prop · GS03125 · 2005-05-25 00:00:00 — Regeringens skrivelse 2004/05:125 Redovisning av fördelning av medel från Allmänna Regeringen överlämnar denna skrivelse till . I denna skrivelse lämnas en redogörelse för förvaltningen av Allmänna arvsfonden och en redovisning av hur regeringen fördelat medel ur fon- den fram till och med samt hur Arvsfondsdelegationen fördelat medel . Vidare redogör regeringen för sin bedömning av Arvsfondsdelegationens utveckling och verksamhet samt analyserar fördelningen av stöd inom de olika verksamhetsområdena. Slutligen anges några områden som enligt regeringens mening bör upp- märksammas vid kommande fördelning av stöd ur Allmänna arvsfonden. Ny organisation för fördelning av stöd ............................... Allmänna arvsfondens förvaltning m.m............................................ När arvsfonden får egendom............................................... När arvsfonden avstår från egendom .................................. Kostnader för förvaltning och administration..................... Beslut om fördelning av stöd ur Allmänna arvsfonden..................... Nyskapande och utvecklande verksamhet .......................... Redovisning och utvärdering av beviljat stöd..................... 3.3Översiktlig beskrivning av hur medlen ur Allmänna arvsfonden har disponerats .......................... Registrering och handläggning av ärenden....................... 3.5Antalet beslut tagna av Arvsfondsdelegationen och Fördelning av antalet bifall och avslag ............................. Övriga ärenden och redovisningar .................................... Fördelning av stöd .............................................................. Verksamhet ....................till förmån för barn Exempel på projekt som startats under Barn - och ungdomsprojekt inspirerade av Verksamhet ...............till förmån för ungdomar 1225 år Exempel på projekt som startats under 4.3Verksamhet till förmån för personer med Exempel på projekt som startats under Övriga pågående projekt................................. Särskilda satsningar för de olika målgrupperna .............................. 5.1Arvsfondsdelegationens fördelning av stöd genom 5.2Ungdomsstyrelsens fördelning av stöd genom särskilda Information, uppföljning, utvärdering och erfarenhetsspridning .... Utvärdering och uppföljning............................................. Regeringens bedömning av Arvsfondsdelegationens verksamhet Analys av fördelning av stöd avseende verksamhet till förmån för barn ..................... 7.2Analys av fördelning av stöd avseende verksamhet till förmån för ungdomar ................ 7.3Analys av fördelning av stöd avseende verksamhet till förmån för personer med Inriktning och prioriterade områden för stöd ur Allmänna arvsfonden för den kommande treårsperioden ................................ Gemensamma prioriteringar (barn, ungdomar och personer med funktionshinder) .................................. Verksamhet till förmån för barn .................... Verksamhet till förmån för ungdomar ............... 8.4Verksamhet till förmån för personer med Bilaga 3 Tilldelade medel per organisation........................................... Utdrag ur protokoll vid regeringssammanträde ......... Allmänna arvsfonden kom till genom ett beslut av riksdag i samband med att arvsrätten begränsades. Kusiner och avlägsnare släk- tingar uteslöts från arvsrätt vilket ledde till att det allmännas arvsrätt utökades väsentligt. Skälet till begränsningen var en förändrad syn på arvsrätt. Kvarlåtenskap som inte övergick till en arvsberättigad släkting, skulle i stället tillfalla en särskild fond, Allmänna arvsfonden. Fonden har till ändamål att främja verksamhet av ideell karaktär till förmån för barn, ungdomar och personer med funktionshinder. Närmare bestämmel- ser om Allmänna arvsfonden finns i lagen (1994:243) om Allmänna arvs- fonden. 1.1 Ny organisation för fördelning av stöd Arvsfondsdelegationens ställning som fristående myndighet har stärkts fr.o.m. (prop. 2003/03:136, bet. 2003/04:SoU3, rskr. 2003/04:68). Delegationens ansvar för fördelning av stöd har ändrats, från att endast fördela stöd i ärenden som inte har principiell betydelse, till att omfatta all stödgivning. sammansättning har ändrats. I delegationen ingår sju ledamöter. var samtliga ledamöter anställda i . Från och med den utgörs en majoritet av ledamöterna av personer som inte Det fastslås i lagen (1994:243) om Allmänna arvsfonden att alla ledamöter i delegationen skall ha god kunskap om barn, ungdomar och personer med funktionshinder. delegationens kompetens och omvärldskontakter breddats. Arvsfondsdelegationen, som är en så kallad nämndmyndighet, består av en ordförande, en vice ordförande och fem andra ledamöter. förande är statssekreteraren i , och vice ordförande statssekreteraren i Utbildnings- och . Ändringarna innebär vidare att den personal som handlägger stödären- den och är föredragande i Arvsfondsdelegationen nu är samlad i ett nytt Kansliet har fått en mer fristående ställ- Den personal som tidigare fanns uppdelad i två kanslier, ett placerat i det dåvarande och ett i , utgör numera det nya kansliet. arbetar 13 personer (13 årsarbets- krafter) varav två projektanställda på . Som ett resultat av den av regeringen beslutade särskilda satsningen på barn- och ungdomskultur samt satsningen på att motverka och förebygga ungdomars psykiska ohälsa rekryterades två projekt- pågår nyrekrytering av en medarbetare med När denna rekrytering är avslutad kommer kansliet att bestå av totalt 14 personer, varav två projektanställda. Regeringens bedömning är att kansliet därmed har den personal och den kompetens som behövs. Vidare skall Arvsfondsdelegationen enligt lagen om Allmänna arvs- fonden ha en samlad strategi för uppföljning och utvärdering av beviljade stöd samt informera allmänheten om arvsfondens ändamål och fond- Kammarkollegiet skall till regeringen lämna en redovisning av Skr. 2004/05:125 förvaltningen av Allmänna arvsfonden. Redovisningen som skall lämnas i samband med Kammarkollegiets årsredovisning innebär att Kammar- kollegiets förvaltning av Allmänna arvsfonden blir föremål för gransk- ning av inom ramen för årlig revision. Kammarkollegiets redovisning fogas till regeringens årliga redovisning till . som Arvsfondsdelegationen fått en tydligare roll när det gäller stödgivningen har regeringens roll renodlats. skall regeringens roll omfatta redovisning till av förvaltning av fonden och fördelning av stöd ur fonden. Regeringen skall även ange inriktning och prioriteringar av verksamheten. Regeringen får, om det finns särskilda skäl, efter förslag från Arvsfondsdelegationen, besluta att annan myndighet skall fördela visst stöd enligt 8 § lagen om Allmänna arvsfonden. Beslutet skall då avse en bestämd tidsperiod. 2 Allmänna arvsfondens förvaltning m.m. Allmänna arvsfonden förvaltas av Kammarkollegiet som en särskild fond. Kollegiet betalar ut beviljat stöd efter rekvisition. Kollegiets kapi- talförvaltning sker i syfte att tillgodose såväl behovet av en god direktav- kastning som önskemålet om värdebeständighet. En tiondel av de medel som tillfallit fonden läggs till fonden. Återstoden får till- sammans med direktavkastningen delas ut. Fondens bokförda värde uppgick till 999 miljo- ner kronor och marknadsvärdet till , tabell 1. Fon- dens tillgångar är placerade i andelar i Kammarkollegiets aktie- och rän- tekonsortier. var placerade i aktiekon- sortiet, i räntekonsortiet och i likvida tillgångar. Tabell 1 Fondens eget kapital vid utgången av respektive år Allmänna arvsfondens avkastning har varit 12,93 pro- cent, beräknat på daglig basis, inklusive bankmedel. Avkastning för placerade medel i konsortierna har varit . har fonden i genomsnitt haft placerat i aktiekonsortiet, i räntekonsortiet och i likviditet. Vidare har fonden köpt för netto i aktiekonsortiet och i ränte- konsortiet för netto. konsortierna uppgick till netto, tabell 2. Tabell 2 Fondens