prop · GT0363 · 2005-12-22 00:00:00 — Regeringen eller den myndighet regeringen bestämmer () skall mot denna bakgrund bemyndigas att meddela föreskrifter om säker- hetsanpassning och säkerhetsklassificering av vårdinrättningar. Reger- ingen avser att föreskriva att utformningen av föreskrifterna skall ske i samråd med Kriminalvården, , Statens institutions- styrelse och . har i sin rapport föreslagit att det skall inrättas en särskild tjänst hos huvudmännen med ansvar för säkerheten i verksamheten, en säkerhetsansvarig. Det finns fördelar med att inrätta en tjänst som säkerhetsansvarig. En sådan funktion kan svara för en samlad syn på säkerhetsarbetet inom och lokalt utöva tillsyn över verksamheten och svara för att säkerheten systematiskt och fortlöpande utvecklas och säkras. En säker- hetsansvarig kan vara en gemensam resurs hos en eller flera huvudmän med ansvar för att inrättningar säkerhetsanpassas och säkerhetsklassifice- ras. Den säkerhetsansvarige kan vidare vara en naturlig samtalspartner för inom den utökade tillsyn som kommer att föreslås nedan (se avsnitt 5.4). Vissa remissinstanser, bl.a. läns landsting, har framfört att det finns oklarheter och svårigheter beträffande den säkerhetsansvariges rättsliga ställning och relation till huvudmannen. Regeringen anser att det, i likhet med vården i allmänhet, i första hand är en fråga för respek- tive huvudman att organisera säkerhetsansvaret utifrån lokala och regio- nala organisatoriska förhållanden. Det finns inte anledning att närmare reglera vilken kompetens och vilka befogenheter den säkerhetsansvarige skall ha. Det bör således lämnas till huvudmännen att själva avgöra hur funktionen som säkerhets- ansvarig skall ordnas i den egna organisationen. 5.2Tillståndsförfarande ersätts med utvidgad anmälningsplikt Regeringens förslag: Den nuvarande ordningen som innebär att det krävs regeringens tillstånd för att i vissa fall bedriva vård enligt lagen (1991:1129) om rättspsykiatrisk vård skall avskaffas. Tillståndsförfa- randet skall ersättas med ett utvidgat anmälningsförfarande för all psykiatrisk tvångsvård. förslag: Överensstämmer delvis med regeringens för- slag. I rapporten finns inget förslag om att vård som bedrivs enligt lagen om psykiatrisk tvångsvård skall vara anmälningspliktig. Remissinstanserna: Majoriteten av remissinstanserna är positiva till förslag. instämmer i att det rent allmänt kan framstå som något ologiskt att det skall gälla olika förutsätt- ningar för en vårdinrättning att bedriva rättspsykiatrisk vård beroende på om vården ges efter beslut av domstol eller om det rör sig om vård av dem som är anhållna, häktade m.fl. Västra an- för att det är ett bra förslag att differentiera lokalmässig säkerhet och dy- namisk säkerhet, dvs. personalens kompetens och lämplighet för arbetet. Det senare torde kräva en aktiv tillsyn från för att kunna utvärderas. Länsrätten i län anför att den föreslagna ordningen måste, på ett bättre sätt, anses tillgodose samhällets och enskildas skyddsbehov jämfört med nuvarande ordning. En anmälningsskyldighet garanterar dock inte i sig att verksamheten på sjukvårdsinrättningen upp- fyller erforderliga krav. Det bör övervägas om inte anmälningsskyldig- heten bör kompletteras med att granskar och prövar att inkomna anmälningar uppfyller de krav som ställs. Några remissinstanser är negativa till förslaget. anför att de myndigheter som har bäst förutsättningar att göra en bedömning av hur vårdinrättningen rätteligen skall klassificeras skall göra detta. Till- stånd bör i vart fall för vårdinrättningar med behov av hög säkerhets- nivå vara obligatoriskt och utvidgas till att omfatta även rättspsykiat- risk vård som ges efter beslut av domstol samt enheter. bör utfärda tillstånd. Att göra en dynamisk sam- manvägd bedömning av den inre och yttre säkerheten utifrån en anmälan utan att ange hur de olika faktorerna skall viktas minskar förutsägbarhe- ten och äventyrar ändamålet med bestämmelserna. Brottsoffermyndighe- ten