskning och utveckling som ledningen för Imego fritt har förfogat över. Dessa medel utgör de resurser som kan användas för generell kompetens- uppbyggnad och skapande av allianser för att göra Imego mer attraktivt för utvecklingssamarbete med industri. Utredaren bedömde att planeringen och användningen av dessa medel är mycket viktiga och dessa medel bör vara föremål för institutsstyrelsens övergripande prioriteringar. Vid Imegos start uppsattes målet att Imego skulle vara vinstgivande men detta mål har inte uppnåtts. är de externa intäkterna budgeterade till vilket skulle ge möjlighet till nollresultat. Om detta resultat uppnås finns det förutsättningar för Imego att uppvisa vinst . Utredaren bedömde att detta är möjligt. Den totala världsmarknaden för mikrosystem uppskattas till 2005 med en årlig tillväxt av . Teknikområdet drivs av behov inom branscherna telekom, fordon och medicin/läkemedel som har en avgörande betydelse för ekonomiska utveckling och inom vilka har en stark vetenskaplig och industriell bas. Eftersom Imego arbetar inom detta område bör institutet ha mycket goda förutsättningar för att utvecklas i takt med området mikrosystem. Samordning med annan statlig forskningsutförare Imego ägs bildande av staten genom . (Utbildnings- och ). Utredaren påpekade att modellen avviker från den struktur som i övrigt gäller för jämförbara industriforskningsinstitut och detta ger inte tillräckliga incitament för sökande av industriuppdrag och rationell samordnad resursanvändning. Utredaren bedömde att det är stora fördelar med att ägandet av Imego samordnas med andra statliga forskningsutförare. arbetar med att samordna de industriforskningsinstitut där det statliga ägandet sker genom IRECO. I denna nya struktur planeras en samordning av instituten inom IT och mikroelektronik inom ett holdingbolag, IKT-instituten. Från IRECO har det påpekats att Imego kan ingå i denna struktur tillsammans med SICS, ACREO och . Utredaren instämmer i denna bedömning. Ett sådant samlat ägande ger enligt utredaren väsentligt förbättrade möjligheter till ett nationellt helhetsperspektiv och fördjupat samarbete mellan de olika instituten. Det ger också Imego större möjligheter att delta i nationella och internationella forskningsprojekt. har stora resurser i form av renrum och institutioner för forskning som ger goda möjligheter till samverkan med Imego inom dess inriktning mot mikrosystem. Dessutom har en väl utvecklad infrastruktur för samarbete med framförallt regional industri. Utredaren menar att en närmare knytning till ger Imego en starkare roll inom IKT-instituten. Samordning med IRECO och är båda viktiga och utredarens huvudförslag är att Imego förs in under och ingår i IRECO-gruppen men med delägande av . IRECO bör bli majoritetsägare av aktierna och minoritetsägare av aktierna. Enligt förslaget är det viktiga i detta förslag att båda organisationerna har inflytande över och ansvar för Imego medan fördelningen av ägande är av mindre betydelse. Det är även utredarens uppfattning att staten som varit ansvarig för uppbyggnaden av också bör ge institutet ett fortsatt årligt anslag . Förteckning över remissinstanserna (SOU 2004:89) , för arbetsliv och socialvetenskap, Statskontoret, , för miljö, areella näringar och samhällsbyggande, Verket för näringslivsutveckling, Verket för innovationssystem, , , , , , , , Kungl. Tekniska högskolan, , , , , , , , , Högskolan på , , , , , , , , , , i , , , och kompetensutveckling, in , , . Spontana remissvar har inkommit från , och optisk forskning (FMOF). Projektets syfte och deltagare Teknisk Framsyn är ett nationellt projekt med syfte att skapa insikt och visioner om teknikutvecklingen på lång sikt. Projektet skall också vara ett forum för en bred diskussion kring teknikrelaterade framtidsfrågor och stärka det framtidsinriktade arbetet i svenska företag och organisationer. Det pågick under 20032004 och drevs av Industrifonden, IVA, , , , Svenskt näringsliv, och , i samarbete med regeringen, företag, myndigheter och andra intressenter. Projektets resultat redovisas i en syntesrapport, en rapport om framtida viktiga teknik- och kunskaps- områden, samt sex rapporter om olika delområden. Slutsatserna diskuterades också på en resultatkonferens i . Projektets syntesrapport pekar på ett antal drivkrafter som kommer att Dessa drivkrafter är de nya möjligheter