prop · GS03171 · 2005-05-31 00:00:00 — I fråga om entrén skall uppgift få finnas om belägenhetsadress, postnummer och postort. I fråga om byggnaden skall uppgift få finnas om byggnadsnummer, byggnadstyp, byggnadskategori, nybyggnadsår, ombyggnads- eller tillbyggnadsår, värdeår och typ av taxeringsenhet. I fråga om fastigheten skall uppgift få finnas om fastighetsbeteckning, län och ägarens juridiska form. Rapportens förslag överensstämmer i huvudsak med regeringens. Remissinstanserna: anser att uppgifter om hiss och våningsplan i flerbostadshus bör samlas in. Datainspektionen anför att då lägenhetsregistret skall innehålla uppgift om lägenhetskategori kan det komma att, sammantaget med andra uppgifter, bli fråga om att behandla personuppgifter som utpekar enskildas hälsotillstånd. anser att uppgifter som indikerar enskildas hälsotillstånd, funktionshinder o.dyl. inte skall få samlas och göras tillgängliga i offentliga register. konstaterar att flera variabler och redovisningar kommer att utgå och anför att verkets principiella uppfattning är att systemet inte får leda till en försämrad hushålls- och bostadsstatistik. Verket anser att ett lägenhetsregister utan uppgifter om hiss och våningsplan avseende flerbostadshus innebär en försämring av hushålls- och bostadsstatistiken och att uppgift om ventilation bör ingå som en ny variabel i anser att det är tveksamt att uppgifter om värmesystem, hiss och våningsplan inte skall inhämtas. har starka invändningar mot förslaget att inte ta in uppgifter om värmesystem i lägenhetsregistret. i anser att lägenhetsregistret även bör redovisa antalet rum för småhus. och kommun beklagar att uppgifter om värmesystem, hiss och våningsplan har fallit bort. kommun anser att frågan om speciallägenheter inte är tillräckligt utredd. kommun påpekar att uppgift om hiss bör ingå i lägenhetsregistret. kommun anser att uppgift om våningsplan och hiss bör ingå. menar att det är viktigt att ta in uppgift om hiss även om det är kostsamt. Skälen för regeringens förslag Enligt nuvarande lag (1995:1537) om lägenhetsregister får registret innehålla uppgifter om fastighet, byggnad, lägenhetsbeteckning och övriga uppgifter om lägenheten. I förordningen (1996:435) har det närmare angetts vilka uppgifter som skall finnas i registret. Uppgifterna har delats in i fem olika kategorier; ägare/upplåtelseform, byggnadstyp och slag av lägenhet m.m., byggnadens ålder m.m., lägenhetsutformning samt belägenhet. Under varje kategori finns olika typer av uppgifter som skall ingå i registret. Regeringen anser i likhet med myndigheterna att innehållet i lägenhetsregistret skall ändras i vissa delar med hänsyn till erfarenheterna från provverksamheten och att innehållet i fortsättningen skall regleras närmare i lagen om lägenhetsregister. Provverksamheten visade på svårigheter med insamling och ajourföring av uppgifter om värmesystem. påpekade i sin rapport (RRV 1997:19) att insamlingen av uppgift om värmesystem skapat problem såväl för uppgiftslämnare som för mottagare och förutsåg problem med uppgiftskvaliteten. Det betydande bortfallet i provområdena krävde ett omfattande rättnings- och kompletteringsarbete. föreslog att användarna av uppgift om värmesystem skulle ompröva insamlingsmetod och precision. förde också resonemang kring några alternativa insamlingssätt. Regeringen uppdrog därför åt att utreda den framtida uppdateringen av variabeln värmesystem i lägenhetsregistret. föreslog att uppgifter om värmesystem skulle samlas in för samtliga småhus i samband med småhustaxeringen och att lägenhetsregistret därefter uppdateras vid varje småhustaxering. Insamling för hus med flera lägenheter föreslås initialt genomföras vid insamling till lägenhetsregistret. Uppdatering föreslås ske i samband med fastighetstaxeringarna. Fördelar med förslaget är enligt att aktuella uppgifter för samtliga småhus erhålls samt att kommunerna kommer att ha tillgång till aktuella uppgifter som kan brytas ned på små områden. Nackdelar med förslaget är att kostnaden vid de lokala skattekontoren ökar i takt med att flera blanketter måste behandlas och att förfrågningarna kan väntas öka. Vidare måste samtliga fastighetsägare uppge uppvärmningssätt för varje byggnad. För hus med flera lägenheter skulle detta komplicera fastighetstaxeringen eftersom uppgifterna inte lämnas byggnadsvis. avstyrkte i ett yttrande förslag. Regeringen har med anledning av genomförandet av och rådets direktiv /91/EG av om byggnaders energiprestanda tillsatt en särskild utredare; