prop · GS03137 · 2005-03-31 00:00:00 — Om det i ett mål om faderskap till barn är nödvändigt att få del av de uppgifter som finns om en insemination, är den som är an- svarig för inseminationen eller annan som har tillgång till upp- gifterna skyldig att på begäran av domstolen lämna ut dessa upp- gifter. Om det i ett mål om faderskap eller moderskap enligt 1 kap. 8 § är nödvändigt att få del av de uppgifter som finns om en insemination, är den som är ansvarig för inseminationen eller annan som har tillgång till upp- gifterna skyldig att på begäran av domstolen lämna ut dessa uppgif- ter. Denna lag träder i kraft den 8Förslag till lag om ändring i lagen (1985:367) om internationella faderskapsfrågor Härigenom föreskrivs att det i lagen (1985:367) om internationella faderskapsfrågor skall införas en ny paragraf, 13 §, av följande lydelse. Denna lag tillämpas på mot- svarande sätt i fråga om moder- skap enligt 1 kap. 8 § föräldra- balken. Denna lag träder i kraft den 9Förslag till lag om ändring i utlänningslagen (1989:529) Härigenom föreskrivs att 2 kap. 4 c § utlänningslagen (1989:529) skall ha följande lydelse. Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse Ett tidsbegränsat uppehållstillstånd får ges ett barn som behöver vård enligt lagen (1990:52) med särskilda bestämmelser om vård av unga. stånd får vidare ges ett barn under stånd får vidare ges ett barn under eller till en man om det , en man om det behövs för att behövs för att genomföra en fader- och en kvinna om det behövs för att ning enligt 1 kap. 8 § föräldra- Om ett tidsbegränsat uppehållstillstånd getts ett barn enligt första eller andra stycket, får ett tidsbegränsat uppehållstillstånd ges också till barnets vårdnadshavare. Denna lag träder i kraft den 10Förslag till lag om ändring i folkbokföringslagen (1991:481) Härigenom föreskrivs att 2 och 6 §§ folkbokföringslagen (1991:481) skall ha följande lydelse. Ett barn som föds levande här i landet skall folkbokföras om modern är folkbokförd eller om fadern är folkbokförd och vårdnadshavare. Även ett barn som föds utom landet av en kvinna som är folkbokförd skall folkbokföras. Vad som sägs i första stycket om en far gäller även en kvinna som skall anses som mor enligt 1 kap. 8 § . En person skall folkbokföras på den fastighet och i den territoriella församling där han enligt 713 §§ är att anse som bosatt. En person som är bosatt på en fastighet som innehåller flera bostadslägenheter skall folkbokföras också på lägenhet. Med bostads- lägenhet avses lägenhet som är registrerad i lägenhetsregistret enligt lagen (1995:1537) om lägenhetsregister. Ett nyfött barn folkbokförs i den Ett nyfött barn folkbokförs i den församling där modern är folkbok- församling där modern är folkbok- förd eller, om modern inte är förd eller, om modern inte är folkbokförd, i den församling där folkbokförd, i den församling där fadern är folkbokförd (födelse- fadern är folkbokförd (födelsehem- Vad som har sagts om en far gäller även en kvinna som skall anses som mor enligt 1 kap. 8 § Undantag från första stycket anges i 1416 §§. Denna lag träder i kraft den 11Förslag till lag om ändring i lagen (1996:1030) om underhållsstöd Härmed föreskrivs att det i lagen (1996:1030) om underhållsstöd skall införas en nya paragraf, 44 §, av följande lydelse. Vad som sägs om faderskap i 4 § och 22 § andra och fjärde styckena gäller även moderskap enligt 1 kap. 8 § . Denna lag träder i kraft den 12Förslag till lag om ändring i lagen (1998:674) om inkomstgrundad ålderspension Härigenom föreskrivs att 3 kap. 23 § och 10 kap. 2 § lagen (1998:674) om inkomstgrundad ålderspension skall ha följande lydelse. För den som enligt 1 kap. har ansetts vara far till ett barn eller vars faderskap har fastställts genom bekräftelse eller dom men som genom en senare dom som har vunnit laga kraft har förklarats inte vara far till barnet skall, när det gäller tiden innan den sistnämnda domen har vunnit laga kraft, bestämmelserna i 1016 §§ tillämpas som om han vore far till