invänder att förslaget innebär att yttre säkerhetsaspekter kan befaras bli sämre tillgodosedda än . Rapportens tankar om ansvarsfördel- ning mellan och vad gäller säker- hetsprövning, godkännande och tillsyn bör utvecklas. Behovet av en lik- artad säkerhetsbedömning vid landets alla vårdinrättningar för rättspsyki- atrisk vård bör uppmärksammas särskilt. Skälen för regeringens förslag: utövar tillsyn - såväl verksamhetstillsyn som individtillsyn - över hälso- och sjukvården i Sve- rige. I tillsynen ingår den psykiatriska vård som bedrivs enligt lagen (1991:1128) om psykiatrisk tvångsvård (LPT) och lagen (1991:1129) om rättspsykiatrisk vård (LRV). Den som avser att bedriva vård som omfat- tas av tillsyn skall enligt 6 kap. 6 § lagen (1998:531) om yrkesverksamhet på hälso- och sjukvårdens område (LYHS) anmäla detta till myndigheten. Förutom denna allmänna anmälningsskyldighet, som gäller all hälso- och sjukvård, krävs regeringens tillstånd för att bedriva rättspsykiatrisk vård av dem som är anhållna, häktade, intagna i eller skall förpassas till kriminalvårdsanstalt eller ett särskilt ungdomshem. Tillståndsförfarandet innebär att det görs en förhandsgranskning av den vårdinrättning som avser att bedriva tillståndspliktig verksamhet. Bedömningen av en ansö- kan om tillstånd avser i första hand vårdinrättningens möjligheter att ge ändamålsenlig psykiatrisk vård, men även säkerhetsfrågor har central betydelse. Det krävs dock inte något tillstånd från regeringen för att be- driva vård av dem som genomgår psykiatrisk tvångsvård med stöd av LPT eller av dem som efter beslut av domstol överlämnats till rättspsyki- atrisk vård. Denna grupp av patienter är den till antalet helt dominerande och samhällsskyddsintresset är inte mindre i dessa fall. Det finns ur säkerhetssynpunkt fördelar med tillståndsförfarandet. När tillståndet väl är meddelat är förutsättningarna för vården fastlagda, un- der förutsättning att det inte sker några större förändringar av verksam- hetens inriktning. Tillståndsförfarandet har dock även flera nackdelar. Tillståndsgivningen innebär att det görs en bedömning av den sökandes verksamhet vid en viss given tidpunkt och på det underlag som då finns tillgängligt. Förfarandet innebär således inte, vare sig i ett kort eller långt perspektiv, någon utfästelse om och garanti för att en godkänd vårdin- rättning uppfyller de särskilda krav på bl.a. säkerhet som till- ståndsförfarandet avser att garantera. Det kan även uppstå missuppfatt- ningen att den tillståndsgivande myndigheten har ett ansvar för själva verksamheten. Ett alternativ till tillståndsgivning är att tillämpa ett utvidgat anmäl- ningsförfarande kombinerat med en kontinuerlig tillsynsverksamhet. En fördel med ett sådant system är att det uppmuntrar till ett mer dynamiskt och fortlöpande säkerhetsarbete. Ett anmälningssystem kräver dessutom mindre administrativa insatser både av huvudmännen och av berörda myndigheter. utövar inte tillsyn över säkerheten vid in- rättningar för psykiatrisk tvångsvård och rättspsykiatrisk vård. Bedöm- ningen av en vårdinrättnings säkerhetsanpassning är, såvitt avser viss rättspsykiatrisk vård, begränsad till tidpunkten för tillståndsprövningen. Systemet bidrar således inte till att det bedrivs ett systematiskt och fort- löpande säkerhetsarbete inom den rättspsykiatriska vården. En övergång till ett anmälningsförfarande, kombinerat med en fortlöpande tillsyn av säkerheten vid vårdinrättningarna, skulle därför enligt regeringens be- dömning bidra till ett rationellt och kontinuerligt säkerhetsarbete. Det är regeringens uppfattning att den föreslagna ordningen skulle bidra till ett förbättrat säkerhetsarbete och en ökad insyn även avseende de särskilda fall av rättspsykiatrisk vård som kräver regeringens godkännande. Regeringen anser att övervägande skäl talar för att avskaffa tillstånds- förfarandet och övergå till ett utvidgat anmälningssystem för all rättspsy- kiatrisk vård. I fråga om vården som