prop · GT031 · 2005-09-20 00:00:00 — Regeringen bör därför i efterhand bemyndigas att för ramanslaget 25:78 ingå ekono- miska förpliktelser som inklusive tidigare gjorda åtaganden medför utgifter på högst . 25:82 Internationella programkontoret för utbildningsområdet I statsbudgeten finns för detta ändamål uppfört ett ramanslag på . Regeringens förslag: Anslaget 25:82 Internatio- nella programkontoret för utbildningsområdet Finansiering sker genom att anslaget 25:85 Utvecklingarbete inom område m.m. minskas med . Skälen för regeringens förslag: Internationella programkontoret för utbildningsområdet admi- nistrerar EU:s utbildningsprogram i . Kostnaderna för denna administration täcks med anslaget och med EU-bidrag. I samband med slutregleringen av ett antal EU-projekt från tidi- gare år har myndighetens kostnader överskridit de EU-bidrag som betalats till myndigheten. Anslaget 25:82 Internationella programkontoret för utbildningsområdet behöver därför ökas med . Finansieringen bör ske genom att anslaget 25:85 Utvecklingsarbete inom område m.m. minskas med motsvarande belopp. 8.2.14Utgiftsområde 17 Kultur, medier, trossamfund och fritid 25:1 Bidrag till folkbildningen I statsbudgeten finns för detta ändamål uppfört ett obetecknat anslag på 2 . Regeringens förslag: Anslaget 25:1 Bidrag till folkbildningen ökas med . Skälen för regeringens förslag: En särskild ut- bildningssatsning görs för arbetslösa i Gävle- borgs län. Som en följd härav har antalet folk- högskolestuderande ökat . Folkhögskoleplatser finansieras delvis genom statsbidrag till folkbildningen. Bidrag till folkbildningen behöver därför ökas med . Finansiering sker genom att det under ut- giftsområde 13 Arbetsmarknad uppförda anslaget 22:3 Köp av arbetsmarknadsutbildning och övriga kostnader minskas. 28:2 Bidrag till allmän kulturverksamhet, utveckling samt internationellt kulturutbyte och samarbete I statsbudgeten finns för detta ändamål uppfört ett ramanslag på Regeringens förslag: Anslaget 28:2 Bidrag till allmän kulturverksamhet, utveckling samt inter- nationellt kulturutbyte och samarbete ökas med . Skälen för regeringens förslag: Vissa stats- understödda teater-, dans- och musikinstitu- tioner är anslutna till det statliga tjänstepen- sionssystemet och skall betala till staten. De preliminära som inbetalats 2004 och 2005 motsvarar inte värdet av de tjänsteförmåner som de anställda tjänat in. Med hänsyn till områdets speciella karaktär och till att dessa institutioner inte ansetts kunna bära mellan- skillnaden bör ytterligare medel anvisas för Anslaget 28:2 Bidrag till allmän kulturverksamhet, utveckling samt internationellt kulturutbyte och samarbete behöver därför ökas med . Tillsam- mans med den nivåökning för området som finns i budgetförslaget (utgiftsområde 17 Kultur, medier, trossamfund och fritid) skall detta utgöra en slutgiltig lösning av problemen med dessa institutioners till den statliga tjänstpensioneringen. Regeringen anser vidare att det svensk-danska kultursamarbetet bör fördjupas genom en förstärkning av den Svensk-Danska kultur- fonden med . Mot denna bakgrund bör anslaget 28:2 Bidrag till allmän kulturverksamhet, utveckling samt internationellt kulturutbyte och samarbete sam- manlagt ökas med . Finansie- ring bör delvis ske genom att det under utgiftsområde 5 Internationell samverkan upp- förda anslaget 5:1 Bidrag till vissa internationella organisationer minskas med . 28:39 Stöd till trossamfund I statsbudgeten finns för detta ändamål uppfört ett ramanslag på . Regeringens förslag: Anslaget 28:39 Stöd till tros- samfund minskas med . Skälen för regeringens förslag: Anslaget 28:39 Stöd till trossamfund bör minskas med för att finansiera ökade utgifter på det under utgiftsområde 3 Skatt, tull och exekution uppförda anslaget 3:1 . 