prop · GS03101 · 2005-04-15 00:00:00 — Regeringens skrivelse 2004/05:101 Årsredovisning för staten 2004 Regeringens skrivelse 2004/05:101 Årsredovisning för staten 2004 Regeringen överlämnar denna skrivelse till . I skrivelsen lämnar regeringen en redogörelse för det ekonomiska utfallet i staten . Skrivelsen omfattar resultaträkning, balansräkning och finansieringsanalys samt det slutliga utfallet på statsbudgetens inkomsttitlar och anslag . Vidare lämnas uppföljning av de budgetpolitiska målen, uppgifter om utvecklingen av statens ekonomi , redogörelse för statliga garantier, avgifter till och bidrag från EU, tillgångar och skulder i verksamheter där staten har ett väsentligt inflytande samt utvecklingen av statlig produktion. Myndigheter som fått revisions- berättelse med invändning omnämns och skälen för invändningarna anges. En redogörelse för den Europeiska revisionsrättens granskning av EU-medel lämnas. Slutligen ges en redogörelse för utvecklingen av den ekonomiska styrningen i staten. Det samlade ekonomiska utfallet ger en delvis blandad bild när det gäller utvecklingen av statens finansiella resultat och ekonomiska ställning. Efter mindre underskott 2002 och 2003 uppnåddes åter ett överskott i de offentliga finanserna. Utfallet, motsvarande av bruttonationalprodukten (BNP), överstiger målet . Utgiftstaket klarades med en marginal på som underskottet i statsbudgeten ökade med jämfört med . Utgifterna under utgiftstaket var oförändrade som andel av BNP och uppgick till . Jämfört med 2003 har resultatet enligt resultaträkningen för staten förbättrats med , men uppvisar ett underskott (-). Statsskulden har ökat med , men har som andel av BNP minskat med en procentenhet. I följande tabell redovisas några nyckeltal avseende det ekonomiska utfallet jämfört med . Nyckeltal för det ekonomiska utfallet -0,1 -2,1 -1,9 -31,6 -32,4 Årets över-/under- -0,6 -0,8 1)Prel. BNP uppgår till (löpande priser). 2)Rev. BNP uppgår till (löpande priser). 3 Exkl. kapitaltäckningsgarantier och investerarskydd. Överskott i de offentliga finanserna Den offentliga sektorns finansiella sparande skall enligt beslut uppgå till av BNP i genomsnitt över en konjunkturcykel. I budgetpropositionen angav regeringen att ett preciserat mål för överskottet för ett enskilt år bör anpassas till konjunkturläget. Det kan finnas skäl att låta det finansiella sparandet understiga av BNP i ett svagt konjunkturläge så att de automatiska stabili- satorerna kan verka fullt ut. fastställde målet för överskottet i de offentliga finanserna till av BNP. Överskottet beräknas uppgå till av BNP. Lägre utgifter för bland annat statsskuldsräntor förklarar delvis det högre utfallet. Därutöver förklaras en del av förbättringen av ökade skatteintäkter p.g.a. att vissa bolag återfört hela eller delar av sin fondavsättning till beskattning. I budgetpropositionen bedömdes BNP växa . Enligt national- räkenskapernas preliminära utfall ökade BNP . Skillnaden i tillväxt beror emellertid uteslutande av högre export och investeringar, vilket har små effekter på de offentliga inkomsterna. Justerat för skillnaden mellan utfallet och den BNP-tillväxt som antogs när målet beslutades, bedöms därför målet ha klarats. har den offentliga sektorns finansiella sparande uppgått till i gen- omsnitt av BNP. Utgiftstaket för staten har sedan införandet klarats samtliga år. Utgiftstaket omfattar statsbudgetens utgiftsområden 125 och 27 samt ålderspensionssystemet vid sidan av statsbudgeten. Utgiftsområde 26 Statsskulds- räntor m.m. ingår inte i de takbegränsade utgifterna eftersom och regeringen i mycket begränsad omfattning kan påverka dessa utgifter på kort sikt. Det av beslutade utgiftstaket uppgick till . Enligt statsbudgetens utfall uppgick de utgifter som omfattas av utgiftstaket till . Marginalen till det fastställda taket blev därmed . Statens resultat- och balansräkningar Årets underskott, dvs. skillnaden mellan intäkter och kostnader i resultaträkningen, uppgår till , vilket är en förbättring med jämfört med . Intäkter och kostnader för statens verksamhet, dvs. transfereringar och egen verksamhet, är i princip i balans och uppvisar ett mindre överskott på . Preliminärskatter för fysiska personer ökade med , vilket främst förklaras av en ökad lönesumma, medan utbetalda kommunalskatter ökade med 2004. Resultaträkningens intäkter av skatter m.m. (brutto) påverkas bl.a. av nettot mellan ovanstående poster. Denna är positiv i huvudsak beroende på att utbetalda kommunalskatter var för höga 2003 och att slutreglering gjorts för detta 2004. Den högre lönesumman påverkar även statens intäkter avseende arbetsgivaravgifter med . Fysiska personers inkomstskatt har vidare påverkats av en större slutreglering avseende 2003, dvs. skatter och skattereduktioner som inte är