prop · GS031d22 · 2005-01-01 00:00:00 — skall utarbeta ett särskilt åtgärdsprogram för skötseln av rikkärr . Enligt talar mycket för att skogsbilvägar inte längre byggs över våtmarker med höga natur- och kulturvärden. Det finns dock ingen tillförlitlig nationell statistik, men skogsvårdsstyrelserna bedömer att de får kännedom om en övervägande majoritet av alla planer på nya skogsbilvägar genom samrådsplikten enligt och skogsvårdslagen. Regeringen har för avsikt att ge i uppdrag att till redovisa förekomsten av skogsbilvägar som kan påverka våtmarker med höga natur- och kulturmiljövärden. Enligt har huvuddelen av de våtmarker som iordningsställts 2003 finansierats via EU:s jordbruksstöd men även medel inom ramen för lokala investeringsprogram och ideella organisationers bidrag har utnyttjats. Rådet bedömer att med nuvarande takt i restaureringsarbetet kommer 7 5008 000 ha våtmarker ha anlagts eller återställts i odlingslandskapet . På uppdrag av och har Våtmarkscentrum vid utvärderat svenska våtmarker anlagda med jordbruksstöd eller inom lokal investeringsprogram. Sammanlagt granskades närmare 1 200 objekt om ca 2004/05:1 UTGIFTSOMRÅDE 20 Utvärderingen visar att de nyanlagda våtmarkerna har potential att utveckla ett rikt växt- och djurliv. Enligt Våtmarkscentrums beräkningar renar vissa våtmarker vattnet från upp till ett ton kväve per hektar och år. Det finns dock betydande variationer. Studien visar även att våtmarker anlagda inom olika stödformer är olika effektiva i fråga om att lägga fast de näringsämnen som finns i vattnet. Placeringen av våtmarken är härvid en viktig faktor. Som stöd för det framtida arbetet har tagit fram kvalitetskriterier för våtmarkers placering utformning och skötsel. Syftet är att våtmarkerna skall vara effektiva näringsfällor, främst beträffande kväve, som biologisk mångfald gynnas och hänsyn tas till platsens kuturmiljövärden. I det samlade grepp som tog beträffande åtgärdsprogram för hotad arter skrevs avtal, med olika länsstyrelser, om ett drygt tiotal som berör arter med koppling till våtmarker. allas vårt ansvar föreslår att delmålet ges en annan utformning sedan den nuvarande omgången av åtgärdsprogram fullföljts av . Förslaget kommer att behandlas i samband med regeringens redovisning till av den fördjupade utvärderingen av miljömålen. Miljökvalitetsmålet är att skogens och skogsmarkens värde för biologisk produktion skall skyddas som den biologiska mångfalden bevaras samt kulturmiljövärden och sociala värden värnas. Fyra delmål anger inriktning och tidsperspektiv i det fortsatta miljöarbetet för att nå miljökvalitetsmålet. Delmålen gäller långsiktigt skydd av skyddsvärd skogsmark, förstärkt biologisk mångfald, skydd för kulturmiljövärden och åtgärdsprogram för hotade arter. skogsmark till en kostnad av . Motsvarande siffror var för skogs- och myrmosaikobjekt varav ca produktiv skogsmark till en kostnad av . 2001 skyddades skogs- och skogs/myrobjekt om ca varav utgjorde produktiv skogsmark och kostnaden var ca . Arealen produktiv skogsmark undantagen från skogsbruk genom biotopskyddsområden och naturvårdsavtal ökade med 1 950 respektive . Motsvarande siffror var ca 5 000 respektive ca , och 947 respektive . Kostnaden för biotopskyddsområden uppgick till och för naturvårdsavtal till . Skogsbrukets frivilliga avsättningar av skogsmark i form av hänsynsområden har ökat kraftigt 1998 till 2001. beräknas enligt ca en miljon hektar produktiv skogsmark vara undantaget från skogsbruk i form av hänsynsområden. Enligt bedöms målet om död ved kunna nås utan omfattande insatser. Även målet om gammal skog kommer sannolikt att nås. För arealen äldre lövrik skog är situationen osäker medan arealen som föryngras med lövskog bedöms komma att öka. Enligt skadar skogsbruket fornlämningar och kulturlämningar i alltför stor omfattning. En grundorsak är enligt rådet att kunskap saknas om var huvuddelen av lämningarna på skogsmark finns. I nästan alla län pågår inventeringar av fornlämningar