prop · GS031d7 · 2005-01-01 00:00:00 — Inte minst i de internationella insatserna är det av stor vikt att personalen består av både män och kvinnor. Rekryteringen av personal till försvaret skall grundas på en modern människosyn. Alla människors lika värde skall respekteras, oavsett kön, etnicitet eller sexuell läggning. En god utbildning och ett korrekt bemötande skall kunna garanteras. Lika självklart skall det vara att man inte utsätts för onödiga risker. När det gäller verksamhetsområdet Det civila försvaret skall en kontinuerlig anpassning till det rådande säkerhetspolitiska läget ske. Det är också viktigt att de principer som beslutade om i samband med prop. 2001/02:158 Samhällets säkerhet och beredskap får genomslag i verksamheten. Det innebär att en helhetssyn skall vara styrande i den fortsatta utvecklingen avseende beredskapen för olyckor i fred, extraordinära händelser, svåra påfrestningar och krig. Därför föreslår regeringen i denna budgetproposition att de ekonomiska resurserna för civilt försvar flyttas från politikområdet Totalförsvar till politikområdet Skydd och beredskap mot olyckor och svåra påfrestningar. Förberedelser kommer att påbörjas för att följa upp och vidareutveckla vad som redovisas i propositionen Samhällets säkerhet och beredskap. Detta arbete skall resultera i en proposition som regeringen planerar att lämna till . Regeringens förslag: Regeringen bemyndigas att utnyttja en kredit på högst 40 i om krig, krigsfara eller andra utomordentliga förhållanden föreligger. Skälen för regeringens förslag: bemyndigade regeringen att utnyttja en kredit i på högst 40 , om krig, krigsfara eller andra utomordentliga förhållanden föreligger. Regeringen anser att ett motsvarande bemyndigande, avseende samma belopp, bör lämnas . Beredskapskrediten skall säkerställa att en nödvändig beredskapshöjning inte förhindras eller fördröjs därför att regeringen inte disponerar nödvändiga betalningsmedel. Om beredskapskrediten utnyttjas, avser regeringen att återkomma till med redovisning av behovet av medel för den fortsatta verksamheten. 3.6.1.1Insatser inom Verksamhetsområdet Det militära försvaret Inom det militära försvaret har den nationella och internationella övnings- och utbildningsverksamheten genomförts med en hög ambitionsnivå. Enligt Försvarsmakten har verksamheten genomförts med ett gott resultat och ställda målsättningar har uppfyllts. Övningsverksamheten har genomförts på högre förbandsnivåer jämfört med föregående år vilket bland annat har lett till att såväl utveckla och öka officerarnas kompetens att planera övningsverksamhet samt att leda förband på högre nivå. har bidragit med en mekaniserad bataljon, underrättelseenhet samt stabspersonal om ca 740 personer till Kfor i Kosovo. Till Sfor i har bidragit med en underrättelseenhet samt stabspersonal om 5 personer. Inom den av EU ledda insatsen, benämnd , i har bidragit med två övervakningsteam om ca 10 personer. bidrog med en flygplatsenhet om ca 90 personer i den FN-ledda insatsen MONUC i , dels med ett specialförband i den EU- ledda och FN mandaterade insatsen i nordöstra . Vidare bidrog med stabs- och samverkansofficerare samt CIMIC-enheter inom Isaf i . 2004/05:1 UTGIFTSOMRÅDE 6 Materielförsörjningen och har medfört förbättrade förutsättningar för insatsorganisationens förmåga att lösa de fyra huvuduppgifterna. Materielförsörjningens omfattning har varit betydande i och med att bland annat interimsversionen av och kulspruta 90 B har tillförts Försvarsmakten och att leveranserna av flygplan JAS 39 C och splitterskyddad stridsbåt 90 till flyg- och marinstridskrafterna har fortsatt. Inom forskning och teknikutvecklingen har fokusering skett mot informationsinhämtning mot luft-, yt- och undervattensmål, ledningsförmåga på operativ och taktisk nivå samt bekämpnings- och skyddsförmåga i en hot och stridsmiljö på det framtida slagfältet. Insatser har även gjorts för att öka samverkan med den civila forskningen. Avveckling av materiel och anläggningar i samband med ominriktningen av Försvarsmakten har fortsatt med hög prioritet. Internationella bi- och multilaterala samarbeten, inkluderande utvecklingen av den europeiska försvarsbyrån inom ramen för det europeiska försvarssamarbetet, samt genomförande av exportstöd har fortsatt i syfte att säkerställa Försvarsmaktens materielförsörjning. Arbetet med att ta fram en samlad strategi för det militära försvarets forskning, teknikutveckling och materielförsörjning har slutförts. Regeringen redovisar strategin i prop. 2004/05:5. 