prop · GT0338 · 2005-10-26 00:00:00 — Denna lag träder i kraft . Förslag till lag om ändring i lagen (1994:749) om Härigenom föreskrivs att 1 § lagen (1994:749) om Handikappombuds- mannen skall ha följande lydelse. har till uppgift att bevaka frågor som angår funktionshindrade personers rättigheter och intressen. Målet för om- budsmannens verksamhet skall vara att personer med funktionshinder ges full delaktighet i samhällslivet och jämlikhet i levnadsvillkor. verksamhet skall avse uppföljning och ut- värdering i frågor som anges i första stycket. enligt lagen (1999:132) om förbud enligt lagen (1999:132) om förbud mot diskriminering i arbetslivet på mot diskriminering i arbetslivet på grund av funktionshinder, (2001:1286) om likabehandling av (2001:1286) om likabehandling av studenter i högskolan och lagen (2003:307) om förbud mot diskri- (2003:307) om förbud mot diskri- minering se till att lagarna följs och minering och lagen (2006:000) om äger även rätt att för en enskild föra talan i tvister angående tillämp- ningen av lagarna. barn och elever se till att lagarna följs och äger även rätt att för en enskild föra talan i tvister angående tillämpningen av lagarna. Denna lag träder i kraft . 2.5Förslag till lag om ändring i lagen (1999:131) om Ombudsmannen mot etnisk diskriminering Härigenom föreskrivs att 5 § lagen (1999:131) om Ombudsmannen mot etnisk diskriminering skall ha följande lydelse. 1 Senaste lydelse 2003:314. förbud mot diskriminering och annan kränkande behandling av barn och elever i enlighet med be- stämmelserna i lagarna. Ombudsmannen skall utöva till- Ombudsmannen skall utöva till- syn över efterlevnaden av lagen syn över efterlevnaden av lagen grund av etnisk tillhörighet, reli- grund av etnisk tillhörighet, reli- lagen (2001:1286) om likabehand- lagen (2001:1286) om likabehand- ling av studenter i högskolan och ling av studenter i högskolan, lagen lagen (2003:307) om förbud mot (2003:307) om förbud mot diskri- minering och lagen (2006:000) om bestämmelserna i lagarna. Denna lag träder i kraft . 1 Senaste lydelse 2003:313. Ärendet och dess beredning Regeringen beslutade att tillkalla en särskild utredare med uppdrag att lämna förslag till hur rådets direktiv /43/EG av om genomförandet av principen om likabehandling av personer oavsett deras ras eller etniska ursprung (direktivet mot etnisk diskriminering; EGT L 180, , s. 22, Celex 32000L0043) och rådets direktiv /78/EG av om inrättande av en allmän ram för likabehandling i arbetslivet (arbetslivsdirektivet; EGT L 303, 2.12.2000, s. 16, Celex 32000L0078, rättelse av rubriken i EGT L 2, , s. 42, Celex 32000L0078R/01) skulle genomföras i . Utredningen, som antog namnet , lade fram betänkandet Ett utvidgat skydd mot diskriminering (SOU 2002:43). Där föreslog utredningen att ett diskrimineringsförbud införs i fråga om utbildning och studiestöd. Regeringen ansåg emellertid att de särskilda förhållanden som gäller inom utbildningsområdet i allmänhet och skolväsendet i synnerhet motiverade ytterligare överväganden. Likaså ansåg regeringen att direktivets mot etnisk diskriminering på- verkan på studiestödsområdet behövde analyseras närmare. Mot denna bakgrund beslutade regeringen att tillkalla en särskild utredare (dir. 2003:114) med uppdrag att ge förslag till lagstiftning som främjar lika rättigheter och motverkar diskriminering och annan kränkande behandling inom skolväsendet m.m.. Utredaren skulle också förutsättningslöst pröva om annan utbildning borde omfattas av regleringen. I uppdraget ingick även att lämna förslag angående genomförandet på utbildningsområdet av de nämnda EG-direktiven, dock inte beträffande diskrimineringsgrunden ålder i arbetslivsdirektivet. Beträffande direk- tivet mot etnisk diskriminering omfattade uppdraget även ett genom- förande av direktivet på studiestödsområdet. Dessutom skulle utredaren överväga om åtgärder är nödvändiga eller lämpliga för att genomföra den del av det reviderade likabehandlings- direktivet som gäller