prop · GS031d22 · 2005-01-01 00:00:00 — Myndigheterna har genom samarbetsavtal utökat möjligheterna till stöd för länsstyrelser och kommuner i samband med upphandlingar av utredningar och åtgärder samt annat projektstöd. Arbetet har bl.a. omfattat att: -inventera och kartlägga förorenade områden på bred front, -utveckla metoder för kostnadseffektivt efterbehandlingsarbete, Vid det sjätte partsmötet under konventionen om biologisk mångfald (CBD) som hölls 2002, liksom vid i antogs globala mål om att kraftigt minska förlusten av biologisk mångfald . EU har ett än mer långtgående mål som säger att förlusten av biologisk mångfald skall stoppas till . Ett nationellt sextonde miljökvalitetsmål för biologisk mångfald aviserades av regeringen i miljömålspropositionen 2001 (prop. 2000/01:130, bet. 2001/02:MJU03, rskr. 2001/02:36). redovisade ett förslag till ett sådant mål . Förslaget har remissbehandlats och bereds inom . I samband med detta ses de befintliga miljökvalitetsmålen över med avseende på biologisk mångfald. () redovisade uppdraget att utreda genomförande av konventionen om biologisk mångfald i tre rapporter. Anslaget 34:3 Åtgärder för biologisk mångfald -genomföra kunskapsuppbyggande demonanvänds bl.a. till att skydda värdefull natur, sköt- strationsprojekt på prioriterade objekt med okomplicerad ansvarssituation, -utarbeta vägledningar, -tillvarata och utveckla engagemang och befintlig kunskap särskilt vid länsstyrelser och kommuner. sel av skyddade områden, kalkningsverksamhet, åtgärdsprogram för hotade arter, inventeringar samt viltförvaltning. har skyddet främst omfattat skogsdominerade objekt. Insatser har även gjorts inom skyddet av sjöar, vattendrag och våtmarker. Anslaget har använts till att säkra 2004/05:1 UTGIFTSOMRÅDE 20 mark i 231 blivande naturreservat. mark har säkrats genom inköp eller intrångsersättning till en kostnad om ca , varav produktiv skogsmark nedanför fjällnära gränsen. Informationen kring arbetet med att skydda och förvalta natur har förbättrats genom att Allmänna råd och handböcker för att bilda naturreservat respektive Natura 2000-områden blev klara. Av medlen på anslaget används merparten för områdesskydd. Denna del av medlen har fördelats på och intrångsersättningar samt till bidrag för kommuners och stiftelsers markförvärv m.m. har medel för skydd av totalt ca värdefulla naturområden utbetalts. har länsstyrelserna inte hunnit bilda naturreservat enligt i den takt som områdena har köpts eller intrångsersättning har avtalats. I tabellen nedan redovisas hur naturreservatsbildningen har fördelat sig per miljökvalitetsmål . Tabell 3.3 Formell naturreservatsbildning , fördelat per miljökvalitetsmål Den stora areal under miljömålen Levande skogar och Storslagen fjällmiljö som har ombildats till naturreservat utgörs främst av ett antal stora f.d. domänreservat i . För skötsel av skyddade områden fördelades till länsstyrelserna 2003 en successiv ökning från de som anslogs 1999. Skötselmedlen används främst till skötsel av mark (röjning och restaurering av betesmarker, ängar m.m.), anordningar för friluftsliv såsom leder, informationsskyltar, fågeltorn etc. samt underhållskostnader. I skrivelsen En samlad naturvårdspolitik (skr. 2001/02:173) pekade regeringen på att det kan komma att finnas behov av att lösa frågor som rör bevarande av såväl naturtyper som arter i ett kortare eller medellångt perspektiv genom ömsesidigt ingångna avtal. har tillsammans med påbörjat ett arbete med att ta fram en gemensam fördjupad strategi för arbetet med områdesskydd och naturvårdsavtal för särskilt värdefulla naturområden på skogsmark. Strategin skall bl.a. belysa frågor som geografisk fördelning inom landet och fördelning på olika skogsnaturtyper. Vidare gäller att områdesskydd och naturvårdsavtal på skogsmark skall ses i ett landskapssammanhang. Uppdraget skall redovisas till regeringen . I detta arbete är såväl länsstyrelser som skogsvårdsstyrelser engagerade. Arbetet med att öka den lokala delaktigheten och