barnet. Vad som sägs i första stycket om faderskap gäller även moderskap enligt 1 kap. 8 § . Efterlevandeskyddet börjar gälla vid det första efter det att ansökan kom in till . Till den del efterlevandeskyddet avser risken att pensionsspararen avlider som en direkt följd av olycksfall börjar skyddet dock gälla vid utgången av den månad då ansökan kom in till myndigheten. Detsamma gäller om ansökan kommer in till myndigheten innan pensionsspararen har fyllt och pensionsspararen högst ansökan kom in har ingått äktenskap eller fått ett barn. Om ett faderskap har blivit fastställt genom dom eller genom bekräftelse efter barnets födelse, räknas fristen från det att domen vann laga kraft eller bekräftelsen godkändes enligt 1 kap. 4 § . Vid adoption räknas fristen från det att rättens beslut om tillstånd till adoptionen vann laga kraft. Vad som sägs i andra stycket om faderskap gäller även moderskap enligt 1 kap. 8 § . Denna lag träder i kraft den 13Förslag till lag om ändring i lagen (2001:82) om svenskt medborgarskap Härigenom föreskrivs i fråga om lagen (2001:82) om svenskt medborgarskap dels att det skall införas en ny paragraf, 29 §, av följande lydelse, dels att det närmast före 29 § skall införas en rubrik av följande lydelse. Vad som sägs i 1 § och 5 § första stycket om en far gäller även en kvinna som skall anses som mor enligt 1 kap. 8 § . Denna lag träder i kraft den 14Förslag till lag om ändring i socialtjänstlagen (2001:453) Härigenom föreskrivs att 10 kap. 5 § och 12 kap. 2 § socialtjänstlagen (2001:453) skall ha följande lydelse. Uppdrag att besluta på socialnämndens vägnar får när det gäller avse endast uppgifter som anges i följande lagrum 1 kap. 4 § , 1 kap. 4 § och 8 § andra stycket , 2 kap. 1, 46, 8 och 9 §§ , dock inte befogenhet enligt 9 § att besluta att inte påbörja utredning eller att lägga ned en påbörjad utredning, 3 kap. 5, 6 och 8 §§ , 6 kap. 6 §, 14 a § andra stycket och 15 a § andra stycket , 6 kap. 19 § när det gäller beslut att utse utredare i mål och ärenden om vårdnad, boende eller umgänge, 7 kap. 7 § när det gäller godkännande av avtal om att underhållsbidrag skall betalas för längre perioder än , 11 kap. 16 § andra stycket . Uppdrag att besluta på socialnämndens vägnar får inte omfatta befogenhet att meddela beslut i frågor som avses i 5 kap. 2 § denna lag eller att fullgöra nämndens uppgifter enligt 5 § lagen (1947:529) om allmänna barnbidrag eller 17 § lagen (1996:1030) om underhållsstöd. Följande handlingar får inte gallras med stöd av bestämmelserna i 1 § 1. handlingar som kommit in 1. handlingar som kommit in eller upprättats i samband med eller upprättats i samband med utredning om faderskap, 2. handlingar som kommit in eller upprättats i samband med utredning om adoption, 3. handlingar som kommit in eller upprättats i samband med att ett barn har placerats eller tagits emot i ett hem för vård eller boende, i ett familjehem eller i ett annat enskilt hem som inte tillhör någon av föräldrarna eller någon annan som har vårdnaden om barnet. Avtal enligt 6 kap. 6 §, 14 a § andra stycket eller 15 a § andra stycket som godkänts av socialnämnden får inte gallras förrän Handlingar skall vidare undantas från gallring enligt bestämmelserna i 1 § av hänsyn till forskningens behov i ett representativt urval av kommuner och i övriga kommuner beträffande ett representativt urval av personer. Denna lag träder i kraft den Förteckning över remissinstanserna (Ds 2004:19) Efter remiss har yttranden över betänkandet avgetts av ombudsmän (), Hovrätten över och , , , , Länsrätten i , , , Premiepensions- myndigheten, , , , , , Ombudsmannen mot diskrimi- nering på grund av sexuell läggning (HomO), vid , Juridiska fakultetsstyrelsen vid , vid , , , , , , , , , region, , , , IVF-kliniken vid Sophia- hemmet, i , i , , , Föreningen familjerådgivare, , () och . , läns landsting, , i , universitets- sjukhus i , , , i , , i Samhället () och har avstått från att yttra sig. Yttranden har dessutom kommit in från lysning (), Homo- bi- och