prop · GS031d5 · 2005-01-01 00:00:00 — Målsättningen är att de ekonomiska förutsättningarna för dessa organisationer skall förbättras. Enligt är erfarenheterna av tillämpningen av systemet med statsbidrag till frivilligorganisationer goda. Kriminalvården deltar i flera rättskedjeprojekt som syftar till snabbare lagföring. har regeringen i en rad myndighetsgemensamma uppdrag uppdragit till att tillsammans med andra 2004/05:1 UTGIFTSOMRÅDE 4 myndigheter i rättskedjan utreda samverkansformer och lämna förslag på åtgärder som kan bidra till ett effektivare resursutnyttjande för rättsväsendet som helhet. Kriminalvården är en del av rättskedjan. För att de enskilda och de sammanlagda resultaten skall bli så goda som möjligt, är det viktigt att var och en av myndigheterna ser sin roll i rättskedjan och på så sätt underlättar övriga myndigheters insatser. Regeringen ser det som angeläget att kriminalvården såväl internt som av andra myndigheter i rättskedjan betraktas som en del av denna. En positiv utveckling i detta avseende kan dock skönjas. För att kriminalvårdens insatser under verkställigheten av påföljder skall få avsedd effekt måste de utgöra en del i en större helhet. Kriminalvården skall därför fortsätta utvecklingen av samarbetet med kommunerna och andra huvudmän i samhället. Allmänt om verksamhetsområdet och mål Målet för verksamhetsområdet verksamhet är att skadeverkningarna av brott skall minska. Många av rättsväsendets myndigheter har ett ansvar att bidra i brottsofferarbetet. En särställning har , som är den myndighet som har ett övergripande ansvar för brottsofferfrågor i rättsväsendet. har till uppgift att främja brottsoffers rättigheter, behov och intressen. Myndigheten skall pröva ärenden om brottsskadeersättning och ärenden om bidrag från brottsofferfonden samt genom information verka för att berörda får kännedom om möjligheterna till brottsskadeersättning och till bidrag från fonden. De mål som regeringen bestämt för verksamhetsgrenen Brottsskadeärenden är att ansökningar om brottsskadeersättning skall prioriteras och handläggas så snabbt som möjligt med hänsyn till den utredning som är erforderlig i det enskilda ärendet. Utbetald ersättning skall i så stor utsträckning som möjligt återkrävas från skadevållaren. Målen för Brottsofferfonden är att de organisationer och projekt som bedöms kunna tillföra brottsoffer störst nytta skall beviljas bidrag. Projekt inriktade mot våld mot kvinnor, brott mot barn och ungdomar och brott med rasistiska, främlingsfientliga eller homofobiska inslag skall prioriteras. För verksamhetsgrenen Information har regeringen bestämt att skall tillhandahålla information som syftar till att sprida kunskap om brottsofferfonden och om projekt genomförda med bidrag från fonden. Brottsofferfonden skall tillhandahålla information som bidrar till att de som är berättigade till brottsskadeersättning får det. Myndigheten skall därvid särskilt beakta att brottsoffer med bristande kunskaper i svenska språket kan ha ett särskilt behov av information. De senaste årens ökningar av inkomna ansökningar om brottsskadeersättning har fortsatt även . Detta år ökade antalet ansökningar med jämfört med . Den totala mängden ansökningar var 9 299. Även antal avgjorda ärenden har ökat. Eftersom antalet inkomna ärenden ökar i större utsträckning än antalet avgjorda ärenden ökade ärendebalansen med . I de allra flesta fallen var handläggningstiderna för ärendena om brottsskadeersättning kortare än . Totalt avgjordes av ärendena . inkom 322 omprövningsärenden. Myndigheten gjorde 299 omprövningar , varav 45 ledde till att ursprungsbeslutet ändrades. I 18 fall ändrades beslutet på grund av att det tidigare varit felaktig och i övriga fall på grund av att nya omständigheter förändrade den tidigare bedömningen. Att antalet inkomna ansökningar om brottskadeersättning fortsätter att öka kan bero på en större kännedom bland brottsoffer om möjligheten att få ekonomisk kompensation för det