3.6.1.2Insatser inom Verksamhetsområdet Det civila försvaret var då det reformerade krishanteringssystemet som presenterades i prop. 2001/02:158 Samhällets säkerhet och beredskap tillämpades fullt ut. har vidareutvecklat formerna för sitt arbete med krisberedskapen. Metoder för att göra risk- och sårbarhetsanalyser vid myndigheter och i kommuner har tagits fram och förmedlats till relevanta aktörer. Bidrag har fördelats till myndigheter, kommuner, landsting och organisationer för att dessa skall kunna genomföra åtgärder som stärker samhällets totala förmåga att hantera och att förebygga svåra påfrestningar på samhället i fred och vid höjd beredskap. 2004/05:1 UTGIFTSOMRÅDE 6 3.7.1Verksamhetsområde Det militära försvaret Målet för verksamhetsområdet mot vilket resultatbedömningen gjorts är att resurserna skall kunna användas för de huvudändamål som har angetts för politikområdet Totalförsvar. 3.7.1.1 Bedömning av operativ förmåga Försvarsmakten har i årsredovisningen lämnat en redovisning av den operativa förmågan i olika avseenden. Vid bedömningen har gällande bedömningsskala, god, godtagbar och icke godtagbar använts. Dessutom gör Försvarsmakten sin bedömning i relation till rådande säkerhetspolitiska omvärldsläge och försvarsbeslut. Regeringen gör dock bedömningen att de nu angivna tre skalstegen för att värdera den operativa förmågan inte är tillräckligt tydliga och bör förändras. Med anledning därav avser regeringen utveckla ett värderingsinstrument som skall skapa bättre förutsättningar för att kunna mäta den operativa förmågan i mer absoluta termer och därmed bättre kunna redovisa resultaten av det gångna årets verksamhet för . Försvarsberedningen har i sitt betänkande Försvar för en ny tid (Ds 2004:30) förordat en delvis ny inriktning med förändrade krav på den operativa förmågan. Denna inriktning ligger till grund för regeringens förslag i prop. 2004/05:5 för 2005- 2007. Försvarsmakten har fått i uppdrag att redovisa konsekvenserna för bland annat insatsorganisationen och regeringen avser att återkomma i frågan till . Detta innebär att bedömningarna av den operativa förmågan i denna och nästa års budgetproposition, i avvaktan på ställningstagande till Försvarsmaktens förslag och nya värderingsinstrument, har en mer beskrivande karaktär. Förmågan till försvar mot väpnat angrepp Försvarsmaktens bedömning är att förmågan är godtagbar. Vid ett försämrat omvärldsläge bedöms brister finnas inom områdena ledning, underrättelseinhämtning, logistik och helikopterunderstöd. Förmågan att hävda vår territoriella integritet Försvarsmaktens bedömning avseende förmågan är att den är godtagbar. Avsaknad av ett gemensamt operativt lednings- och övervakningssystem innebär vissa begränsningar. Förmågan att bidra till fred och säkerhet i omvärlden Försvarsmakten bedömer att förmågan är godtagbar och i enlighet med regeringens krav och ambitioner inom ramen för internationellt engagemang. Personalens och förbandens ökade internationella erfarenheter från såväl internationella insatser som internationell övningsverksamhet samt tillförsel av ny materiel har bidragit till att successivt utveckla och höja denna förmåga. Inom områdena ledningsmetodik, ledningssystem, materiel och utbildning behövs alltjämt fortsatt anpassning och utveckling. Förmågan att stärka det svenska samhället Försvarsmaktens bedömning avseende förmågan anges sammantaget som god. Möjligheten att på kort sikt (högst efter