transliberaler (HL) och enskilda personer. Förslag till lag om ändring i Härigenom föreskrivs i fråga om föräldrabalken1 dels att 1 kap. 3, 5, 6 och 8 §§, 2 kap. 9 §, 6 kap. 4 och 10 a §§ samt 20 kap. 1 §, skall ha följande lydelse, dels att det i balken skall införas fyra nya paragrafer, 1 kap. 9 §, 2 kap. 8 a §, 3 kap. 14 § och 7 kap. 20 §, av följande lydelse, dels att det närmast före 3 kap. 14 § skall införas en ny rubrik av följande lydelse. Föreligger ej fall som avses i 1 § eller har rätten meddelat förklaring enligt 2 § första stycket, fastställs faderskapet genom bekräftelse eller dom. Föreligger inte fall som avses i 1 § eller har rätten meddelat för- enligt 2 § första stycket, fastställs faderskapet genom be- kräftelse eller dom. I fall som avses i 9 § fastställs i stället föräldraskapet för en kvinna. Skall faderskap fastställas ge- nom dom, skall rätten förklara en man vara fader, om det är utrett att han har haft samlag med barnets moder under tid då barnet kan vara avlat och det med hänsyn till samt- liga omständigheter är sannolikt att barnet har avlats av honom. Skall faderskap fastställas ge- nom dom, skall rätten förklara en man vara far, om det genom en genetisk undersökning är utrett att han är barnets far. Rätten skall också förklara en man vara far, om det är utrett att han har haft samlag med barnets mor eller att en befruktning på annat sätt har skett med hans spermier då barnet kan vara avlat och det med hänsyn till samtliga omstän- digheter är sannolikt att barnet har avlats av honom. Faderskapet kan inte fastställas genom dom för en man som är spermagivare enligt lagen (1984:1140) om insemination eller lagen (1988:711) om befruktning utanför kroppen. 1 Balken omtryckt 1995:974. Har insemination utförts på modern med samtycke av hennes make eller av annan man som bodde tillsammans med henne under äktenskapsliknande förhål- landen och är det med hänsyn till samtliga omständigheter sannolikt att barnet har avlats genom inse- minationen, skall vid tillämpning av 25 §§ den som har lämnat samtycket anses som barnets fader. Har insemination utförts på modern med samtycke av en man som var hennes make eller sambo och är det med hänsyn till samtliga omständigheter sannolikt att bar- net har avlats genom insemina- tionen, skall vid tillämpning av 2 5 §§ den som har lämnat sam- tycket anses som barnets far. Har befruktning av moderns ägg utförts utanför hennes kropp med samtycke av hennes make eller sambo och är det med hänsyn till samtliga omständigheter sannolikt att barnet har avlats genom be- fruktningen, skall vid tillämp- ningen av 25 §§ den som har lämnat samtycket anses som bar- nets fader. Detsamma skall gälla när befruktning utanför en kvinnas kropp har skett av ett ägg som kommer från en annan kvinna. Har befruktning av moderns ägg utförts utanför hennes kropp med samtycke av en man som var hennes make eller sambo och är det med hänsyn till samtliga omständigheter sannolikt att bar- net har avlats genom befrukt- ningen, skall vid tillämpningen av 25 §§ den som har lämnat sam- tycket anses som barnets far. Det- samma skall gälla när befruktning utanför en kvinnas kropp har skett av ett ägg som kommer från en annan kvinna. Har insemination utförts på modern enligt lagen (1984:1140) om insemination eller har befrukt- ning av moderns ägg utförts enligt lagen (1988:711) om befruktning utanför kroppen med samtycke av en kvinna som var moderns regist- rerade partner eller sambo och är det med hänsyn till samtliga omständigheter sannolikt att bar- net har avlats genom insemina- tionen eller befruktningen, skall den som har lämnat samtycket anses som barnets förälder. Ett föräldraskap enligt första stycket fastställs genom bekräf- telse eller dom. Det som sägs i 4 § om bekräftelse av faderskap 2 Senaste lydelse 2002:251. tillämpas på motsvarande sätt i fråga om bekräftelse av ett sådant föräldraskap. Om det kan antas att en kvinna skall anses som förälder enligt 1 kap. 9 § till ett barn som står under