8.2.15Utgiftsområde 20 Allmän miljö- och naturvård 34:9 (bemyndigande) I statsbudgeten finns för detta ändamål uppfört ett ramanslag på . Vidare har regeringen ett bemyndigande att ingå ekonomiska förpliktelser som inklusive tidigare gjorda åtaganden medför utgifter på högst 2006 och 2007. Regeringens förslag: Regeringen bemyndigas att för ramanslaget 34:9 Statens strål- skyddsinstitut ingå ekonomiska förpliktelser i samband med strålskyddsforskning som inklu- sive tidigare gjorda åtaganden medför utgifter på högst 2009. Skälen för regeringens förslag: För att under- lätta genomförande av olika forskningsprojekt på strålskyddsområdet behöver större och mer långsiktiga åtaganden kunna göras. Regeringen bör därför bemyndigas att för ram- anslaget 34:9 ingå eko- nomiska förpliktelser som inklusive tidigare gjorda åtaganden medför utgifter på högst 2009. 8.2.16 Utgiftsområde 22 Kommunikationer 36:2 Väghållning och statsbidrag I statsbudgeten finns för detta ändamål uppfört ett ramanslag på 16 . Regeringens förslag: Anslaget 36:2 Väghållning och statsbidrag ökas med . Skälen för regeringens förslag: De kostnader som uppstår med anledning av försöket med trängselskatter skall belasta det under utgiftsområde 2 Samhällsekonomi och finansförvaltning uppförda anslaget 90:2 Försök med trängselskatt i . har haft kostnader för försöket med trängselskatter efter det att verket övertog upp- handlingen av systemet från . För att kompensera för dessa kostnader bör anslaget 36:2 Väghållning och statsbidrag ökas med . Finanisering sker genom att anslaget 90:2 Försök med trängselskatt i minskas med motsvarande belopp. har bedrivit ett större kon- kurrensmål, det s.k. bensinmålet. Genom dom ålades vissa drivmedelsbolag att betala samman- lagt i konkurrensskade- avgift. tillerkändes bolagen ersättning av allmänna medel för rättegångskostnader med sammanlagt . Denna utgift har betalats med medel som budgeteras under anslaget 36:2 Väghållning och statsbidrag. För att finansiera utgiften bör anslaget ökas med . I detta sammanhang kan nämnas att föreslås i denna budget- proposition att ett nytt anslag förs upp under utgiftsområde 24 Näringsliv för kostnader som uppkommer med anledning av mål och ärenden enligt konkurrenslagen (1993:20). Finansiering sker genom att de under utgifts- område 24 Näringsliv uppförda anslagen 38:2 Näringslivsutveckling m.m., 38:17 Konkurrens- forskning och 39:3 Exportfrämjande verksamhet minskas med sammanlagt . Sammantaget skall alltså anslaget 36:2 Väg- hållning och statsbidrag ökas med . 36:4 : Banhållning och sektorsuppgifter (bemyndigande) I statsbudgeten finns för detta ändamål uppfört ett ramanslag på 10 . Vidare har regeringen ett bemyndigande att ingå ekonomiska förpliktelser som inklusive tidigare gjorda åtaganden medför utgifter på högst 22 efter 2005. Regeringens förslag: Regeringen bemyndigas att för ramanslaget 36:4 : Banhållning och sektorsuppgifter ingå ekonomiska förpliktelser som inklusive tidigare gjorda åtaganden medför utgifter på högst 25 efter 2005. Skälen för regeringens förslag: Den verksamhet som bedriver innebär att långsiktiga avtal behöver ingås som medför ekonomiska förpliktelser . Avtalen gäller såväl investeringar som drift och underhåll. lämnar också bidrag till olika ändamål och även i den verksamheten krävs ibland längre framförhållning. För dessa ändamål har regeringen fått ett be- myndigande att ingå ekonomiska förpliktelser som medför utgifter på högst 22 efter 2005. Besluten om järnvägsinvesteringar för planperioden 2004- 2015 innebär att järnvägsinvesteringarna skall öka i förhållande till nuvarande nivåer. För att dessa högre investeringsvolymer skall kunna genomföras på ett effektivt sätt behöver även bemyndigandet ökas. Regeringen bör därför bemyndigas att för ramanslaget 36:4 : Banhållning och sektorsuppgifter ingå ekonomiska förpliktelser som inklusive tidigare gjorda åtaganden medför utgifter på högst 25 efter 2005. Ändrade ekonomiska mål för Regeringens förslag: Kravet på räntabilitet på eget kapital 2005 sänks till 2 pro- cent. Vidare slopas utdelningskravet avseende . Skälen för regeringens förslag: Kravet på räntabilitet på eget kapital uppgår till över en