lidande som man fått utstå. Regeringen är positiv till denna utveckling. De förhållandevis få omprövningsärenden som inkommer och som änd- ras tyder på att de avgöranden som fattas håller en god kvalité. Detta trots att myndigheten avgör så stor del av ärendena från ansökningstillfället. Regeringen anser att det är viktigt att myndigheten bibehåller den höga kvalitén i de avgöranden som fattas. Storleken på den utbetalda brottsskadeersättningen har, liksom antalet ansökningar, ökat . betalades ut i brottsskadeersättning. betalades nästan ut i brottsskadeersättning. har dock storleken på utbetald ersättning minskat något. Motsvarande summa föregående år var . En viktig uppgift för är att återkräva utbetald ersättning från den gärningsman som orsakade brottsoffrets skada. Denna regressverksamhet har ökat kraftigt . betalades ca in till i regressintäkter från olika gärningsmän. Regressintäkterna ökade med jämfört med . Trots att den totala utbetalade brottsskadeersättningen har minskat något har alltfler brottsoffer fått ekonomisk kompensation för sitt lidande. Det är en positiv utveckling. Re- geringen ser även positivt på den regressverksamhet som bedriver. Att gärningsmän som har orsakat skada i större utsträckning själva får betala för denna skada är betydelsefullt ur många aspekter, inte minst för brottsoffret. Brottsofferfonden tillförs medel främst genom en avgift på från dem som har dömts för brott där fängelse ingår i straffskalan. Fonden tillförs även medel från dem som avtjänar straff i form av intensivövervakning med elektronisk kontroll. Den dömde kan åläggas att betala en 2004/05:1 UTGIFTSOMRÅDE 4 avgift till fonden om per dag under verkställigheten, dock högst . Antalet ansökningar om bidrag från brottsofferfonden var 669 , varav 411 beviljades bidrag. Fondens intäkter genom avgifter uppgick till nästan . inkom 650 ansökningar, varav 356 beviljades bidrag. Av de beviljade medlen avsåg forskningsverksamhet, verksamhetsstöd, försöks- och utvecklingsverksamhet, utbildningsverksamhet och informationsverksamhet. har regeringen valt vissa områden som skall prioriteras vid beviljande av bidrag från brottsofferfonden. Dessa var våld mot kvinnor, brott mot barn och ungdomar, offer för rasistiska, främlingsfientliga eller homofobiska brott. Totalt beviljades till projekt inriktade på våld mot kvinnor, till projekt inriktade på brott mot barn och ungdomar och till projekt inriktade på offer för homofobiska brott. Inte heller detta år har något projekt inriktat på offer för rasistiska eller främlingsfientliga förtecken beviljats finansiering. Antalet beviljade ansökningar om bidrag från brottsofferfonden har ökat och därmed har fler föreningar, organisationer och andra organ givits möjlighet att starta projekt och andra verksamheter som gagnar brottsofferarbetet. Det arbete som härigenom kommer till stånd fyller en viktig funktion för arbetet med att synliggöra brottsoffrens ställning och förbättra samhällets totala insatser gentemot brottsoffren. Regeringen vill dock betona vikten av att myndigheten vidtar åtgärder i syfte att projekt inriktade på offer för rasistiska eller främlingsfientliga förtecken kan beviljas finansiering. har bedrivit ett omfattande och aktivt informationsarbete. Myndighetens skriftliga informationsmaterial sprids genom ett alltmer utvecklat samarbete med polis, åklagare, domstolar och de ideella 2004/05:1 UTGIFTSOMRÅDE 4 Skriftligt material finns nu på nio främmande språk. Därutöver har myndigheten deltagit i olika former av utbildningar tillsammans med andra aktörer ur rättsväsendet. har även arrangerat utbildningar, seminarier och temadagar för att sprida brottsofferkunskap till framför allt myndigheter inom rättsväsendet, men även till andra myndigheter och organisationer. För att säkerställa en god kännedom om möjligheterna att ansöka om brottsskadeersättning och bidrag från brottsofferfonden är det viktigt att det finns tillgänglig och relevant information om