någons vårdnad och som har hemvist i , är social- nämnden skyldig att försöka ut- reda om sådant föräldraskap före- ligger och om så är fallet se till att detta fastställs i stället för fader- skapet. Det som sägs i 25, 7 och 8 §§ om utredning av faderskap tilläm- pas på motsvarande sätt i fråga om föräldraskapet för en kvinna. Skall en viss man enligt 1 kap. 1 § anses som far till ett barn som står under någons vårdnad och har barnet hemvist i , skall socialnämnden, om vårdnadshava- ren eller någon av vårdnadshavar- na eller mannen begär det och det är lämpligt, utreda om någon annan man kan vara far till barnet. Skall en viss man enligt 1 kap. 1 § anses som far till ett barn som står under någons vårdnad och har barnet hemvist i , skall socialnämnden, om vårdnadshava- ren eller någon av vårdnadshavar- na eller mannen begär det och det är lämpligt, utreda om någon annan man kan vara far till barnet eller om en kvinna skall anses som barnets förälder enligt 1 kap. 9 §. I fråga om utredningen tillämpas I fråga om utredningen tillämpas 26 och 8 §§. 26 och 8 §§. läggas ned, om det finns skäl som läggas ned, om det finns skäl som anges i 7 § första stycket 1 eller 4 anges i 7 § första stycket 1 eller 4 eller om det annars är lämpligt. eller om det annars är lämpligt. Vid utredning av en kvinnas för- äldraskap tillämpas dock inte 6 §. beslut att inte påbörja en utredning enligt denna paragraf eller att lägga ned en påbörjad utredning får överklagas hos . beslut får överklagas hos allmän förvalt- ningsdomstol. Prövningstillstånd krävs vid överklagande till kammar- rätten. 1. till socialnämnden i samband med att nämnden skall godkänna en faderskapsbekräftelse eller en bekräftelse av föräldraskap enligt Mål om föräldraskap enligt 1 kap. 9 § Talan om att en bekräftelse av föräldraskap enligt 1 kap. 9 § saknar verkan mot den som har lämnat bekräftelsen får väckas vid rätten i den ort där barnet har sitt hemvist eller, om barnet har avlidit, vid den rätt som skall ta upp en tvist om arv efter barnet. Finns det inte någon annan behörig domstol, skall målet tas upp av . Talan om fastställande av för- äldraskap enligt 1 kap. 9 § väcks av barnet. I fall som avses i 2 kap. 8 a § förs barnets talan av social- nämnden. Har modern vårdnaden om barnet, får hon alltid föra bar- nets talan, även om hon inte har uppnått myndig ålder. Talan får vidare alltid föras av en särskilt förordnad vårdnadshavare för barnet. Det som sägs i 613 §§ om fastställande av faderskap tilläm- pas på motsvarande sätt i fråga om fastställande av föräldraskap. Står barnet under vårdnad av endast en av föräldrarna och vill föräldrarna gemensamt utöva vårdnaden, skall rätten på talan av dem båda förordna i enlighet med deras begäran, om inte gemensam vårdnad är uppenbart oförenlig med barnets bästa. Om barnet är folkbokfört här i landet kan föräldrarna få gemensam vårdnad också genom registrering hos efter anmälan av dem båda 1. till socialnämnden i samband med att nämnden skall godkänna en faderskapsbekräftelse, eller 9 §, eller 2.till under förutsättning att förordnande om vårdnaden inte har meddelats tidigare och att föräldrarna och barnet är svenska medborgare. 3 Senaste lydelse 2003:645. Om vårdnadshavare skall förordnas särskilt, utses någon som är lämpad att ge barnet omvårdnad, trygghet och en god fostran. Den som är underårig får inte förordnas till vårdnadshavare. Två personer kan utses att Två personer kan utses att gemensamt utöva vårdnaden, om gemensamt utöva vårdnaden, om de är gifta med varandra eller bor de är gifta med varandra eller För syskon skall samma person utses till vårdnadshavare, om inte särskilda skäl talar mot det. Om vårdnadshavare skall förordnas efter föräldrarnas död och föräld- rarna eller en av dem har gett till känna vem de önskar till vårdnads- havare, skall denna person förordnas, om det inte är olämpligt. Det som sägs i 12, 15 och 16 §§ om fastställande av faderskap gäl- ler även fastställande av föräldra- skap enligt 1 kap. 9 §. Det som sägs i 18 § om en man tillämpas på motsvarande sätt i fråga om en kvinna som skall anses som för- älder enligt 1 kap. 9 §. I mål om faderskap, vårdnad, I mål om faderskap, föräldra- boende, umgänge och underhåll skap enligt 1 kap. 9 §, vårdnad, tillämpas 14 kap. 17 och 18 §§ boende, umgänge och underhåll tillämpas 14 kap. 17 och 18 §§ Vid handläggning som sker enligt lagen (1996:242) om domstols- ärenden består tingsrätten av en lagfaren domare. Om det finns särskilda skäl med hänsyn till ärendets beskaffenhet, får tingsrätten dock bestå av en lagfaren domare och tre nämndemän. 