förankringen i naturvårdsarbetet fortsätter. Ansvaret för förvaltningen av har överförts till på . De övriga 27 nationalparkerna sköts av respektive länsstyrelse, förutom som drivs av en stiftelse. Ett viktigt skäl för att avveckla förvaltarrollen är att det lokala engagemanget ökar när besluten flyttas närmare de berörda. Natura 2000-arbetet gick in i en ny fas . Urvalet av områden till nätverket är i stort sett klart. fastställde kommissionen den alpina regionen som är en av EU:s sex biogeografiska regioner. Regeringen har till kommissionen föreslagit ytterligare områden som bör ingå i det europeiska 2000. Totalt har 3 903 områden föreslagits enligt art- och habitatdirektivet och 509 områden enligt fågeldirektivet. Arbetet pågår nu med att ta fram bevarandeplaner för alla föreslagna områden. Information om alla områden som ingår i nätverket finns på . och har på regeringens uppdrag identifierat sammanlagt 16 områden, som kan vara aktuella att föreslås som områden med totalt fiskeförbud. Verken anser med hänsyn till behovet av lokal förvaltning att ett fiskeförbud inte kan införas förrän . Ett 40-tal grundområden och bankar i svenska hav kan kategoriseras som utsjöbankar eller utsjögrundområden. har påbörjat inventeringar i 16 av dessa områden. En viktig del i uppdraget är även att ta fram underlag för att utvärdera vindkraftparkers effekter på na- turmiljön i havsområden. Uppdraget skall redovisas 2005. I propositionen En hållbar svensk politik i fråga om valar (prop 2003/04:124, bet. 2003/04:MJU20, rskr. 2003/04:283) som antogs av föreslås att fortsätter sitt arbete inom () med betoning på bevarande och hållbart nyttjande. Den förvaltningsplan som diskuteras inom IWC bör utvecklas vidare med målet att nå beslut . Ekoturism och valskådning i utvecklingsländer bör stödjas. Vad gäller tumlare framhåller regeringen att EU:s nya förordning skall genomföras och och bör fullfölja sitt arbete med åtgärdsplanen för tumlare. Utvecklandet av nya och mer selektiva redskap bör fortsätta och åtgärder för att förbättra tumlarens miljö bör intensifieras. Möjligheterna för allmänheten att observera tumlare bör underlättas. har på regeringens uppdrag redovisat kunskapsläget beträffande tumlare. Be- ståndet i är sannolikt genetiskt och morfologiskt isolerat och eventuellt finns även på skilda bestånd. Beståndet i bedöms nu uppgå till högst 200 individer och det utgör därmed ett av de mest hotade valbestånden i världen. har redovisat kunskapsläget beträffande mellanskarv. Beståndet, som stabiliserats, uppgår till drygt 30 000 par eller drygt 150 000 individer. Skarven tycks inte ha någon betydande inverkan på ekosystem eller fiske i näringsrika, grumliga vatten, men kan ha inverkan på ekosystem och fiske i kustområden och i klarvattensjöar. Stödet från regeringen till för den internationella fiskdatabasen, , har resulterat i en kraftfull svensk insats för världens största upplagsverk om fiskar. FishBase har information om 28 000 olika fiskar med fler än 35 000 bilder och får åtta miljoner besök över nätet varav två miljoner på den svenska nätplatsen. har i samråd med länsstyrelserna redovisat hur arbetet med att förebygga jaktbrott kan kopplas till inventeringsverksamheten. Redovisningen är remitterad. Satsning på lokal och naturvård har den särskilda satsningen på lokala och kommunala naturvårdsprojekt inletts. 2004/05:1 UTGIFTSOMRÅDE 20 Den genomförs som ett program i form av statsbidrag till olika lokala och kommunala naturvårdsprojekt. Grundtanken med programmet är att stimulera lokalt och kommunalt naturvårdsarbete till att genom bra naturvårdsprojekt bidra till att nå de naturvårdsanknutna miljökvalitets- och delmålen. Bakgrunden är att kommunerna har en viktig roll i arbetet med att nå de av fastlagda miljömålen. Ett uttalat syfte är att programsatsningen skall bidra till att skapa ett mer varaktigt engagemang för naturvård i fler kommuner. Skyddet av vattenområden genom inköp omfattade till en kostnad av . har inköpts för . Särskild