detta. Därför är det angeläget att det finns sådan information hos de myndigheter som kommer i kontakt med brottsoffer. Här har alla myndigheter inom rättsväsendet ett ansvar att se till att det finns fungerande rutiner för att sprida denna information. Regeringen ser positivt på de insatser som gjorts och vill betona vikten av att myndigheterna strävar efter förbättrade rutiner kring denna informationsspridning. har tillsammans med rättsväsendets myndigheter slutfört och redovisat regeringens uppdrag att utveckla handlingsplaner om brottsofferfrågor. har även tillsammans med arbetat med regeringens uppdrag att etablera vittnesstödsverksamhet vid landets tings- och hovrätter. Detta uppdrag har slutförts och redovisats . Det är viktigt att myndigheterna i rättsväsendet samverkar kring gemensamma frågor och problem i brottsofferarbetet. finns en modern och i huvudsak ändamålsenlig lagstiftning som tillgodoser brottsoffrens intressen i olika led i rättsprocessen och rättskedjan. Nyckeln till att förbättra ytterligare för brottsoffer ligger inte alltid i att förändra den gällande lagstiftningen. Många förbättringar kan göras inom ramen för befintligt regelverk genom att myndigheterna i ännu större utsträckning samverkar kring brottsofferfrågor. Här kan mycket fortfarande göras och regeringen kommer att följa myndigheternas arbete med detta. har förhandlingar förts inom EG om ett förslag till direktiv om ersättning till brottsoffer som kommissionen lade fram 2002 (Rådets direktiv /80/EG). har direktivet antagits av rådet. Innebörden av direktivet är bl.a. att alla medlemsstater skall införa ett system för statlig ersättning till brottsoffer. Vidare skall visst samarbete ske mellan myndigheter i de olika staterna för att underlätta förfarandet för den som söker ersättning efter att ha drabbats av brott i en annan medlemsstat än den där han eller hon normalt vistas. har vid en internationell jämförelse tämligen generösa regler i brottsskadelagen (1978:413) och har arbetat aktivt för att stödet till brottsoffer skall förstärkas på europeisk nivå. Direktivet utgör en viktig del i det angelägna arbetet med att förbättra situationen för den som drabbats av brott. Med anledning av direktivet kan vissa lagändringar förväntas ske, främst vad gäller ersättning till brottsoffer i gränsöverskridande fall. bedömning är att verksamhetsmålet har uppnåtts. Antalet polismyndighetsärenden har ökat något. Förändringen beror till stor del på att antalet utfärdade pass har ökat med nästan 21 000, , medan antalet handräckningar har minskat med drygt 17 600, vilket är en fortsatt trend . Utvecklingen av antalet ärenden varierar mellan polismyndigheterna. Genomströmningstiden har fortsatt att minska om än blygsamt. påpekar att värdet av att mäta genomströmningstiden kan ifrågasättas då den inte speglar handläggningstiden eller med vilken snabbhet och kvalitet som ärendena handlagts. att ses över i samband med översynen 2004 av polisens resultatredovisning. De senaste årens utveckling inom verksamhetsgrenen har fortsatt. Det har inneburit att ytterligare åtgärder har vidtagits när det gäller bl.a. handläggning av polismyndighetsärenden, datoriseringen av delgivningsregistret och hanteringen av hittegods, möjligheterna att använda Internet vid kontakter med polisen samt servicefunktionerna i telefonväxeln. Vid flera myndigheter har även en fortsatt personalförstärkning skett genom att personalresursen utökats eller genom olika kompetenshöjande åtgärder för befintlig personal. Regeringens bedömning är att polisens resultat är bra. Regeringen konstaterar med tillfredsställelse att polisen även har fortsatt sina utvecklingsinsatser inom verksamhetsgrenen Övrig verksamhet. Målet för är att främja en etiskt försvarbar och säker användning av gentekniken så att människors och djurs hälsa samt miljön skyddas. Målet skall nås genom rådgivande verksamhet, genom att följa utvecklingen på genteknikområdet samt genom att bevaka etiska