prop · GT031d16 · 2005-09-20 00:00:00 — söksverksamheten, som bedrivs från och med centralt för att åstadkomma en bättre integration till och med den 31 de- cember 2005 i 20 kommuner i landet, uppvisar Regeringen kommer noga att följa den fort- Andelen som fått arbete efter av- satta utvecklingen av de åtaganden, som gjorts i slutad introduktion var , enligt en den s.k. avsiktsförklaringen som De flesta, 67 träffades mellan regeringen, Svenska Kommun- procent av dem som fick ett arbete, fick arbete förbundet, , , TCO och utan statligt stöd. I offentlig förvaltning och om insatser för bättre integration. av deltagarna fått arbete medan andelen inom under 20052007 för delfinansiering av informa- byggverksamhet och inom hotell och restaurang tions- och utbildningsinsatser som skall genomföras av de centrala parterna på arbets- inte redan vid starten haft en anställning har det ofta räckt med i praktik eller erbjuda s.k. prova-på-platser måste i fortsätt- med anställningsstöd för att de skall få en an- ningen i ökad utsträckning komma personer med utländsk bakgrund till del. Metoden, som innefattar analys av såväl sö- Särskilda medel skall även fortsättningsvis av- kande som arbetsplatser samt stöd och uppfölj- sättas för att särskilt stärka ställningen på ar- ning under den , har givit betsmarknaden för personer med utländsk bak- god precision i matchnings- och platsackvire- Arbetet mot etnisk diskriminering på arbets- sammanlagt 275 personer med goda arbetsgi- marknaden skall fortsätta. AMV har en viktig fungerar som dörröppnare. betsgivare inom enskilda företag dominerar men i synnerhet deltagare som har arbetat inom statlig förvaltning får fortsatt anställning. Fler män än kvinnor deltar, vilket avspeglar könsfördelningen i målgruppen. De som tagit del av introduktionen har i genomsnitt gjort detta . AMS målsättning är att 5 775 personer skall ha påbörjat arbetsplatsintroduktion. En målsättning som att döma av hittillsvarande utveckling kommer att uppnås. Regeringen anser att resultaten av verksamheten är goda och att den bör fortsätta . Försöksverksamheten skall följas upp och utvärderas av IFAU. Utgifterna för verksamheten beräknas uppgå till under anslaget 22:3 Köp av arbetsmarknadsutbildning och övriga kostnader. Arbetslivsinriktad rehabilitering för sjukskrivna Regeringens bedömning: Arbetsförmedlingens uppdrag att i vissa försöksområden erbjuda service till sjukskrivna med en anställning de inte kan återgå till, bör utvidgas till att omfatta hela landet. Skälen för regeringens bedömning: Regeringens fortsatta strategi för ohälsoarbetet är inriktat på att dels ytterligare stärka insatserna för att förebygga ohälsa i arbetslivet, dels att fortsätta stärka åtgärderna för att ge sjukskrivna möjlighet till snabb återgång i arbete. Arbetsförmedlingen har en viktig uppgift när det gäller sjukskrivna som är arbetslösa men också när det gäller vissa sjukskrivna med en anställning som de inte kan återgå till. Den samverkan mellan arbetsförmedlingen och som bedrivs inom ramen för den gemensamma verksamhets- och handlingsplanen för arbetslösa sjukskrivna har inneburit en kraftig ambitionshöjning i myndigheternas arbete med arbetslösa sjukskrivna. Samverkansformera och den utprövade metodik som tillämpas inom ramen för den gemensamma verksamhets- och handlingsplanen garanterar en väl sammanhållen rehabiliteringsinsats för sjukskrivna arbetslösa och skall fortsätta 2006. Den försöksverksamhet som bedri- 2005/06:1 UTGIFTSOMRÅDE 13 vits för sjukskrivna med en anställning som de inte kan återgå till har bedrivits utifrån den metodik som använts i verksamheten för arbetslösa sjukskrivna. Regeringen avser att inom ramen för den gemensamma verksamhets- och handlingsplanen, finansierad med samverkansmedel under det under utgiftsområde 10 Ekonomisk trygghet vid sjukdom och handikapp uppförda anslaget 19:1 Sjukpenning och rehabilitering m.m., utvidga verksamheten till att omfatta hela landet. Målgruppen är sjukskrivna inom verksamheter