tillgångar vid utgången av och har aktiekonsortiet haft en avkastning på att jämföra med index (Affärsvärldens gene- ralindex och världsindex i svenska kronor). För den senaste femårsperioden har avkastningen i genomsnitt varit -3,att jämföra med index -7,. Avkastningen i räntekonsortiet var jämfört med index (Stockholmsbörsens obligationsindex, Alla ). Avkastningen för den senaste femårsperioden var jämfört med index . Kammarkollegiet har låtit utföra en extern utvärdering av kapitalför- valtningen i de båda konsortierna. Utvärderingen som gäller och har utförts av . Resultatet visar att Kammarkollegiet hävdar sig väl jämfört med andra alternativ som erbjuds på marknaden. Kammarkollegiet följer ett antal etiska principer när kollegiet investerar konsortiernas medel. har fonden tillförts från influtna arvsmedel och avkastning från kapitalförvaltningen. Utbetalningar av stöd för att främja ändamål och för administration av fonden har gjorts med . Det tillskott av nya medel som görs tillgängliga för Arvsfondsdelega- tionen att besluta om uppgår till . Till detta kommer tillgängliga, men ännu ej beslutade, medel . Denna summa uppgick /05 till . Totalt fanns således vid årets start tillgängliga för Arvsfondsdelegationen att fatta beslut 2005. Bokslut för för Allmänna arvsfonden bifogas som bilaga 1. 2.1När arvsfonden får egendom Om någon avlider utan att efterlämna make eller närmare släktingar än kusiner får arvsfonden egendomen i arv om egendomen inte testamente- rats till någon annan och detta testamente godkänns av Kammarkollegiet för fondens räkning. Om den avlidne var änka eller änkling tillfaller arvet arvsfonden endast om det därutöver inte finns några arvsberättigade släktingar efter den först avlidne maken. En förutsättning är att dessa t.ex. inte uteslutits från arv på grund av testamente eller att de inte tidi- gare fått ut vad de är berättigade till. Förutom genom arv kan fonden också få egendom genom bl.a. förmånstagarförordnande i försäkrings- avtal, gåva eller testamente. När det inte finns någon annan arvinge än Allmänna arvsfonden när Skr. 2004/05:125 dödsfall inträffar, och fonden inte uteslutits från arv genom testamente skall Kammarkollegiet förordna en god man. Den gode mannen företrä- der fonden vid boutredningen och sköter det praktiska arbetet med boet. Vidare står den gode mannen under kollegiets tillsyn. När boutredningen är klar redovisar den gode mannen sin förvaltning till Kammarkollegiet och betalar in de medel som utgör boets behållning, sedan tillgångarna realiserats och skulderna betalats. Medlen tas upp i fondens redovisning de betalas in till fonden. Kammarkollegiet företräder arvsfondens intressen och ser till att boet avvecklas på ett riktigt sätt. kom det in 1 719 arvsfonds- ärenden till kollegiet. I dessa fanns det ett testamente i 1 153 fall, med en begäran om att kollegiet skulle godkänna den avlidnas testamente till förmån för någon annan än fonden. De flesta testamentena godkändes av kollegiet. Antalet ärenden där dödsboets egendom skulle helt eller delvis avvecklas för arvsfondens räkning uppgick till 594. kom det in netto till arvsfonden. En strävan är att dödsbona skall avvecklas så snabbt som möjligt så att likvida medel kommer arvsfonden tillgodo och kan delas ut för dess ändamål. 2.2När arvsfonden avstår från egendom I vissa fall får arv eller försäkringsbelopp, som arvsfonden fått, avstås till någon annan enligt 24 § lagen om Allmänna arvsfonden. Det får ske om det med hänsyn till uttalanden av arvlåtaren eller till andra särskilda omständigheter kan anses stämma överens med arvlåtarens yttersta vilja. Arv eller försäkringsbelopp får också avstås till arvlåtarens släkting eller någon annan person som har stått arvlåtaren nära, om det kan anses skäligt. Enligt 25 § lagen om Allmänna arvsfonden får arv som utgörs av egendom, vilken är av väsentlig betydelse från kulturhistorisk synpunkt eller från natur- eller kulturvårdssynpunkt, avstås till juridisk person som har