regeringsbeslut) kunna utveckla förmågan att möta insatser av fjärrstridsmedel och begränsade luftrörliga insatsstyrkor bedöms av Försvarsmakten som godtagbar. Förmågan att på medellång sikt (efter regeringsbeslut) efter beslut om anpassningsåtgärder kunna möta mer omfattande militära operationer anges vara godtagbar. Försvarsreformen har inte i alla delar kunnat genomföras i den takt och i den utsträckning som ursprungligen antogs. Regeringen vill dock understryka vikten av att tidigare fattade beslut om det militära försvarets inriktning mot ett flexibelt insatsförsvar fullföljs. De brister som redovisats är i flera fall desamma som redovisades efter . Dessa begränsningar finns bland annat inom förmågan till ledning på operativ nivå, operativ logistik, underrättelseinhämtning samt uthållighet vid genomförande av operationer. Trots bristerna i genomförandet gör regeringen bedömningen att den operativa förmågan är godtagbar mot bakgrund av att omvärldsläget förbättrats ytterligare i närområde. När det gäller förmåga till väpnad strid på högre nivåer, har denna till vissa delar kunnat höjas bland annat genom en samlad slutövning med markstridskrafter och stabs- och ledningsövningar. Regeringen vill särskilt betona vikten av att förmågan att leda förband på högre nivåer kontinuerligt utvecklas då detta är en viktig och efterfrågad kompetens vid internationella insatser på såväl förbandsnivå som vid placering av stabsofficerare i multinationella staber. Regeringen anser att en av de väsentligaste verksamheterna är kontinuerlig utbildnings- och övningsverksamhet av insatsförbanden. Regeringen bedömer att förmågan till internationella insatser har fortsatt att utvecklas i en positiv riktning. Genom deltagande i bland annat EU:s insats i , erhölls värdefulla kunskaper och erfarenheter avseende snabbinsatser. Utöver detta har Försvarsmaktens deltagande i internationell övningsverksamhet bidragit till utveckling av såväl insatsorganisationen som den operativa förmågan. Förmågan att stärka samhället vid svåra påfrestningar är precis som förra verksamhetsåret god. har en omfattande samverkan med andra myndigheter genomförts. Genom denna samverkan samt med erfarenheter från genomförda insatser har förmågan vidmakthållits på en god nivå. 2004/05:1 UTGIFTSOMRÅDE 6 3.7.1.2Utbildning, planering m.m. och stridskrafternas utveckling Operativ ledning och logistik Operativ ledning och logistik består av Högkvarteret med stabsförband, Operativa insatsledningen (OPIL) med stabsförband samt operativ transportbataljon m.m. Vid förbanden har grundutbildning genomförts med goda resultat och utbildningsmålen har i huvudsak nåtts. Delar av Högkvarteret har i samverkan med och andra myndigheter deltagit i en europeisk krishanteringsövning (CME 03). Försvarets telenät (FTN) har vidmakthållits och utvecklats, bl.a. genom säkerhetshöjande åtgärder. Uthålligheten har också ökat. Nyanskaffad radiomateriel för satellitkommunikation har ökat OPIL:s ledningsförmåga samt utlandsstyrkans effektivitet och verkan. Inom Försvarsmaktens logistik (FM LOG) har arbetet med etableringen av de divisionsstaber och de fem fortsatt och beräknas vara avslutad . Arbetet har försvårats p.g.a. förseningar i utbyggnaden av IT-stödet vilket medfört svårigheter att realisera förväntade rationaliseringar. FM LOG har fortlöpande prövat möjligheterna till att lägga ut verksamhet på entreprenad. har sådana beslut fattats om skyddsmasksservice, brandsläckarservice, delar av standardfordonsunderhållet och en militärrestaurang. avses bl.a. lagerhantering inom reservmaterielfunktionen samt ytterligare militärrestauranger att prövas. Koncentration av verksamhet till färre platser har medfört ett bättre resursutnyttjande. Ett exempel på detta är inrättandet av regionala telefonväxlar. Beställarfunktionen har utvecklats genom att Försvarsmaktens högkvarter har fastställt en utvecklad modell för kostnads- och produktivitetsuppföljning. I modellen ingår ett antal styrande nyckeltal