prop · GS031d18 · 2005-01-01 00:00:00 — Elevtalet i specialskolan har minskat under en rad år och beräknas också fortsätta minska . Personaltätheten har dock ökat i samma takt. /04 uppmättes lärartätheten till 43,9 lärare per 100 elever jämfört med 40,6 läsåret tidigare. Totalt fick 896 elever reguljär grundskoleundervisning vid svenska utlandsskolor /04. Av dessa var statsbidragsberättigade. Antalet grundskoleelever vid de svenska utlandsskolorna har minskat . /04 var antalet elever i obligatoriska särskolan 14 900. Av dessa gick 10 700 elever i grundsärskolan och 4 200 elever i träningsskolan. har antalet elever i den obligatoriska särskolan ökat . Den största ökningen har ägt rum i grundsärskolan där antalet elever ökat med . I träningsskolan ökade antalet elever . Av det totala antalet elever i den obligatoriska särskolan var integrerade i , dvs. de gick minst halva tiden tillsammans med elever i en vanlig grundskoleklass. Andelen integrerade elever har varit på ungefär samma nivå . har i flera utvärderingsrapporter undersökt orsakerna till särskolans kraftigt ökande elevantal . I en rapport framkom bland annat att skolformen blivit mer accepterad. I rapporten särskild får man vara som utkom , redovisades brist på kompetens och resurser i som en förklaring till elevökningen i grundsärskolan. Regeringen tillsatte en kommitté (Dir. 2001:100) med uppgiften att se över utbildningen för elever med utvecklingsstörning. Den s.k. skall bl.a. ge förslag till insatser för att säkerställa att det i särskolan endast tas emot elever som skolformen är avsedd för. Kommittén skall överlämna sitt slutbetänkande till regeringen . fick elever i årskurs 9 för sjätte gången slutbetyg enligt det mål- och kunskapsrelaterade betygssystemet. Inför urvalet till gymnasieskolan beräknas elevernas meritvärde. Det beräknas som summan av betygsvärdena för de 16 bästa betygen i elevens slutbetyg. var det genomsnittliga meritvärdet 205,4, vilket är en ökning jämfört med föregående vår då meritvärdet var 204,6. Glädjande är att såväl elever med utländsk bakgrund som elever med svensk bakgrund har fått bättre resultat jämfört med . Elever i fristående grundskolor hade ett mycket högre genomsnittligt meritvärde än elever i kommunala skolor, även om det genomsnittliga meritvärdet för de fristående skolorna minskade från 227,9 till 223,2. Spridningen i genomsnittligt meritvärde var stor mellan kommunerna. Det högsta genomsnittliga meritvärdet i en kommun var 243,7 och det lägsta värdet var 170,1 (dvs. i snitt drygt Godkänd). Det har länge funnits betydande skillnader mellan pojkars och flickors genomsnittliga meritvärde till flickornas fördel. var betygen de högsta någonsin för både pojkar (195,0) och flickor (216,0), där pojkarnas ökning var något större jämfört med föregående år. /03 avslutade dock av eleverna utan att nå kunskapsmålen i ett eller flera ämnen. Andelen var densamma som året innan. Andelen som helt saknade slutbetyg var drygt en procent. För att en elev skall vara behörig att söka till gymnasieskolans nationella och specialutformade program krävs lägst betyget Godkänd i ämnena svenska/svenska som andra språk, engelska och 2004/05:1 UTGIFTSOMRÅDE 16 Andelen behöriga elever var /03. Resultatutvecklingen har varit särskilt gynnsam för de av de kommunala skolor som ingår i försöksverksamheten utan timplan i . Enligt Timplanedelegationens delbetänkande (SOU 2004:35) hade försöksskolorna ett bättre genomsnittligt meritvärde än övriga skolor, trots att de när försöket inleddes hade ett sämre meritvärde. Andelen elever som var behöriga till gymnasieskolan hade ökat i försöksskolorna, medan den var oförändrad för övriga skolor. Utvecklingen har varit särskilt positiv för pojkar och elever med utländsk bakgrund, elevgrupper som generellt har sämre resultat. Delegationen pekar också på att eleverna fått ett ökat inflytande över de egna studierna samt att informationen till elever och föräldrar om elevens studieutveckling har blivit tydligare. delegationen