och kulturlämningar, huvudsakligen inom projektet och Historia. har av skogsmarken inventerats. Enligt har ett 60-tal skogslevande hotade arter behov av riktade åtgärder. Det uppskattade behovet har ökat jämfört med tidigare efter en noggrannare genomgång . har beslutat om köp och intrångsersättning för att bevara skogsmark som naturreservat inom skogs- och skogsmosaikobjekt med en areal om varav produktiv 3.7.12.2 Analys och slutsatser bedömer att miljökvalitetsmålet Levande skogar troligen inte kommer att uppnås i sin helhet även om enskilda delmål bör kunna nås. För biologisk mångfald beror detta enligt rådet främst på att många av de bio- logiska processer som påverkats negativt av skogsbruket kräver för att återhämta sig. Påtagliga förbättringar av den biologiska mångfalden blir troligen inte synliga förrän efter 2020, även om flera grundförutsättningar för att bevara en biologisk mångfald i skog och mark har förbättrats avsevärt genom att inslagen av död ved, grova träd, lövträd och gammal skog har ökat. En orsak till trögheten i förändringen är att likriktningen och fragmenteringen av det svenska skogslandskapet har pågått under en mycket . Därtill kommer att de åtgärder som vidtas för att förbättra situationen ofta får effekter som blir synliga först längre fram. Måluppfyllelsen påverkas även av externa faktorer som långväga luftburna föroreningar och beslut om utveckling av skogsråvara för energiändamål. Skogen och skogsmarkens värde för biologisk produktion och den biologiska mångfalden är utsatt för hot från luftföroreningar och lokalt höga uttag av biomassa. Höga uttag av biomassa kräver kompensationsåtgärder för att produktionsförmågan skall kunna upprätthållas. a utarbetat riktlinjer för återföring av aska till skogsmark. En fortsatt uppföljning av tillämpningen är angelägen. Intresset för skogens sociala värden och dess betydelse för naturupplevelser och friluftsliv ökar. Den svenska skogen är för många en självklarhet som av tradition är tillgänglig för alla genom allemansrätten. För landets 300 000 jägare, otaliga bär- och svampplockare och alla de som njuter av skogspromenader m.m. är skogen en oundgänglig resurs. Urbaniseringen och det faktum att av befolkning bor i eller relativt nära en tätort gör att de tätortsnära skogarna får ökad betydelse som rekreationsområden. De insatser som pågår för att utveckla och tydliggöra skogens sociala värden, bl.a. i tätortsnära skog, bör kunna ge goda resultat. Frågorna kommer att behandlas vidare i samband med regeringens redovisning till av den fördjupade utvärderingen av miljömålen. När gäller delmålet om långsiktigt skydd av skogsmark har satsningen på att skydda skogsmark genom naturreservat, biotopskydd och frivilliga insatser varit stor men inte tillräcklig. De medel för skydd och skötsel för att bevara biologisk mångfald som funnits till disposition har ökat kraftigt. Det innebär att också arbetet med att långsiktigt skydda mark 2004/05:1 UTGIFTSOMRÅDE 20 som naturreservat har ökat starkt i omfattning . Länsstyrelsernas administrativa kapacitet har förstärkts från ca 25 årsarbetskrafter till ca 75 årsarbetskrafter . Även skogsvårdsorganisationen har genom biotopskyddsanslaget möjlighet att skydda mindre mark- och vattenområden som biotopskyddsområden. Dessa medel används också för att finansiera naturvårdsavtal. var anslaget på , men har sedan vuxit och var . har anslaget minskat till . skyddades ca genom biotopskydd och ca genom naturvårdsavtal. ökade skogsbrukets frivilliga avsättningar med . Den totala arealen skogsmark som därmed är undantagen skogsproduktion är nästan . Tabell 3.4 Skogsmark undantagen från skogsproduktion per den 31/12 2003 ca 911 000 ha ca 990 000 ha ca 10 400 ha ca 21 000 ha ca 1 935 000 ha (relaterar till all produktiv skogsmark dvs. drygt 23,3 miljoner ha) Vid utgången av fanns det ca produktiv skogsmark skyddad nedanför den fjällnära skogen. Under 19992003 har produktiv skogsmark skyddats genom köp och intrångsersättning