avseende kalkylkostnader och produktivitet. Försvarsmaktens bedömning är att FM LOG:s verksamhet reducerat kostnaderna med jämfört med . Prognosen för kostnadsreduktionen är 150 2004/05:1 UTGIFTSOMRÅDE 6 2004 och 2005. Högkvarteret har intagit en ny organisation men arbetet med att finna bättre arbetsformer fortsätter, bl.a. kan FM LOG stab komma att ingå i Högkvarteret under en logistikinspektör. Ett antal av de åtgärder Försvarsmakten planerar att vidta kommer att behöva underställas regeringens beslut. Att bedöma innebörden av det ekonomiska utfallet av FM LOG:s verksamhet är komplicerat. Volymförändringar, tillkommande och avgående verksamhet, prisjusteringar m.m. gör det svårt att fullt ut särskilja vad som är rationaliserings- eller allmänna besparingar. Regeringen anser att Försvarsmaktens redovisning av denna verksamhet kan förbättras. Markstridskrafterna består av divisionsförband, armébrigadförband samt nationella skyddsstyrkor inklusive hemvärn. har bl.a. följande förband utbildats: -en reducerad artilleribataljon, -delar av en divisionsluftvärnsbataljon, -en reducerad jägarbataljon, -tre reducerade mekaniserade bataljoner, -delar av en underhållsbataljon och -delar av en pionjärbataljon. var utvecklingen av förband anmälda till internationella styrkeregister inklusive genomförandet av internationella insatser och utveckling av förband med hög beredskap i insatsorganisationen prioriterad. Utbildnings- och övningsverksamheten skulle inriktas mot bl.a. övningar i telestörd miljö, att leda högre förband och att samträningen av förband skulle öka. När det gäller divisionsförbanden redovisar Försvarsmakten att onormalt höga avgångar av totalförsvarspliktiga, till skillnad från Försvarsmakten i stort, har medfört att uppsatta mål för berörda förband inte har nåtts. Däremot har divisions-luftvärnsförbandens deltagande i utvecklat förmågan strid mot luftmål. insatser mot kvalificerat målflyg i telestörd miljö. Däremot kvarstår brister p.g.a. att viss personal i förbandet är utbildad på äldre materiel. Avseende förbindelsebataljonen finns stora personella brister. Leverans av televapenmateriel till divisionsförbanden fortsätter. Målsättningen är att materiel för en splitterskyddad televapentropp skall kunna levereras . Fortsatt utveckling av stridsledningsenhet till luftvärnsrobotsystem 97 och radarstationer för underrättelseenheter pågår, men har försenats. Leverans är nu planerad att ske . Fem djupminröjsystem för röjning av nedgrävda minor har levererats, liksom fyra system för maskinell truppminröjning. Vidare har anskaffning av materiel till NBC-kompaniet påbörjats. De för året uppsatta utbildningsmålen för armébrigadförbanden bedöms i huvudsak ha uppnåtts. De olika övningar som genomförts under utbildningen, i synnerhet den avslutande ASÖ (Arméns slutövning) bedöms ha varit avgörande för brigadförbandens möjlighet att nå utbildningsmålen. Förmågan att leda förband i högre nivåer har ökat. Försvarsmakten redovisar att brigadledningarna, efter återkommande rapporter om brister, nu uppnår ställda mål. Hemvärnet har genomfört stabstjänstövningar och ledningsövningar inom de nationella skyddsstyrkorna (bland annat övningarna ASSÖ, och ). Samverkansmöten och seminarier med länsstyrelser, länspolismyndigheter och landsting har genomförts . Arbetet med att utveckla samverkansdokument mellan länsstyrelserna och militärdistrikten påbörjades och lokala samverkansmöten och nätverksträffar samt regionala och kommunala krisledningsövningar har genomförts. Vissa personalfrågor rörande hemvärnet redovisas nedan. När det gäller de mekaniserade bataljonerna är förmågan överlag godtagbar, dock finns vissa brister. Bristerna rör främst personalens antal och utbildningsnivå. Det finns även personalbrister i pionjärbataljonerna, i brigadluftvärnsbataljonerna samt i stadsskyttebataljonerna vilket begränsar deras förmåga. Till armébrigadförbanden har anskaffning av minskydd för stridsvagn 122 Leopard påbörjats. Leverans av mörkersikte till pansarvärnsrobot 56 och ytminplogar till pågår. Chassier för bandgående granatkastare (120 ) är slutlevererade. pansarterrängbil har börjat levereras. Totalt 124 av 150 fordon har levererats. 