prop · GS031d15 · 2005-01-01 00:00:00 — omfattats av satsningen. Av deltagarna var utomnordiska medborgare. Europeiska socialfondens mål 3 och gemenskapsinitiativet Equal genomförs i enlighet med de av fastställda programdokumenten för perioden 20002006. I dessa anges såväl kvantitativa som kvalitativa mål. Övervakningskommittéerna har till uppgift att löpande, och i den s.k. halvtidsöversynen, följa upp resultaten och föreslå de förändringar som behövs för att uppnå målen. En halvtidsöversyn av programmen har genomförts , med utgångspunkt från oberoende halvtidsutvärderingar och situationen på arbetsmarknaden. förväntas med anledning av denna översyn besluta om ett reviderat programdokument för mål 3. En halvtidsutvärdering av mål 3 slutrapporterades . Där framkommer att de kvantitativa målen har uppnåtts flerfaldigt inom vissa åtgärder, vilket enligt utvärderingen kan tyda på att omfattningen av insatserna per individ är mindre än planerat. Insatsområdet Kompetensutveckling för sysselsatta har haft positiva effekter för deltagande individer och företag, i form av ökad yrkeskompetens och ökad förändringsbenägenhet. Åtgärden Jobbrotation, som omfattat betydligt färre deltagare än avsett, skulle möjligtvis ha lyckats om den hade varit rimligt enkel att genomföra. Funktionshindrade är underrepresenterade bland deltagarna i mål 3- programmet. Jämställdhet som ett s.k. horisontellt mål tenderar att inte få genomslag i genomförandet av programmet. Inom insatsområdet Lokal utveckling finns ett flertal exempel på att föreningar m.fl. haft en viktig mobiliserande roll. I halvtidsutvärderingen görs även bedömningen att det finns oklarheter i regelverk och kontrollsystem, liksom brister i samsynen på tillämpningen av dessa. Dessutom påpekas behov av bl.a. förstärkta förvaltningsresurser och förtydligade styrdokument. Likaså påpekas behov av att fokusera på nyttan av mål 3 för den nationella politiken, genom en bred spridning av resultat och erfarenheter av programmet. Halvtidsöversynen av mål 3 har lett fram till att programmet fortsättningsvis skall bidra till regeringens mål om en halvering av sjukskrivningarna. Detta skall ske genom såväl insatser av förebyggande karaktär på arbetsplatser, som möjligheter för långtidssjuka att delta i projekt i syfte att byta arbete. En viss breddning av målgrupperna för mål 3 sker också, främst inom åtgärden Integration och mångfald. Vidare genomförs ett flertal åtgärder för att förbättra styrningen och kontrollen av programmet. I halvtidsutvärderingen av Equal, vilken avlämnades , konstateras brister i genomförandet av programmet, främst avseende administrationen. Med utgångspunkt från de grundläggande principerna för Equal-program- met redovisas bl.a. att icke traditionella organisationer till viss del har involverats, men att en relativt stor del av projekten har initierats av offentlig sektor. Jämställdhetsarbetet har kommit att begränsas till en fråga om representativitet. Principerna om jämställdhet, mångfald och delaktighet bör förtydligas och konkretiseras. Ett större fokus på den nyskapande aspekten i Equal är nödvändigt enligt utvärderingen. Det transnationella samarbetet i programmet kan på ett gynnsamt sätt antas bidra till utvecklingen av nya metoder. Risker för svårigheter i arbetet med spridning av resultaten och påverkan på strukturer konstateras. Svenska och övervakningskommittén har med anledning av utvärderingsresultaten vidtagit ett flertal åtgärder inför den andra ansökningsomgången i programmet, bl.a. har nya kriterier för urval av projekt utarbetats. Den huvudsakliga inriktningen av det svenska Equalprogrammet ligger fast även i den andra ansökningsomgången. Vissa typer av insatser kommer dock att prioriteras, bl.a. insatser mot diskrimineringsrelaterad ohälsa. Verksamhetsområde III verksamhetstillsyn, kontroll och uppföljning Målen är att: -Tillsynen och kontrollen av det arbetsmarknadspolitiska regelverket skall förbättras. -Öka kunskaperna om de