särskilda förutsättningar att ta hand om egendomen på lämpligt sätt. Om det finns särskilda skäl får ett belopp avstås för sådana omedelbara åtgärder som är nödvändiga för att bevara egendomen. kom det in 68 ansökningar om avstående till Kammarkollegiet. En sådan ansökan skall ges in till kollegiet senast efter dödsfallet eller efter det att arvet genom preskription tillfallit fonden. Kollegiet beslutar om avstående när värdet av den egendom som ansökan avser inte överstiger enligt bouppteck- ningen. I övrigt beslutar regeringen om avstående. har det fattats beslut i 67 ansökningar om avstående från arv och försäkringsbelopp till ett bouppteckningsvärde av drygt 13 miljoner kro- nor. Kostnader för förvaltning och administration Kostnader för förvaltning och administration uppgick till totalt . Hur dessa kostnader utvecklats framgår av tabell 3. Tabell 3 Förvaltnings- och administrationskostnader Utbetalning av beviljat stöd Totalt förvaltnings- och administrations- För del utgör kostnaderna ersättning för handlägg- ning och information m.m. av de medel ur Allmänna arvsfonden som regeringen gett i uppdrag att fördela för särskilda satsningar. 3Beslut om fördelning av stöd ur Allmänna arvsfonden Handläggning av ärenden om stöd ur Allmänna arvsfonden regleras i lagen (1994:243) om Allmänna arvsfonden. Arvsfondsdelegationen beslutar om fördelning av stöd ur Allmänna arvsfonden enligt 8 § lagen om Allmänna arvsfonden. Enligt förordning (2004:484) om Allmänna arvsfonden skall Arvsfondsdelegationen lämna en verksamhets- berättelse till regeringen med en samlad redovisning av myndighetens stödgivning ur fonden. Verksamhetsberättelsen för det senaste verksam- hetsåret ligger till grund för denna skrivelse. 3.1Nyskapande och utvecklande verksamhet Stöd ur Allmänna arvsfonden skall enligt 57 §§ lagen (1994:243) om Allmänna arvsfonden främja verksamhet av ideell karaktär till förmån för fondens tre målgrupper. Verksamhet som beviljas stöd skall vara nyskapande och utvecklande och kunna särskiljas från en organisations reguljära verksamhet. Stöd kan beviljas organisationer som bedriver ideell verksamhet. Offentlig huvudman kan beviljas stöd för utvecklingsverksamhet om det finns särskilda skäl. Så kan t.ex. en kommun tillsammans med en ideell organisation beviljas stöd för att Skr. 2004/05:125 genomföra ett projekt. I sådana fall ställs särskilt höga krav på att projektet är nyskapande och av ideell karaktär. Utvecklingsverksamhet som redan finns som reguljär verksamhet på annan ort beviljas inte stöd. Ett projekt kan enligt praxis beviljas stöd ur Allmänna arvsfonden under högst . Stöd ges inte till reguljär föreningsverksamhet. Stöd får inte ges till enskilda personer eller till vinstdrivande företag. Bedömningen av ansökningar om stöd ur fonden görs utifrån såväl juridiska som samhällspolitiska aspekter. Projekt som beviljas stöd skall kunna bidra till att berörda målgruppers villkor och förutsättningar för- bättras och utvecklas. Analysen och bilden av målgruppens aktuella situ- ation blir styrande för vad som bedöms vara nyskapande. Syftet är att ge stöd till projekt som kan verka framåtsyftande och inspirera andra organisationer att starta liknande verksamhet. Stöd kan även lämnas till anläggningar, lokaler och utrustning, till organisationer som bedriver ideell verksamhet, om det bedöms som sär- skilt angeläget. Den som beviljas stöd till lokaler eller anläggningar skall förbinda sig att under använda den lokal eller den anläggning som stödet avser och med de villkor som förutsattes när stödet bevilja- des. Arvsfondsdelegationen kan medge undantag från dessa villkor, om det finns särskilda skäl. Under beredningen av sådana ansökningar inhämtas alltid uppgifter om tillgängligheten för personer med funk- tionshinder. 