konjunkturcykel. Vidare skall en tredjedel av vinsten (räknat efter skattemotsvarighet) delas ut. Den storm som drog fram över orsakade omfattande storm- fällningar av skog som måste borttransporteras. Regeringen har beslutat att stormfällda skogs- produkter skall undantas från den godsavgift som normalt ingår i den farledsavgift som tar ut. Detta medför att verkets inkomster minskar. Regeringen anser därför att räntabilitets- och utdelningskraven för Sjöfarts- verket bör sänkas. Målet för avkastningen föreslås vara en räntabilitet på eget kapital på . Vidare förslår regeringen att utdel- ningskravet avseende verksamhets- slopas. 8.2.17Utgiftsområde 23 Jord- och skogsbruk, fiske med anslutande näringar 43:5 Arealersättning och djurbidrag m.m (bemyndigande) I statsbudgeten finns för detta ändamål uppfört ett ramanslag på 5 . Vidare har regeringen ett bemyndigande att ingå förpliktelser som medför utgifter på högst 6 800 000 . Regeringens förslag: Regeringen bemyndigas att för ramanslaget 43:5 Arealersättning och djurbidrag m.m. besluta om stöd som inklu- sive tidigare gjorda åtaganden medför utgifter på högst 6 . Skälen för regeringens förslag: Till följd av en höjd växelkurs behöver bemyndigandet att ingå ekonomiska förpliktelser avseende arealersätt- ning och djurbidrag m.m. ökas. Regeringen bör därför bemyndigas att för detta ändamål ingå ekonomiska förpliktelser som inklusive tidigare gjorda åtaganden medför utgifter på högst 6 . 43:6 Intervention och exportbidrag för jordbruksprodukter (bemyndigande) I statsbudgeten finns för detta ändamål uppfört ett ramanslag på 1 . Vidare har regeringen ett bemyndigande att ingå förpliktelser som medför utgifter på högst . Regeringens förslag: Regeringen bemyndigas att för ramanslaget 43:6 Intervention och exportbidrag för jordbruksprodukter besluta om stöd som inklusive tidigare gjorda åtaganden medför utgifter på högst och högst . Skälen för regeringens förslag: Till följd av ändrade regler för exportbidrag behöver bemyn- digandet avseende intervention och exportbidrag för jordbruksprodukter ökas. Regeringen bör därför bemyndigas att för detta ändamål ingå ekonomiska förpliktelser som inklusive tidigare gjorda åtaganden medför utgifter på högst och högst . 44:1 Åtgärder för landsbygdens miljö och struktur (bemyndigande) I statsbudgeten finns för detta ändamål uppfört ett ramanslag på 2 . Vidare har regeringen ett bemyndigande att ingå ekonomiska förpliktelser som medför utgifter på högst 2006, högst 2007, högst 2008, högst 2009 och högst därefter. Regeringens förslag: Regeringen bemyndigas att för ramanslaget 44:1 Åtgärder för landsbygdens miljö och struktur besluta om stöd som inklusive tidigare gjorda åtaganden medför utgifter på högst 1 , högst , högst , högst 250 000 000 och högst 130 000 000 därefter. Skälen för regeringens förslag: Till följd av förskjutningar av utbetalningar av landsbygds- stöd bör bemyndigandet avseende åtgärder för landsbygdens miljö och struktur höjas. Dess- utom bör bemyndigandets fördelning över tiden ändras till följd av förändrade bedömningar av betalningstidpunkterna. Regeringen bör därför bemyndigas att för detta ändamål ingå ekonomiska förpliktelser som inklusive tidigare gjorda åtaganden medför utgifter på högst 1 , högst och högst 130 000 000 44:2 Från EG-budgeten finansierade åtgärder för landsbygdens miljö och struktur (bemyndigande) I statsbudgeten finns för detta ändamål uppfört ett ramanslag på 1 . Vidare har regeringen ett bemyndigande att ingå ekonomiska förpliktelser som medför utgifter på högst 2006, högst 2007, högst 2008, högst 2009 och högst därefter. Regeringens förslag: Regeringen bemyndigas att för ramanslaget 44:2 Från EG-bud- geten finansierade åtgärder för landsbygdens miljö och struktur besluta om stöd som inklusive tidigare gjorda åtaganden medför utgifter på högst 1 , högst Skälen för regeringens förslag: Till följd av för- skjutningar av utbetalningar av landsbygdsstöd bör bemyndigandet avseende från EG-budgeten finansierade åtgärder för lansbygdens miljö och struktur höjas. Dessutom bör bemyndigandets fördelning över tiden ändras till följd av föränd- rade bedömningar av betalningstidpunkterna. Regeringen bör därför bemyndigas att för detta ändamål ingå ekonomiska för- pliktelser som inklusive tidigare gjorda 1 684 793 000 8.2.18 Utgiftsområde 24 Näringsliv 38:10 Upprätthållande av nationell metrologi m.m. I statsbudgeten finns för detta ändamål uppfört ett ramanslag på . Regeringens förslag: Anslaget 38:10 Upprätt- hållande av nationell metrologi m.m. ökas med . Anslaget 38:19 Kostnader för omstrukturering och genomlysning av statligt ägda företag m.m. minskas med . Skälen för regeringens förslag: Statens strål- skyddsinstitut (SSI) behöver ersätta en uttjänt och havererad strålkälla vid riksmätplatsen. SSI har även fått ökade lokalkostnader då ett nytt laboratorium med strålsäkra väggar upp- förts. Denna verksamhet finansieras från anslaget 38:10 Upprätthållande av nationell metrologi m.m. Detta anslag behöver därför ökas med . Anslaget 38:19 Kostnader för omstrukturering och genomlysning av statligt ägda företag m.m. minskas med för att finansiera denna ökning och ökningen av anslaget 39:1 Styrelsen för ackreditering och teknisk kontroll: Myndighetsverksamhet. I statsbudgeten finns för detta ändamål uppfört ett ramanslag på . Regeringens förslag: Anslaget 38:14 Rymdverk- samhet ökas med . Anslaget 38:2 Näringslivsutveckling m.m. minskas med . Skälen för regeringens förslag: Anslaget 38:14 Rymdverksamhet minskades 2004 med 15 000 000 för att bidra till att finansiera ökningen av anslaget 38:2 Näringslivsutveckling m.m. i samband med statliga lån och garantier till svensk flygindustri. Eftersom hela beloppet inte har utnyttjats anser regeringen att nu skall återföras till anslaget 38:14 Rymdverksamhet. En minskning med gjordes även av det under utgiftsområde 6 Försvar samt beredskap mot sårbarhet uppförda anslaget 6:2 Materiel, anläggningar samt forskning och teknik- utveckling. Även till detta anslag skall 7 500 000 Av detta skäl skall därför anslaget 38:2 Näringslivsutveckling m.m. minskas med . Anslaget skall även minskas med för att bidra till finansieringen av ökningen av det under utgiftsområde 22 Kom- munikationer uppförda anslaget 36:2 Väghållning och statsbidrag. Sammantaget skall därför anslaget Näringslivsutveckling m.m. minskas med . I statsbudgeten finns för detta ändamål uppfört ett ramanslag på . Regeringens förslag: Anslaget 38:17 Konkurrens- forskning minskas med Skälen för regeringens förslag: För att bidra till finansieringen av ökningen av det under utgifts- område 22 Kommunikationer uppförda anslaget 36:2 Väghållning och statsbidrag minskas anslaget 38:17 Konkurrensforskning med . 39:1 Styrelsen för ackreditering och teknisk kontroll: Myndighetsverksamhet I statsbudgeten finns för detta ändamål uppfört ett ramanslag på . Regeringens förslag: Anslaget 39:1 Styrelsen för ackreditering och teknisk kontroll: Myndighets- verksamhet ökas med . Skälen för regeringens förslag: Föreskrifter och tillsyn behöver ses över till följd av ett antaget EG-direktiv om mätinstrument (2004/22/EG). Genomförandet av direktivet sker genom änd- ringar i myndighetsföreskrifter som skall vara klara . Direktivet träder i kraft efter en informationsperiod . Styrelsen för ackreditering och teknisk kontrolls (SWEDAC) kostnader för arbetet med föreskrifter, informationsinsatser, medverkan vid utarbetande av mandaterad standard och annat internationellt arbete m.m. kräver ytterligare resurser. Styrelsen för ackreditering och teknisk kontroll: Myndighetsverksamhet bör därför ökas med . Finansieringen sker genom att anslaget 38:19 Kostnader för omstrukturering och genomlysning av statligt ägda företag m.m. minskas. I statsbudgeten finns för detta ändamål uppfört ett ramanslag på . Regeringens förslag: Anslaget 39:3 Exportfräm- jande verksamhet minskas med . Skälen för regeringens förslag: För att finansi- era ökningen av det under utgiftsområde 22 Kommunikationer uppförda anslaget 36:2 Väg- hållning och statsbidrag minskas anslaget 39:3 Exportfrämjande verksamhet med . 