uppmärksamhet har ägnats , där en omfattande restaurering påbörjats. har tillsammans med och ArtDatabanken identifierat och prioriterat de sötvattensarter för vilka åtgärdsplaner skall upprättas eller fullföljas. Ett särskilt samarbete har etablerats med de län i främst där de flesta hotade arterna förekommer. kalkades sjöar och vattendrag för . De största insatserna skedde i , , och . Tre län har upphört med kalkning och den tidigare framtagna nationella kalkningsplanen har som avsetts medfört en mer lokalt målstyrd verksamhet. har redovisat uppdraget rörande utsättning av hotade arter i vatten. Rapporten har remitterats och kommer att behandlas i samband med regeringens redovisning till av den fördjupade utvärderingen av miljömålen. Regeringen har genom en förordningsändring förbjudit import av levande sötvattenskräftor för att minska risken för spridning av främmande kräftarter och av sjukdomar och parasiter som kan finnas på kräftor. Dessa kan i vissa fall även smitta andra djur som fiskar och i enstaka fall även människor För att genomföra och rådets direktiv (2000/60/EG) om upprättande av en ram för gemenskapens åtgärder på vattenpolitikens område, det s.k. ramdirektivet för vatten, har beslutat om vissa ändringar i (prop. 2003/04:2, bet. 2003/04:MJU7, rskr. 2003/04:56, prop. 2003/04:57, bet. MJU2003/04:17, rskr. 2003/04:174). 2004/05:1 UTGIFTSOMRÅDE 20 I fråga om åtgärdsprogram, som är ett viktigt led i vattenarbetet enligt direktivet, sker en anpassning av reglerna i 5 kap. . Ändringarna innebär bl.a. att allmänheten ges större möjligheter att påverka programmens innehåll samt att myndigheters och kommuners ansvar för att programmen fullföljs blir tydligare. Ramdirektivet för vatten gör det nödvändigt att meddela andra slags miljökvalitetsnormer än sådana som specificeras i 5 kap. . Därför har beskrivningen av vad miljökvalitetsnormer kan avse kompletterats. Detta kommer också att underlätta genomförandet av andra direktiv på miljöområdet. I enlighet med direktivets krav delas landområden och kustvattenområden in i vattendistrikt. har beslutat om en indelning i fem distrikt, , , Norra , Södra och vattendistrikt. Indelningen i vattendistrikt följer vattnets naturliga flöden så att varje vattendistrikt omfattar de landområden varifrån all ytvattenavrinning sker direkt till det angivna havet eller i avrinningsområden som mynnar i det angivna havet. I varje vattendistrikt skall en länsstyrelse vara vattenmyndighet med ansvar för förvaltningen av kvaliteten på vattenmiljön i distriktet. Regeringen har genom förordning (2004:663) om ändring i förordningen (2002:864) med länsstyrelseinstruktion till vattenmyndigheter utsett i för , i för vattendistrikt, i för Norra vattendistrikt, i län för Södra vattendistrikt samt i för vattendistrikt. När den inledande fasen av vattenplaneringen är genomförd och behoven bättre kan överblickas avser regeringen att uppdra åt de aktuella länsstyrelserna att utreda olika lokaliseringsalternativ inom distriktet mot bakgrund av gjorda erfarenheter, inomregionala behov och den ändrade inriktning som vattenmyndigheternas arbete får. De länsstyrelser som utses till vattenmyndigheter får nya arbetsuppgifter. Även om dessa uppgifter i viss mån kan samordnas med det redan pågående arbetet behöver verksamheten utvidgas. Även övriga länsstyrelser får nya uppgifter inom ramen för vattenmiljöförvaltningen. Vissa centrala myndigheter berörs också av ramdirektivets genomförande. av dessa myndighetsuppgifter behövs tillskott av resurser. Regeringen har beräknat under anslaget 34:3 Åtgärder för biologisk mångfald för att verksamheten skall kunna påbörjas. Regeringen har i förordningen (2004:660) om kvaliteten på vattenmiljön meddelat närmare föreskrifter om bl.a. karakterisering av vattenområden, förvaltningsplaner för vattendistrikt och övervakning av vattenmiljön. har anvisat medel för lokala investeringsprogram (LIP). Det statliga stödet till lokala investeringsprogram har inneburit att kommunerna getts