yrkesvägledning, yrkesutbildning och yrkespraktik inom utbildningsområdet, dvs. och rådets direktiv /73/EG av om ändring av rådets direktiv /207/EEG om genomförandet av principen om likabehandling av kvinnor och män i fråga om tillgång till anställning, yrkesutbildning och befordran samt arbetsvillkor, EGT L 269, 5.10.2002, s. 15, (Celex 32002L0073). Svensk version av de tre direktiven finns i bilagorna 13. Dessutom finns en konsoliderad version av direktiv /207/EEG och 2002/73/EG i bilaga 4. Avslutningsvis ingick i uppdraget att utreda hur ett skydd mot diskri- minering av personer med funktionshinder på grund av bristande till- gänglighet och användbarhet av lokaler kan utformas inom de utbild- ningsområden som omfattades av utredningsuppdraget. I denna del skulle arbetet utgöra underlag för (N 2002:06) fort- satta överväganden. Utredningen, som antog namnet , lade fram betänkandet Skolans ansvar för kränkningar av elever (2004:50). I betänkandet föreslås bl.a. en ny lag om förbud mot kränkningar av elever. En sammanfattning av betänkandet finns i bilaga 5 och dess lagförslag i bilaga 6. Betänkandet har remissbehandlats. En förteckning över remissin- stanserna finns i bilaga 7. Remissammanställning finns tillgänglig i Ut- bildnings- och (U2004/1889/S). I remissen angavs att den del av lagförslaget med tillhörande remissyttranden som rörde diskriminering av personer på grund av bristande tillgänglighet och an- vändbarhet av lokaler skulle, i enlighet med utredningens direktiv, över- lämnas till (N 2002:06). Regeringen har i beslut om tilläggsdirektiv till kommittén (dir. 2005:8) överlämnat be- tänkandet och yttrandena i nu aktuell del till kommittén. Propositionen bygger på en överenskommelse mellan den socialdemo- kratiska regeringen, och . Regeringen beslutade att inhämta Lagrådets yttrande över de lagförslag som finns i bilaga 8. Lagrådets synpunkter finns i bilaga 9. Regeringen har i huvudsak följt Lagrådets förslag. Lagrådets synpunkter har behandlats i avsnitt 10, 12, 17 och 19 och i författnings- kommentaren. Därutöver har vissa redaktionella ändringar gjorts i lag- texten. Behovet av ett starkt skydd för barn och Regeringen föreslår i denna proposition en ny lag om förbud mot diskri- minering och annan kränkande behandling i förskoleklass, grundskola och gymnasieskola samt vissa motsvarande skolformer, nämligen sär- skola, specialskola och sameskola. Lagen skall också gälla för förskole- verksamhet och skolbarnsomsorg samt vuxenutbildning (komvux), vuxenutbildning för utvecklingsstörda (särvux) och svensk- undervisning för invandrare (sfi). Lagen föreslås reglera såväl myndig- hetsutövning i fråga om trakasserier av barn och elever som trakasserier och annan kränkande behandling mellan individer i verksamheterna. Vuxna som studerar i skollagsreglerad vuxenutbildning omfattas som framgår ovan av bestämmelserna i den föreslagna lagen. Förslaget till ny lag grundas dock på ett uttalat barn- och ungdomsperspektiv. Redovis- ningen av förekomsten av trakasserier och annan kränkande behandling gäller främst barn och elever i förskolan, grund- och gymnasieskolan, eftersom studier av kränkande behandling i vuxenutbildningen är säll- synta. De enda två områden i samhället som man studerat kränkande be- handling i form av mobbning är skolan och arbetslivet (Skolan en arena för mobbning, 2002). Den föreslagna lagen avses gälla beslut, åtgärder, uppträdande etc. av rektor eller någon med motsvarande ledningsfunktion och av annan personal i skollagsreglerad verksamhet med såväl statlig och som enskild huvudman. Dessutom innefattas åtgärder, beslut m.m. fattade av den myndighet statlig eller som svarar för verk- samheten. Även enskilda huvudmän omfattas av lagen. På skolområdet pågår ett reformarbete där nuvarande skollag är föremål för en grundlig översyn. I det sammanhanget övervägs också frågan om en särskild lag för kommunernas vuxenutbildning. Kränkande beteenden och attityder Den föreslagna lagen gäller förbud mot diskriminering