där möjligheterna att erbjuda omplacering eller anpassning av arbetssituationen ej är möjllig. I avstämningsmöte skall i dessa fall även arbetsförmedlingen delta. Personer med kvarvarande arbetsförmåga som behöver byta arbetsgivare skall i princip kunna få samma stöd och hjälp som andra arbetssökande utan att behöva säga upp sin anställning. Regeringen vill här särskilt framhålla att rehabiliteringsersättningen även kan användas för att förebygga framtida nedsättning av arbetsförmågan. Regeringen avser också att uppdra åt att i samverkan med AMS tillämpa nya och förstärkta insatser för långtidssjuka och försäkrade som uppbär tidsbegränsad sjuk- och aktivitetsersättning. Syftet är att samtliga personer i dessa målgrupper skall kartläggas för att säkerställa dels att rehabilitering eller andra åtgärder vidtas för att återföra den försäkrade till arbetslivet, dels att rätt ersättning lämnas. Med hänsyn till det stora antalet personer i målgruppen måste en stegvis process ske. Det första steget är att inom ett särskilt pilotområde kommer att gå igenom samtliga sjukfall som pågått eller fall med aktivitetsersättning eller tidsbegränsad sjukersättning som beräknas upphöra att gälla. Vid granskningen skall även bedömas om ärenden finns som lämpligen bör bli föremål för de insatser i samverkan som arbetsförmedlingen kan vidta för att underlätta för den försäkrade att återgå till arbete. En nära samverkan måste, i denna bedömning, ske med arbetsförmedlingen. Regeringen avser att utforma särskilda riktlinjer för pilotverksamheten. Könsuppdelningen som finns på arbetsmarknaden återspeglas till viss del inom de arbetsmarknadspolitiska programmen. 2005/06:1 UTGIFTSOMRÅDE 13 () har genomfört en jäm- lighet med programdokumenten och de målsätt- ställdhetsanalys inom verksamhetsområde Pro- ningar som där anges. sade i budgetproposition har tidigare 2005 i enlighet med regeringens plan för ge- framkommit brister i myndighetens handlägg- nomförande av jämställdhetsintegrering i Re- ningsrutiner, inklusive den finansiella kontrollen. geringskansliet (N2004/3108/JÄM). Regeringen anser att Svenska , bl.a. ser allvarligt på att den könsuppdelning som inom ramen för halvtidsöversynen, har vidtagit finns på arbetsmarknaden även återspeglas inom genomgripande åtgärder för att förbättra kvali- olika arbetsmarknadspolitiska programmen. teten i beredningen av projektansökningar och i Det gäller bl.a. programverksamheten kompe- den finansiella kontrollen. Arbetet har bedrivits i nära samverkan med övervakningskommittéerna att bland annat se över insatserna ur denna och AMS som utbetalande myndighet. Detta för att kvinnor och män skall ges ingen bedömer att vidtagna åtgärder har lett till lika möjligheter att komma i fråga för program ökad kvalitetssäkring av verksamheten. som är effektiva och leder till arbete utifrån deras nom underlättas också avslutandet av program- situation på arbetsmarknaden. Svenska har en viktig uppgift i att tillsammans med andra aktörer sprida de nya Enhetligare tillämpning av regelverket står inte i metoder m.m. som tagits fram inom mål 3 och konflikt med behovet av att anpassa verksamhe- Equal, och genomför ett stort antal insatser i ten till regionala och lokala förhållanden. Regeringen avser att fortsatt följa fastställde AMS en strategi för samverkan på lokal nivå. Denna strategi har se- dan varit vägledande för ett utvecklingsarbete Strategin har bl.a. in- neburit att AMS genomför utbildningsdagar för Förstärkta insatser för personer med ledamöter i arbetsmarknadsnämnderna. funktionshinder som medför nedsatt Över 2 000 ledamöter har deltagit under de se- upprättande av lokala samverkansplaner samt ta- Ärendet och dess beredning git fram egna utvecklingsprogram för samver- Under 20052006 kommer nya samverkansdagar att genomföras över hela lan- (N 2002:04) överlämnade i Syftet är att följa upp och ytterligare stimu- betänkandet Inte bara (SOU lera det utvecklingsarbete som bedrivs i arbets- I betänkandet föreslås