möjlighet att i samverkan med lokala företag och organisationer söka stöd till investeringar som ökar den ekologiska hållbarheten i samhället. Kommunerna har sedan satsningen startades beviljats totalt i statsstöd till lokala investeringsprogram. Bidrag har beviljats till 211 investeringsprogram i 161 kommuner och två kommunalförbund. fattades de sista besluten om bidrag. Utbetalningar till beviljade projekt kommer dock att ske under ytterligare då programmen är fleråriga och den slutliga utbetalningen sker efter det att respektive program slutförts. För att kunskaper och erfarenheter från de lokala investeringsprogrammen skall komma samhället till nytta genomförs ett stort utvärderingsprogram. har sex utvärderingar avslutats som rör följande områden. -Utvärdering av fjärrvärme- och närvärmeprojekt. -Utvärdering av spillvärmeprojekt. -LIP och 7 kommuners miljöarbete. -LIP-miljöteknik för export. -Utvärdering av våtmarker. -En jämförande studie av kommuner som fått respektive inte fått LIP-stöd. Utvärderingarna visar bland annat att miljöarbetet förstärkts i de kommuner som fått bidrag. Ytterligare sex utvärderingar pågår. Dessa handlar bland annat om energi, alternativa bränslen och enskilda avlopp. Utvärderingarna genomförs av konsulter, universitet Arbetet leds av . har 87 kommuner och andra aktörer ansökt om enligt förordningen (2003: 262) om statliga bidrag till Klimatinvesteringsprogram. beslutade Rådet för investeringsstöd att bevilja i bidrag till 14 program och en guld-klimp (en särskilt effektiv åtgärd enligt regelverkets krav). I denna första bidragsomgång prioriterades satsningar inom bl.a. områdena transport och energi. av bidraget gick till investeringar i transportsektorn där merparten avser fortsatt introduktion av biogasfordon. fördelades på energiprojekt, främst utbyggnad av fjärrvärme och konvertering till biobränslen. av bidraget gick till olika informationsprojekt varav en stor andel är kopplad till trafikområdet. De beviljade programmen beräknas leda till minskade utsläpp av koldioxidekvivalenter . Det motsvarar av det svenska klimatmålet att minska utsläppen i till 20082012 jämfört med nivå. Det beräknas även leda till minskad energianvändning med 263 GWh varav minskad elanvändning med 72 GWh. Utsläppsminskningar av minskad elanvändning är inte inräknade som minskade utsläpp av växthusgaser i eftersom dessa utsläpp främst sker i andra länder. In- vesteringarna leder i många fall även till minskade utsläpp av andra ämnen som bidrar till att nå bl.a. miljökvalitetsmålen luft, Ingen övergödning, Bara naturlig försurning och God bebyggd miljö. 3.6.2.2 Insatser utanför politikområdet Insatser beträffande miljöåtgärder inom de areella näringarna redovisas närmare under utgiftsområde 23 Jord- och skogsbruk, fiske med anslutande näringar. Här ges en översiktlig redovisning av viktigare insatser. I regeringens skrivelse En samlad naturvårdspolitik (skr. 2001/02:173) framhölls att etablerandet av fler biosfärområden bör uppfattas som en positiv möjlighet. Biosfärområden syftar till att bevara biologisk mångfald och gynna social och ekonomisk utveckling. De skall också vara arenor för forskning och undervisning. har arbetet gått vidare i med att utforma en ansökan 2004/05:1 UTGIFTSOMRÅDE 20 Detta område kommer, om planerna går igenom, bli andra biosfärområde efter Torneträskområdet. (Sida) har vidareutvecklat samarbetet med () om ett internationellt program för biologisk mångfald (SwedBio). Programmet skall bidra till svenskt internationellt utvecklingssamarbete för en hållbar utveckling. , och har föreslagit en ändring av 28 § jaktförordningen. Paragrafen reglerar jakt efter rovdjur på enskilds initiativ. Förslaget är remitterat och kommer att behandlas av regeringen i särskild ordning. har efter samråd med Sa- metinget redovisat ett regeringsuppdrag med förslag till differentierad ersättning för förekomst av björn och kungsörn innanför respektive utanför renarnas åretruntmarker. Förslaget är remitterat. Förhållandena