en del av preliminärskatteuttaget, vilken främst beror på ökade kapitalvinster och större förmögenheter. Utöver de ökade arbetsgivaravgifterna har statens skatteintäkter påverkats främst av högre förväntade vinster för företag , som ökat inkomstskatten avseende juridiska personer med , samt ökade intäkter av mervärdesskatt med . Sammantaget ökade statens intäkter av skatter m.m. med (netto). Resultat från andelar i dotter- och intresse- företag har påverkat utfallet positivt med , vilket innebär en ökning med jämfört med . De större förändringarna rör och som förbättrade sina resultat med 2,7 respektive . förbättrade sitt resultat med . En av orsakerna till underskottet i resultaträkningen hänför sig till nettokostnaden för förvaltningen av statsskulden som uppgick till . Det motsvarar en kostnadsökning med jämfört med Detta beror framför allt på ökade realiserade kursförluster och minskade orealiserade valutavinster. Ökningen av nettokostnaden har dock delvis dämpats av ökade intäkter till följd av överkurser vid emission av obligationer. En annan faktor som påverkar utfall är tillämpningen av en mer utvecklad beräkningsmodell för värdering av studielån som medför en ökad kostnad för av- och ned- av osäkra fordringar motsvarande ändrats eftersom kostnaden inte kan fördelas på de närmast föregående åren på ett rättvisande sätt. Om den nuvarande beräkningsmodellen hade tillämpats kan dock konstateras att den faktiska kostnaden för av- och nedskrivningar skulle ha minskat jämfört med . Väsentliga förändringar på kostnadssidan, utöver de ovan nämnda, är ökade kostnader för transfereringar på . Av dessa avser transfereringar till hushåll. Kostnaderna för socialförsäkringsområdet har ökat netto med . Kostnaderna har ökat för dels ålderspensioner (ca 8 miljarder konstateras för sjukpenningen som minskade (ca ), medan däremot aktivitets- och sjukersättningarna ökade (ca ). Se vidare angående uppföljningen av ohälsomålen nedan. Transfereringar till utlandet har ökat med och till kommunsektorn med . Kostnaderna för statens egen verksamhet har ökat med , varav avser personalkostnader och avser kostnader för drift. Avskrivningar och lokalkostnader ökade med . Statens nettoförmögenhet, dvs. skillnaden mellan tillgångars och skulders bokförda värde (motsvarande eget kapital i ett företag), är negativ och uppgår liksom föregående år till av BNP (se tabellen ovan). Nettoförmögenhetens bokförda värde försämrades dock med jämfört med , främst till följd av årets underskott i resultaträkningen (-17 miljarder Det föreligger dock osäkerhet i redovisningen av förvarsmaktens tillgångar, vilket bör beaktas också vid bedömningen av den statliga sektorns tillgångar och skulder vars utfall beskrivs nedan. Statsskuldens ökning med hänför sig huvudsakligen till statsbudgetens saldo (-), dvs. Som framgår av tabellen ovan uppgår statsskulden till av BNP. Ökningen av statsskulden till följd av budgetunderskottet har dock begränsats bl.a. på grund av att en starkare krona medförde att valutaskulden omräknat i kronor minskade. kronor har ökat med utländsk valuta har minskat med . Andelen lån i utländsk valuta har därmed minskat till i enlighet med regeringens riktlinjer om att långsiktigt minska valutaskulden. Statsbudgetens inkomster uppgick till 2004, vilket är 18 miljarder lägre än beräkningen i den ursprungliga statsbudgeten som antogs av . Den främsta orsaken är att utfallet för inkomster av försåld egendom blivit lägre än beräknat. Det periodiserade utfallet för skatter på statsbudgeten beräknas uppgå till , vilket är lägre än beräkningen i statsbudgeten. Intäkterna av skatt på kapital blev högre, medan skatt på konsumtion och arbete blev lägre. De främsta orsakerna till avvikelsen är en lägre lönesumma än vad som antogs i statsbudgeten samt lägre utdelningar och lägre realisationsvinster än beräknat. Räntebeläggningen av företagens periodiseringsfonder fr.o.m. har bidragit till ökade intäkter av bolagsskatt avseende 2004. utgifter m.m. uppgick till kronor 2004, vilket är drygt lägre än beräkningen som redovisades i statsbudgeten . På tilläggsbudget anvisades , varav avsåg arbets- marknadsområdet. Avvikelsen mellan utfall och totalt anvisade medel för samt beräknade medel för nettoutlåning, uppgick till -. De största skillnaderna mellan utfall och ursprunglig statsbudget beror på ökade utgifter inom arbetsmarknadsområdet (5,) och för statsskuldsräntor (). Utgifterna blev däremot lägre för bl.a. allmänna bidrag till kommuner (-3,) samt jord- och skogsbruk (-2,1miljarder kronor). Vidare blev nettoutlåning lägre än budgeterat. Statliga garantier och krediter I förhållande till BNP har de statliga garantiåtagandena därmed minskat från till jämfört med (se tabell ovan). De statliga subventionerna av garantiverksamheten