8.2.19Utgiftsområde 25 Allmänna bidrag till kommuner Nedskrivning av fordran rörande kommunkontosystemet Regeringens förslag: Den i statens redovisning upptagna fordran som motsvarar det underskott i kommunkontosystemet, som avser ersättningar för tiden och som inte reglerats, skrivs ned vid utgången av 2005. Även fordringar avseende ränta skrivs ned. Skälen för regeringens förslag: Kommun- kontosystemet regleras i lagen (1995:1518) om mervärdesskattekonton för kommuner och landsting. Det är ett kompensationssystem för kommuners, landstings och kommunalförbunds ingående mervärdesskatt i icke skattepliktig verksamhet m.m. I samband med att systemet infördes inrättades hos två räntebärande konton, ett för kommunernas räkning och ett för landstingens räkning. Under 19962002 betalade kommuner och landsting avgift (tillskott) till systemet för att täcka uttagen. avskaffades avgiften (prop. 2001/02:112, bet. 2001/02:FiU17, rskr. 2001/02:296). I stället sker uttagen från systemet över statsbudgeten. En ny inkomsttitel, 1512 Kompensation för mervär- desskatt till kommuner och landsting, infördes på statsbudgeten, på vilken ersättningen redovisas. De räntebärande kontona finns kvar. Med anledning av dessa föränd- ringar gav regeringen i uppdrag att inrätta två nya räntebärande konton (ett för kommuner och ett för landsting) för utbetalning av ersättningar avseende tiden . I samband med att avgiften avskaffades minskades nivån på det generella statsbidraget till kommuner och landsting med ett belopp som beräknades motsvara de ersättningar som kost- nadsmässigt kan hänföras till 2002. I budgetpro- positionen gjordes en preliminär reglering. Baserat på de faktiska beloppen för omslutningen gjordes i budgetpropositionen en slutlig reglering. I samband med regler- ingen beaktades även de negativa saldona på kontona per om totalt avseende ersättningar för tiden . De negativa saldona har ännu inte justerats till följd av regleringen och har därefter ökat. uppgick de negativa saldona till , vilket innebär att under- skottet har ökat med . Det beror dels på att kommuner och landsting kan ansöka om ersättning efter utgången av det kalenderår som ersättningen avser, dels på att ränta beräknas på saldot. De ersättningar som utbetalats efter och som avser tiden uppgår till , vilket är betydligt mer än vad som förväntades i samband med den slutliga regleringen. Till följd av räntekostnaderna har underskottet ökat med ytterligare . Eftersom räntekostnaderna beräknas kvartalsvis kommer underskotten att ytterligare öka något fram till slutet av 2005. Totalbeloppet beräknas till jämte ränte- kostnad . En reglering avseende ersättningar som kost- nadsmässigt är att hänföra till tiden borde i princip göras. Mot bakgrund av att en slutlig reglering gjordes i samband med budget- propositionen bedömer dock reger- ingen att en ytterligare reglering inte bör göras. I stället föreslås att den i statens redovisning upp- tagna fordran som motsvarar underskottet i kommunkontosystemet som är att hänföra till tiden och som inte har regle- rats skrivs ned vid utgången av 2005. bör den fordran som avser ränta på de räntebä- rande konton som användes för perioden 1996- 2002 skrivas ned. I detta sammanhang kan nämnas att i propo- sitionen Kommunalekonomiska frågor (prop. 2005/06:7) föreslår regeringen att de konton hos , från vilka ersättning utbetalas till kommuner, landsting och mervärdesskatt som inte får dras av enligt mervärdesskattelagen (1994:200) m.m., avskaffas . Ersättningarna avses i stället avräknas direkt mot inkomsttitel på statsbudgeten. Därmed förenklas redovisningen och berörda myndigheters arbete. Revision, kontroll och ekonomisk styrning 9 Revision, kontroll och ekonomisk styrning I samband med inrättandet av myndigheten under har det i 47 § lagen (1996:1059) om stats- budgeten (budgetlagen) införts