och hot som globaliseringen ger, en ny syn på kunskap och lärande, att nya grupper och nya värderingar förändrar samhällsstrukturer, de digitala och biologiska revolutionerna, att samhället blir alltmer komplext och sårbart samt klimatförändringar och Därefter identifieras vägskäl som blir avgörande för framtida konkurrenskraft och välstånd. om att måste profilera sig, bygga allianser med framväxande marknader, internationalisera utbildningssystemet och aktivt driva de frågor vi tycker är viktigast. Det är nödvändigt att prioritera och fokusera, både geografiskt och verksamhetsmässigt. kraftsamling kring framtidens investeringar och satsningar i kommunikation, boende och livsrum, utbildning och forskning. måste det offentliga åtagandet omdefinieras, genom att diskutera vilka tjänster och vilken servicenivå som skall tillhandahållas och bekostas av det gemensamma respektive av den enskilda människan. Viktigt är också att ta vara på den mänskliga resursen, dvs skapa framtidstro och bred delaktighet i samhället, och uppmuntra innovativ och kunskapsintensiv verksamhet, entreprenörskap och risktagande. Vägen mot ett hållbart samhälle är ytterligare ett centralt vägskäl. Avslutningsvis ges förslag på hur det fortsatta framsynsarbetet kan I det följande sammanfattas främst de slutsatser av projektet Framsyn som berör forskning och utveckling. Vilka är framtida produkter och tjänster? Syntesrapporten beskriver att alla produkter och tjänster som är flyttbara kommer att bli globala produkter, vars pris och kvalitet jämnas ut. För betyder det att nationer med lägre arbetskraftskostnader eller andra komparativa fördelar kommer att ta över viss produktion. är det centralt att satsar på forskning och teknisk utveckling för att nischa sig och för att kontinuerligt kunna introducera nya produkter och på så sätt behålla ett försprång på marknaden. En rekommendation är att bör inrikta sig på svårimiterade verksamheter med ett högt förädlingsvärde, och utgå från de näringar som huvudsakligen försörjer landet . Vidare finns det en stor potential att utveckla den svenska privata och offentliga tjänstesektorn. En annan möjlighet är en nischning mot specifika tillämpningsområden, där ett exempel är personsäkerhet inom fordonsindustrin. kraven på kundanpassning av varor och tjänster erbjuder en annan möjlighet för en nation med industribakgrund. område med stor potential är miljöområdet. Projektet konstaterar att frågan inte är om bör prioritera och fokusera sina FoU-satsningar, utan i vilken utsträckning detta bör ske och vem som skall göra det. Det behövs tydliga visioner och mål, kloka prioriteringar, ett välstrukturerat innovationssystem och ökad samverkan mellan näringsliv, myndigheter och akademisk forskning, liksom över Projektet slår också fast att både tillämpad forskning och grundforskning är viktigt och att det måste finnas mekanismer, finansieringsformer och arbetssätt som inte missgynnar den ena på bekostnad av den andra. De efterlyser en mer nyanserad diskussion om relationerna mellan grundforskning och tillämpad forskning respektive behovsmotiverad och nyfikenhetsforskning, samt framför allt om En av Teknisk Framsyns paneler hade till uppgift att peka ut teknik- och kunskapsområden som bedöms få stor inverkan på samhället, och som det finns behov av att utveckla. arbete på andra länders framsyner och på uppdateringen av förra Teknisk Framsyn från 19992000. lämna synpunkter via projektets webbplats. Panelen kom fram till att faktorerna specialisering, strukturer och samverkan samt strategier är viktiga för framtida tekniska framgång. För att peka på vad skall specialisera sig inom vaskade panelen fram 100 teknik- och vetenskapsområden. För varje område bedömdes vad tekniken kan bidra med (utbud) och vad samhället behöver eller vad som kan avsättas på en marknad (efterfrågan). Dessa grupperades till 11 kluster, se tabell. Områdena bedömdes också efter vilka förutsättningar har, i termer av patent, publicering av vetenskapliga artiklar, dagens forskningsfinansiering och näringslivets struktur. Tabell: Kluster som bedöms ha betydelse för sikt Panelen lyfte fram att innovationssystemets struktur och samverkan är betydelsefull för framtida tekniska framgång. En svag del drar ned helheten i systemet och kan inte kompenseras av att andra delar är starkare. De anser att strukturen för