skall lämna sitt slutbetänkande . Det genomsnittliga meritvärdet bland de 58 elever som fick slutbetyg från den reguljära grundskoleutbildningen vid sex av de svenska utlandsskolorna var lägre jämfört med året tidigare 235 jämfört med 250. Meritvärdet för utlandsskoleeleverna ligger ändå högt jämfört med det genomsnittliga värdet för den ordinarie . Enligt senaste attitydundersökning, som publicerades och som är den fjärde sedan starten , tycker allt fler elever att det är meningsfullt att gå i skolan. Många av resultaten visar på en positiv utveckling. Förtroendet för skolan har ökat. Eleverna känner sig allt mer trygga och stämningen och sammanhållningen i skolan har förbättrats enligt både lärare och elever. har stressen i skolan gått ned i åldrarna. Varannan flicka känner sig alltid eller stressad. Elever och föräldrar med utländsk bakgrund känner sig också mindre trygga i skolan jämfört med föräldrar och elever med svensk bakgrund. Resultaten från attitydundersökningen presenteras i sin helhet i till skolan 2003 (). Svenska ungdomar är mycket duktiga i engelska. Det visar den undersökning som åtta europeiska länder har deltagit i och som både fokuserar på ungdomars kunskaper i och uppfattningar om engelska. I studien, som publicerades , prövas elevernas 2004/05:1 UTGIFTSOMRÅDE 16 kunskaper inom fyra områden: hörförståelse, språklig korrekthet, läsförståelse och skriftlig produktion. De åtta länder som deltagit är , , , , , , och . De svenska eleverna är mycket positiva till engelska som språk och som skolämne. Analyser av de svenska ungdomarnas resultat visar att flickor och pojkar presterar i stort lika bra. Eleverna med utländsk bakgrund presterar visserligen ett något sämre resultat men hävdar sig väl i den internationella jämförelsen. Rapporten i åtta europeiska länder (rapport nr. 242) kan läsas på webbplats. presenterade en internationell jämförelse om IT-användningen i skolan. I rapporten framkommer att de nordiska länderna ligger långt fram när det gäller både datortäthet och användning av datorerna i skolan, både för elever och för lärare. Det gäller även internetanvändningen som ökar . Det är däremot svårt att se i vilken utsträckning Internet används i det egentliga skolarbetet av eleverna. Rapporten konstaterar att datorerna i den svenska skolan främst används till ordbehandling och informationssökning och att kontakter med skolor i andra länder i större utsträckning är vanligare i andra länder. De svenska eleverna uppmuntras att arbeta på egen hand och upplever sig ha mycket god tillgång till IT i skolan. Så gott som alla ungdomar fortsätter att studera i gymnasieskolan. /04 gick totalt 333 928 elever i gymnasieskolan, vilket är en ökning med drygt 11 300 elever jämfört med året innan. Enligt SCB kommer antalet ungdomar i gymnasieåldern att fortsätta stiga för att nå sin topp . Andelen elever i fristående gymnasieskolor, internationella skolor samt riksinternatskolor är av det totala antalet elever i gymnasieskolan. har antalet elever i dessa skolor ökat med . De senaste årens elevökning har till stor del skett just i fristående gymnasieskolor där antalet nytillkomna skolor är stort. Av gymnasieeleverna läser på naturvetenskapssamhällsvetenskaps- och teknikprogrammen samt International Baccalaureate (IB), dvs. de program som i första hand förbereder för vidare studier. Andel elever på specialutformade program är . Övervägande antalet av dessa program har en inriktning som förbereder för ytterligare studier. Resultaten visar att andelen elever på program med yrkesämnen är . Med är andelen elever med individuella program relativt . På samtliga program är andelen elever som har utländsk bakgrund medan motsvarande siffra på individuella program är . Det individuella programmet omfattar även introduktion till ungdomar som invandrat till . Det främsta syftet med introduktionen är att eleverna skall lära sig svenska men även att i övrigt utveckla kunskaper motsvarande . I storstäderna , och där var