prop · GS0380 · 2005-03-22 00:00:00 — som det är av vikt att denna forskning bedrivs inom många olika discipliner är det av betydelse att kunskapssökandet sker över ämnesgränserna. Samarbete mellan forskare med olika ämnestillhörigheter kan därför ytterligare bidra till den mångsidiga belysning som välfärdsproblemen kräver. Inom hela välfärdsområdet efterfrågas allt oftare s.k. interventions- forskning. Sådan forskning studerar vilka effekter som olika välfärdspolitiska åtgärder har för den enskilde inom t.ex. , sjukvården eller inom institutionsvården. Interventionsforskning kan bedrivas på ett kostnadseffektivt sätt genom att den kopplas till redan planerade insatser. Regeringen menar att det är positivt om forskare, myndigheter och praktiker samarbetar kring den här typen av forskningsprojekt. Regeringen menar vidare att forskningen om hälsa, välfärd och sociala frågor måste bidra till framställningen av könsspecifik kunskap och avser därför att följa kunskapsutvecklingen inom detta område. har haft regeringens uppdrag att analysera hälso- och sjukvården samt ur ett jämställdhetsperspektiv. Utvärderingarna visar på ett antal utvecklingsmöjligheter och kunskapsluckor, t.ex. vad gäller behandlingspraxis utifrån kvinnors och mäns olika behov. för arbetsliv och socialvetenskap (FAS) är huvudfinansiär för forskningen inom välfärdsområdet, men även andra myndigheter och aktörer bidrar med finansiering. Mångfalden av forskningsfinansiärer är en styrka för området, bl.a. för att forskningen kommer närmare den praktiska verksamheten. Även kraftsamling och prioritering är viktigt och regeringen ser därför positivt på samarbete mellan olika aktörer. Forskning om ohälsa och sjukfrånvaro God hälsa är av avgörande betydelse för människors livskvalitet. Att skapa förutsättningar för god hälsa för alla medborgare är därför en av politikens viktigaste uppgifter. God hälsa bidrar dessutom till ekonomisk hållbar tillväxt och samhällelig utveckling. Det stora antalet sjukskrivna arbetstagare är därför oroväckande både ur ett socialt och ekonomiskt perspektiv. För att uppnå ökad hälsa i arbetslivet har regeringen utarbetat ett s.k. 11-punktsprogram. Förbättrad statistik och forskning inom ohälso- området är en av de åtgärder som lyfts fram. Under såväl 2003 som 2004 har för arbetsliv och socialvetenskap (FAS) tilldelats för interventionsforskning om sjukskrivning. har rådet på eget initiativ utlyst programstöd för interventionsforskning. Ett annat exempel på insats relaterad till hälsa i arbetslivet är den Prop. 2004/05:80 databas med longitudinella data som skapas vid (SCB). Databasen, som tillkommer efter förslag från Utredningen om analys av hälsa och arbete (SOU 2003:13), skapar förbättrade möjligheter till forskning och uppföljning inom området arbete och hälsa. Nämnda insatser har bidragit till att stärka forskningen om ohälsa och sjukfrånvaro. Utredningar och rapporter pekar dock på behov av ytterligare satsningar. Regeringen menar därför att ytterligare medel bör tillföras FAS för försäkringsmedicinsk forskning om ohälsa och sjukfrånvaro, se avsnitt 5.1. Enligt en utförd utvärdering International Evaluation of , () håller den svenska folkhälsovetenskapliga forskningen generellt sett en mycket god kvalitet och inom några områden är man i den absoluta forskningsfronten. Utvärderingen efterlyser dock fler studier med utgångspunkt i de 11 nationella målområdena för folkhälsopolitiken som definieras i propositionen Mål för folkhälsan (prop. 2002/03:35) samt studier av hälso- och sjukvårdssystemens funktion och ekonomi. Vidare finner utvärderingen att en för liten del av forskningen ägnas åt vilka metoder och insatser som fungerar i det praktiska arbetet, dvs. Resultatet av utvärderingen kommer att ligga till grund för det fortsatta statliga stödet av svensk folkhälsoforskning. () konstaterar i rapporten problem och åtgärder (SBU rapport ) att ca 2,5 miljoner svenskar är överviktiga och att en halv miljon lider av fetma. För att