65 rullflaksbilar har levererats och 45 rullflakssläpvagnar har beställts och leveranser av dessa planeras . Rullflaksbilarna ersätter äldre typer av lastbilar medan släpen tillförs de förband som är anmälda till internationella styrkeregister. Inledande beställning av stridsledningssystem för bataljon har gjorts och leverans av bärgningsbandvagn 120 har påbörjats. Regeringen bedömer att de brister som Försvarsmakten har redovisat avseende markstridsförbandens förmåga till största delen beror på brister i personalens antal eller utbildningsnivå. I huvudsak är båda dessa faktorer beroende av den omfattande omstrukturering som berör flertalet av förbanden. har Försvarsmakten redovisat påtagliga brister i förmågan att leda förband i högre nivåer. Regeringen bedömer att denna förmåga har ökat något och att den i allt väsentligt är godtagbar. För att inte dessa brister i ledningen av förband i högre nivåer skall återkomma är det nu av stor betydelse att förmågan vidmakthålls och utvecklas genom flera övningar. Sjöstridskrafterna har bestått av sex grundorganisationsförband samt 13 förband i insatsorganisationen. har bl.a följande förband vidmakthållits: -en marin underhållsbataljon, -två ytstridsflottiljer, -en minkrigsflottilj, -en ubåtsflottilj och -tre amfibiebataljoner. Försvarsmakten bedömer att förmågan hos de förbanden överlag är god. Den inriktning och de mål som sattes upp av regeringen har i huvudsak uppnåtts. Såväl ytstridsförbanden, amfibieförbanden som ubåtsförbanden har deltagit i internationell övningsverksamhet och i systemverifiering. Vid stridsfartygsförbanden har omsättning av de två ytstridsflottiljerna, ubåtsflottiljen och minkrigs- 2004/05:1 UTGIFTSOMRÅDE 6 Förbanden har genomfört den nationella övningen Sammarin på samt deltagit i internationella övningar såsom II, Baltic , Baltops, och . Delar av förbanden har genomfört utbildning vid Flag Officer (FOST) i och Joint Course (JMC) i Faslane, , som ett led i valideringen av de internationella sjöstyrkornas förmåga. Ubåtsräddningsövningarna Northern Sun och Crown Eagle har genomförts inom ramen för ubåtsräddningsavtal med andra länder. Samtliga övningar har genomförts med gott resultat. Härutöver har minröjning genomförts i inloppet till . Utbildnings- och övningsverksamheten har varit prioriterad för att ambitionsnivån successivt skulle kunna återgå till planerad nivå. Därefter har den bibehållits och sjöstridskrafternas fortsatta utveckling av internationell förmåga inriktades mot de förband som anmälts till internationella styrkeregister. Inom amfibieförbanden har utbildning bedrivits av delar av amfibiebrigadledning samt omsättning av en amfibiebataljon genomförts med bra resultat. Utvecklingen av amfibiebrigadledningskompanierna har fortsatt i syfte att tillföra insatsorganisationen en amfibiebrigadledning. Utveckling av den internationella insatsförmågan har fortsatt inom amfibiekåren. Samarbetet med har fortsatt och har omfattat förmågeutveckling, men däremot inte utveckling av någon gemensam amfibiestyrka. Amfibieförbandens förmåga att delta i gemensamma nationella och multinationella operationer har även utvecklats inom ramen för Sammarin och bilateralt utbyte med , bland annat under övning samt deltagande i övningarna Northern Light och Cooperative Endevour. I budgetpropositionen angav regeringen bl.a. att leveranser av torped 62 och stridsbåt 90 avsågs fortsätta. Detsamma skulle gälla studierna inför utvecklingen av ett nytt torped-, min- och sensorsystem (TMS). Vidare avsågs leveranser av korvetter av Visbyklass påbörjas i syfte att tas i operativ drift efter 2004. Slutligen skulle utvecklingen av luftoberoende ubåts-maskineri och utvecklingen inom ubåtsprojektet . I huvudsak har dessa mål uppnåtts. har bland annat följande