3.2Redovisning och utvärdering av beviljat stöd Den som har tagit emot stöd ur Allmänna arvsfonden skall senast det datum som anges i beslutet lämna en skriftlig redogörelse för eller utvär- dering av utvecklingsarbetet. Dessutom skall, en av revisor styrkt eko- nomisk redovisning för hur det beviljade beloppet har använts, lämnas till Arvsfondsdelegationen. Dessa redovisningar granskas och måste godkännas innan nya beslut om stöd kan fattas. Större enskilda projekt och projekt inom s.k. särskilda satsningar blir vanligen föremål för mer omfattande utvärderingar. Som regel utförs dessa utvärderingar av fors- kare vid universitet och högskolor i nära samarbete med representanter för berörda målgruppers organisationer. Se vidare under avsnitt 6.2. 3.3Översiktlig beskrivning av hur medlen ur Allmänna arvsfonden har disponerats Totalt har ca fördelats till projekt efter ansökan till Arvsfondsdelegationen. Av dessa medel har ca 211 miljoner fördelats genom löpande handläggning av organisationernas egna initia- tiv och resterande medel, ca , har fördelats inom ramen för de särskilda satsningar som Arvsfondsdelegationen ansvarat för. Därutöver har haft regeringens uppdrag att fördela stöd ur Allmänna arvsfonden inom en total ram av för ett antal särskilda satsningar. innebär att kunnat användas ur fondens medel till Skr. 2004/05:125 projekt och särskilda satsningar. Projektmedel beslutade av Arvsfondsdelegationen och regeringen I det följande redovisas utvecklingen av de projekt- och lokalstöd som beslutats av Arvsfondsdelegationen och regeringen om medel ur All- männa arvsfonden, tabell 4. visar en nedgång av beviljade medel med , vilket till en del kan förklaras av en minskad volym projektansökningar riktade till målgruppen ungdomar. Det minskade antalet sökande för denna målgrupp kan sannolikt till en del förklaras av att tidigare ungdomssatsningar, som beslutats av regeringen, ledde till stora volymer ansökningar . Tabell 4 Av Arvsfondsdelegationen och regeringen beslutade stöd (kr)1 1) I tabellen redovisas inte de medel ur Allmänna arvsfonden som beslutats av andra myn- digheter. har inom ramen för s.k. särskilda satsningar kunnat bevilja totalt ur Allmänna arvsfonden. På samma sätt har haft en ram uppgående till och för en ram uppgående till . I de följande avsnitten redovisas organisationernas egna initiativ, d.v.s. ansökningar som löpande inkommer till Arvsfondsdelegationen. 3.4Registrering och handläggning av ärenden inkom 1 789 ärenden till Arvsfondsdelegationen. Av des- sa var 1 364 ansökningar om stöd ur fonden och 413 redovisningar av beviljat stöd. Som framgår av tabell 5 har det totala antalet ärenden legat relativt sedan föregående år. Antalet inkomna ansökningar har stadigt minskat . är dock minskningen inte så stor. Tabell 5 Antal inkomna ärenden till Arvsfondsdelegationen Antalet beslut tagna av Arvsfondsdelegationen och Till och med sista beslutade regeringen om bifall till projekt- stöd som översteg , i ärenden av principiell betydelse samt i ärenden som annars betraktades vara av större vikt. Fr.o.m. beslutar Arvsfondsdelegationen i samtliga ärenden. har sammanlagt 1 282 beslut fattats. I tabell 6 görs en jämförelse enligt följande: Tabell 6 Antal beslut tagna av Arvsfondsdelegationen och regeringen 3.6Fördelning av antalet bifall och avslag Arvsfondsdelegationen har beslutat om avslag för 871 an- sökningar. Orsakerna till avslag har bl.a. varit att projekten inte bedömts vara tillräckligt nyskapande, att ansökan har varit från offentlig huvud- man utan samarbete med ideell organisation eller att ansökan har avsett verksamhet som redan finns som reguljär verksamhet på andra orter. Andra ansökningar har avslagits på grund av att de avsett kostnader för vanlig föreningsverksamhet, att de har gällt enstaka arrangemang som tidigare finansierats med andra medel, att de har gällt internationell verk- samhet eller att ansökan ingivits av enskilda personer eller nystartade föreningar. 