förbättra möjligheterna för medicinsk och folkhälsovetenskaplig forskning om övervikt, kost och motion avser regeringen att tilldela FAS särskilda medel, se avsnitt 5.1. Forskning om kulturens betydelse för folkhälsan har uppmärksammats . För att öka kunskapen inom detta område har regeringen för avsikt att tillföra särskilda medel, se avsnitt 5.1. Vid myndigheten () bedrivs forskning inom områdena stress och återhämtning, arbete och hälsa, psykosomatik, migration och hälsa, självmordsproblematik samt barn och trauma. Arbetet bedrivs i nära samverkan med , myndigheter på folkhälsoområdet, frivilligorganisationer och närings- livet. IPM:s verksamhet finansieras till via ett särskilt förvaltningsanslag i statsbudgeten, ca 15 miljoner , samt via externa forskningsbidrag. I enlighet med det förvaltningspolitiska programmets intentioner om fortsatt renodling av den statliga verksamheten har regeringen uppdragit åt Statskontoret att utreda och föreslå andra organisationsformer för myndigheten. En rapport (Statskontoret 2004:31) lämnades till regeringen och bereds i . Forskning om hälso- och sjukvård För att möta de framtida utmaningar som hälso- och sjukvården står inför behövs kunskapsutveckling inom flera strategiska områden, t.ex. om prevention kan minska behoven av sjukvård samt i vilka fall läkemedel eller andra behandlingsformer utgör det mest lämpliga alternativet. behövs också mer kunskap om hur hälso- och sjukvårdens system fungerar och kan utvecklas, bl.a. kunskap om de organisations- förändringar och nya driftsformer som har ökat i omfattning det senaste För att trygga en offentligt finansierad hälso- och sjukvård av hög kvalitet krävs att välfärdsresurserna används så effektivt som möjligt. Hälsoekonomisk forskning kan bidra med kunskap på detta område. att bedöma kvalitet, samhällsrelevans och omfattning av den hälsoekonomiska forskningen som bedrivs i har regeringen gett för arbetsliv och socialvetenskap (FAS) i uppdrag att genomföra en kartläggning och utvärdering av området. () arbetar med att vetenskapligt utvärdera sjukvårdens metoder ur ett samlat medicinskt, ekonomiskt, etiskt och socialt perspektiv. SBU har också en viktig uppgift i att upptäcka kunskapsluckor inom de områden som utvärderas. När sådana kunskapsluckor identifieras bör myndigheten kunna medverka till att forskare kan avsätta tid för att skriva ansökningar om En förutsättning är då att ansökningarna är fokuserade på områden där SBU bedömer att ytterligare forskningsinsatser är behövliga, samt att ansökningarna prövas i konkurrens på sedvanligt sätt inom de forskningsfinansierade myndigheterna. Forskning om social utsatthet och missbruk De mest utsatta i samhället saknar ofta resurser för att kommunicera sina behov till myndigheter och offentlig verksamhet. Ett exempel på en sådan utsatt grupp är de hemlösa. Forskning kan bidra till att förbättra situationen för dessa individer genom att samla in, analysera och sprida kunskap om deras liv och levnadsförhållanden. konstaterade bl.a. i sitt betänkande Att motverka hemlöshet (SOU 2001:95), att forskning kring hemlöshet var ett eftersatt område och att kunskapen om hemlöshet måste öka, t.ex. genom lokalt kartläggnings- haft regeringens uppdrag att ge stöd till sådant lokalt utvecklingsarbete. satsas ytterligare på detta (SiS) har finansierat forskning om vård av missbrukare och vård av unga. forskning som SiS finansierade , till ett belopp av , har utvärderats av internationella Utvärderingen visar bl.a. att antalet studier om orsaker och effekter behöver bli fler. Regeringen menar att den forskning som SiS finansierar har en viktig roll att fylla genom att fungera som en länk mellan teori och praktik. Den utvärdering som genomförts lägger en god grund för en fortsatt hantering och utveckling av detta stöd. Utvecklingen inom EU när det gäller starkt påverkat den svenska alkoholpolitiken och de snabba förändringarna gör det angeläget att kontinuerligt uppgradera befintlig Forskningen om alkoholkonsumtion och dess sociala och medicinska konsekvenser är därför ett angeläget forskningsområde. ramen för den nationella handlingsplanen för att förebygga alkoholskador (prop. 2000/01:20) har regeringen avsatt medel för forskning vid bl.a. och drogforskning (SoRAD) vid . 