samt genom bidrag till kommuner och stiftelsers markförvärv. Arealen produktiv skogsmark i naturreservat och nationalparker var ca och inom biotopskydd och naturvårdsavtal ca . Naturreservat utgör ett viktigt instrument för att nå de övergripande målen att bevara biologisk mångfald i skoglandskapet. har ca produktiv skogsmark skyddats i form av naturreservat. Av målet att skydda ytterligare produktiv skogsmark som naturreservat har således säkrats genom köp mm. användes totalt för att lösa in skogsmark. I jämförelse med 2002 har 2004/05:1 UTGIFTSOMRÅDE 20 något mindre areal produktiv skogsmark skyddats 2003. Omfattningen av de frivilliga avsättningarna är avsevärd. var en areal på ca skogsmark frivilligt undantagen från skogsbruket, s.k. hänsynsområden, avsatt. Det är samma storleksordning som arealen för den skog som har ett formellt skydd inom nationalparker, naturreservat och biotopskyddsområden. Skogsägarnas egna insatser blir mot denna bakgrund alltmer viktiga för att de miljö- och skogspolitiska målen skall kunna uppnås. Informationen bl.a. om det biologiska innehållet och om värdet för naturvården i dessa frivilligt avsatta områdena behöver förbättras. Kvaliteten på frivilligt avsatta områden kommer att beskrivas av utredningen (N 2004:12) om utvärdering och översyn av skogspolitiken. Frågorna kommer att behandlas vidare i samband med regeringens redovisning till av den fördjupade utvärderingen av miljömålen. Frivilliga hänsynstaganden i form av särskilt anpassad skogsskötsel och frivilligt avsatta områden kompletteras av den landskapsekologiska planering som bedrivs, främst hos de större skogsägarna. Måluppfyllelsen av delmålet om förstärkt biologisk mångfald är främst beroende av hur skogsskötseln bedrivs. Vilka bestånd som väljs för avverkning och i vilken mån träd som dör tillåts vara kvar i skogen har betydelse. Enligt bör målet om död ved kunna nås utan omfattande insatser. Om nuvarande trender håller i sig bedöms även målet om gammal skog kunna nås. För arealen äldre lövrik skog är situationen dock osäker. Däremot ökar arealen som föryngras med lövskog. Information och rådgivning till skogsägarna är viktiga medel för att delmålet skall nås. För att bevara kulturbärande landskapselement i skogsmark är kännedom om var dessa värden finns av väsentlig betydelse. är huvuddelen av fornlämningarna på skogsmark inte kartlagda. I nästan alla län pågår inventeringar av forn- och kulturlämningar bl.a. inom ramen för de arbetsmarknadsprojekt som kallas jobb. Regeringen bedömer att dessa insatser är av stor betydelse för att skogsmarken skall kunna brukas utan att fornlämningar och andra kulturlämningar skadas. När det gäller åtgärdsprogrammen för skogslevande hotade arter har en noggrann genomgång av vilka hotade arter som har behov av riktade åtgärder gjorts. Ett 60-tal skogslevande arter har bedömts kräva sådana åtgärder vilket sker inom ramen för ett 30-tal åtgärdsprogram. Regeringen avser att återkomma med ytterligare slutsatser om miljökvalitetsmål och delmål i samband med regeringens redovisning till av den fördjupade utvärderingen av miljömålen. 3.7.13 Ett rikt odlingslandskap Miljökvalitetsmålet är att odlingslandskapets och jordbruksmarkens värde för biologisk produktion och livsmedelsproduktion skall skyddas som den biologiska mångfalden och kulturmiljövärdena bevaras och stärks. Sex delmål anger inriktning och tidsperspektiv i det fortsatta miljöarbetet för att nå miljökvalitetsmålet. Delmålen gäller bevarande och skötsel av ängs- och betesmarker, bevarande av småbiotoper i odlingslandskapet, vård av kulturbärande landskapselement, nationellt program för växtgenetiska resurser, åtgärdsprogram för hotade arter samt program för tillvaratagande av lantbrukets kulturhistoriskt värdefulla ekonomibyggnader. Enligt bevaras omfattningen av ängs- och betesmarkerna i stort med nuvarande åtgärder. För hela landet ökar arealerna ängs- och betesmarker. Det finns dock regionala skillnader, t ex. minskar arealen