på diskrimine- ringsgrunderna kön, etnisk tillhörighet, religion eller trosuppfattning, sexuell läggning och funktionshinder. Trakasserier är ett uppträdande som har samband med diskrimine- ringsgrunderna. Trakasserier på grund av kön och sexuella trakasserier definieras som två separata företeelser i regeringens proposition Ett ut- vidgat skydd mot könsdiskriminering (prop. 2004/05:147). har beslutat i enlighet med regeringens förslag (bet. 2004/05:AU7, rskr. 2004/05:257, SFS 2005:476 och 480). Förslaget till ny lag innebär att även annan kränkande behandling om- fattas. Här avses exempelvis det uppträdande som i skollag och i läro- planerna för grund- och gymnasieskolan och vuxenutbildning i dagligt tal benämns mobbning. Mobbning definieras som en upprepad negativ handling när någon elev eller några elever medvetet och med avsikt till- fogar eller försöker tillfoga en annan elev skada eller obehag. Enligt Ombudsmannen mot diskriminering på grund av sexuell lägg- ning (HomO) är HBT en benämning för homosexuella, bisexuella samt transpersoner som grupp. Att vara bisexuell innebär förmågan att bli för- älskad i och sexuellt attraherad av personer oavsett om de är kvinnor eller män. Transpersoner är ett samlingsnamn för t.ex. transvestiter och transsexuella. Transsexuella personer omfattas i svensk diskriminerings- lagstiftning av diskrimineringsgrunden kön. Övriga transpersoners skydd mot diskriminering är föremål för utredning, se nedan. En undersökning vid (2003) visar att homo- sexualitet är det minst uppmärksammade området i de lokala styrdoku- menten för och sällan eller aldrig tas upp i skolornas arbete kring värdegrundsfrågor. Det är enligt regeringens mening viktigt att homo- och bisexuellas samt transsexuella personers rätt till likabehand- ling tydliggörs. Lagstiftningen mot diskriminering har kritiserats för att vara splittrad och svåröverskådlig genom att den finns i flera olika lagar. Regeringen be- slutade att tillkalla en parlamentarisk kommitté med uppgift att överväga en sammanhållen diskrimineringslagstiftning (dir. 2002:11). Kommittén har antagit namnet (N 2002:06). I uppdraget ingår att överväga en gemensam lagstiftning mot diskriminering som omfattar alla eller flertalet diskriminerings- grunder och samhällsområden. Vidare ingår i kommitténs uppdrag bl.a. att lämna förslag på hur tillsynen över efterlevnaden av en sådan lagstift- ning skall utformas. Kommittén skall av den anledningen se över an- svarsområden och uppgifter för , Ombuds- mannen mot etnisk diskriminering, Ombudsmannen mot diskriminering på grund av sexuell läggning och . Kommittén skall också överväga möjligheterna till och analysera konsekvenserna av en sammanslagning av några eller samtliga dessa ombudsmän till en in- stitution eller av en samordning av dem på något annat sätt. Frågan om ett skydd mot diskriminering bör införas för transpersoner övervägs av kommittén. Regeringen beslutade om tilläggsdirektiv till kommittén (dir. 2003:69) och (dir. 2005:8). Tilläggsdirek- tiven innebär bl.a. att kommittén i sina överväganden när det gäller till- gänglighetsfrågan skall beakta förslagen i och remissvaren över be- tänkandet Skolans ansvar för kränkningar av elever (2004:50) i de delar som rör diskriminering av barn och elever med funktionshinder på grund av bristande tillgänglighet och användbarhet av lokaler i skolan. Dessutom förlängdes utredningstiden så att kommittén skall slutredovisa sitt uppdrag. Kommittén har redovisat vissa delar av uppdraget i delbetänkandet Ett utvidgat skydd mot könsdiskriminering (SOU 2004:55). Regeringen överlämnade till en efterföljande proposition (prop. 2004/05:147 Ett utvidgat skydd mot könsdiskriminering), som fattade beslut om . Hur den nu föreslagna nya lagen om förbud mot diskrimine- ring och annan kränkande behandling av barn och elever kan komma att tillämpas kommer att vara beroende av utfallet av kommitténs förslag i fråga om en sammanhållen lagstiftning och regeringens fortsatta över- väganden