ett krav på regeringen att för redovisa vilka åtgärder regeringen vidtagit med anledning av iakttagelser. Enligt finans- utskottet bör redovisningen vara både samlad och fyllig (bet. 2002/03:FiU20 s. 117). Regeringens redovisning lämnas respektive år i dels budgetpropositionen, dels skrivelsen Årsredovisning för staten. Redovisningen i budgetpropositionen sker såväl i volym 1 som under respektive utgiftsområde. I volym 1 ges en samlad bild av de iakttagelser som revisionen redovisat sedan föregående års budgetproposition samt frågor med nära koppling till revision och kontroll. Redogörelsen inriktas på iakttagelser och åtgärder av större vikt som t.ex. rör budget-, effektivitets- eller kontrollaspekter. Även iakttagelser och åtgärder som berör flera politikområden eller som har stark koppling till regeringens styrning omfattas av denna redovisning. Redogörelsen kan även komma att beröra de åtgärder som aviserats i föregående års budgetproposition. Eventuella iakttagelser avseende års- redovisningen för staten kommenteras. Dessutom lämnas en samlad förteckning över, och korta sammanfattningar av, samtliga granskningsrapporter som lämnats sedan föregående års budgetproposition. Att mot- svarande samlade förteckning inte ges avseende revisionsberättelser med invändning från den årliga revisionen beror på att en sådan finns intagen i årsredovisningen för staten. Under respektive utgiftsområde redovisas och kommenteras under rubriken i respektive politikområdesavsnitt de rapporter från effektivitets- revision och de revisionsberättelser med invändning från den årliga revisionen som berör respektive politikområde. Revisionens samtliga iakttagelser kan i normalfallet inte förväntas vara åtgärdade då redovisningen lämnas i budgetpropositionen. Avgörande är bl.a. när revisionens rapporter lämnas, men också den tid det tar för att överväga och vidta relevanta åtgärder. I regeringens redovisning till av vilka åtgärder som vidtagits finns därför även behov av att återkomma till tidigare års iakttagelser från revisionen. Redogörelsen under rubriken kan således inte bara komma att omfatta avlämnade granskningsrapporter och revisionsberättelser utan också sådana . Regeringen har i Årsredovisning för staten 2004 (skr. 2004/05:101) redovisat de iakttagelser som den årliga revisionen vid lämnat (revisionsberättelser med invändning). Regeringens redovisning av åtgärder i de enskilda fallen redovisas per politikområde. har inom ramen för den årliga revisionen granskat ca 290 revisionsobjekt. Därutöver har förordnat revisorer i ett 60-tal bolag och stiftelser. har inom ramen för den årliga revisionen avlämnat revisionsberättelser för 286 myndigheter och andra organisationer avseende årsredovisningen för . I 12 fall har revisionsberättelsen lämnats med invändning, vilket innebär att revisionen har konstaterat ett eller flera väsentliga fel i årsredovisning eller förvaltning. En förteckning över vilka myndigheter som fått revisions- berättelse med invändning, och vilken orsaken till respektive invändning varit, framgår av Årsredovisning för staten 2004. För lämnades 19 revisionsberättelser med invändning. En viss minskning i antalet revisionsberättelser med invändning kan således konstateras . Regeringens bedömning avseende de åtgärder som föranleds av revisionsberättelser med invändning redovisas under respektive politikområde. I avsnitt 9.5 lämnas en kortfattad redogörelse för regeringens fortsatta arbete med att stärka den statliga internrevisionen. 9.2.2Granskning av årsredovisningen för staten har lämnat revisionsberättelse utan invändning för Årsredovisning för staten 2004 (dnr 32-2004-1267). I följande avsnitt lämnas korta sammanfattningar av samtliga granskningsrapporter som lämnats sedan föregående års budgetproposition. RiR 2004:21 köp av tjänster för rehabilitering har granskat försäkrings- kassornas förutsättningar att effektivt hantera köp av rehabiliteringstjänster samt hanteringens effekter på ansvarsfördelningen mellan