tredje folkbokförd elev har utländsk bakgrund är andelen elever på det individuella programmet störst . Siffran omfattar endast kommunens egna skolor. I de fall som elever i storstadskommuner studeras är andelen , vilket ligger mer i nivå med andelen folkbokförda elever med utländsk bakgrund. /04 gick drygt 6 700 elever i gymnasiesärskolan, vilket jämfört med föregående läsår är en ökning med . Av eleverna i gymnasiesärskolan deltog på ett program med yrkesinriktning, i yrkesträning och i verksamhetsträning. Totalt gick 240 elever i den reguljära gymnasieskolan vid svenska utlandsskolor /04. Av dessa elever var statsbidragsberättigade. /03 fick 42 elever slutbetyg från program i gymnasieskolan medan 37 elever avgick med grundläggande behörighet för studier vid svenska universitet och högskolor. Ett övergripande mål för såväl utbildningssystemet som arbetsmarknaden är att de skall präglas av jämställdhet. Fördelningen mellan kvinnor och män är dock oförändrat mycket ojämn mellan olika gymnasieprogram. Nästan enbart män återfinns på bygg-, el-, energi-, fordons-, industri- och teknikprogrammen medan barn- och fritid-, estetiska-, hantverkssamt omvårdnadsprogrammen har en övervägan- de andel kvinnliga elever. Samhällsvetenskaps- och naturvetenskapsprogrammen har en relativt könsmässig jämvikt. Denna bild återkommer vad gäller förstahandssökande till olika gymnasieprogram. Det finns studier som visar att datortätheten är hög i svenska gymnasieskolor. Enligt en nordisk studie, ISUSS-undersökningen, delade i genomsnitt tre elever på en dator /01, vilket är att jämföra med genomsnittet om nio elever per dator i de studerade länderna. Antalet tjänstgörande lärare omräknat till heltidstjänster uppgick /04 till ca 27 350, vilket är en ökning med från föregående läsår. Av dessa arbetade inom den kommunala gymnasieskolan. Andel lärare med pedagogisk utbildning var , vilket är en marginell minskning. Liksom tidigare är andelen lärare med pedagogisk utbildning betydligt lägre i fristående gymnasieskolor () än i skolor med huvudman. Trenden är att andelen lärare med pedagogisk högskoleexamen har minskat. Lärartätheten har dock ökat . Den genomsnittliga lärartätheten var dock väsentligt högre i kommunala gymnasieskolor än i de fristående skolorna, 8,3 respektive 7,0. Internationella studier av utbildningssystem och dess effekter i olika länder genomförs. I en OECD-studie avseende /2001 ingår 200 svenska gymnasieskolor och jämförbara data finns för 14 länder (däribland de övriga nordiska länderna). I studien undersöks bl.a. omfattningen av lärares kompetensutveckling. Enligt studien deltog av de svenska gymnasielärarna i kurser och andra utvecklingsaktiviteter. Det är nära dubbelt så stor andel som genomsnittet för alla länder som var . I är kompetensutveckling för lärare obligatorisk genom avtal. Studien visar även att svenska gymnasielärare ligger bra till vad gäller IT-stöd då det finns en dator per lärare, vilket är att jämföra med ländergenomsnittet där sex lärare delar på en dator. Den totala kostnaden för gymnasieskolan med huvudman, exklusive kostnad för 2004/05:1 UTGIFTSOMRÅDE 16 skolskjuts, beräknas uppgå till . Jämfört med året innan är det en ökning . Kostnaden per elev var , vilket betyder en ökning . Jämfört med föregående verksamhetsår beräknas kostnaderna för den kommunala gymnasieskolan öka för undervisning och elevvård samt övrigt. Kostnaden per elev för undervisning uppskattas uppgå till , vilket är en ökning jämfört med . För lokaler beräknas kostnaden per elev vara , vilket indikerar en minskning . Med siffran är den procentuella ökningen störst avseende elevvård. Gymnasieskolan skall ge eleverna kunskaper och färdigheter i olika ämnen samt främja deras harmoniska utveckling till ansvarskännande människor och samhällsmedlemmar. Regeringens ambition är att fler elever måste fullfölja en gymnasieutbildning. Av alla elever som började i gymnasieskolan fick slutbetyg , att jämföra av nybörjarna 1994. infördes behörighetskrav