1.Denna lag träder i kraft . 2.För barn som har avlats före ikraftträdandet gäller 1 kap. 5 § i sin äldre lydelse. 4 Senaste lydelse 1998:319. Förslag till lag om ändring i Härigenom föreskrivs att 2 kap. 2 och 3 §§, 3 kap. 2 och 7 §§, 6 kap. 2 § och 16 kap. 3 a § ärvdabalken1 skall ha följande lydelse. Finnas ej bröstarvingar, taga arvlåtarens fader och moder hälften var av arvet. Är fader eller moder död, dela arvlåtarens syskon faderns eller moderns lott. I avlidet syskons ställe träda dess avkomlingar, och skall var gren taga lika lott. Finnas ej syskon eller avkom- lingar av dem, men lever endera av arvlåtarens föräldrar, skall denne taga hela arvet. Äro halvsyskon efter arvlåtaren, taga de med helsyskon eller deras avkomlingar del i lott, som skolat tillfalla deras fader eller moder. Finnas ej helsyskon, och äro båda föräldrarna döda, skola arvlåtarens halvsyskon taga hela arvet. I avlidet halvsyskons ställe träda dess avkomlingar. Leva ej arvlåtarens fader, moder, syskon eller syskons av- komlingar, taga farfader, far- moder, morfader och mormoder arvet. ärver lika lott. Är farfader, farmoder, morfader eller mormoder död, skola den dödes barn dela hans lott. Äro ej barn efter den döde, tager den andre av farföräldrarna eller mor- föräldrarna eller, om även han är död men efterlämnat barn, hans barn den dödes lott. Finnes ej arvinge å den sidan, skall hela Finns det inga bröstarvingar, tar arvlåtarens föräldrar hälften var av arvet. Är någon av föräldrarna död, delar arvlåtarens syskon den för- älderns lott. I ett avlidet syskons ställe träder dess avkomlingar, och varje gren tar lika lott. Finns det inga syskon eller avkomlingar till dem, men lever någon av arvlåtarens föräldrar, tar den föräldern hela arvet. Finns det halvsyskon efter arv- låtaren, tar de tillsammans med helsyskon eller deras avkomlingar del i lott, som skulle ha tillfallit deras förälder. Finns det inga hel- syskon, och är båda föräldrarna döda, tar arvlåtarens halvsyskon hela arvet. I ett avlidet halv- syskons ställe träder dess avkom- lingar. Lever inte arvlåtarens föräldrar, syskon eller syskons avkomlingar, tar farföräldrar och morföräldrar arvet. Var och en ärver lika lott. Är en farförälder eller mor- förälder död, delar den dödes barn dennes lott. Finns det inga barn efter den döde, tar den andre av farföräldrarna eller morföräldrarna den dödes lott. Om även han eller hon är död men har efterlämnat barn, tar barnen den dödes lott. Finns det ingen arvinge på den 1 Balken omtryckt 1981:359. arvet gå till arvingarna å den sidan, går hela arvet till arvingarna på den andra sidan. Det som sägs i första och andra styckena om farföräldrar och mor- föräldrar gäller även föräldrar till 1 kap. 9 § till den först avlidna maken eller till den först avlidna maken eller dennes fader, moder, syskon eller dennes föräldrar, syskon eller syskons avkomling, skall, om inte syskons avkomling, skall, om inte annat sägs i tredje stycket eller i annat sägs i tredje stycket eller i 35 §§, 6 § tredje stycket eller 7 § 35 §§, 6 § tredje stycket eller 7 § tredje stycket, hälften av den efter- tredje stycket, hälften av den efter- levande makens bo tillfalla dem levande makens bo tillfalla dem som då har den bästa arvsrätten som då har den bästa arvsrätten efter den först avlidna maken. efter den först avlidna maken. efterlevande maken får inte genom efterlevande maken får inte genom testamente bestämma