samlade effekterna av de arbetsmarknadspolitiska insatserna. Arbetsmarknadspolitiken innebär en stor samhällsekonomisk utgift. Det är väsentligt att verksamheten följs upp. har vid sina samhällsvetenskapliga fakulteter särskilda forskarlag med fokus på arbetsmarknad. Inom utgiftsområdet finansieras också ett statligt institut, (). IFAU:s uppgift är att främja, 2004/05:1 UTGIFTSOMRÅDE 13 stödja och genomföra utvärderingsstudier av arbetsmarknadspolitiskt motiverade åtgärder och arbetsmarknadens funktionssätt samt att bedriva utvärdering av effekterna på arbetsmarknaden av åtgärder inom utbildningsväsendet. har IFAU publicerat mer än 30 rapporter och varit involverat i mer än 60 projekt. Flera seminarier har arrangerats. Vid utformning av politik måste en rad aspekter sammanvägas. Kunskapsutveckling och uppföljning tillhör de viktigaste grunderna för förbättringar. Kvalitetshöjning av arbetsmarknadspolitiska program och nya regler för samordning mellan arbetslöshetsförsäkring och sjukförsäkring är exempel på åtgärder som vidtagits med utgångspunkt i utvärdering gjord vid universitet och IFAU. En ny myndighet, Inspektionen för arbetslöshetsförsäkringen (IAF), inrättades , med uppgift att utöva tillsyn över arbetslöshetsförsäkringen. IAF lämnade rapporten av ärenden som gäller arbetslöshetsförsäkringen samt utbetalningen av statsbidrag till arbetslöshetskassorna. I rapporten redovisar IAF en granskning av AMV:s verksamhet som gäller arbetslöshetsförsäkringen. I rapporten konstaterar IAF bl.a. att det finns en mycket stor variation mellan länen när det gäller frekvensen av ifrågasatt ersättningsrätt. Det finns också motsvarande skillnader mellan olika branscher och yrkesområden. Enligt IAF är orsaken till detta att arbetsförmedlingen utövar den s.k. kontrollfunktionen olika. Inspektionen framhåller också att bristande enhetlighet innebär brister i likabehandlingen av arbetssökande. AMS utbetalning av statsbidrag tycks, enligt den granskning som IAF genomfört inom ramen för en förstudie, i allt väsentligt fylla kraven. IAF har också lämnat rapporten till : IAF:s föreskrift om lämpligt arbete i arbetslöshetsförsäkringen. IAF:s kommentarer med anledning av AMS rapporter till regeringen om åtgärder för att förbättra tillämpningen av reglerna i arbetslöshetsförsäkringen m.m. I rapporten redovisar IAF sitt arbete med att se över regelverket för lämpligt arbete i arbetslöshetsförsäkringen med utgångspunkt i försäkringens roll som omställningsförsäkring och för att få till stånd en striktare och mer enhetlig tillämpning över landet. IAF beslutat om nya fö- 2004/05:1 UTGIFTSOMRÅDE 13 reskrifter för lämpligt arbete, som gäller fr.o.m. . IAF redovisar också i rapporten med utgångspunkt i de åtgärder AMS vidtar för att minska skillnaderna mellan olika länsarbetsnämnder och arbetsförmedlingskontor, sina synpunkter på detta arbete. AMS lämnade sin redovisning till regeringen i dessa frågor . Enligt IAF:s uppfattning har AMS inte fullgjort de uppdrag AMS fått av regeringen enligt föreskrifter i regleringsbrevet. Bristerna i hur AMV fullgör de olika delarna i uppdraget vad gäller arbetslöshetsförsäkringen kvarstår således. Regeringen utgår från att IAF:s slutsatser noggrant analyseras och tas till vara i AMV:s verksamhet. Regeringens bedömning är att arbetsmarknadspolitiken bidragit till en väl fungerande arbetsmarknad. Arbetsmarknaden präglas fortfarande av en låg efterfrågan på arbetskraft. Eftersom arbetslösheten är oacceptabelt hög kommer regeringen, i enlighet med vad som aviserades ekonomiska vårproposition, att vidta åtgärder för att pressa ned den öppna arbetslösheten mot . Regeringen föreslår att resurserna för konjunkturberoende program skall öka 2005. Syftet är att arbetsförmedlingen skall kunna erbjuda fler insatser till arbetslösa, så att de blir tillräckligt rustade för att kunna ta de nya jobb som skapas när efterfrågan på arbetsmarknaden ökar igen. Därmed motverkas risken för flaskhalsar och långvarig