på marknaden för skogsprodukter har inneburit ett ökat tryck på skogsbruket att klara miljöfrågorna. Detta har bl.a. medfört att skogsbruket i ökad utsträckning redovisar ökad hänsyn till naturvården, exempelvis inom ramen för de skogliga certifieringssystemen. beräknar att den frivilligt avsatta arealen skogsmark f.n. är ca 1 miljon hektar. Stora insatser görs inom ramen för politikområdet Landsbygdspolitik. Genom Miljö- och landbygdsprogrammet lämnas ersättning till brukarna för att bevara värdefulla natur- och kulturmiljövärden. utgick grundersättning till ca betesmarker och slåtterängar inom ramen för miljö- och landsbygdsprogrammet. Därav var ca skogsbete, fäbodbete eller alvarbete. Tilläggsersättning utgick till ca betesmarker och ca slåtterängar. Möjligheten att söka stöd för ekologisk produktion inom ramen för miljö- och landsbygdsprogrammet har bidragit till att ytterligare areal överförts till ekologisk odling. Den ekologiska odlingen omfattar ca . 2004/05:1 UTGIFTSOMRÅDE 20 utbetalades ca i ersättning för upprättande av växtodlingsplaner. Den som sökte stödet 2002 åtog sig att upprätta en växtodlingsplan för all på sitt jordbruksföretag. En halvtidsutvärdering av Miljö- och landbygdsprogrammet genomfördes (SOU 2003:105). Utredningen ger förslag på vissa förändringar inom nuvarande programperiod. I den nya jordbruksreformen ingår en förstärkning av det nuvarande Miljö- och landsbygdsprogrammet. De ytterligare resurserna används under innevarande period (20052006) för att gynna den grovfoderbaserade animalieproduktionen genom en förstärkning av kompensationsbidraget i mindre gynnade områden, införande av en miljöersättning till vallodling i övriga delar av landet, samt en höjning av miljöersättningen för betesmarker och slåtterängar. Utöver detta satsas medel bl.a. på stöd till investeringar inom djurvälfärdsområdet och småskalig livsmedelsproduktion. Inom programmet för den odlade mångfalden (POM) har medel gått till uppbyggnad av en nationell samling för frukt, bär och nötter på Balsgård, till en samordningsfunktion för bevarande av frukt, bär och nötter, till stöd för verksamheten på de lokala klonarkiven samt till en nationell inventering av kulturväxter. Den del av inventeringen som handlar om de fröförökade växtslagen avslutades . Över hundra sorter från hela landet och därutöver en del frösamlingar har samlats in. Arbetet med utveckling av selektiva redskap inom fisket har fortsatt. har utvecklat en ny trål för fiske efter havskräfta, som bedöms kunna fungera optimalt . Försök med att skapa tumlar-fria torsknät har påbörjats och utvecklingen av sälskadefria nät för fortsätter. beslutade om begränsningar i antalet fiskedagar och fiskeredskap i torskfisket. Verket har vidare beslutat flytta ut trålfiskegränsen till från baslinjen i och till utanför strandlinjen i . Viss trålning efter havskräfta tillåts innanför dessa gränser där bottnarna är sådana att skador av trålning blir mindre. I infördes ett förlängt sommarstopp för fiske av torsk och användandet av den s.k. BACOMA-trålen blev obligatoriskt. Torskfiskekvoten blev i det närmaste oförändrad. Fisket efter sill och skarpsill minskade något medan fisket efter lax var oförändrat. inskränktes sommarstoppet för torskfiske. ICES förordade därefter totalt stopp för fisket efter torsk på bestånden i och på det östra beståndet i . stödjer denna linje. Trålgränsen i förblev inflyttad ända in till privat vatten eller in till en km från land eller 500 m från öar och skär på allmänt vatten utom för fartyg över 20 m. Inom vissa områden råder särskilda regler. 3.6.3Verksamhetsområde 3 Kunskap och underlag för miljöarbete Målet för verksamhetsområdet är att genom forskning, uppföljning och analys ta fram den kunskap som behövs för att genomföra och förnya insatser för att nå miljökvalitetsmålen. 