med anledning av kommitténs förslag. Regeringen ser mycket allvarligt på förekomsten av diskriminering och andra former av kränkande behandling. Det gäller inte minst sådana handlingar i förskoleverksamhet, skolbarnsomsorg, , gymna- sieskolan och kommunernas vuxenutbildning. För att ge barn, elever och vuxenstuderande, dvs. flickor och pojkar, kvinnor och män, ett heltäck- ande skydd föreslår regeringen i det följande en lagstiftning för att främja likabehandling och motverka diskriminering och annan kränkande be- handling i all verksamhet som regleras av skollagen. Regeringens princi- utgångspunkt för lagstiftningen är att skyddet mot diskriminering i grunden är en fråga om mänskliga rättigheter. Alla skall ha lika möjlig- heter att mötas och bedömas utifrån sina egna individuella egenskaper och förutsättningar. Lagstiftningen om förbud mot diskriminering syftar till att värna principen om alla människors lika värde och allas rätt att bli behandlade som individer på lika villkor. Kampen mot diskriminering har som ändamål att både skydda människor mot orättvisor och att bidra till att människors möjligheter till ett tryggt och gott liv förbättras. Förskolan och skolan är tillsammans med kommunernas vuxenutbildning landets största mötesplatser och det är därför av vikt att verksamheterna är trygga och säkra samt fria från alla former av trakasserier och annan kränkande behandling. heterna skall genomsyras av en demokratisk grundsyn om alla männi- skors lika värde. Trygg och säker miljö för barn och elever Förskolan och skolan är mötesplatser för barn, ungdomar och personal av båda könen i olika åldrar från skiftande kulturer och sociala miljöer. dessa verksamheter möts här mer än två miljoner barn och ung- domar och nästan en kvarts miljon vuxna. nästan tvåhundratusen vuxna. Vardagstillvaron i förskolan och skolan är omväxlande och mång- Barn, ungdomar och personal förväntas kunna samspela socialt och klara av relationer med varandra . förskolan och skolan uppstår självfallet konflikter, ovänskap, fientlighet och bråk, men också vänskap och kärlek. Vardagen i förskolan och skolan kräver mycket arbete och engagemang av både barn, elever och Att ha goda relationer med andra barn, ungdomar och vuxna innebär att bli bekräftad och omtyckt och att känna gemenskap och sam- Detta har stor betydelse för kvaliteten i barnens och ungdomar- nas framtida liv. Det barn och unga upplever och lär i förskolan och skolan kommer att prägla dem långt upp i vuxenlivet. är en lugn, trygg och säker miljö en viktig förutsättning för att barn, unga och vuxna skall må bra. Den utgör också grunden för barns och ungas utveckling och lärande. Inte minst för barn och elever med funktions- hinder är miljöns utformning avgörande. Varje individ i förskoleverk- samheten, skolbarnsomsorgen, , gymnasieskolan och kommunernas vuxenutbildning skall bemötas med värdighet och respekt oavsett könstillhörighet, etniskt tillhörighet, religion eller annan trosupp- fattning, sexuell läggning och funktionshinder. Inga barn, ungdomar eller vuxna skall behöva utsättas för någon form av trakasserier eller annan kränkande behandling i dessa verksamheter. Allas lika värde och lika rätt Många barn och ungdomar, flickor som pojkar och unga kvinnor som män, utsätts för kränkningar som mobbning och sexuella trakasserier i verksamheterna. Detta kan självfallet aldrig accepteras. Att skapa en lik- värdig verksamhet för alla där barns, ungas och vuxnas rättigheter respekteras fullt ut prioriteras högt av regeringen. Varje form av kränkande behandling mellan barn, mellan ungdomar, mellan vuxna och mellan vuxna och barn och ungdomar är otillåten och i strid med de grundläggande värden som gäller för alla verksamhetsformerna. Genom internationella överenskommelser om mänskliga rättigheter är skyldig att fullfölja olika åtaganden som syftar till likabehandling och skydd mot diskriminering. Den värdegrund som gäller för förskoleverk- samheten, skolbarnsomsorgen, grund- och