större materielsystem modifierats eller tillförts Försvarsmakten: 2004/05:1 UTGIFTSOMRÅDE 6 - halvtidsmodifiering av fartyget , Enligt regeringens bedömning är tillståndet -korvetter av Stockholmsklass efter inom sjöstridskrafternas förband överlag gott -mobila högmaster för telekommunikation inom amfibiesystemet, -korvett av Visbyklass sjösatt, -rörliga land- och sjögående ledningsplatser för amfibieförbanden, -anskaffning av materiel till EOD- grupper (sjöminröjning), -sjömålsrobotsystem RBS 12 efter halvtidsmodifiering, -27 tilläggsskyddade stridsbåtar 90 HS har slutleverats, -anskaffning av kustspaningsradar PS 640 och -långvågsradio för ubåtskommunikation. Till detta kommer bl.a. att anskaffning av system som ger tekniska förutsättningar för informationsutbyte med inom det bilaterala samarbetet kring sjölägesinformation. Inom Försvarsmakten finns f.n. följande förband i beredskap för internationella insatser: -en sjöminröjningsstyrka, -ett korvettförband och -ett ubåtsförband. Utbildning genomfördes för samtliga dessa förband. Inget av dem deltog emellertid i någon insats . Däremot har den 4:e minkrigsflottiljen fortsatt att sjöminröja längs den baltiska kusten. Antalet inryckande totalförsvarspliktiga inom sjöstridskrafterna ökade från 2 500 till 2 700 . Kostnaden per totalförsvarspliktig låg på ca /tjänstgöringsdag, vilket i stort sett är samma nivå som , 2001 och 2002. uppgick antalet gångtimmar för fartygen till ca 19 700. Kostnaderna per gångtid (tim) uppgick i snitt till mot . Ökningen förklaras av att underhållsåtgärderna varierar mellan åren. genomgick exempelvis fartyget en större översyn vilket innebär större kostnader kombinerat med mindre gångtid. Generellt sett har gångtidsuttaget minskat och därmed har timkostnaden ökat. och de flesta förband har en god utvecklingsprognos. Övningar har genomförts med gott resultat och inriktningen av sjöstridskrafterna i stort har följts och genomförts under verksamhetsåret. Sjöstridskrafternas materiella förnyelse har fortskridit som planerat. I luftstridskrafterna har bl. a. ingått tre stridsledningsbataljoner, en radarflyggrupp FSR 890, åtta flygbasbataljoner, fem divisioner JAS 39 , två divisioner JA 37 , en division AJS 37 , fyra centrala transportflygdivisioner och två helikopterbataljoner. Vid flygvapnets lednings- och underhållsförband har de uppsatta utbildningsmålen för basbataljon 04 och strilbataljon 04 i allt väsentligt nåtts. Ett nytt förbandsutbildningssystem har tillämpats och utfallet har varit positivt. Under Flygvapenövning 03 (FVÖ 03) erhölls viktiga erfarenheter och det gavs tillfälle att öva förmågan att leda förband på bataljonsnivå såväl som att leda verksamhet från taktisk stab. Vidare har två flygplatsenheter utbildats och underställts Operativa insatsledningen för insats i . Inom JAS 39-förbanden har utbildning av sex flygförare pågått . Utbildningen skulle ha avslutats men har försenats i ca pga. av de ekonomiska neddragningarna. Mot bakgrund av de ekonomiska neddragningarna har omskolningsverksamheten nedprioriterats till förmån för uppbyggnaden av SwAFRAP JAS 39 som rekryterats, bemannats och utbildats. Uppbyggnaden av SwAFRAP har krävt kraftfulla prioriteringar inte bara mot Gripenförbanden utan även gentemot övriga flygsystem. En omprioritering av ombeväpningsplanen har gjorts mot bakgrund av de ekonomiska neddragningarna. Detta innebär att det kommer att krävas åtgärder i form av omfördelning till flygning på andra flygsystem för att vidmakthålla flygkompetensen hos flygförarna. har Gripenförbanden deltagit i två internationella övningar (Ample och ) med gott övningsutbyte och SwAFRAP har deltagit i en internationell övning (Cooperativ ) samt genomfört valideringsövning i simulatormiljö. Inom övriga stridsflygförband har uppgiften hävdande av territoriell integritet prioriterats. har en division JA 37 avvecklats och det återstår två divisioner för viss flygtjänst som kompetensbärare innan ombeväpning till JAS 39 påbörjas.