53 ansökningar har behandlats och lagts till handlingarna utan beslut (återkallande, ej kompletterade m.m.). Tabell 7 Fördelning av antalet bifall och avslag I genomsnitt har av ansökningarna (exkl. ansökningar från enskilda personer) beviljats stöd . Denna andel har, totalt sett, legat över perioden. Andelen ansökningar som beviljas stöd ligger relativt kring för mål- gruppen personer med funktionshinder och för målgruppen barn. För ungdom har dock andelen bifall sjunkit från ned till för . 3.7Övriga ärenden och redovisningar Av de 64 s.k. övriga ärenden har 11 stycken behandlats och lagts ad acta (uppföljning/utvärdering/projektledardagar, frågor, motivering till avslag m.m.). Övriga 53 ärenden är ansökningar som har återkallats eller ej kompletterats. Dessutom har 447 redovisningar (från såväl ) granskats och godkänts. I tabell 8 redovisas antalet godkända redovis- ningar över tiden. Tabell 8 Antal redovisningar åren 20002004 I det följande redovisas hur arvsfondsmedlen fördelats till projekt för att utveckla verksamhet till förmån för barn, ungdomar och personer med funktionshinder. I tabellerna 911 har projekten kategoriserats utifrån dess huvudsakliga inriktning. Projekten redovisas där det är möjligt i förhållande till förra årets prioriterade områden. Projekten omfattar ofta flera av regeringens prioriterade områden och även flera av fondens mål- grupper. 4.1Verksamhet till förmån för barn beslutade Arvsfondsdelegationen och regeringen om för- delning av nästan ur Allmänna arvsfonden till verksamhet för barn genom sammanlagt 100 beslut. Tabell 9 Verksamhet för barn Summa (kr) Förebyggande av brott/våld/mobbning Utsatta barn och ungdomar I Arvsfondsdelegationens projektkatalog för redovisas samt- liga projekt som fått medel ur Allmänna arvsfonden , bilaga 2. 4.1.1Exempel på projekt som startats I det följande ges exempel på projekt som startats och som ligger inom ramen för de områden som regeringen prioriterade i föregå- ende års skrivelse till . Modeller som kan förebygga psykisk och fysisk ohälsa hos flickor och pojkar Projekt: Utgivning av Projekt: Översättning av utbildningsvideo och folder med barnmatsin- för familjer med Hepatit-B-bärande barn Projekt: Kurser för föräldrar om Projekt: Utgivning av boken inte ensam Projekt: Integration med glädje Projekt: Barn i väntan Förnyelse- och utvecklingsarbete för barn som lever i ekonomisk Projekt: Hallå, hör mig Utvecklingsarbete för familjer med funktionshinder Projekt: Förstudie om Ramviksgården Grosshandlare . Ågrens Donationsfond Projekt: Nationellt kompetenscenter för sällsynta diagnoser Modeller för att hjälpa och stötta barn som indirekt eller direkt har Projekt: Priset för mäns våld mot kvinnor Projekt: Från ensamhet till gemenskap för barn, ungdomar och vuxna med tvångssyndrom Projekt: Informationsprojekt avseende ADHD, DAMP och näraliggande funktionshinder och projektet av utbildnings- och kunskaps- center Rådgivningsbyrån för asylsökande och flyktingar Projekt: Samverkan för stöd till ensamkommande barn Handikappförbundens Samarbetsorgan (HSO) Projekt: Alla barns rätt till kultur och fritid Projekt: Salut ett metodutvecklingsprojekt för sjuka barn med särskilda behov, deras anhöriga samt sjukvårdspersonal Föreningen och Musiker mot Tinnitus (AMMOT) Projekt: Huller om buller Många barn och ungdomar i skolan har läs- och skrivsvårigheter och har därför svårt att upptäcka läsandets glädje. Det muntliga berättandet fängslar barn och väcker läslust även hos barn som annars inte tycker om att läsa eller har svårt att läsa. är just de barnen som sällan läser och inte tycker att skolan är rolig de bästa lyssnarna. Föreningen har i projektet - läs- lust, utarbetat en metod där berättandet stimulerar läslusten. En grundin- ställning är att inte fokusera på dem som är lässvaga utan att alla i klas- sen skall arbeta tillsammans. Sju skolor i , och kommuner deltog i projektet med klasser från samtliga sta- dier samt även en gymnasieklass en klass där eleverna tappat lusten att läsa eller aldrig hade läst. Målet var att när eleverna slutat sin utbildning skulle de inte bara vara läsglada, utan också våga föra ut sina tankar och åsikter klart och tydligt inför en publik.