frågor inom gentekniken. Nämnden skall lämna en beskrivning av hur verksamheten bedrivits och redovisningen skall ske under rubrikerna Människors hälsa, Djurs hälsa samt Miljöskydd. har anordnat en hearing om behovet av svensk riskforskning angående genmodifierade livsmedel. Nämnden har också bevakat den tekniska utvecklingen på området. Det gäller bl.a. passiv immunisering med genetiskt modifierade mjölksyrebakterier för att förebygga och bota infektioner samt betydelsen av genetiska komponenter för uppkomst av Alzheimers sjukdom och utvecklingen för att ta fram nya biotekniska behandlingsmetoder av sjukdomen. Tillsammans med andra statliga myndigheter, intresseorganisationer m.fl. har nämnden anord- 2004/05:1 UTGIFTSOMRÅDE 4 nat konferensen av djur varför och hur? Nämnden har också bevakat den tekniska utvecklingen på området, bl.a. rörande djurkloning. Inom miljöskyddsområdet har nämnden anordnat en konferens om regler för verksamhet med genmodifierade organismer. Nämnden har även deltagit i seminarier och möten om bl.a. samexistensodling mellan genetiskt modifierade, konventionella och ekologiska grödor. Utvecklingen inom genteknikområdet går snabbt. Genom att utnyttja genteknik kan mänskligt lidande, t.ex. i samband med sjukdom, lindras. Det finns en risk för att gentekniken missbrukas eller att användningen av genteknik för med sig andra negativa konsekvenser, t.ex. inom miljöområdet. Det är mot den bakgrunden viktigt att utvecklingen inom gentekniken noga följs. skall främja en etiskt försvarbar och säker användning av genteknik så att människors och djurs hälsa samt miljön skyddas. Det är av förklarliga skäl svårt att mäta om ett sådant mål har uppnåtts. Regeringens bedömning är dock att genom sin allsidiga verksamhet inom området på ett förtjänstfullt sätt har verkat för att uppnå detta mål. var 8 008 kvinnor anställda inom polisen. Det motsvarar av antalet anställda. 3 159 av poliserna var kvinnor vilket motsvarar . 4 849 av de civilanställda var kvinnor vilket motsvarar . har andelen kvinnor inom polisen totalt ökat , vilket motsvarar 941 kvinnor. ökade antalet kvinnliga poliser . Inom polisen har bedrivits flera aktiviteter för att öka jämställdheten. Annonser har utformats så att lediga anställningar gjorts 2004/05:1 UTGIFTSOMRÅDE 4 mer attraktiva för båda könen och såväl kvinnor som män har uppmuntrats att vikariera på arbetsledande befattningar. Polisen har som mål att alltid nominera både kvinnor och män till olika arbetsgrupper, utbildningar m.m. Det finns tre kvinnliga och ett manligt nationellt nätverk och flera nordiska och internationella nätverk. Syftet med nätverken är att öka kompetensen och jämställdheten samt förhindra sexuella trakasserier inom polisen. Det nationella nätverket för kvinnliga poliser har startat en ledarskapsutbildning för kvinnor. Sedan starten har 500 kvinnor genomgått utbildningen. Inom polisen pågår också flera utvecklingsprojekt i syfte att öka andelen kvinnor på chefsbefattningar. Som ett led mot en mer flexibel grundutbildning finns planer hos polisen på halvfartsutbildning förlagd till kvällar och vissa delar heltid. Särskilda rekryteringskampanjer har riktats mot kvinnor i syfte att få kvinnor att söka till polisutbildningen. Exempelvis har polisen annonserat i tidningar och genom informationsträffar runt om i . Andelen antagna kvinnor till polisutbildningen fortsatte att öka och var . Som en jämförelse var andelen kvinnor . Insatser har gjorts för att få sökande från alla delar av till polisutbildningen genom den nystartade distansutbildningen. Jämställdhet skall genomsyra polisorganisationen. Det är positivt att både antalet och andelen kvinnor inom polisen har ökat . Polisens ansträngningar för att rekrytera fler kvinnor till polisutbildningen är bra och en viktig del i detta är att göra yrket som sådant attraktivt för kvinnor. Ökningen av andelen kvinnor till polisutbildningen har emellertid bara varit en procentenhet och regeringen kommer