upptäckt och innovation är tillfredsställande när det gäller forskning och marknad, men betydligt svagare vad gäller teknologi och utveckling (innefattar teknisk forskning, behovsmotiverad forskning, produktutveckling, kvalificerade beställare, upphandling mm). När det gäller FoU fokuserar staten alltmer på att stödja grundforskning medan näringslivet fokuserar alltmer på det som ligger nära marknaden. Det betyder att det finns ett gap mellan forskning och marknad, och ingen som tar ansvar för de åtgärder som borde göras i mellanzonen. Det ges förslag på ett antal aktiviteter som kan bidra till att förbättra strukturen för innovationer. Exempel är att formulera en konkret strategi för hur FoU skall bidra till tillväxt i , att dela ut forskningsanslagen i större till utvalda projekt, att förstärka industriforskningsinstituten m.m. konstaterar panelen att olika teknik- och kunskapsområden behöver olika strategier, med en delvis unik uppsättning åtgärder, för att driva på utvecklingen av områdena. Panelen har sorterat in alla de 100 teknik- och kunskapsområdena i fyra grundstrategier för att driva på utvecklingen inom dessa områden, med rekommendationer för hur de olika aktörerna bör agera. För att förverkliga möjligheterna krävs enligt panelen en plan, eller plattform för gemensamt agerande och genomförande. Berörda aktörer behöver välja vilka insatser de skall fokusera på och vilka vägval som skall göras. Former för diskussioner om framtiden En slutsats som dras utifrån Teknisk Framsyn är att det är av stor vikt att utveckla former och forum för att samtala om och påverka bilderna . Dessa forum måste involvera de viktigaste aktörerna och skapa möjligheter att påverka konkreta beslutsprocesser. inte nya fysiska strukturer för framtidsdebatt. Sammanfattning av rapporten förslag till förbättrad kommersialisering och ökad avkastning i tillväxt på forskningsinvesteringar vid högskolor Högskolan har kraftfulla medel för att understödja och stärka incitamenten för kommersialisering av forskningsresultat. Incitamenten för kommersialisering av forskningsresultat kan påverkas i positiv riktning om högskoleledningen har en klar och tydlig positiv inställning. Förebilder spelar vidare en stor roll för att öka incitamenten att kommersialisera sina forskningsresultat. När det gäller meriteringsfrågan föreslår ingen ytterligare detaljreglering. Förslag på att öka efterfrågan För att stimulera kompetensutveckling och tillväxt för små och medelstora företag samt öka efterfrågan på högskolans och även forskningsinstitutens forskningsresultat föreslår att ett program liknande det amerikanska SBIR () införs. Förslag på incitament för högskolan Högskolan ges förfoganderätt över holdingbolagens vinster genom att regeringen medger enligt kapitalförsörjningsförordningen (1996:1188) att medel från högskolans holdingbolag får användas till att bilda stiftelser vars ändamål är att främja den aktuella högskolans utbildning och forskning. Dessutom föreslår att 1 kap. 2 § andra stycket högskolelagen föreslås ändras till: Högskolorna skall också delta i utvecklingen av det omgivande samhället. Tillägg i högskoleförordningen: Samverkans- uppgiften (eller utvecklingsuppgiften) bör beskrivas i högskoleför- ordningen genom att tydliggöra vilket ansvar högskolan har för att understödja kommersialiseringsprocessen. Det bör vidare utredas behovet av regler i högskoleförordningen för att lösa intressekonflikter. menar att varje enskild högskola skall ha ansvar för att själv utforma sitt innovationssystem. Ett flertal förutsättningar är kännetecknande för ett framgångsrikt innovationssystem. Bland dem kan nämnas tydlig inställning till kommersialisering hos ledarskapet och tydlig ingång till innovationssystemet samt möjlighet för högskoleforskare och industriella forskare att röra sig i varandras miljöer. Förslag på tillägg i sekretesslagen/sekretessförordning föreslår att sekretess införs för 1)för immaterialrättsligt skyddsbara forskningsresultat till förmån för rättsinnehavare anställd vid högskola, 2)för uppgift som avser företagshemlighet som inkommit till högskolan utom ramen för uppdragsforskning - om det måste antas att uppgiften lämnats under förutsättning att uppgiften inte röjs. Vidare föreslås i likhet med NYFOR-kommittéen att 8 kap. 6 § sekretesslagen kompletteras med orden samt forskning på samma sätt