bedrivs med stöd av LPT kan kon- stateras att samhällsskyddet kan göras gällande även inom ramen för så- dan vård. Vidare förekommer det inte sällan att patienter som vårdas med stöd av LPT och LRV, ofta av praktiska skäl, är placerade på samma el- ler närliggande avdelningar. Den utvidgade anmälningsplikten bör mot Prop. 2005/06:63 denna bakgrund även omfatta vård enligt LPT. skall dessutom omfatta den rättspsykiatriska vård som ges åt den som genomgår undersökning vid en enhet för rättspsykiatrisk undersökning. Regeringens förslag: Den anmälningsskyldighet av verksamheter på hälso- och sjukvårdsområdet som redan finns enligt 6 kap. 6 § lagen (1998:531) om yrkesverksamhet på hälso- och sjukvårdens område (LYHS), skall utvidgas för vårdinrättningar för psykiatrisk tvångsvård och rättspsykiatrisk vård till att även avse uppgifter om säkerhetsan- passningen och säkerhetsklassificeringen av vårdinrättningarna. enheter för rättspsykiatrisk undersökning skall omfattas av anmäl- förslag: Överensstämmer delvis med regeringens har föreslagit att enbart sjukvårdsinrättningar för rättspsykiatrisk vård skall omfattas av den utvidgade anmälningsskyldig- heten och inte inrättningar för vård enligt lagen om psykiatrisk tvångs- Remissinstanserna: Remissinstanserna har inte lämnat några syn- punkter i denna del. Skälen för regeringens förslag: Det befintliga anmälningsförfarandet enligt lagen (1998:531) om yrkesverksamhet på hälso- och sjukvårdens område (LYHS) innebär att den som avser att bedriva verksamhet som omfattas av tillsyn skall anmäla detta till styrelsen senast en månad innan verksamheten påbörjas. Vilka uppgifter anmälan skall innehålla regleras i lagen. I lagen finns ett bemyndigande till regeringen att meddela föreskrifter om ytterligare uppgifter som en anmälan skall Regeringen kan i sin tur överlåta åt att meddela om vad anmälan skall innehålla. Regeringen har i 2 § 6 förordningen (1985:796) med vissa bemyndiganden för att meddela föreskrifter m.m. bemyndigat att meddela föreskrifter om att anmälan enligt 6 kap. 6 § LYHS skall innehålla upp- gifter utöver dem som anges i 6 kap. 7 § LYHS. nyttjat bemyndigandet genom att i föreskrifter och all- männa råd (SOSFS 1998:13) om anmälan av verksamheter på hälso- och sjukvårdens område, föreskriva att en anmälan skall innehålla vissa upp- I anmälan skall det finnas uppgifter om bl.a. verksamhetens inrikt- ning, vem som är verksamhetschef, vissa adressuppgifter m.m. med anmälan är framför allt att underlätta tillsynsarbete. Som en konsekvens av regeringens förslag om generella krav på sä- kerhet och utvidgade tillsyn i detta avseende, som kom- mer att föreslås nedan (se avsnitt 5.4), bör den anmälan som skall göras av vårdinrättningar för psykiatrisk tvångsvård och rättspsykiatrisk vård Det befintliga anmälningsförfarandet enligt LYHS tillgo- doser inte de krav som gör sig gällande med avseende på aktuella säker- Det förutsätts således att anmälningarna innehåller uppgifter utöver vad som krävs enligt nuvarande reglering. uppgifter om säkerhetsanpassningen och säkerhetsklassificeringen av Prop. 2005/06:63 sjukvårdsinrättningen eller enheten för rättspsykiatrisk undersökning. Med hänsyn till chefsöverläkarens särskilda ställning inom den psyki- atriska tvångsvården och den rättspsykiatriska vården, bör uppgift om vem som är chefsöverläkare ingå i anmälan. Detsamma gäller uppgifter om vem som är säkerhetsansvarig. Regeringens förslag: skall utöva tillsyn över säker- heten vid sjukvårdsinrättningar samt enheter för rättspsykiatrisk un- dersökning där det får ges vård enligt lagen (1991:1128) om psykiat- risk tvångsvård eller lagen (1991:1129) om rättspsykiatrisk vård. Huvudmännen skall till anmäla om någon har drabbats av eller utsatts för risk att drabbas av allvarlig skada till följd av brister i säkerheten vid en sjukvårdsinrättning eller enhet för rätts- förslag: Överensstämmer med regeringens förslag. Remissinstanserna: De flesta remissinstanser som uttalat sig i