via statsbudgeten uppgick till , varav avsåg . Statens externa utlåning med kreditrisk uppgick till , varav avser studielån. Avgifter till och bidrag från EU kostnader för EU-avgiften uppgick enligt resultaträkningen till (0,av BNP), vilket är en minskning med ca jämfört med . Minskningen beror främst på att BNI-avgiften blev större än normalt på grund av en korrigering av tidigare års avgiftsbaser. Netto- flödet till EU minskade med ca . Det beror främst på minskade kostnader, men även på att bidrag från EU ökat med ca . avgift respektive nettoflöde till EU ökade kassamässigt (statsbudgetens utfall) med ca 7 respektive Ökningen av avgiften för 2004 beror på regeringens beslut om att tidigare- och senarelägga delar av avgiften . Ökningen av nettoflödet till EU beror huvud- sakligen på regeringens beslut, men även på att bidragen från EU minskat kassamässigt med ca . Statliga sektorns tillgångar och skulder Utöver de myndigheter som konsolideras i statens resultat- och balansräkningar innefattar sammanställningen över den s.k. statliga sektorn även , och . Vidare ingår statliga bolag, banker och finansinstitut där statens ägarandel uppgår till . Vid utgången av 2004 var den statliga sektorns samlade nettoförmögenhet, dvs. skillnaden mellan tillgångar och skulder (motsvarande eget kapital), . Det innebär en ök- ning med jämfört med då nettoförmögenheten var negativ (-). Förbättringen beror främst på att AP- fonderna ökat det egna kapitalet till följd av en gynnsam utveckling på aktiemarknaden. Statens ägande avseende andelar i de statliga bolagens tillgångar ökade med . Det beror bl.a. på att det egna kapitalet i och har ökat. I bilaga 3 redovisas vissa nyckeltal avseende 2004 för bolag med statligt ägande. Uppföljning av målen för ohälsa, sysselsättning och socialbidrag har ställt sig bakom de mål för minskad ohälsa som regeringen föreslog i budgetpropositionen . Frånvaron från arbetslivet på grund av sjukskrivning skall halveras , vilket motsvarar en nivå 2008 på 56,5 miljoner sjukskrivningsdagar. har antalet sjukskrivningsdagar minskat från 106,5 miljoner dagar till ca 94 miljoner dagar. Nybeviljandet av aktivitets- och sjukersättningar ökade från 59 000 till 75 000 personer . Målet innebär att genomsnittet inte skall överstiga 64 000 nybeviljanden . Andelen reguljärt sysselsatta av befolkningen i åldern uppgick jämfört med målsättningen . Målet för socialbidragen är att antalet helårsbidrag skall halveras till 57 600. ökade socialförsäkrings- kostnaderna jämfört med . Det är därför sannolikt att även antalet helårsbidrag ökade . årliga revision har resulterat i att 12 myndigheter fått revisionsberättelser med invändning för . Mot- svarande antal 2003 var 19 myndigheter. Invändningarna har inte föranlett några ändringar i Årsredovisningen för staten 2004. Den sammantagna bedömningen utifrån revi- sionsrättens årsrapport avseende 2003 är att det finns brister inom de områden där Europeiska kommissionen och medlemsstaterna har ett gemensamt förvaltningsansvar. Det avser bl.a. jordbruksstöd och strukturfonder. När det gäller rekommendation om ansvarsfrihet för budget 2003 är förslaget från att rekommendera Europaparla- mentet att bevilja Europeiska kommissionen ansvarsfrihet . Årsredovisning för staten 2004............................................................................ Uppföljning av de budgetpolitiska målen............................................................ Den offentliga sektorns finansiella sparande ....................................... Utgiftstak för staten.............................................................................. Utveckling av statens ekonomi ............................................................................ 3.1Uppföljning av några viktiga mål för den ekonomiska Mål för att minska ohälsan.................................................................... 3.1.2Mål för att öka sysselsättningen och minska Samlad bild av sjukskrivning, arbetslöshet m.m. ................................. Nyckeluppgifter i balans- och resultaträkningarna ............................. Statens egen verksamhet ....................................................................... resultaträkning, balansräkning och finansieringsanalys....................... Omfattning och avgränsning ................................................................ Transfereringar per sektor .................................................................... Övriga förändringar i balansräkningen................................................. Redovisningsprinciper och tilläggsupplysningar ................................. Transfereringar och skatter .................................................................. Avgränsning av redovisningsenheten .................................................. Principer för konsolidering .................................................................. Omklassificering av poster................................................................... Ändrade jämförelsetal som ej beror på ändrad princip........ Undantag från generella principer m.m............................................... Kommentarer till särskilda poster........................................................ Överföringar till och från pensionssystemet....................................... Aktier och andelar................................................................................. Statsbudgetens saldo 2004.................................................................. Statsbudgeten 2003 och 2004............................................................. Reformer och finansiering.................................................................. Statens periodiserade skatter.............................................................. Skatt på arbete..................................................................................... Skatt på kapital .................................................................................... Skatt på konsumtion och insatsvaror................................................. Statsbudgetens skatter 2004 ............................................................... 5.2.7Förklaring till redovisningen av fysiska och juridiska personers Inkomster av statens verksamhet....................................................... Inkomster av försåld egendom........................................................... Återbetalning av lån............................................................................ Bidrag m.m. från EU........................................................................... Statsbudgetens utgifter m.m. ............................................................. Makroekonomiska förutsättningar och beslut.................................. Statsbudgetens utgifter m.m. 2004 .................................................... Realekonomisk fördelning av statsbudgeten..................................... Utfallet per utgiftsområde.................................................................. Utgiftsområde 2 Samhällsekonomi och finansförvaltning............... Utgiftsområde 3 Skatt, tull och exekution........................................ Utgiftsområde 4 Rättsväsendet.......................................................... Utgiftsområde 5 Internationell samverkan ....................................... Utgiftsområde 6 Försvar samt beredskap mot sårbarhet................. Invandrare och flyktingar....................................... Hälsovård, sjukvård och social omsorg................. 5.4.10Utgiftsområde 10 Ekonomisk trygghet vid sjukdom 5.4.11 Utgiftsområde 11 Ekonomisk trygghet vid ålderdom ...................... 5.4.12 Utgiftsområde 12 Ekonomisk trygghet för familjer och barn ......... Utgiftsområde 13 Arbetsmarknad...................................................... Utgiftsområde 14 Arbetsliv ................................................................ Utbildning och universitetsforskning ................. Kultur, medier, trossamfund och fritid ............... 5.4.18Utgiftsområde 18 Samhällsplanering, bostadsförsörjning och Utgiftsområde 19 Regional utveckling ............................................. Allmän miljö- och naturvård................................ 5.4.23Utgiftsområde 23 Jord- och skogsbruk, fiske med Utgiftsområde 24 Näringsliv .............................................................. Utgiftsområde 25 Allmänna bidrag till kommuner........................... Utgiftsområde 26 Statsskuldsräntor m.m.......................................... Utgiftsområde 27 Avgiften till Europeiska gemenskapen................ Minskning av anslagsbehållningar ...................................................... Ålderspensionssystemet vid sidan av statsbudgeten ......................... Skillnader mellan resultaträkningen och statsbudgeten ................................... Olika avgränsningar av staten ............................................................. Skillnader mellan resultaträkningen och statsbudgeten.................... Härledning av statsbudgetens saldo från resultaträkningen ............. Skatter enligt resultaträkningen.......................................................... Statliga garantier och krediter ............................................................................ Avsättningar för framtida garantiförluster ........................................ Tillgångar i garantiverksamheten........................................................ 7.1.5Jämförelse mellan avsättningar för förväntade kostnader och olika slags tillgångar i garantiverksamheten....................................... 