2003 har regeringen avsatt totalt ca för olika I den nationella narkotikahandlingsplanen (prop. 2001/02:91) anges de Handlingsplanen anger bl.a. att kunskapen om sambanden mellan riskfaktorer och missbruk behöver utvecklas. Viktiga frågor som behöver besvaras är hur sambanden ser ut mellan socioekonomisk bakgrund, etnicitet, utanförskap och drogrelaterade problem samt om det finns något samband mellan en rapporterad ökad psykisk ohälsa bland ungdomar och det ökande drogmissbruket. Vidare bör forskning som kan bidra till att utveckla missbrukarvårdens innehåll och kvalitet prioriteras. Inom ramen för narkotikahandlingsplanen satsas 2004 totalt på forskning. att följa resultaten från denna satsning. Forskning om funktionshinder och handikapp Målet för regeringens handikappolitik är att personer med funktionshinder skall kunna delta i samhällslivet på samma villkor som Politiken utgår från ett medborgarperspektiv med utgångspunkt i mänskliga rättigheter och fastslogs i den nationella handlingsplanen för 1999/2000:79). genomsyra alla delar av regeringens politik och därmed alla För att få lärdom om i vilken utsträckning den nya handikappolitiken realiseras ute i samhällslivet behövs kunskap inom alla samhällsområden om diskriminering, tillgänglighet, bemötande och möjligheten till En särskilt utsatt grupp som det behövs mer kunskap om är de psykiskt funktionshindrade. Ett forsknings- och utvecklingsområde med stor tillväxtpotential är hjälpmedel och projektet för alla. Ny teknik kan innebära att vardagens villkor förbättras väsentligt för ett stort antal personer. faktum att befolkningen lever allt längre och att en allt större del av befolkningen kommer att bestå av äldre personer ökar också behovet av denna typ av FoU. Regeringen menar att det inom detta område kan finnas goda kommersiella möjligheter för svenska aktörer. för arbetsliv och socialvetenskap (FAS) har ett samordningsansvar för forskning om handikapp och funktionshinder, vilket bl.a. inneburit att man haft regeringens uppdrag att göra en utvärdering av forskningsområdet samt ta fram ett forskningsprogram. För att stärka forskningen inom området beslutade regeringen att under 20012002 tillföra FAS . samlade stöd av forskning om handikapp och funktionshinder till 16 Analyser av forskningen inom handikappområdet har visat ett ökat behov av insatser. Exempel på sådana analyser är det forskningsprogram som FAS presenterade samt remissinstansernas svar på detsamma, liksom redovisning till regeringen rörande svensk forskning om mänskliga rättigheter, där rådet uppmärksammar att det saknas studier om diskriminering p.g.a. funktionshinder. arrangerade flera statliga finansiärer gemensamt en idéinventering med en efterföljande konferens rörande forskning om handikapp och funktionshinder. Diskussioner förs om gemensamma Regeringen ser positivt på detta initiativ till Kunskap är av stor betydelse för utvecklingen av ett tillgängligt samhälle där funktionshindrade kan delta på samma villkor Forskning om barn och ungdomar Regeringens barnpolitik syftar till att anda och intentioner skall genomsyra alla delar av politiken och samhället (skr. 2003/04:47). Ungdomspolitiken syftar till att stärka ungdomars ställning Formerna för detta behandlar regeringen i propositionen Makt att bestämma rätt till välfärd (prop. 2004/05:2). Forskningen om barn och ungdomar har en central roll genom att dels studera deras levnadsförhållanden, dels följa det praktiska Det är viktigt att barn och ungdomar själva får komma till tals som kunskapskälla i de studier som fortsätter därför regeringens stöd till en undersökning av pojkars och flickors levnadsförhållanden. delområden som också behöver studeras är