3.6.3.1 Insatser inom politikområdet För uppföljningen av miljökvalitetsmålen behövs en effektiv övervakning av miljötillstånd och miljöpåverkan. ansvarar för miljöövervakningen. vid beslutar om medel för miljöövervakning och miljömålsuppföljning. Beträffande miljömålsuppföljning se avsnitt 3.6 Resultatbedömning. Inom miljöövervakningen har programområdet för kust och hav utvärderats . Ut- värderingen har lett till en handlingsplan för tiden . En undersökning av sedimenten i öppet hav har utförts för att öka kunskaperna om bl.a. metaller och miljögifter. Redovisning kommer att ske . Vidare har en undersökning av antibiotika i vattenmiljön nära reningsverk redovisats . Resultaten visar att det mesta av medlen bryts ned snabbt men att några enstaka ämnen tas upp i fisk. anslag för miljöforskning skall främst finansiera forskning till stöd för verkets arbete med miljökvalitetsmålen, och internationellt förhandlingsarbete. fattar beslut om hur anvisade medel skall fördelas mellan olika program och enskilda projekt. tvärvetenskapliga forskningsprogram startats, bl.a. ett om miljöstrategiska verktyg. Syftet med programmet är att lyfta fram olika sätt att nå miljömålen och att studera hur myndigheternas miljöprövningar kan bli mer effektiva och verkningsfulla. har redovisat uppdraget att genomföra en naturvärdesbedömning av all statlig skogsmark samt att bedöma vilka av dessa marker som behöver ges ett formellt skydd, främst i form av naturreservat. och länsstyrelserna har inventerat skyddsvärda skogar på statens mark. De omfattande fältinventeringarna har resulterat i delvis ny kunskap om ett stort antal skyddsvärda områden. Utredningen visar bland annat att det finns stora arealer skog med höga naturvärden på statens marker inte minst i . har bedömt att 885 områden om sammanlagt drygt 340 000 ha har höga bevarandevärden. Den övervägande delen ligger i och . och länsstyrelserna fortsätter inventeringarna av statens marker samt av urskogar i vissa delar av och . och har redovisat uppdraget Regelverk och praxis för långsiktigt skydd av skogsmark . I rapporten analyseras och redovisas i vad mån regelverket eller den praxis som har utvecklats vid tillämpningen av de olika skyddsinstrumenten naturreservat, biotopskydd och naturvårdsavtal utgör ett hinder för ett effektivt genomförande av ett långsiktigt skydd av skogsmark. Remissbehandling har skett och förslagen kommer att behandlas i samband med regeringens redovisning till av den fördjupade utvärderingen av miljömålen. har slutredovisat en plan för hur en nationell basinventering av de föreslagna Natura 2000-områdena och skyddade områden kan genomföras. I planen ingår dels en kostnadsberäkning av genomförandet och dels förslag till hur data från basinventeringen skall hanteras. Regeringen delar verkets syn på den föreslagna inriktningen på och omfattningen av basinventeringen. En uppföljning av Natura 2000 områdena är nödvändig för att kunna säkerställa de utpekade naturvärdena. Ett arbete med att förbereda inventeringen har påbörjats vid länsstyrelserna . Genom basinventeringen kommer även värdefull kun- 2004/05:1 UTGIFTSOMRÅDE 20 skap att byggas upp som gagnar såväl det statliga som det kommunala naturvårdsarbetet. Kunskapsuppbyggnad inom området biologiska förhållanden handlar främst om inventering och kartering av naturtyper, biotoper och arter, kunskap om miljötillståndet samt forskning. är kunskapsuppbyggnaden inom området dels splittrad mellan många olika aktörer, dels finns stora luckor där kunskapsunderlaget behöver förbättras för att kostnadseffektiva åtgärder skall kunna utformas. Regeringen har därför för avsikt att ge en särskild utredare i uppdrag att lägga fram förslag till hur en bättre samordning och tillgänglighet av den information som finns om biologisk mångfald kan utformas. 3.6.3.2 Insatser utanför politikområdet Flera forskningsfinansiärer bidrar till forskning som är kopplade till miljökvalitetsmålen och med inriktning mot hållbar utveckling. för miljö, areella näringar och samhällsbyggande (Formas), , och Verket för innovationssystem () är viktiga statliga finansiärer på detta område. (Mistra) är en annan viktig finansiär.