därför att noga följa utvecklingen. Förutom att polisutbildningen bedrivs på tre platser har startat en distansutbildning. Regeringen ser positivt på denna utbildning eftersom den ger möjlighet för sökande från hela landet att genomgå polisutbildning. Det är positivt från jämställdhetssynpunkt att själv kunna påverka sin arbetstidsförläggning genom exempelvis periodplanerad arbetstid och det är bra om denna möjlighet ges all personal i den utsträckning som polisen bedömer att det är rationellt. Riksåklagaren har beslutat om en årlig handlingsplan för jämställdhetsarbetet. Åklagaryrket har, liksom flera andra yrkeskategorier inom rättsväsendet, traditionellt varit ett yrke där de flesta anställda varit män. Den utvecklingen har vänt. är en majoritet av de nyanställda åklagarna kvinnor. Av alla åklagare är kvinnor. Totalt sett är andelen kvinnliga åklagare . Det gäller dock inte cheferna inom åklagarorganisationen. An- delen kvinnliga chefer är . Riksåklagaren arbetar aktivt vid varje chefstillsättning för att jämställdheten skall öka. Ett av problemen i det sammanhanget har varit att kvinnor av bl.a. familjeskäl inte sökt chefstjänster. Riksåklagaren gör emellertid bedömningen att det, med hänsyn till den tidigare nämnda rekryteringsbasens sammansättning, kommer att ske en positiv utveckling även på detta område. har beträffande nyrekrytering av åklagare kommit långt på jämställdhetsområdet, vilket naturligtvis är positivt. Det förhållandet att alltför få kvinnor är chefer måste dock åklagarorganisationen även fortsättningsvis aktivt arbeta med. var andelen kvinnliga chefer vid och andelen kvinnliga åklagare var . Inom poliskåren var andelen kvinnor . bedriver ett jämställdhetsarbete som varit särskilt aktivt gällande poliskåren. Lokala kvinnliga nätverk har startats vid varje avdelning och tre personer har deltagit i ledarskapsutbildning för kvinnliga poliser. Den låga personalrörligheten inom myndigheten, , innebär en svårighet i arbetet för en jämnare könsfördelning inom myndigheten. Det är angeläget att arbete för att uppnå en jämnare könsfördelning inom alla kompetenskategorier fortsätter. Re- geringen ser positivt på det jämställdhetsarbete som bedrivs bland polispersonalen. 2004/05:1 UTGIFTSOMRÅDE 4 frågorna måste prioriteras ytterligare i det ut- vecklingsarbete som pågår inom domstolarna. Inte minst är detta viktigt för att upprätthålla Jämställdhetsarbetet har varit fokuse- och stärka allmänhetens förtroende för rätts- rat på att öka kunskapen och medvetenheten inom domstolsväsendet om jämställdhetsfrågor. Inför den generationsväxling som kommer att Ökad kunskap är en av förutsättningarna för att äga rum är en ett målinriktad arbete med jämställdhetsfrågor ökad medvetenhet om jämställdhetsfrågorna en skall kunna bedrivas. förutsättning för att domstolarna även i fortsätt- avslutades det s.k. jämställdhets- ningen skall kunna locka till sig de för yrket bäst Den handlingsplan som då utformades lämpade och skickligaste juristerna. har utgjort en grund för det fortsatta arbetet I detta sammanhang kan konstateras att an- med jämställdhetsfrågor inom domstolsväsen- delen kvinnor i sådana anställningar där inneha- varen utnämns av regeringen utan föregående Särskilda insatser har vidtagits för att få ansökningsförfarande och utan medverkan av kvinnliga domare intresserade av ledarskapsfrå- gor och därmed få fler kvinnor att söka till (TFN), s.k. kallelseanställningar, är påtagligt Ett system med mentorsstöd högre än sådana chefsanställningar där innehava- för bl.a. blivande chefer har vidareutvecklats. ren utnämns efter ett ansökningsförfarande. För att få en uppfattning om de enskilda dom- stolarnas jämställdhetsarbete och för att kunna handlar emellertid inte bara om en jämnare planera ytterligare insatser har könsfördelning bland personalen. begärt att få ta del av samtliga dom- även ett ökat krav på kunskaper om jämställd- hetsfrågor i allmänhet. Det är viktigt bl.a. för att genomfördes