utbildning, arbete, fritid, fysisk och psykisk hälsa, sexualitet, sociala relationer samt barns och ungdomars delaktighet och inflytande. Vidare finns det behov av kunskap om olika aspekter på vuxenblivande och etablering i Barn och ungdomar i har generellt sett goda En del barn och ungdomar lever dock i utsatta miljöer och det är angeläget att kunskapen om sådana levnadsvillkor Tvärvetenskapliga studier där forskarna samlar in data från ett stort antal individer är särskilt lämpliga för detta Det s.k. (se avsnitt 6.2) kan bli en källa till kunskap om barns och ungdomars levnadsförhållanden. Regeringen menar att forskningen om barns och ungdomars liv och levnadsvillkor kan och bör ge viktiga bidrag till samhällets utformning. samband med omorganisationen av det statliga forskningsfinansierings- systemet övertog FAS det finansieringsansvar för ungdomsforskningen som tidigare legat på dåvarande Humanistisk- samhällsvetenskapliga forskningsrådet (). Enligt en utvärdering av ungdomsforskningen in 19952001 (FAS rapport ) finns det ett antal utvecklingsmöjligheter för denna forskning. kunna gynnas genom att olika samordningsaktiviteter genomförs på Av denna anledning bedömer regeringen att för arbetsliv och socialvetenskap (FAS) bör ha ett Prop. 2004/05:80 samordningsansvar för både barn- och ungdomsforskningen. ansvar innebär liksom tidigare ett visst finansieringsansvar, men betyder dessutom att rådet genom olika aktiviteter skall bidra till kommunikation och samverkan mellan berörda intressenter. Regeringen föreslår att särskilda medel bör avsättas för forskning om barns hälsa i ett samhällsperspektiv, se avsnitt 5.1. En hög andel av befolkningen är äldre och denna andel kommer att växa. Forskning om äldre, åldrande, anhöriga och närstående, samt om vård och omsorg för äldre är därför ett angeläget forskningsområde. Kunskap behövs bl.a. om utvecklingen av äldres levnadsförhållanden och om hur resurserna inom vården och omsorgen av äldre används på ett effektivt sätt. Det behövs också kunskap om hur förändringarna i den åldrande populationens egenskaper påverkar demografin. Kunskap om förändringar i dödlighet och sjuklighet är angeläget, liksom kunskap om samband mellan dödlighet, ohälsa och försämrad funktionsförmåga. I samband med den äldrepolitiska handlingsplanen som antogs av 1998 (prop. 1997/98:113) inrättades två . Vidare anslogs statliga stimulansbidrag för etablering och stöd till lokala och regionala forsknings- och utvecklingscentrum. Det anslogs också medel för uppbyggnad av longitudinella områdesdatabaser inom äldreområdet. Genomgående inom den offentliga sektorn har regeringen en strävan att öka verksamheternas utveckling och användning av ny kunskap. Den övergripande målsättningen är att alla medborgare skall ha rätt till åtgärder som baserar sig på forskning, beprövad erfarenhet och brukarperspektiv. har det därför skett ett antal stora satsningar på att finansiera forskning, samt på att överföra information till och från den praktiska verksamheten. har på regeringens uppdrag givit nationellt stöd till kunskapsutveckling inom . Inom ramen för detta projekt har man startat ett antal fullskaleförsök till s.k. socialtjänstuniversitet. Dessa skall integrera praktik, utbildning och forskning. Försöksverksamheterna har tilldelats och håller på att utvärderas. Ett ytterligare stöd till kunskapsutvecklingen inom är bildandet av metoder i socialt arbete (IMS) vid . Staten har tillskjutit för ändamålet. Institutets uppdrag är att bidra till en fortlöpande utveckling och spridning av kunskapsbaserade metoder och arbetsformer inom inklusive den kommunala hälso- och sjukvården. Inom äldreområdet har regeringen gjort betydande satsningar på lokal och regional FoU. Inom ramen för den nationella handlingsplanen för äldrepolitiken (prop. 1997/98:113) beviljades stimulansmedel för Prop. 2004/05:80 uppbyggnad och utveckling av regionala FoU-center. handlingsplanen för hälso- och sjukvården (prop. 1999/2000:149) bedömdes det vara angeläget att förlänga satsningen. Sammantaget har fördelats på 20 FoU-centra 2004. Regeringen anser att det är angeläget att huvudmännen gör fortsatta satsningar på de FoU-centrum som byggs upp med det tidsbegränsade statliga stödet. Ett eventuellt fortsatt statligt stöd för denna FoU-verksamhet avser regeringen att ta ställning till när slutliga utvärdering av satsningarna redovisats . 