denna fråga är positiva till förslag. landsting anför att bör utöva tillsyn vad gäller enhetlig- het, rättssäkerhet och vård på lika villkor. Det behövs t.ex. en enhetlig rapportering av avvikanden. anser att det krävs en närmare precisering av vad som skall betraktas som brister i säkerhe- ten och vad som kan vara allmänna brister i vården. rättspsykiatriskt samarbete anför att det är viktigt att i tillsynen samarbetar med övriga myndigheter som är inblandade. Mental Hälsa instämmer i att det är viktigt att förändringen vad gäller anmälan följs av en utökad tillsyn för Socialsty- anför att samhället har ett starkt intresse av att kvaliteten kan garanteras vad gäller främst säkerhet och vårdinnehåll. Därför måste en sådan ordning också innebära en starkt utbyggd tillsyns- Detta kräver avsevärt mer ekonomiska resurser än de eko- nomiska konsekvenser som utredningen redovisar. att föreslagna tillsyn över säkerheten sker i direkt sam- arbete med Kriminalvården, och Statens institu- Skälen för regeringens förslag Anmälan och fortlöpande tillsyn En grundläggande förutsättning för rättssäkerheten och samhällsskyddet är att sjukvårdshuvudmännen själva tar ansvar för att vårdinrättningarna tillgodoser kraven på upprätthållandet av en god kvalitet och säkerhet i Detta är emellertid inte en tillräcklig garanti för att vårdinrättningarna skall leva upp till de kvalitets- och säkerhetskrav som Det krävs därutöver en aktiv myndighetstillsyn som verkar i förebyggande syfte, stödjer huvudmännen i kvalitets- och säkerhetsarbetet, kontrollerar verksamheten, och säkerställer att sjukvårdinrättningarna tillgodoser rättssäkerheten och samhällsskyddet. Ett kontinuerligt tillsynsarbete bidrar till att ett fortlöpande arbete med kvalitet och säkerhet sker på vårdinrättningarna. Lokala och regionala skillnader kan vidare kartläggas och avhjälpas och en hög nationell kvalitets- och säkerhetsnivå uppnås. Målet måste vara ett konstruktivt samarbete mellan huvudmännen och tillsynsmyndigheten där de olika instanserna bör stödja och stärka varandra. En fortlöpande och systematisk myndighetstillsyn är en förutsättning för att tillståndsplikten när det gäller viss rättpsykiatrisk vård skall kunna avskaffas och ersättas med ett generellt anmälningssystem. Regeringen föreslår därför att de bestämmelser om tillsyn som finns beträff- ande hälso- och sjukvården kompletteras. Bestämmelserna skall även omfatta kravet på upprätthållande av en god säkerhet vid vårdinrättningar för psykiatrisk tvångsvård och rättspsykiatrisk vård liksom vid enheter för rättspsykiatrisk undersökning där rättspsykiatrisk vård ges. Vem skall ansvara för tillsynen? har i rapporten övervägt att fördela ansvaret för tillsynen mellan och Kriminalvården. Företrädarna för de myndig- heter som medverkade i var dock eniga om att ansvaret för tillsynen inte borde delas upp på två myndigheter utan att även tillsynen över säkerheten borde utövas av . Med hän- syn till vikten av att det finns en tydlig ansvarsfördelning i tillsynsarbetet instämmer regeringen i uppfattningen att ansvaret för tillsynen bör vila på en myndighet. När det gäller frågan om vilken myndighet som bör anförtros tillsyns- ansvaret, bör det beaktas att de bedömningar som kan komma i fråga vid tillsynen inte enbart rör frågor om yttre säkerhetsanpassning av byggna- der och lokaler. För ett framgångsrikt säkerhetsarbete krävs även att vårdinnehållet och vårdmiljön på vårdinrättningarna främjar en god och säker vård. En annan viktig förutsättning är att personalen som medver- kar i vården har den kompetens och erfarenhet som behövs för att vård- kvalitet, integritetsskydd och samhällsskydd skall kunna tillgodoses. Det finns således en tydlig koppling mellan den tillsyn som utövar med fokus på att förebygga skador och eliminera risker i hälso- och sjukvården och den föreslagna tillsynen över säkerheten. Detta talar för att bör anförtros tillsynsansvaret även över säkerhetsfrågorna. Dessutom är väl förtrogen