arbetslöshet. Regeringen har tidigare aviserat att en arbetsmarknadspolitisk proposition skulle lämnas i samband med budgetproposition med förslag som utgår från utredningarna Inte bara (SOU 2003:56) samt Arbetskraft (SOU 2003:95). Förslagen kräver dock ytterligare beredningstid och propositionen avses därför att lämnas så att den kan behandlas av vårriksdagen. har arbetsmarknadspolitikens målstruktur förändrats i syfte att bl.a. förbättra styrningen av den arbetsmarknadspolitiska verksamheten. AMV har parallellt fortsatt sitt förändringsarbete med att förbättra styrningen och uppnå en mer enhetlig tillämpning av det arbetsmarknadspolitiska regelverket inom Regeringens bedömning är att utvecklingsarbetet generellt har gett förbättrade resultat. Utvecklingsarbetet måste dock gå vidare och intensifieras för att öka rättssäkerheten och minska arbetslösheten. Granskningar från bl.a. och visar att det finns stora brister i hur arbetsförmedlingens kontroll av arbetslöshetsförsäkringen fungerar. Det är brister som AMS redovisat och är medveten om. AMS har också vidtagit åtgärder för att komma till rätta med bristerna. Arbetsförmedlingen skall fortlöpande pröva den sökandes vilja och möjlighet att erhålla arbete eller placering i arbetsmarknadspolitiskt program. En viktig del av kontrollfunktionen är att anvisa lämpligt arbete, följa upp att arbetet sökts och i förekommande fall ifrågasätta ersättningsrätten i meddelande till arbetslöshetskassan. Granskningarna visar på stora skillnader mellan länen i detta avseende, vilket innebär att arbetssökande i olika delar av landet inte behandlas lika. Det finns också stora skillnader mellan länen med avseende på i vilken utsträckning sökanden anvisas till aktivitetsgarantin respektive ersättningsperioden förlängs. På uppdrag av regeringen har AMS tagit fram en åtgärdsplan för förbättrad sökaktivitet . AMS skall redovisa resultat utifrån arbetet med åtgärdsplanen . Regeringen bedömer att det pågående arbetet går i rätt riktning men att insatserna behöver bli fler och implementeras snabbare. Som stöd i detta arbete har IAF på regeringens uppdrag förtydligat föreskrifterna om vad som anses vara ett lämpligt arbete i samband med att en person som uppbär arbetslöshetsersättning anvisas till arbete. Föreskrifterna började gälla . Regeringen kommer att följa utvecklingen noga och vid behov vidta ytterligare åtgärder. AMS måste tillse att förmedlingarna har det stöd som behövs för att tillämpa regelverket. Samtliga arbetssökande som uppbär arbetslöshetsersättning skall ha en handlingsplan, som motsvarar kraven för arbetslöshetsersättningen. Anvisningsinstrumentet skall användas effektivt och enhetligt av arbetsförmedlingarna. AMS skall genom systematiska jämförelser mellan olika länsarbetsnämnder och arbetsförmedlingskontor minska skillnaderna i tillämpningen av regelverket. Regeringen menar att det är av högsta prioritet att AMV kommer tillrätta med problemet att arbetsförmedlingarna tolkar och tillämpar reglerna kring arbetslöshetsersättningen olikartat. Regeringen kommer därför omgående att utarbeta en insatsplan i vilken de mest prioriterade områdena för arbetsförmedlingens kontrollfunktion identifieras. AMS uppföljningar visar också att det finns stora skillnader mellan arbetsförmedlingarna i hur vanligt det är att perioden med arbetslöshetsersättning förlängs. Det är skillnader som inte kan förklaras av lokala eller regionala förutsättningar. Det har också skett en kraftig ökning av antalet beslut om förlängd ersättningsperiod. Detta trots att en förlängning av ersättningsperioden endast skall ske då ytterligare tid med arbetslöshetsersättning ger bättre förutsättningar för att bryta arbetslösheten än deltagande i aktivitetsgarantin. Regeringen avser att tillse att åtgärder vidtas så att arbetsförmedlingarna har en kontinuerlig uppföljning av de sökande som får ett förlängningsbeslut i syfte att dessa personer snabbare skall få ett arbete. Re- geringen kommer också att