bl.a. ändringar i de arbetsmarknadspolitiska insatserna för perso- Regeringens bedömning är att det är av största ner med funktionshinder som handhas av Sam- vikt att den arbetsmarknadspolitiska verksam- hall AB och AMV. heten bättre anpassas efter regionala och lokala Betänkandet har remissbehandlats. De arbetsmarknadsnämnder som i missammanställning finns tillgänglig i Reger- dag finns bör därför mer aktivt kunna påverka beslut om t.ex. lokala mål och prioriteringar. N2003/4484/A). geringen anser att detta skulle kunna göras ge- nom att på ett mer aktiv sätt använda den lokala kunskap och erfarenhet som finns i arbetsmark- (N2002:05) överläm- Regeringen avser för närva- rande att inte genomföra några förändringar av- (SOU 2003:95). I betänkandet föreslås bl.a. änd- seende AMV:s myndighetsstruktur. ringar i reglerna om lönebidrag och att begreppet Betänkandet har remissbehandlats. Regeringens mål för Svenska är att missammanställning finns tillgänglig i Re- myndigheten skall säkerställa ett effektivt och korrekt genomförande av mål 3 och Equal i en- N2003/8006/A). Alla invånare i skall ha samma möjligheter till delaktighet i samhället, rättigheter och skyldigheter. Den utgångspunkten är grundläggande när samhället utformas. Samhället har ansvar för att alla människor får jämlika levnadsförhållanden och ges möjlighet att medverka i samhällsutvecklingen. I har olika åtgärder vidtagits för att bygga ett sådant samhälle men mycket återstår att göra innan människor med funktionshinder har full delaktighet och jämställdhet i alla avseenden. Regeringen strävar efter att utforma också den del av den arbetsmarknadspolitiska verksamheten som gäller personer med funktionshinder som medför nedsatt arbetsförmåga så att effektiva åtgärder vidtas för att jämställdhet mellan kvinnor och män uppnås. De senaste årens reformer har lett till att personer med funktionshinder fått en bättre ställning i samhället. Möjligheten att ha inflytande över sitt liv, kunna delta i samhällslivet och rätten till integritet har stärkts. Förbättringar inom socialförsäkringsområdet, inom skolområdet och utveckling av hjälpmedel bl.a. har medverkat till detta. Stöd och service till personer med funktionshinder har förbättrats, en rättighetslagstiftning som ökar självbestämmandet och självständigheten har införts och en diskrimineringslagstiftning har trätt i kraft. finns dock brister i samhällets utformning. Alla har inte full tillgänglighet, lika rättigheter och skyldigheter är inte självklart i alla sammanhang och diskriminering förekommer i vissa situationer. beslutade regeringen om en nationell handlingsplan för handikappolitiken. Den sträcker sig och omfattar alla samhällsområden och markerar därigenom att handikappolitiken är allas ansvar. Som nationella mål för handikappolitiken fastställdes: -En samhällsgemenskap med mångfald som grund. -Samhället skall utformas så att människor med funktionshinder i alla åldrar blir fullt delaktiga i samhällslivet. -Jämlikhet i levnadsvillkor för flickor och pojkar, kvinnor och män med funktions- Regeringen har åtagit sig att kontinuerligt återrapportera till om hur arbetet fortskrider. Målet är att funktionshindrade personer skall ha samma möjligheter som icke funktionshin- 2005/06:1 UTGIFTSOMRÅDE 13 drade att delta i arbetslivet. Att kunna delta i arbetslivet och få sin försörjning genom eget arbete har stor betydelse för att människor skall kunna känna sig delaktiga och ha ett faktiskt inflytande över sitt eget liv. genomför () en intervjuundersökning som belyser funktionshindrades situation på arbetsmarknaden. Den senaste genomfördes fjärde kvartalet 2004. Drygt 30 000 personer deltar i undersökningarna. Cirka en miljon människor uppger att de har något funktionshinder och det är rörelsehinder och astma/allergi som dominerar. Vidare uppger cirka 600 000 av dem som anser sig ha ett funktionshinder att det också innebär nedsatt arbetsförmåga. Andelen personer som anger att de har ett funktionshinder har minskat från 2004 