för studier på nationella och specialutformade program. Kraven medför att elever som inte fått betyget Godkänd i Svenska/Svenska som andraspråk, Engelska och Matematik i skolår 9 hänvisas till ett individuellt program för att komplettera sina kunskaper. För många elever kan det innebära att gymnasietiden förlängs, vilket i sin tur kan bidra till att förklara varför andelen som slutfört gymnasieskolan har minskat. Av de elever som började gymnasieskolan hade av eleverna med svensk bakgrund fått slutbetyg senast /03. Motsvarande andel för elever med utländsk bakgrund var . Jämfört med föregående år har en större andel elever framför allt med utländsk bakgrund fått slutbetyg. /03 lämnade av eleverna 3 gymnasieskolan med slutbetyg, vilket är en ökning med en procentenhet sedan föregående läsår. Bland elever med svensk bakgrund fick slutbetyg medan motsvarande uppgift för elever med utländsk bakgrund visade . 2004/05:1 UTGIFTSOMRÅDE 16 Regeringens strävan är ökad kvalitet på det individuella programmet. På gymnasieskolans individuella program slutför eleverna sina studier i mindre grad än elever på nationella och specialutformade program. Dessa elever studerar även . Av gymnasieskolans IV-nybörjare får en låg andel slutbetyg . Det medför att måttet slutbetyg skiljer sig beroende på om nybörjare på individuella program inkluderas eller inte. har det genomsnittliga betygsresultatet förbättrats. Resultaten varierar dock mellan olika huvudmän och bland olika kommuner. Likaså skiljer det sig mellan olika gymnasieprogram. /03 var den genomsnittliga betygspoängen för gymnasieskolan totalt 14,0 poäng. Kvinnorna hade 14,7 poäng och männen 13,4. För elever med utländsk bakgrund var motsvarande siffror 13,6 och 12,6. /02 var den genomsnittliga betygspoängen totalt 13,8 poäng. Av de nationella gymnasieprogrammen hade elever med slutbetyg från det naturvetenskapliga programmet liksom läsåret innan högst genomsnittlig betygspoäng, 15,9. Elever på byggprogrammet uppvisade lägst genomsnittligt värde, 11,2. En tendens är en ökning av antalet elever som får lägst betyget Godkänd i Svenska/Svenska som andraspråk, Engelska A och Matematik A i slutbetyg på samtliga nationella program, vilket kan vara en följd av de behörighetskrav som införts. Resultat från gymnasieskolans nationella kursprov i Svenska och Svenska som andraspråk B visar, , att kvinnorna fått högre betyg än männen på samtliga tre delprov. Betygen på provets muntliga del är något högre än på de skriftliga delarna. Av eleverna på nationella program uppfyllde kravet för betyget godkänd på kursprovet i Matematik A. Mellan könen är resultatfördelningen relativt jämn. I likhet med föregående år visar kursprovet i Engelska A en påfallande resultatskillnad mellan de olika programmen. För samtliga delprov och för varje program är andelen elever som klarat gränsen för betyget Godkänd två tredjedelar eller större. Bäst resultat uppnås på det muntliga provet. I de fall en elev bedöms klara av fler kurser än vad som krävs för ett fullständigt gymnasieprogram kan eleven beviljas läsa ett utökat Av samtliga elever med slutbetyg hade en lika stor andel som föregående år, , beviljats utökat program. Siffran 2003 var . Samtliga nationella och specialutformade program är utformade så att de kan ge grundläggande behörighet till högskolan. har andelen tjugoåringar med grundläggande högskolebehörighet minskat . Det beror främst på att andelen tjugoåringar som fullföljt en gymnasieutbildning minskat . Slutbetyg kan som tidigare nämnts inte utfärdas om eleven saknar betyg i någon kurs. Övergång till högre studier /03 uppnådde av de elever som fick slutbetyg grundläggande behörighet till högskolan, vilket är en ökning sedan föregående läsår. Av kvinnorna nådde grundläggande behörighet jämfört av männen. För elever med svensk bakgrund var andelen medan motsvarande siffra för elever med utländsk bakgrund var . Regeringens långsiktiga mål är att av en årskull skall ha börjat studera på högskolan . Av de