7.1.6Betalningsflöden och garantiverksamhetens påverkan på statens Statlig utlåning med kreditrisk............................................................ Avgifter till och bidrag från EU ......................................................................... Avgiften till EU:s budget.................................................................... Återflöde från EU-budgeten .............................................................. Redovisning i resultaträkningen ......................................................... Redovisning på statsbudgeten............................................................ Anslag finansierade med EU-medel................................................... Sammanställning av verksamheter som staten har ett väsentligt Den statliga sektorns förmögenhet ................................................... Statliga bolag, banker och finansinstitut ........................................... Utveckling av statlig produktion....................................................................... Den statliga produktionen.................................................................. Utvecklingen inom olika verksamhetsområden................................ iakttagelser i årlig revision ...................................................... Revisionsberättelser med invändning ................................................ Revision av EU-medel........................................................................................ 12.2Utgångspunkter för agerande avseende revisionsrättens Revisionsrättens iakttagelser för ........................................... Utveckling av den ekonomiska styrningen i staten.......................................... Förbättrad resultatredovisning till .................................... Statsbudget på kassa- eller bokföringsmässig grund ........................ Stärkt IT-stöd i budgetprocessen....................................................... 13.5Vissa bestämmelsers placering i budgetlagen Den offentliga sektorns finansiella sparande i procent av BNP............................ Den offentliga sektorns finansiella sparande........................................................... Utgiftstak för staten.................................................................................................. Tekniska justeringar av utgiftstaket för staten 2004 ............................................... Statsbudgetens utfall 20002004 .............................................................................. Statens totala inkomster 19992004......................................................................... Den offentliga sektorns skatteintäkter 19992004 ................................................. Statsbudgetens utgifter 20002004 .......................................................................... Nyckeluppgifter i balans- och resultaträkningarna................................................. Statliga myndigheters innehav av statspapper ......................................................... Statsskuldens utveckling och sammansättning........................................................ Nominella lån i svenska kronor1 efter avdrag för elimineringar av statliga Pensionstagare med ålderspension ......................................................................... Utbetald ålderspension 20002004 ........................................................................ 3.16 Ersatta nettodagar med föräldrapenning ............................................................... Arbetslösa personer i genomsnitt 20002004..................................... Studerande med studiemedel 20002004 Studiebidrag......................................... Studerande med studiemedel 20002004 Studielån............................................... Antal statligt anställda 20002004 fördelade på kvinnor respektive män............ Antal statligt anställda 20002004 fördelade på åldersgrupper ............................ Antal anställda 20002004 fördelade på sektorer.................................................. Resultaträkningens saldo enligt Årsredovisning för staten 2003........................... Statsbudgetens saldo 2004 samt justering för större engångseffekter................. Statsbudgetens utfall och 2004...................................................................... Reformer 2004 jämfört med .......................................................................... Statsbudgetens inkomster 20032004.................................................................... Makroekonomiska förutsättningar vid olika prognostillfällen............................. Offentliga sektorns och statens periodiserade skatter samt statsbudgetens