omgående se över regelverket kring förlängningsbesluten, i syfte att tydliggöra att förlängning endast bör ske i de fall då de sökandes arbetslöshet förväntas upphöra . Regeringen har också gett IFAU i uppdrag att undersöka bestämningsfaktorer för arbetssökandes sökbeteende och deras betydelse för möjligheterna att hitta arbete. En första rapport kommer . AMS har vidare för regeringen redovisat hur arbetsförmedlingarna tillämpar det arbetsmarknadspolitiska regelverket. För samtliga redovisade förordningar förekommer undantagsbeslut i sådan omfattning att det inte kan anses vara förenligt med regeringens intentioner. För vissa program tas majoriteten av besluten på grundval av undantagsregler. Redovisningen visar också att det finns stora brister i hur förmedlingarna dokumenterar sina beslut. Det är viktigt att det finns en flexibilitet i det arbetsmarknadspolitiska regelverket. Regelverket får dock inte tillämpas så att det motverkar syftet med arbetsmarknadspolitiken, dvs. att bidra till en väl fungerande arbetsmarknad. Regeringen avser därför att förtydliga och begränsa undantagsmöjligheterna i det arbetsmarknadspolitiska regelverket. Det är positivt att övergången från förberedande till yrkesinriktad arbetsmarknadsutbildning ökat i jämförelse med föregående år. 2004/05:1 UTGIFTSOMRÅDE 13 viktigt att den trenden fortsätter eftersom det betyder att arbetslösa som står långt från arbetsmarknaden med hjälp av förberedande insatser ges möjlighet att utbilda sig inom ett yrke där det finns möjlighet att få ett arbete. Kvaliteten i ungdomsinsatserna höjs Regeringens förslag: Lagen (2000:625) om arbetsmarknadspolitiska program ändras på så sätt att ungdomsinsatserna i det kommunala ungdomsprogrammet (KUP) och ungdomsgarantin (UG) skall inledas med vägledning och jobbsökaraktiviteter i arbetsförmedlingens regi. Regeringens bedömning: Kvaliteten i ungdomsinsatserna bör höjas genom att: -den individuella handlingsplanen upprättas med den arbetssökande möjligt, dock senast från det att den arbetssökande anmäler sig på arbetsförmedlingen, -den individuella handlingsplanen uppdateras regelbundet, följs upp och fokuseras ytterligare på individens sökande efter arbete, -arbetslösa ungdomar garanteras jobbsökaraktiviteter av arbetsförmedlingen i de kommuner där avtal inte slutits, -de kommunala ungdomsprogrammen KUP och UG ges ett tydligare utbildningsinnehåll och leder till ett intyg, -aktiviteterna i det kommunala ungdomsprogrammet och ungdomsgarantin tydligt ligger i linje med den individuella handlingsplanen och ökar sökaktiviteten. Ärendet och dess beredning: I Statskontorets utredning "Särskilda ungdomsåtgärder? Om kommunala ungdomsprogrammet och utvecklingsgarantin" (2001:4) presenteras förslag till och bedömningar om förändringar av de arbetsmarknadspolitiska ungdomsprogrammen. Förslagen och bedömningarna i utredningen överensstämmer delvis med regeringens och med förslag som lades fram i budgetpropositionen 2002 (se prop. 2001/02:1, utgiftsområde 13). Ut- redningen har remissbehandlats. Remissinstanserna: Flera remissinstanser har påtalat behovet av förändringar av ungdomsinsatsernas styrning, innehåll och deltagarnas ersättning. förespråkar bl.a. vägledning som utgår från en individuell handlings- 2004/05:1 UTGIFTSOMRÅDE 13 plan och pekar på behovet av att kommunerna samverkar med arbetsförmedlingen. Skälen för regeringens förslag och bedömning: Ett aktivt sökande kan skapa efterfrågan på arbetskraft från en arbetsgivare som inte hade för avsikt att anställa men som ändrar sig eller som tidigarelägger en anställning i och med att en sökande finns. I en undersökning utförd av SCB på uppdrag av framkommer att omkring hälften av de arbetslösa ungdomarna varken söker något arbete eller tar några arbetsgivarkontakter under en mätvecka. Vidare visar undersökningen att av de arbetslösa ungdomarna inte lägger ner någon tid på att söka jobb. Mot denna bakgrund bedömer regeringen att ungdomars sökaktivitet behöver