medan andelen som anser sig ha nedsatt arbetsförmåga har ökat. Kvinnor uppger i högre utsträckning än män att de har nedsatt arbetsförmåga (av de intervjuade kvinnorna uppger att de har nedsatt arbetsförmåga, motsvarande siffra för män är ). Arbetskraftsdeltagandet har gått ner i senaste undersökningen jämfört med och 2002. Andelen sysselsatta med funktionshinder har minskat från 2004. Andelen som uppger att de är arbetslösa har i undersökningen ökat till från 2002. För befolkningen totalt har det också skett en ökning från till mellan åren. En fråga i undersökningen avser behovet av anpassad arbetsplats. Kvinnorna uppger i större utsträckning än männen att de behöver anpassad arbetstid respektive anpassat arbetstempo. Siffrorna gäller personer som är sysselsatta. Även de icke sysselsatta med nedsatt arbetsförmåga får frågan om de tror att de skulle kunna gå ut i ett arbete om de fick en anpassning av arbetsplatsen. Mellan uppskattar att så skulle kunna ske. Andelen arbetslösa personer med arbetshandikapp av alla arbetslösa på arbetsförmedlingen uppgår till både för kvinnor och män. Att arbetslösa med arbetshandikapp har större svårigheter på arbetsmarknaden än andra visar sig också i en högre andel långtidsinskrivna och långtidsarbetslösa. De är vidare överrepresenterade i aktivitetsgarantin och bland övriga sö- 2005/06:1 UTGIFTSOMRÅDE 13 Arbetslösa med arbetshandikapp lämnar arbetsförmedlingen i lägre utsträckning än arbetslösa i genomsnitt. Bland de arbetshandikappade är andelen som lämnat förmedlingen till ett reguljärt arbete bland kvinnor och bland män. Motsvarande tal bland samtliga är respektive . Det var mot ovanstående bakgrund som regeringen tillkallade de två särskilda utredarna vars uppdrag var att se över de arbetsmarknadspolitiska program som är avsedda att stödja funktionshindrade med nedsatt arbetsförmåga i arbetslivet. Regeringen är angelägen om att de särskilda insatserna effektiviseras och kvalitetssäkras så att personer med ett funktionshinder som medför nedsatt arbetsförmåga får ett sådant stöd att arbetslösheten minskar och att sysselsättningen ökar. Det är generellt sett viktigt att insatserna har en hög kvalitet och fokuserar på den befintliga arbetsförmågan hos individen. De arbetssökande skall ges förutsättningar till individuella val och stimuleras till att välja vägar som vidgar deras yrkesliv och därmed bredda deras arbetsutbud. De förstärkta insatser för funktionshindrade med nedsatt arbetsförmåga som redovisas under detta avsnitt förväntas innebära att sammantaget 1 200 fler personer kan erbjudas sysselsättning 2006 för att därefter ytterligare successivt öka . Begreppet personer med funktionshinder som medför nedsatt arbetsförmåga Regeringens förslag: Orden funktionshindrade eller arbetshandikappade medlemmar ersätts med medlemmar med funktionshinder i mervärdesskattelagen (1994:200). Arbetshandikapp och arbetshandikappade ersätts med funktionshinder respektive personer med funktionshinder som medför nedsatt arbetsförmåga i lagen (2002:546) om behandling av personuppgifter i den arbetsmarknadspolitiska verksamheten. förslag: Överensstämmer i huvudsak med regeringens. Remissinstanserna: Flertalet remissinstanser instämmer i förslaget. Skälen för regeringens förslag: Begreppet arbetshandikapp används inom arbetsmarknadspolitiken för att markera den nedsättning av arbetsförmågan som kan finnas hos en person med funktionshinder. Enligt förordningen (2000:630) om särskilda insatser för personer med arbetshandikapp avses med en person med arbetshandikapp den som på grund av funktionshinder har nedsatt arbetsförmåga och som därför har eller kan förväntas få svårigheter att få eller behålla ett reguljärt arbete. Av lagen (1999:132) om förbud mot diskriminering i arbetslivet på grund av funktionshinder framgår att med funktionshinder avses varaktiga fysiska, psykiska eller begåvningsmässiga begränsningar av en persons funktionsförmåga som till följd av en skada eller en sjukdom fanns vid födelsen, har