vissa ändringar i för- säkerställa ett korrekt bemötande av utsatta ordningen (1988:318) med instruktion för kvinnor, t.ex. offer för olika former av sexual- som syftar till att lyfta fram behovet av en jäm- nare könsfördelning bland domarpersonalen. Av domstolscheferna är män. bär att andelen kvinnliga domstolschefer under 2003 har ökat jämfört med föregående Bland övriga chefsdomare är män. Fördelningen mellan könen bland kriminalvår- gruppen ordinarie domare är förhållandet dens anställda 2003 var kvinnor och män och kvinnor. Fördelningen är oförändrad jämfört med personal, som till största delen utgörs av dom- stolssekreterare, är förhållandet det omvända. har en utjämning mellan könen skett. Andelen kvinnor är inom denna kategori , nen mellan olika yrkeskategorier är stor. dock har andelen män ökat jämfört nalvårdens långsiktiga mål på jämställdhetsom- rådet är att myndigheten skall underlätta för me- kvinnliga chefsdomare och sex manliga. darbetarna att förena förvärvsarbete med familj, genom bl.a. flexibilitet i arbetstidsfrågan. har kriminalvården företagit ett När det gäller chefsdomare har en avsevärd för- arbetsvärderingsprojekt för att bl.a. utröna om bättring skett av andelen kvinnliga anställningar det i kriminalvården förekommer osakliga löne- jämfört med föregående år. skillnader mellan kvinnor och män som utför de chefsdomare som utnämndes kvinnor, jäm- lika eller likvärdigt arbete. När det gäller den totala det inte finns osakliga löneskillnader mellan andelen kvinnliga chefsdomare innebär dock kvinnor och män. detta endast en marginell förbättring. hetsarbete har även varit föremål för granskning Den ojämna könsfördelningen när det gäller av (JämO). porten Granskning av och sendet, särskilt för chefer, gör att jämställdhets- elva statliga myndigheter godkänner JämO den 2004/05:1 UTGIFTSOMRÅDE 4 av fastlagda jämställdhetsplanen. Regeringen ser positivt på det arbete som bedrivs för att främja en jämnare könsfördelning avseende kriminalvårdens personal. Könsfördelningen vid myndigheten är ojämn. Av totala antalet årsarbetskrafter som uppgick till 59 är 24 män och 35 kvinnor. Den ojämna könsfördelningen beror i huvudsak på den höga personalomsättningen . Av dem som nyanställts är betydligt fler kvinnor. BRÅ har vidtagit olika åtgärder för att öka möjligheterna till lika villkor för män och kvinnor vid myndigheten. Olika satsningar har t.ex. gjorts för att öka möjligheterna att förena arbete med föräldraskap, bl.a. genom att erbjuda deltidstjänstgöring, individuell arbetstid och arbete från hemmet. En genomgång som myndigheten gjorde av lönesättningen på BRÅ i jämförelse med lönestatistik visade att lönebilden på BRÅ var jämställd mellan män och kvinnor. Regeringen ser positivt på att myndigheten vidtar åtgärder för att öka möjligheterna till lika villkor för män och kvinnor, t.ex. genom att förenkla möjligheterna till att förena arbete med föräldraskap. Det är angeläget att myndigheten verkar för en jämnare könsfördelning. Inom arbetar kvinnor och män. Verket har främst arbetat med att uppnå en jämnare fördelning av kvinnor och män på ledningsnivå. Tre chefsrekryteringar gjordes varav två var kvinnor. Inom verksledningens stab är chefsfördelningen nu 50/50 mellan kvinnor och män. Regeringen ser positivt på verkets arbete för att åstadkomma en jämnare fördelning av kvinnor och män på ledningsnivå. Det är angeläget att ar- betet för att åstadkomma en jämnare könsfördelning inom alla kompetenskategorier fortsätter. Andelen kvinnliga anställda på är . Myndighetens mål med att jämna ut den sneda könsfördelningen har inte uppnåtts. Även fortsättningsvis kommer myndigheten att ta hänsyn till könsperspektivet vid nyrekryteringar. Enligt Brottsoffermyndigheten finns det inte något som tyder på könsrelaterade löneskillnader vid myndigheten. Regeringen ser positivt på att fortsätter sina strävanden mot en jämnare könsfördelning vid myndigheten. Integration, diskriminering och mångfald