över egen- testamente bestämma över egen- dom som skall tillfalla den först dom som skall tillfalla den först Har en bröstarvinge redan vid den först avlidna makens död helt eller delvis fått ut sitt arv efter denne, skall bröstarvingens andel i den efterlevande makens bo minskas i motsvarande mån. Om det som den efterlevande maken erhöll i arv av kvarlåtenskapen efter den först avlidne utgjorde annan andel än hälften av summan av detta arv och den efterlevandes egendom efter bodelningen, skall arvingarna efter den först avlidne ta samma andel i boet efter den sist avlidne. Om den efterlevande maken vid sin död efterlämnar en sambo och bodelning skall förrättas mellan samborna, skall den efterlevande makens behållna egendom delas enligt detta kapitel. Skall i den efterlevande makens livstid bodelning ske mellan den efterlevande maken och dennes sambo eller sambons arvingar, skall av den efterlevandes egendom före bodelningen tas ut egendom till ett värde som motsvarar vad som enligt 14 §§ skall tillkomma den först avlidna makens arvingar. Vad som föreskrivs i 4 § för det fall att egendom har tillfallit den efterlevande maken i arv, gåva eller testamente skall gälla, om den efterlevande maken genom bodelning med en sambo har erhållit egendom utöver vad maken förut hade. 2Senaste lydelse 1987:231. 3Senaste lydelse 1987:815. Vad som föreskrivs i denna balk om sambor gäller sådana sambo- förhållanden där en ogift kvinna och en ogift man bor tillsammans under äktenskapsliknande förhål- landen. Vad som föreskrivs i denna balk om sambor gäller endast sådana samboförhållanden där ingen av samborna är gift. Kostnader, som fader eller moder nedlagt å barns uppehälle och utbildning, skola ej avräknas å dess arv, såvitt den som vidkänts kostnaden därmed endast fullgjort honom åliggande underhållsskyl- dighet. Ej heller skall å bröstarvinges arv avräkning äga rum för sedvanliga skänker, vilkas värde icke står i missförhållande till givarens villkor. Kostnader, som en förälder har lagt ned på ett barns uppehälle och utbildning, skall inte avräknas från barnets arv, om föräldern därmed endast fullgjort sin underhålls- skyldighet. Inte heller skall från bröst- arvinges arv avräknas sedvanliga gåvor, vilkas värde inte står i missförhållande till givarens villkor. Är vid någons död faderskapet till honom ej fastställt och är fadern ej heller på annat sätt känd för annan dödsbodelägare, bout- redningsman eller den som sitter i boet, skall den som vill grunda arvsrätt på faderskapet göra sin rätt gällande från dödsfallet eller, om boupp- teckningen förrättas senare, senast vid bouppteckningen. Är vid någons död faderskapet till honom eller henne inte fast- ställt och är fadern inte heller på annat sätt känd för annan döds- bodelägare, boutredningsman eller den som sitter i boet, skall den som vill grunda arvsrätt på fader- skapet göra sin rätt gällande från dödsfallet eller, om bouppteckningen förrättas senare, senast vid bouppteck- ningen. Första stycket tillämpas på motsvarande sätt i fråga om föräldraskap enligt 1 kap. 9 § . Denna lag träder i kraft . Förslag till lag om ändring i jordabalken Härigenom föreskrivs att 12 kap. 1 § jordabalken1 skall ha följande lydelse. Detta kapitel avser avtal, genom vilka hus eller delar av hus upplåts till nyttjande mot ersättning. Detta gäller även om lägenheten upplåtits genom tjänsteavtal eller avtal i anslutning till sådant avtal. Innefattar avtalet även upplåtelse av jord att nyttjas tillsammans med lägenheten, skall detta kapitel tillämpas på avtalet, om jorden skall användas för trädgårdsodling i mindre omfattning eller för annat ändamål än jordbruk. Förenas ett tjänsteavtal, som ej är av ringa betydelse, med upplåtelse av såväl lägenhet för bostadsändamål som jord, skall kapitlet tillämpas, om upplåtelsen av lägenheten är mera betydelsefull än upplåtelsen av jorden. Med bostadslägenhet avses lägenhet som upplåtits för att helt eller till en inte oväsentlig del användas som bostad. Med lokal avses annan