uppstått därefter eller kan förväntas uppstå. Relationen mellan begreppen arbetshandikapp och funktionshinder är följande. Den som har ett arbetshandikapp har alltid ett funktionshinder. Men att en person har ett funktionshinder innebär inte nödvändigtvis att han eller hon har ett handikapp. Ett funktionshinder kan ge upphov till ett arbetshandikapp i mötet med vissa arbetsuppgifter eller vissa miljöer. Begreppet arbetshandikapp är därmed ett relativt begrepp och ett mindre omfattande begrepp än funktionshinder. Olika invändningar har riktats mot begreppet arbetshandikapp. Handikapprörelsen har länge påtalat att begreppet leder tankarna till sjukdom och diagnostänkande. Man har ansett att det är angeläget att i stället fokusera på det friska och positiva i den befintliga arbetsförmågan. Enligt lönebidragsutredningen är begreppet arbetshandikapp oklart till sin innebörd och kan ge utrymme för godtyckliga bedömningar. Utredningen konstaterar att det inte alltid finns en koppling mellan funktionshinder och nedsatt arbetsförmåga och att med rätt stöd behöver arbetsförmågan inte påverkas av funktionsnedsättningen. Att en person har en omfattande funktionsnedsättning innebär inte att han eller hon automatiskt skall ha en hög lönebidragsnivå eller en särskild insats över huvud taget. Det är arbetsförmågan som skall vara avgörande. Regeringen ansluter sig till utredningens synsätt. Insatserna för individen styrs inte enbart av graden av funktionshinder. Det är värdefullt om begreppsbildningen ansluter sig till insatsernas faktiska utformning utan att leda tanken fel. greppsbildningen har också betydelse som ett uttryck för ett förhållningssätt till de personer som kan ta del av insatserna. För att markera att insatser för personer med funktionshinder som medför nedsatt arbetsförmåga utgår från den enskilda individens förutsättningar, kompetens, erfarenhet och möjligheter att utföra ett arbete, snarare än från funktionshindret, bör orden arbetshandikapp eller arbetshandikappade inte användas . Regeringen föreslår i stället benämningen personer med funktionshinder som medför nedsatt arbetsförmåga Förslaget föranleder ändringar i mervärdesskattelagen (1994:200) och lagen (2002:546) om behandling av personuppgifter i den arbetsmarknadspolitiska verksamheten. Ändringarna är av endast terminologisk art. Att orden funktionshindrade och arbetshandikappade byts mot med funktionshinder respektive att arbetshandikappade byts mot personer med funktionshinder som medför nedsatt arbetsförmåga innebär ingen ändring i sak när det gäller vilka personer som omfattas av lagarnas tillämpningsområden. Regeringen anser därför att saken är av så enkel beskaffenhet att ett yttrande från Lagrådet skulle sakna betydelse. Lagrådets yttrande har därför inte inhämtats. Vidare bör ändringar vidtas i de arbetsmarknadspolitiska förordningar som berörs, däribland förordningen om särskilda insatser för personer med arbetshandikapp vars rubrik bör vara förordningen om särskilda insatser för personer med funktionshinder som medför nedsatt arbetsförmåga. En ny modell i tre steg för arbetssökande med särskilda behov De särskilda insatserna för personer med funktionshinder som medför nedsatt arbetsförmåga är viktiga för att kompensera eller helt undanröja en nedsättning av arbetsförmågan och därmed underlätta en anställning. För flertalet av de som inte kan få ett osubventionerat arbete är möjligheten att få en anställning med lönebidrag en tillräcklig insats. Regeringen menar därför att möjligheten att bevilja ett lönebidrag för en reguljär anställning skall finnas kvar. För andra däremot räcker det inte med ett lönebidrag utan ett kraftfullare stöd behövs. är det angeläget att öka effektiviteten och träffsäkerheten i olika insatser mer generellt så att rätt stöd ges till rätt person. Regeringen har därför valt en modell med insatser i tre steg för arbetssökande som har 2005/06:1 UTGIFTSOMRÅDE 13 en oklar problembild som gör att de trots egna och länsarbetsnämndens