stimuleras. Kvaliteten i de kommunala ungdomsprogrammen bör höjas så att insatserna i större utsträckning leder till arbete eller utbildning. För att förhindra så kallad inlåsning måste arbetslösa ungdomar som deltar i det kommunala ungdomsprogrammet och ungdomsgarantin aktivt söka arbete eller annan utbildning. Det kommunala ungdomsprogrammet (KUP) och ungdomsgarantin (UG) bör därför inledas med vägledning och jobbsökaraktiviteter i arbetsförmedlingens regi. Detta föranleder ändringar i lagen (2000:625) om arbetsmarknadspolitiska program. Lagrådets yttrande har inte inhämtats eftersom saken kan anses vara av sådan enkel beskaffenhet att ett yttrande skulle sakna betydelse. Målsättningen är att jobbsökaraktiviteterna skall stödja ungdomarna i övergången mellan skola och arbetsliv och därmed ge ungdomar bättre förutsättningar för att snabbt komma in på den reguljära arbetsmarknaden. I de kommuner som inte slutit avtal om kommunala ungdomsprogram och/eller ungdomsgaranti skall arbetsförmedlingen garantera alla arbetslösa ungdomar vägledning och jobbsökaraktiviteter . Vidare skall kontakten med arbetsförmedlingen förbättras och deltagaren bör regelbundet redovisa vilka jobb eller utbildningar som han eller hon har sökt som det kommunala ungdomsprogrammet och ungdomsgarantin pågår. Arbetsförmedlingen skall vid behov erbjuda ungdomar handledning av handläggare med kunskaper om ungdomars särskilda behov eller jobbsökaraktivitet. Kontakten med arbetsförmedlingen måste bli ett naturligt inslag för att ungdomarna skall söka arbete i större utsträckning. Den arbetssökande skall tillsammans med sin handläggare på arbetsförmedlingen upprätta en individuell handlingsplan möjligt, dock senast efter det att den arbetssökande skrivit in sig på arbetsförmedlingen. Vidare skall handlingsplanen regelbundet uppdateras, följas upp och fokuseras på den enskildes egna aktiva sökande av arbete. De kommunala ungdomsprogrammen måste utgå ifrån individens behov och individuella handlingsplan med sikte på ett reguljärt arbete eller utbildning. Ett annat problem med det kommunala ungdomsprogrammet och ungdomsgarantin är att det finns för lite inslag av inlärning. Deltagande i de kommunala ungdomsprogrammen ger enbart arbetslivserfarenhet i största allmänhet och insikter i hur ett arbete kan fungera. Presumtiva arbetsgivare kan dock behöva tydligare information om vilka kunskaper och färdigheter som individen har fått under praktiken. Ofta saknas dokumentation om ungdomsprogrammens utbildningsinnehåll och vilka kunskaper och färdigheter deltagaren har tillägnat sig genom praktiken. En praktikplats skall inte tränga undan ett reguljärt arbete utan är ett sätt att ge individen kunskaper. De kommunala insatserna måste tydligare ta sikte på inlärning och träning på arbetsplatsen. Praktiken bör därför innehålla en utbildningsplan alternativt en arbetsplan med olika utbildnings- och arbetsmoment. Det bör fastställas en överenskommelse om handledningens och praktikens innehåll mellan kommunen och praktikanordnaren. Praktiken skall leda till ett intyg med en beskrivning av genomgångna utbildnings- och arbetsmoment. Ersättningen till ungdomar i det Kommunala ungdomsprogrammet och ungdomsgarantin. Regeringens förslag: Lagen (2000:625) om arbetsmarknadspolitiska program ändras på så sätt att ersättning enligt lagen lämnas även till ungdomar vid deltagande i vägledning och jobbsökaraktiviteter. Skälen för regeringens förslag: Ungdomar som inledningsvis deltar i vägledning och jobbsökaraktiviteter inom ramen för KUP och UG bör ha samma försörjning som gäller för ungdomar som deltar i de kommunala ungdomsprogrammen i övrigt. Detta föranleder en ändring i lagen (2000:625) om arbetsmarknadspolitiska program. Ersättningen till kommunerna för deltagare i KUP regleras i avtal mellan länsarbetsnämnden och kommunen. Kommunerna skall även fortsättningsvis kunna rekvirera ersättning enligt avtal för de kostnader de har för ungdomarna i verksamhet. AMS