i och läget är osäkert för utmarksbeten av de mest hotade typerna. Arealen betesmarker som sköts med miljöersättning ökar fortfarande, men ökningstakten har avtagit något. Arealen ängsmarker med miljöersättning ökar enligt rådet inte i tillfredsställande takt, men miljöersättningarna till betesmarker och slåtterängar samt lieslåtter kommer att höjas . Med nuvarande utformning av ersättningar för skötsel och restaurering bedömer rådet att målet nås då det gäller alvarbeten. Arealen betesmark och slåtterängar ansluten till den s.k. miljöersättningen var ca jämfört med ca . Målet inom Miljö- och landsbygds- Arealen skogsbetesmark som är ansluten till miljöersättningen har förändrats . Till exempel har arealen minskat på men ökat i . Mycket av minskningen på beror enligt rådet på förändrade regler och byte av ersättningssystem snarare än på att markerna inte sköts längre. Antalet fäbodar i drift ökar. En rapport om indikatorarter för att mäta förändringar av det biologiska värdet i ängs- och betesmarker har publicerats. Arbetet pågår med att omsätta metoderna i praktiken. En ängs- och betesmarksinventering pågår. Efter den andra inventeringssäsongen finns ca 42 000 objekt beskrivna. har beslutat om köp och intrångsersättning till objekt i odlingslandskapet med en total areal om ca och till en kostnad av ca . Motsvarande siffror var ca och ca Arbete pågår med strategin för småbiotoper. En kunskapssammanställning om hur olika småbiotoper påverkar åkerlandskapets mångfald har gjorts. De kulturbärande landskapselementen utgör en stor del av småbiotoperna. Delmålet om vård av kulturbärande landskapselement innebär att antalet vårdade linjeelement (stenmurar, alléer, gärdesgårdar etc.) skall öka med och antalet vårdade punktelement (t.ex. hamlade träd, åkerholmar och odlingsrösen) till 620 000. Totalt finns linjeelement och 483 600 punktelement som vårdas med hjälp av miljöersättning inom Miljö- och landsbygdsprogrammet (LBU). Inom programmet för odlad mångfald (POM), program för växtgenetiska resurser, pågår arbetet med den landsomfattande inventeringen av vilka kulturväxter som finns i och som inte har inventerats. De fröförökade kulturväxterna har färdiginventerats och resultaten skall sammanställas. Ett förslag till nationellt program för förvaltning av husdjursgenetiska resurser togs fram . Förslaget innebär utökade åtgärder och styrmedel och omfattar samtliga inhemska raser. Ersättning ges till de rasbevarande föreningarnas informationsinsatser och för att hålla djur av de mest hotade raserna av nötkreatur, får, get och svin till exempel bohuskulla, gutefår, jämtget och linderödssvin. ArtDatabanken och har bedömt att sammanlagt fler än 200 arter i odlings- 2004/05:1 UTGIFTSOMRÅDE 20 landskapet har behov av riktade åtgärder. Av de 60 åtgärdsprogram som behövs är 17 fastställda och har inletts, eller skall fastställas, och 10 under utarbetande. Programarbetet pågår med hur lantbrukets kulturhistoriskt värdefulla ekonomibyggnader kan tas tillvara. Ett preliminärt förslag till nationellt stödsystem för att rusta upp och underhålla kulturhistoriskt värdefulla ekonomibyggnader, i första hand mindre överloppsbyggnader, finns framtaget. 3.7.13.2 Analys och slutsatser Enligt bedömning har förutsättningarna för att bevara såväl kulturmiljöns värden som olika arters förbättrats, men att jordbruket läggs ned vid i vissa delar av landet medför svårigheter att uppnå målet regionalt. anser därför att åtgärder utanför jordbrukspolitiken är nödvändiga. Det pågår ett fortlöpande arbete med att utvärdera den gemensamma jordbrukspolitikens påverkan och miljöeffekter. kommer miljö- och landsbygdsprogrammet att utökas med , varav beräknas gå till förstärkt stöd till betesmarker och slåtterängar och till utökat stöd för mindre gynnade områden (Least Favoured Areas, LFA). Regeringen anser att definitionen av god jordbrukshävd och goda miljöförhållanden inbegriper årligt bete av betesmarkerna och att hävdkraven på bör utformas så att