elever som fick slutbetyg från gymnasieskolan började direkt i högskolan, vilket är en liten minskning tidigare men en ökning jämfört då andelen legat /96. hade av 25-åringarna bosatta i påbörjat en svensk högskoleutbildning, av kvinnorna och av männen. Dessutom tillkommer ett par procent som enbart har bedrivit högskolstudier utomlands. En viktig indikator är intresset för att påbörja högre studier. SCB:s enkätstudie över gymnasieelevernas studieintresse pekar på att hälften av avgångseleverna 2002/03 planerar att börja läsa på högskolan. Det är att jämföra /98 då studieintresset var som störst. Det vanligaste skälet som uppgavs till att man inte vill studera var skoltrötthet. Bland elever som läst program som främst förbereder för fortsatta studier är övergångsfrekvensen av naturliga skäl betydligt högre än för elever med yrkesförberedande program. Attityder till skolan och samhället Många av resultaten från senaste attitydundersökning (2003) visar på en positiv attitydutveckling. Som exempel har elevernas engagemang och lust att lära stadigt ökat. Det är allt fler elever som tycker att det är meningsfullt att gå i skolan. har andelen elever som uppger att de är engagerade ökat från . Därtill känner sig fler elever nöjda med sina lärare och med undervisningen. har den upplevda stressen gått ned i åldrarna. Gymnasieskolan skall inte enbart ge eleverna kunskaper utan också främja elevernas utveckling till ansvarskännande människor som aktivt deltar i och utvecklar yrkes- och samhällslivet. bedömer att gymnasieskolan främjar denna utveckling. Enligt studien i demokratin har dagens gymnasieungdomar ungefär samma syn på demokrati och eget deltagande i samhällslivet samt vilja att påverka samhället som svensken i stort. Det föreligger dock skillnader mellan elever på olika program i fråga om kunskaper om demokrati och styrkan i samhällsengagemanget. Studien pekar även på att ungdomarna ställer höga krav på vad det innebär att vara en god vuxen medborgare. Studier visar på stora skillnader mellan elever på olika program i demokratiskt kunnande och acceptans av demokratiska värden liksom viljan att aktivt vilja påverka samhället. är utanförskapet större bland dem som inte går i gymnasieskolan. Internationellt sett har svenska gymnasieelever goda kunskaper om demokrati. Regeringens mål med verksamhetsområdet barn- och ungdomsutbildning är att öka andelen elever som når målen för utbildningen. Ett särskilt statsbidrag riktat till skolsektorn för att öka personaltätheten infördes . Bidraget avser att förbättra förutsättningarna för att höja skolans resultat i förhållande till mål uttryckta i läroplan och kursplaner genom att tillföra mer personal till skolan och fritidshemmen. Dessa förstärkningar har stor betydelse för de elever som behöver stöd för att nå målen. Satsningen på fler lärare och andra specialister har varit mycket framgångsrik 2004/05:1 UTGIFTSOMRÅDE 16 och kommunerna har ökat sin personal med sammanlagt 8 500 heltidstjänster. uppföljning av statsbidraget visar att kommunerna i stor utsträckning riktar satsningarna mot barn med särskilda behov. ansvarar för uppföljning och utvärdering av hur statsbidraget utnyttjas och kommer att slutredovisa utvärderingen . fick 1998 i uppdrag att följa utvecklingen i kommunerna och integrationen mellan förskoleklassen, fritidshemmet och . I rapporten som lämnades konstaterade att sexåringarna fått en mer kunskapsorienterad och ämnesindelad verksamhet än vad det var tänkt. Utvärderingen visar på att förskoleklassen inte ger tillräcklig plats för lek och skapande och inte är anpassad till barnens rörelsebehov. Arbetslag som är sammansatta av förskollärare, fritidspedagoger och grundskollärare behöver utrymme och tid för att arbeta långsiktigt med att utveckla innehållet i verksamheten. anser vidare att kunskapen om reformens intentioner och den reviderade läroplanens innehåll är bristfällig på förvaltnings-, verksamhets- och brukarnivå. Myndigheten för skolutveckling har på