kan efter rekvisition ersätta kommuner för ungdomar som deltagit i åtgärder inom ramen för ungdomsgarantin med per anvisningsdag och ungdom. Ersättningen till kommunerna skall dock inte gälla när ungdomen inledningsvis deltar i vägledning och jobbsökaraktiviteter i arbetsförmedlingens regi inom ramen för både KUP och UG. I budgetpropositionen för (prop. 2001/02:1) aviserades att det kommunala ungdomsprogrammet och ungdomsgarantin skulle omprövas med intention att avveckla båda programmen . Det kommunala ungdomsprogrammet och ungdomsgarantin skall utvärderas så att regeringen får ett bättre beslutsunderlag avseende arbetsmarknadspolitiska insatser riktade till ungdomar. Tidigare studier har visat på låg effektivitet i ungdomsinsatserna KUP och UG. Dessa studier gäller dock i huvudsak innan KUP och UG infördes fullt ut. Därför anser regeringen att det behövs en mer aktuell effektstudie för ett ställningstagande till ungdomsprogrammens framtid. Regeringen avser utvärdera de kommunala ungdomsprogrammen. Utvärderingen skall kunna ligga till grund för förbättringar av de arbetsmarknadspolitiska insatserna riktade till ungdomar. Vidare avser regeringen att ge AMS i uppdrag att kartlägga och analysera varför vissa långtidsinskrivna ungdomar inte deltar i aktivitetsgarantin och hur dessa ungdomar med väldigt långa inskrivningstider kan få ett effektivt stöd för att komma in på arbetsmarknaden. Ar- betsmarknadsutbildning eller förberedande utbildning som insats för arbetslösa ungdomar bör endast användas för ungdomar med särskilda behov och skall inte vara ett alternativ till utbildningar där ordinarie studiestöd kan lämnas. 2004/05:1 UTGIFTSOMRÅDE 13 Regeringens förslag: Det allmänna anställningsstödets villkor på 12 månaders inskrivningstid för arbetslösa sänks till 6 månaders inskrivningstid för arbetslösa ungdomar mellan 20 t.o.m. till och med . Skälen för regeringens förslag: Arbetslösheten bland ungdomar är högre än för andra åldersgrupper. Situationen på arbetsmarknaden för arbetslösa ungdomar är också mycket konjunkturkänslig. En förklaring till detta är att ungdomar i större utsträckning har tillfälliga arbeten. Ungdomar har ofta kort arbetslivserfarenhet och därmed svårt att konkurrera med äldre åldersgrupper. Arbetslösa ungdomar har dock kortare arbetslöshetstider och har ofta relativt begränsade individuella problem. Därför är det viktigt att fokusera på ungdomar med mer sammansatt problematik för att förebygga långa inskrivningstider. Samverkan mellan kommun, socialtjänst och arbetsförmedling är grundläggande. Ett stort problem är att många ungdomar hoppar av gymnasiet, vilket senare får konsekvenser på ungdomars möjligheter att etablera sig på arbetsmarknaden. Arbetsmarknadspolitiken kan kortsiktigt bidra till en lösning men långsiktigt måste problemet lösas inom utbildningspolitiken. Mot denna bakgrund kan ungdomar med långa inskrivningstider behöva ett extra stöd för att kunna ta sig in på arbetsmarknaden. Det allmänna anställningsstödet kan ges till ungdomar och andra efter 12 månaders inskrivningstid på arbetsförmedlingen. Ungdomars chanser att få ett arbete på den reguljära arbetsmarknaden efter att de haft en anställning med anställningsstöd har visat sig goda. Regeringen vill därför utöka denna möjlighet till fler ungdomar på ett tidigare stadium. Ungdomar som har varit inskrivna och som har deltagit i vägledning och jobbsökaraktiviteter skall kunna få en anställning med allmänt anställningsstöd. Målsättningen är att ge arbetsförmedlingen ett effektivare verktyg för att stödja ungdomar att få ett arbete på den reguljära arbetsmarknaden och dämpa den kraftiga ökning av långtidsarbetslösa ungdomar som har ägt rum . Allmänt anställningsstöd är ett av de arbetsmarknadspolitiska program som visat positiva effekter vad gäller sannolikheten att få an- 2004/05:1 UTGIFTSOMRÅDE 13 Positivt är att arbetsgivaren inte tycker att det är en nackdel med 6 månaders arbetslöshet vid en anställningssituation.