miljökvalitetsmålen Ingen övergödning, Giftfri miljö och Ett rikt odlingslandskap beaktas. Antalet kulturbärande linjeelement ökar i tillfredsställande takt. Ökningstakten för antalet punktelement dock har minskat och det är enligt rådet osäkert om åtgärderna är tillräckliga för att nå målet. Enligt rådet behövs en översyn av om dagens markvård är tillräcklig för alla typer av element. Inom regeringen pågår ett arbete med att formulera åtgärder för att öka anslutningen av punktelement i miljöstödsprogrammet. För att öka takten i arbetet med att skydda hotade arter har en prioriteringslista tagits fram över de arter som är i behov av särskilda åtgärder. Ett nytt arbetssätt har införts som innebär att , ArtDatabanken och länsstyrelserna kommer överens om vilka arter som respektive län skall ta fram åtgärdsprogram för. 2004/05:1 UTGIFTSOMRÅDE 20 Länsstyrelserna kan nu samordna artskyddet med såväl skydd av områden med höga naturvärden som med miljöersättningar till jordbruket. Regeringen anser att den nationella bevarandeplanen för odlingslandskapet bör vara vägledande i det övergripande arbetet med att stärka och utveckla landsbygden genom en ökad samordning av insatser inom olika politikområden. Regeringen avser att återkomma med ytterligare slutsatser om miljökvalitetsmål och delmål i samband med regeringens redovisning till av den fördjupade utvärderingen av miljömålen. Miljökvalitetsmålet är att fjällen skall ha en hög grad av ursprunglighet vad gäller biologisk mångfald, upplevelsevärden samt natur- och kulturvärden. Verksamheter i fjällen skall bedrivas med hänsyn till dessa värden och så att en hållbar utveckling främjas. Särskilt värdefulla områden skall skyddas mot ingrepp och andra störningar. Fyra delmål anger inriktning och tidsperspektiv i det fortsatta miljöarbetet för att nå miljökvalitetsmålet. Delmålen gäller begränsning av skador på mark och vegetation, minskning av bullret i fjällen från motordrivna fordon och luftfartyg, skydd av områden med representativa höga natur- och kulturvärden samt åtgärdsprogram för hotade arter. Enligt finns ännu inga uppgifter om miljötillståndet i fjällen. Det går fortfarande bara att indirekt bedöma riskerna för skador i relation till antalet terrängfordon och antalet renar. Antalet terrängfordon har ökat obetydligt . Renantalet har fortsatt att öka, och ökningen uppgår till jämfört med . Hela den ökningen har skett i . Ett fåtal terrängskotrar i fjällen beräknas uppfylla högt ställda bullerkrav. har redovisat regeringsuppdraget Frivillig miljöklass för snöskotrar. har tillsammans med till regeringen lämnat skrivelsen Förslag till förändringar i lagstift- ningen vad avser flygverksamhet i fjällområdet. Syftet är att minska bullret i känsliga fjällområden. Stora områden i fjällen är redan skyddade som naturreservat eller nationalpark. Däremot är skyddet av miljön under vattenytan begränsat, liksom kunskapen om var representativa höga kulturvärden finns. Miljöersättningen inom Miljö- och Landsbygdsprogrammet (LBU) för att bevara värdefulla natur- och kulturmiljöer i renskötselområdet har höjts för att öka möjligheterna att bidra till att uppfylla delmålet. För fjällandskapet finns det två pågående åtgärdsprogram för hotade arter som avser fjällräv och järv. Även programmen för varg, björn och lo har stark anknytning till fjällen. Dessutom förbereds åtgärdsprogram för jaktfalk, kungsörn och naturligt fisktomma sjöar. redovisar att främst fritidsfisket utgör ett hot mot fjällens fisksamhällen. utsättningar av s.k. fisknäringsdjur har inneburit en spridning av främmande organismer. 