med de in- rättningar som kommer att bli föremål för tillsynen. När det är påkallat bör samråda med t.ex. Kriminalvården och Statens insti- tutionsstyrelse. Ett sådant samarbete förekommer som nämnts i samband med yttrande inför regeringens beslut om godkännande av vårdinrättningar för rättspsykiatrisk vård. För att uppnå en god säkerhet är det, som nämnts tidigare, viktigt med ett förtroendefullt samarbete mellan tillsynsmyndigheten och huvudmännen. Det är även viktigt att tillsynsmyndigheten möjligt får kännedom Prop. 2005/06:63 om allvarligare säkerhetsbrister som finns vid vårdinrättningarna och utifrån informationen kan vidta åtgärder. För att säkerställa att Social- styrelsen får denna information bör det finnas en anmälningsskyldighet, motsvarande de s.k. , när det gäller allvarliga brister i säkerheten. Regeringens förslag: skall kunna förelägga den som inte uppfyller kraven på god säkerhet i verksamheten att avhjälpa missförhållanden om de är av betydelse för säkerheten för andra. förslag: Överensstämmer med regeringens förslag. Remissinstanserna: Endast en remissinstans, , har uttalat sig i denna del och instämmer i förslag. Skälen för regeringens förslag: Tillsynsverksamheten skall i första hand karaktäriseras av ett samarbetspräglat förhållningssätt och genomföras i dialog med företrädarna för de vårdinrättningar som omfattas av tillsynen. Även med en sådan utgångspunkt är det nöd- vändigt att det finns regler som garanterar att tillsynsmyndigheten får tillgång till det material och de handlingar som behövs för att fullgöra tillsynen. skall därför ges samma befogenheter vid sin tillsyn av säkerheten och samhällsskyddet som , enligt 6 kap. 13 17 §§ lagen (1998:531) om yrkesverksamhet på hälso- och sjukvårdens område, finns vid verksamhetstillsynen. Det innebär att skall ha rätt att inspektera verksamheten, få tillträde till lokaler och ha rätt att få tillgång till handlingar och annat material som rör verksamhe- ten. En begäran att lämna ut material skall kunna ske i form av ett före- läggande och även förenas med vite. Om det vid tillsynen uppmärksammas allvarliga brister i säkerheten och vårdinrättningen inte uppfyller kraven på en god säkerhet i verk- samheten är den naturliga utgångspunkten att problemen löses och åtgär- der vidtas i samarbete med tillsynsmyndigheten. Det kan dock inte ute- slutas att situationer kan uppstå där oenighet uppstår om vilka åtgärder som är nödvändiga och problemen inte kan lösas i samförstånd. När situ- ationen så kräver är det därför nödvändigt att tillsynsmyndigheten kan agera kraftfullt till skydd för patienter och personal samt med hänsyn till samhällsskyddet. Regeringen anser därför att tillsynsmyndigheten även beträffande sanktionsmöjligheterna, skall ha rätt att vidta samma åtgärder som vid verksamhetstillsynen. skall därmed kunna före- lägga vårdgivaren att avhjälpa brister eller, som yttersta åtgärd, förbjuda en verksamhet. Regeringens förslag: Hos skall det inrättas ett auto- matiserat register över sjukvårdsinrättningar för psykiatrisk tvångs- vård, rättspsykiatrisk vård och enheter för rättspsykiatrisk undersök- Registret skall få användas för tillsyn, forskning, framställning av statistik och för placering av patienter. sonuppgiftsansvarig för behandlingen av personuppgifter i registren som regleras i lagen (1998:531) om yrkesverksamhet på hälso- och sjukvårdens område (LYHS). förslag: Överensstämmer delvis med regeringens har föreslagit att registret endast skall innefatta inrättningar för rättspsykiatrisk vård och inte inrättningar för psykiatrisk har vidare föreslagit att uppgifter i registret , inspektioner och beslut av Socialstyrel- sen att helt eller delvis förbjuda en verksamhet inte får gallras förrän åt- gärder vidtagits, förändringar i säkerhetsnivån anmälts eller verksamhe- ten lagts ned. Remissinstanserna: Majoriteten av remissinstanserna är positiva till anför att ett offentligt register för vårdinrättningar som uppda- teras är en