gymnasieskolan samt kommunernas vuxenutbildning uttrycker de demokratiska värdena och respekten för alla människors lika värde som FN:s konventioner om mänskliga rättigheter grundas på. Konventionen om avskaffande av all slags diskriminering av kvinnor (konventionen mot kvinnodiskriminering) ålägger konventionsstaterna att vidta ett antal åtgärder på flera olika samhällsområden för att avskaffa diskriminering i alla dess former av kvinnor. Enligt artikel 10, som tar sikte på utbildningsområdet, skall staterna vidta alla lämpliga åtgärder för att avskaffa diskriminering av kvinnor för att tillförsäkra kvinnor samma rättigheter som män när det gäller utbildning. Stereotypa och traditionella uppfattningar av mans- och kvinnorollen på alla nivåer och inom alla former av utbildning skall avskaffas genom att främja samundervisning och annan sorts undervisning som kan bidra till att diskriminering av kvinnor avskaffas. Tydliga föreskrifter mot mobbning och annan kränkande behandling finns i förskolans och skolans styrdokument. I 1 kap. 2 och 9 §§ skol- lagen (1985:1100) föreskrivs att skolans verksamhet skall utformas i överensstämmelse med grundläggande demokratiska värderingar. Alla som verkar i skolan är skyldiga att aktivt motverka alla former av krän- kande behandling som mobbning och rasistiska beteenden. Huvud- mannen för verksamheten, eller efter delegation rektor eller mot- svarande ledningsfunktion har ansvar enligt arbetsmiljölagen (1977:1160) för att verksamheten bedrivs på ett sådant sätt att en till- fredsställande arbetsmiljö säkerställs. I detta ligger att kränkande be- handling inte får förekomma. Det har visat sig att även om förskoleverksamhetens, skolbarnsom- sorgens, skolans och kommunernas vuxenutbildnings demokratiska upp- drag och ansvar är tydligt formulerade i skollagen och i skolformsförord- ningarna behöver rättssäkerheten skärpas för barnens och ungdomarnas och de vuxnas skull. Kränkande behandling är en fråga som inte kan lyftas ut från förskole- verksamhetens, skolbarnsomsorgens och skolväsendets övriga verksam- het utan hänger samman med människosyn och grundläggande demokra- tiska värderingar. I läroplanerna för det obligatoriska skolväsendet, för- skoleklassen och fritidshemmet (Lpo 94) samt för de frivilliga skol- formerna (Lpf 94) framhålls att verksamheterna skall främja förståelse för andra människor och förmåga till inlevelse hos eleverna. Ingen skall riskera att utsättas för kränkande behandling i skolan. Tendenser till trakasserier skall aktivt bekämpas och främlingsfientlighet och intolerans skall bemötas med kunskap, öppen diskussion och aktiva insatser från skolans sida. Rektor har, som chef och ledare av den pedagogiska verk- samheten, ett särskilt ansvar för att förebygga och motverka alla former av kränkande behandling bland elever och anställda. I läroplanen för för- skolan (Lpfö 98) poängteras att den demokratiska värdegrunden skall prägla det etiska förhållningssättet i förskolans verksamhet. Omsorg om och hänsyn till andra människor, liksom rättvisa och jämställdhet samt egna och andras rättigheter, skall lyftas fram och synliggöras. Dessa värden skall alltid hävdas och tydliggöras i förskolans dagliga verksam- het. Att motverka diskriminering och annan kränkande behandling måste prägla valet av arbetsformer och hur man bemöter varandra i verksam- heterna. Barn och elever och föräldrar måste vara delaktiga i denna process. Genom den föreslagna lagen om förbud mot diskriminering och annan kränkande behandling i all verksamhet som omfattas av skollagen kommer ansvaret för värdegrunden i verksamheternas uppdrag att skärpas och härigenom framstå tydligare och mer påtagligt. Tydligt barn- och ungdomsperspektiv Barn och ungdomar utgör en särskild och ofta utsatt grupp i samhället. De har en svagare position i samhället än vuxna. Deras rättssäkerhet är svagare än personalens i förskoleverksamheten, i skolbarnsomsorgen och i grund- och gymnasieskolan. Ett starkt och effektivt skydd mot