9.7Forskning om utbildning och lärande Kunskap framstår alltmer som en avgörande faktor för såväl enskilda individers utveckling och självförverkligande som för en positiv samhällsutveckling i stort. I arbetslivet ökar kunskapsinnehållet och därmed kraven på individens förmåga att under yrkeslivet regelbundet ta till sig nya kunskaper. Allt fler utbildas allt längre och under olika faser i livet. Det livslånga lärandet ersätter tidigare uppdelning av individens utveckling i en utbildningsperiod och en yrkesaktiv period. Utbildningssektorn har vuxit snabbt och kraftigt. har förutsättningar för lärarnas och skolledarnas arbete förändrats. Lärarna skall t.ex. inte bara självständigt utforma och utveckla undervisningen utifrån läroplanens krav, utan också utvärdera, följa upp och redovisa resultaten. Detta förutsätter ökad förmåga till teoretisk reflektion över arbetet, fördjupade ämneskunskaper och ämnesdidaktisk kunskap samt god kontakt med forskning. Inom förskoleverksamhet och skolbarnomsorg fokuseras allt mer det pedagogiska innehållet i verksamheten och kunskapskraven ökar på lärarna. skapar det mångkulturella samhället med många språk och kulturer nya utmaningar för hela utbildningsväsendet. Frågor som rör utbildningskvalitet och lärarnas roll är också i fokus i flera internationella sammanhang, t.ex. inom EU:s Lissabonprocess. Ovanstående utveckling ökar behovet av forskning om utbildning och lärande, inte minst vad gäller det informella lärandet och lärande i relation till ålder. I de kunskapsstrategier som och Myndigheten för skolutveckling lämnat till regeringen inför den forskningspolitiska propositionen lyfts flera angelägna kunskapsbehov inom skolsektorn fram, bl.a. styrnings- och organisationsfrågor inom skolområdet, personalens yrkeskompetens och professionalism samt den sociala, kulturella och ekonomiska kontextens betydelse för lärandet. Efter förslag i propositionerna En förnyad lärarutbildning (prop. 1999/2000:135) och Forskning och förnyelse (prop. 2000/01:135) inrättades () inom , med uppdrag att stödja utbildningsvetenskaplig forskning av högsta kvalitet och att särskilt fördela medel till forskning och forskarutbildning som bedrivs i anslutning till lärarutbildning och som svarar mot behov inom lärarutbildningen och den pedagogiska yrkesverksamheten. förfogande ställdes forskningsmedel som successivt ökat till . Genom att den kraftfulla satsningen på utbildningsvetenskaplig forskning kanaliseras genom UVK finns möjlighet att göra en samlad, nationell bedömning av de forskningsprojekt som skall bidra till att flytta fram kunskapsfronten. Detta är viktigt för att skapa balans mellan olika forskningsområden inom den utbildningsvetenskapliga forskningen samt för att säkra forskningens kvalitet och legitimitet. Insatserna av UVK och berörda lärosäten har inneburit att utbildningsvetenskapliga forskningsmiljöer av större storlek växt fram inom flera lärosäten. Den tidigare mycket splittrade utbildnings- vetenskapliga forskningen har också börjat knytas samman genom forskarnätverk och genom forskarskolor som bedrivs i samverkan mellan flera lärosäten. Anknytningen till internationell forskning inom området har främjats genom rese- och konferensbidrag. Den fortsatta uppbyggnaden av det utbildningsvetenskapliga området måste rymma såväl grundforskning som mer tillämpad forskning. Utvecklingen av området förutsätter insatser från både UVK och från universitet och högskolor. Framför allt kan lärosäten med lärarutbildning bidra genom att prioritera den forskning som har anknytning till lärarutbildningen och det