förutsättning för placeringar, utvärderingar och statistik. riges psykologförbund anför att ett register bör innehålla uppgifter om personer som är eller varit inskrivna i rättspsykiatrin och sekretessen av- seende dessa uppgifter bör lättas för vissa vårdgivare/myndigheter. hovet av samhällskydd måste avseende dessa personer sättas främst. Skälen för regeringens förslag: Övergången från ett tillståndssystem till ett utvidgat anmälningsförfarande innebär att förteckningen över godkända vårdinrättningar, som finns som bilaga till förordningen (1991:1472) om psykiatrisk tvångsvård och rättspsykiatrisk vård skall Förteckningen behöver ersättas med någon annan form av re- Ett sådant register behövs för att underlätta placering av patienter som remitteras från häkten, kriminalvårdsanstalter eller särskilda ung- domshem för rättspsykiatrisk vård. Registret behövs också för Socialsty- relsens tillsyn och för framställning av statistik. I avsnitten 5.2 och 5.3 har regeringen föreslagit att huvudmännen i en anmälan skall lämna vissa uppgifter om sjukvårdsinrättningar för psyki- atrisk tvångsvård och rättspsykiatrisk vård samt enheter för rättspsykiat- Anmälningsskyldigheten syftar dels till att Socialsty- relsen skall få kännedom om vilka sjukvårdsinrättningar och enheter för rättspsykiatrisk undersökning som finns, dels till att styrelsen skall få vissa uppgifter om dessa. Registret över sjukvårdsinrättningarna och en- heterna bör innehålla uppgifter angående förhållanden för vilka det före- Det innebär att registret skall få innehålla uppgifter om huvudmannen för inrättningen, vem som är verksamhets- chef, chefsöverläkare och säkerhetsansvarig, var verksamheten bedrivs, vilken inriktning och omfattning verksamheten har, säkerhetsanpass- ningen (inre och yttre säkerhet) och säkerhetsnivån (säkerhetsklassifice- Registret skall inte innehålla uppgifter på individnivå om patienter. Enligt 3 § personuppgiftslagen (1998:204) är den personuppgiftsansva- Prop. 2005/06:63 rig som ensam eller tillsammans med andra bestämmer ändamålen med och medlen för behandlingen av personuppgifter. I och med att ändamå- let med nu aktuellt register anges i lagen (1998:531) om yrkesverksamhet på hälso- och sjukvårdens område (LYHS) finns ett behov av att direkt i lagen klargöra vem som är personuppgiftsansvarig. I övrigt skall person- uppgiftslagens bestämmelser tillämpas på behandlingen av personupp- gifter i registret. Med hänsyn till att anmälningar av verksamheter skall göras till bör det vara en uppgift för styrelsen att föra re- gistret och vara personuppgiftsansvarig. har i rapporten föreslagit att uppgifter i registret om s.k. anmälningar, inspektioner och beslut av att helt eller delvis förbjuda en verksamhet inte får gallras förrän åtgärder vidtagits, förändringar i säkerhetsnivån anmälts eller verksamheten lagts ned. Enligt de befintliga bestämmelserna LYHS, som föreslås reglera även det nu aktuella registret, skall nämnda uppgifter tas bort eller då verksamheten lagts ned. Regeringen finner inte anledning att in- föra speciella gallringsregler för registret om inrättningar för psykiatrisk tvångsvård och rättspsykiatrisk vård. Den befintliga regleringen i LYHS tillgodoser intresset av att endast aktuella uppgifter ingår i registret. Det är därför rimligt att uppgifter om inspektioner m.m. tas bort . 5.7Följdändringar i andra lagar Regeringens förslag: Följdändringar skall göras i ett antal lagar med anledning av att tillståndskravet för viss rättspsykiatrisk vård ersätts med ett utvidgat anmälningsförfarande för all psykiatrisk tvångsvård. förslag: Överensstämmer med regeringens förslag. Remissinstanserna: Ingen av remissinstanserna har kommenterat frå- Skälen för regeringens förslag: I tidigare avsnitt i denna proposition har förslag till lagändringar som har materiell betydelse behandlats. I och med att 6 § lagen (1991:1129) om rättspsykiatrisk vård ändras krävs det att hänvisningar dit som finns i andra lagar också ändras.