diskri- minering och annan kränkande behandling saknas för dem . Detta gäller även för den som studerar i kommunernas vuxenutbildning. Regeringen anser därför att det är mycket angeläget att en lag för för- skoleverksamheten, skolbarnsomsorgen, skolan och för kommunernas vuxenutbildning, som innehåller bestämmelser om förbud både mot diskriminering och annan kränkande behandling, kan träda i kraft möjligt. Det är enligt regeringens mening mycket viktigt att de barn och ungdomar, flickor och pojkar samt kvinnor och män, som redan finns i verksamheterna får ett starkt och heltäckande skydd inom rimlig tid. Skälen för en egen lag på området anges i avsnitt 10. En viktig utgångspunkt för regeringen är att en ny diskrimineringslag som omfattar förskoleverksamheten, skolbarnsomsorgen, och gymnasieskolan har ett barn- och ungdomsperspektiv. Detta per- spektiv måste utgå från barnens och elevernas behov, specifika situation och beroendeställning. om barnets rättig- heter (), anger ett antal rättigheter för barn. Med barn avses varje människa . har förbundit sig att respektera dessa rättigheter. Artikel 2 i konventionen slår fast alla barns lika värde och rättigheter samt att ingen får diskrimineras. Artikel 3 handlar om att vid alla åtgärder som rör barn se till barnets bästa och artikel 6 belyser varje barns rätt till att leva och utvecklas såväl fysiskt som psykiskt och socialt. Barn och unga är beroende av personalen i för- skolan och skolan. Hur barn och unga bemöts, bedöms och värderas i verksamheten påverkar både deras självuppfattning och självförtroende samt deras fysiska och psykiska välbefinnande. De diskrimineringslagar som finns utgår främst från ett vuxenperspektiv och reglerar i huvudsak vuxnas beteenden och vuxnas handlingar gentemot varandra inom arbetslivet och på vissa andra samhällsområden. Personalen i för- skoleverksamheten, skolbarnsomsorgen, skolan och kommunernas vuxenutbildning omfattas av de fyra arbetslivslagarna, se jämställdhets- lagen (1991:433), lagen (1999:130) om åtgärder mot diskriminering i arbetslivet på grund av etnisk tillhörighet, religion eller annan trosupp- fattning, lagen (1999:132) om förbud mot diskriminering i arbetslivet på grund av funktionshinder och lagen (1999:133) om förbud mot diskrimi- nering i arbetslivet på grund av sexuell läggning. Barn och elever om- fattas inte av dessa lagar. Hänsyn till verksamheternas särart Förskoleverksamheten, skolbarnsomsorgen samt grund- och gymnasie- skolan har som nationellt och särskilt samhällsuppdrag att tillsammans med hemmen svara för barns och ungas fostran, personliga utveckling och hälsa. Det är enligt regeringen viktigt att den föreslagna lagen tar hänsyn till verksamheternas särart och nationella uppdrag. Barn och elever kan sällan välja om de vill delta i en viss verksamhet. Barn är skolpliktiga till och med det år de fyller 16. De hamnar i olika grupperingar och verksamhetsenheter utifrån ålder, bostadsort, behov av stödåtgärder etc. De har vidare små möjligheter att välja kamrater och lärare eller annan personal. Barn, elever och personal skall också utvecklas och lära tillsammans . Att till exempel byta klass eller skola är inte alldeles enkelt. Barn och elever är starkt be- roende av vuxensamhällets handlingar, skydd och kompetens för sitt väl- befinnande och sin trygghet. Detta kräver att ledning och personal respekterar och tar hänsyn till barns och elevers särskilda behov och situation i förskoleverksamheten, skolbarnsomsorgen och skolan. Krav på aktiva åtgärder markeras I skollagens (1985:1100) inledande kapitel finns en allmän bestämmelse om att skolväsendet aktivt skall motverka alla former av kränkande be- Det finns ingen särskild lagstiftning med krav på aktiva åtgärder mot diskriminering och annan kränkande behandling där huvudmannen kan bli skadeståndsskyldig om företrädare för de verk- samheter som omfattas av skollagen inte fullgör sina skyldigheter i dessa Regeringen anser att det är viktigt i sammanhanget att de åt-