regeringens uppdrag arbetat med att främja integrationen mellan förskola, förskoleklassen, och fritidshemmet. Myndighetens insatser har syftat till att stödja kommuner att bygga broar över de diken som uppstått mellan de olika verksamheterna. Insatserna har också syftat till att tydliggöra uppdraget i läroplanerna samt att ge konkreta exempel på olika arbetssätt och metoder för att utveckla det pedagogiska innehållet. Insatserna har genomförts i projektet bygga broar i form av informationsinsatser och kompetensutveckling i sammanlagt åtta kommuner . Slutbetygen i har under en rad år blivit allt bättre. Den preliminära betygsstatistiken från , som publicerades , visar dock på en marginell försämring. Enligt betygsstatistik hade elever med utländsk bakgrund bättre resultat från än . Ökningen av meritvärdet är litet men det är en positiv trend. Skillnaden är dock fortfarande stor jämfört med elever med svensk bakgrund. sammanställning av de nationella ämnesproven för årskurs 2003 visar att flickor med 2004/05:1 UTGIFTSOMRÅDE 16 utländsk bakgrund presterade bättre än pojkar med svensk bakgrund i ämnet svenska. har andelen gymnasieelever som fullföljer studierna minskat som andelen 20-åringar med grundläggande högskolebehörighet sjunkit. Regeringen har vidtagit ett flertal åtgärder för ökad måluppfyllelse och för att stödja kommunerna som har ansvar för att ge alla elever en bra skolgång. skall en elev i nionde årskursen som inte kan få betyg i ett ämne eller ämnesblock, p.g.a. att målen i kursplanen inte uppnåtts, få ett skriftligt omdöme. Ett förslag att motsvarande skriftliga omdömen skall lämnas till elever vid samtliga betygstillfällen bereds inom . Avsikten med att lämna ett skriftligt omdöme vid än i årskurs 9 är att eleven skall få en klar uppfattning om vilka mål som uppnåtts och vad som fattas för ett godkänt betyg. I skolor i segregerade områden finns ofta en överrepresentation av elever som har svårigheter att nå målen för utbildningen. Regeringen har därför givit Myndigheten för skolutveckling i uppdrag att arbeta för förbättrad skolverksamhet i dessa områden. Även de förslag som presenteras i gymnasiepropositionen syftar till en ökad måluppfyllelse. Reformering av det individuella programmet är i detta sammanhang särskilt viktigt. Satsningen på det individuella programmet där alla elever skall erbjudas heltidsstudier syftar till att öka andelen elever som fullföljer en gymnasieutbildning. Som systemet fungerar kan de studiemöjligheter som står till buds för elever med individuella program skilja sig så mycket mellan olika kommuner att det är tveksamt om principen om lika tillgång till likvärdig utbildning kan sägas vara upprätthållen. på ett individuellt program går knappt hälften av eleverna vidare till ett nationellt eller specialutformat program och av eleverna lämnar gymnasieskolan helt. Enligt regeringens mening är det viktigt att stärka gymnasieskolans förutsättningar att direkt i anslutning till möta och fånga upp de elever som saknar behörighet att söka ett nationellt program. De medel som regeringen har föreslagit syftar till att höja kvaliteten på individuella program, bl.a. genom att eleverna får en rätt till heltidsstudier. Dessa medel skall tillföras det generella statsbidraget till kommunerna. Därmed ökar också förutsättningarna för en högre fullföljandegrad respektive övergångsfrekvens till högskolan. Skolans mål är att stimulera människor att utveckla sina kunskaper. Dagens kursbetyg innebär att elever betygssätts på varje enskild kurs men inte på kunskaperna i ämnet som helhet. Varje kursbetyg följer eleven och förs in i slutbetyget, vilket skapar stress hos både elever och lärare. Regeringen föreslår att ämnesbetyg ersätter kursbetyg i gymnasieskolan samt att kortare kurser än 100 gymnasiepoäng, med undantag för fyra kärnämneskurser, som regel inte skall förekomma. Därmed kan den stress många elever upplever i skolan minska. Fokus flyttas från kursen till hur väl eleven behärskar ämnet i sin helhet.