som föreslog. Slutligen föreslås det att 8 kap. 6 § sekretesslagen även skall få tillämpas av forskningsstiftelser såsom SSF och Mistra. Förslag avseende äganderätten till forskningsresultat föreslår att lärarundantaget behålls. Den enskilde forskaren får en rätt att anmäla sina patenterbara uppfinningar och dataprogram till den högskola där denne är anställd. Anmälningsrätten skall kopplas till en regel om sekretess som forskaren skall förfoga över samt till en rätt att av högskolan bli erkänd som uppfinnare/upphovsman. Det bör även övervägas om högskolan skall ges en rätt enligt lag att få skälig ersättning av nettointäkter som härrör från en patenterbar uppfinning då arbetet med denna tagit högskolans resurser i anspråk. Om en sådan ersättningsrätt införs måste även en anmälningsplikt för patentansökningar införas. Ett program för tilldelning av medel till högskolan för kommersialiseringsprocessens första fas föreslås. Utgångspunkten skall vara MIT, och brittiska universitets modell för kommer- sialisering av forskningsresultat. En årlig total bidragsnivå om synes rimlig mot bakgrund av liknande program i andra länder. Teknikbrostiftelserna föreslås få räkna anslag till högskolors innovationssystem samt investeringar i onoterade bolag som en återbetalning av deras förmögenhet till staten enligt 21 § i deras stiftelseförordnande. En matchningsfond liknande den israeliska Heznek-fonden föreslås. Vidare föreslås att och Industrifonden ges i uppdrag att föreslå och förankra en effektiv struktur och arbetsform för såddfinansiering i sen fas samt uppstartsmedel enligt LOs förslag. föreslår även att ett program liknande det amerikanska SBIR införs vilket även bidrar till finansiering i de tidiga faserna. Förslag gällande rättskyddsförsäkring för patentintrång I rapporten föreslås att staten bör utveckla samarbetet med främst och övriga för att driva denna fråga i internationella forum, såsom inom EU, EPC och . Staten bör ta upp direkta diskussioner med kommissionen om patentintrång för att via EU få till stånd öppningar som kan ge en lösning. Vidare bör staten initiera en förändring av vissa delar av statsstödsreglerna som öppnar för statligt stöd till kostnader för rättsskyddsförsäkring omfattande patentintrång. väntan på en lösning enligt ovan bör övervägas ett statligt initiativ för att bättre skydda patent som ägs eller finansierats av statliga medel, inkluderande bakomliggande forskningsmedel. En möjlighet för staten är att uppdra åt kammarkollegiet att utforma en rättskyddsförsäkring för patentintrång som mot premie kan garantera ekonomiska insatser upp till en viss nivå men möjliggöra även större engagemang då staten själv är intressent. är beredd att förändra villkoren för stöd till utvecklingsprojekt så att stöd även kan ges till täckande av premie för rättskyddsförsäkring mot patentintrång. föreslås få i uppdrag att, i samverkan med andra centrala myndigheter i forsknings- och innovationspolitiken, publicera en indikatorbaserad uppföljning av utvecklingen av kommersialisering av forskning i . Uppföljningen bör i största möjliga utsträckning jämföra utvecklingen i med motsvarande utveckling i andra länder. Förslag på fortsatt process är beredd att medverka i den fortsatta processen genom fördjupade diskussioner, konferenser, seminarier och s.k. hearings av och är beredda att fungera som värdhögskolor för Förteckning över remissinstanserna () ombudsmän, för , Kammarrätten i , Länsrätten i , , Justitiekanslern, , Försvarsmakten, , , för arbetsliv och socialvetenskap, , , , , , , , , , , , , Kungl. Tekniska högskolan, , , , , , , , , , , , , Statens , , och kompetensutveckling, i , , , för miljö, areella näringar och samhällsbyggande, , , , , , , Industrifonden, Stiftelsen innovationscentrum, , Verket för näringslivsutveckling, , , , , , , , , , , , , , , , , , , , , TCO , Akademikers , LO i , , , Allmänhetens pressombudsman, , i , in , , Industriella utvecklingscentra IUC, , , , Producenter av interaktiva medier i , , Föreningen svensk programvaruindustri, ABB, , , , , , , , , , , Telefonaktiebolaget , AB , Swedepark. Spontana remissvar har kommit från , , och Bil /. Utdrag ur protokoll vid regeringssammanträde Närvarande: Statsministern , statsråden , , , , , , Y. , , , , , Andnor, M. , , , , , , , Regeringen beslutar proposition 2004/05:80 Forskning för ett bättre liv.