3.7.14.2 Analys och slutsatser Enligt finns det behov av kunskapsuppbyggnad beträffande vegetation, vattenlevande organismer, förekomst av buller, kulturmiljöer, främmande arter och hotade arter i fjällmiljön. Olika verksamheter påverkar utvecklingen i fjällen och bör bedrivas på ett hållbart sätt. Enligt rådet bör renskötsel bedrivas och utvecklas på ett för miljön hållbart sätt. Ut- byggnaden av vindkraften bör föregås av omsorgsfull fysisk planering. Inverkan av anläggningar och bebyggelse på mark och vegetation behöver bedömas. Det regionala miljö- och hushållningsprogrammet för fjällen som skall upprättas av länsstyrelserna gemensamt, och samebyarnas miljöplaner är enligt rådet väsentliga hjälpmedel för att lösa frågorna om markanvändning i fjällen. Enligt är det av väsentlig betydelse att upprätthålla en tillfredsställande miljöövervakning av skador på mark och vegetation samt att renskötseln har tillräckligt bra underlag för att kunna tillgodogöra sig betestillgången utan att skada naturen. Arbetet med uppdrag att utveckla en metod för renbetesinventering är viktigt enligt rådet. Det nya miljöövervakningsprogrammet ventering av Landskapet i () har startat och omfattar även fjällen. Dessutom har metodutveckling startat för att kunna följa upp förekomsten av skador på mark med hjälp av satellitbaserad fjärranalys. Ett fåtal terrängskotrar i fjällänen beräknas uppfylla högt ställda bullerkrav. Om delmålet för buller från terrängskotrar skall nås måste de befintliga skotrarna bytas ut mot sådana som uppfyller bullerkraven. Enligt rådet behövs starka styrmedel för att påverka utvecklingen, t.ex. ekonomiska styrmedel för att stimulera bytet till tystare fordon. Statistiken behöver också förbättras för att kunna särredovisa bullernivå och fyrtaktsfordon. förslag om ett frivilligt miljöklassystem för snöskotrar bereds i . Förslaget skall leda till tystare fordon och därmed minskad buller i fjällen. Arbetet med miljökrav för fordon måste även drivas inom EU och på frivillig väg inom branschen. och förslag till ändringar i lagstiftningen vad avser flygverksamheten i fjällområdet bereds i . Enligt behöver kulturmiljövårdens insatser utökas, dels i de naturreservat och nationalparker som redan inrättats, dels för att tillsammans med naturvården kunna avsätta områden med långsiktigt skydd. Det finns stora skyddade områden som innehåller både höga kulturvärden och höga naturvärden samt geologiska nyckellokaler. Representativiteten i skyddet behöver dock ses över, och behovet av ytterligare medel till skötsel och restaurering utredas. Till exempel behöver skyddet av vattenmiljöerna förbättras och skyddet av de outbyggda fjällälvarna kvarstå. Kunskapen om fjällvärldens kulturmiljöer, fornlämningar och bebyggelse behöver kompletteras. Behovet av åtgärdsprogram för hotade arter och habitat är enligt mer omfattande än vad tidigare uppskattningar visat. Enligt rådet behövs troligen program även för flora, rikkärr och fiskstammar, i första hand . har undersökt hur fisket påverkar tillgången på i fjällsjöarna. Experimenten har genomförts i samarbete med fiskerättsägarna vid två jämförbara sjöar i . Studien understryker vikten av minskat fisketryck och förbättrat skydd för fiskstammar genom att åtgärdsprogram och skötselplaner tas fram. 2004/05:1 UTGIFTSOMRÅDE 20 Vattnen i fjällområdet är i många områden negativt påverkade genom vattenregleringar för kraftproduktion. I outbyggda vatten bör fisket regleras så att beståndens naturliga art- och storlekssammansättning bibehålls. I rödingsjöar bör samernas traditionella fiske med omväxlande träda och nyttjande utvecklas under kontrollerade former. I utbyggda vatten bör nya och effektivare former för beståndsvård och beståndsrestaurering utvecklas varvid även utsättning av fisk bör kunna ske. Effekterna av tidigare omfattande utsättningar av s.k. fisknäringsdjur bör klargöras både geografiskt och ekosystemmässigt och en åtgärdsplan för detta problem tas fram. Regeringen avser att återkomma med slutsatser om miljökvalitetsmål och delmål i samband med regeringens redovisning till av den fördjupade utvärderingen av miljömålen. 3.7.15 God bebyggd miljö Miljökvalitetsmålet är att städer, tätorter och annan bebyggd miljö skall utgöra en god och hälsosam livsmiljö samt medverka till en god regional och global miljö. Natur- och kulturvärden skall tas till vara och utvecklas.