utbildningsvetenskapliga forskningsfältet. De särskilda organen för lärarutbildning vid lärosäten som bedriver lärarutbildning har här en särskilt viktig roll. För att stimulera det lokala prioriteringsarbetet är forskningsmedlen från UVK förenade med ett krav på att de universitet och högskolor som är mottagare av medlen också skall satsa betydande egna resurser. UVK genomför en särskild satsning på praxisnära grundforskning i anslutning till professionella verksamheter inom det utbildningsvetenskapliga området. har nio nätverk och centrumbildningar inom detta forskningsfält beviljats bidrag. Det är angeläget att förstärka utbildningssektorns forsknings- anknytning och att utveckla samarbetet mellan skola och högskola. En väg för att främja kontakter mellan forskning och praktik är den verksamhetsförlagda delen av lärarutbildningen. Det behövs också fortsatt utveckling av formerna för kunskapsöverföring och olika insatser som möjliggör för yrkesverksamma lärare att få forskarutbildning eller delta i forskningsprojekt. I sammanhanget har kommunerna ett viktigt ansvar som arbetsgivare och det är glädjande att flera kommuner redan samverkar med högskolorna om forskarskolor eller forskartjänster på deltid för lärare. De regionala utvecklingscentrum för lärarutbildning som är knutna till varje lärosäte med lärarutbildning har också en viktig roll för att främja samverkan mellan skola och högskola och ge den utbildningsvetenskapliga forskningen en lokal förankring. I samman- hanget bör nämnas att utbildningssektorn förutom en starkare forskningsanknytning också behöver ett aktivt utvecklingsarbete av hög kvalitet. Myndigheten för skolutveckling har ansvaret för att stödja viktiga utvecklingsprojekt som främjar målen för skolan. Regeringen bedömer att det utbildningsvetenskapliga forsknings- området är av strategisk betydelse även . Den särskilda satsning på utbildningsvetenskap som tillkom efter förslag i den förra forskningspolitiska propositionen bör fortsätta under 20052008. Inom ramen för satsningen är det angeläget att lärarutbildningens Prop. 2004/05:80 forskningsanknytning och forskning med direkt anknytning och relevans för lärarnas yrkesutövning fortsätter att stärkas. Som framgår av avsnitt 6.4.3 gör regeringen därför bedömningen att 2008 bör tillföras för ökat stöd till utbildningsvetenskaplig forskning med anknytning till pedagogisk yrkesverksamhet. pågår en utvärdering av (UVK:s) stöd till utbildningsvetenskaplig forskning och av organisationen för stöd till sådan forskning. I utvärderingen ingår bl.a. att analysera hur Utbildningsvetenskapliga kommitténs finansiering påverkat fördelningen av forskningsmedel mellan praxisnära forskning och annan forskning inom det utbildningsvetenskapliga området samt att belysa hur kommunernas och skolsektorns forskningsbehov har tillgodosetts. Regeringen avser därefter att återkomma i frågor som rör utvecklingen av den utbildnings- vetenskapliga satsningen. 9.8Kommunal forskning och utveckling Lärande och kompetensutveckling är en viktig del av den kommunala verksamheten. Parallellt med regeringens utveckling av regionala högskolor har kommuner och landsting gjort en ökad satsning på forskning och utveckling, bl.a. i form av uppdragsverksamhet, stipendier och forskningsanslag till högskolor och universitet. De har också utvecklat egen FoU-verksamhet. finns ett 80-tal lokala och regionala forskningsmiljöer, huvudsakligen med mångvetenskapliga inriktningar mot kommunala kärnverksamheter som hälso- och sjukvård eller socialtjänst. De är både producenter av ny kunskap och mötesplatser för forskare och praktiker. (dir. 2002:66) framhåller i sitt slutbetänkande Innovativa processer (SOU 2003:90) forskningen som en viktig stimulator till innovativa processer i kommuner och landsting. Unik tillgång till studieobjekten, möjlighet att generera egen kunskap samt förutsättningar för dialog med universitet och högskolor nämns som argument för kommuner att bedriva egen forskning vid FoU-centra.