ansträngningar faktiskt inte får ett arbete. Som första steg införs fördjupad kartläggning och vägledning. Avsikten är att ge de arbetssökande som länsarbetsnämnden bedömer behöver det en ökad självinsikt om vad de faktiskt förmår och möjligheter att närmare utreda vilka insatser som är nödvändiga för att den arbetslöse skall få ett arbete. Det andra steget, utvecklingsanställning, är avsett för de personer som har ett funktionshinder som medför nedsatt arbetsförmåga och trots deltagande i fördjupad kartläggning och vägledning eller liknande aktiviteter ändå inte kunnat komma fram till en lösning på sin arbetssituation. Genom att få pröva att arbeta på en arbetsplats där också inslag av t.ex. rehabiliteringsinsatser finns prövas individens möjligheter till ett arbete med eller utan subvention närmare. Avsikten är att många skall gå från utvecklingsanställning till osubventionerat arbete, lönebidrag eller annat subventionerat arbete. För dem som inte kan få ett arbete efter en utvecklingsanställning finns ett tredje steg i form av anställning hos eller trygghetsanställning. Trygghetsanställning får anordnas av alla arbetsgivarkategorier och skall vara ett komplement till anställning i i syfte att bredda arbetsmöjligheterna för denna grupp. I normalfallet skall inte en person kunna anställas i eller trygghetsanställning utan att först ha haft en utvecklingsanställning. Un- dantag skall dock kunna göras då det är uppenbart att det endast är i eller i en trygghetsanställning som personen kan få en varaktig sysselsättning. Steg 1: Fördjupad kartläggning och vägledning Regeringens bedömning: Att länsarbetsnämnden erbjuder kartläggning och vägledning till arbetssökande med oklar problemställning när länsarbetsnämnden bedömer att insatserna behövs. och förslag: Överensstämmer i huvudsak med regeringens bedömning. Remissinstanserna: Lämnar i stort förslagen utan invändningar. Skälen för regeringens bedömning: och har båda pekat på att hittillsvarande insatser inom arbetslivsinriktad rehabilitering för bl.a. personer 2005/06:1 UTGIFTSOMRÅDE 13 med funktionshinder är otillräckliga. Flera av remissinstanserna delar den uppfattningen. Regeringen kan konstatera att de första kontakterna mellan länsarbetsnämnden och den enskilde bör inriktas på att klargöra vilka insatser individen behöver för att stärka sin position på arbetsmarknaden. Arbetssökande har olika behov. De som av olika orsaker varit borta från arbetsmarknaden under långa perioder, eller kanske aldrig varit i kontakt med arbetslivet, kan ha särskilda svårigheter att formulera sina önskemål och ta ställning till vilka insatser som kan vara nödvändiga för att få ett arbete. Regeringen delar därför utredningarnas uppfattning om att en fördjupad kartläggning och vägledning med professionell medverkan med problemlösning i ökad utsträckning bör kunna erbjudas arbetssökande som har ett särskilt behov därav. Under kartläggningen och vägledningen bör den arbetssökandes möjligheter till arbete identifieras, realistiska delmål klargöras och utvecklingsbehoven göras tydliga inom ramen för den individuella handlingsplanen. I vissa fall kan praktisk träning vara nödvändig för att individen skall kunna komma vidare i sitt val av arbete eller utbildning. Regeringen bedömer att en ordning med sådan fördjupad kartläggning och vägledning i inledningsfasen av kontakterna mellan den arbetssökande och länsarbetsnämnden kan bidra till en större precision i de arbetsmarknadspolitiska insatserna. Den fördjupade kartläggningen och vägledningen kan anordnas som en insats inom det arbetsmarknadspolitiska programmet Förberedande insatser. Det programmet omfattar individuellt anpassade arbetsmarknadspolitiska insatser av vägledande, rehabiliterande eller orienterande karaktär för den som särskilt behöver förbereda sig för ett annat arbetsmarknadspolitiskt program eller för ett arbete. Insatsen skall kunna komma arbetssökande till del oberoende av om funktionshinder föreligger hos den arbetssökande.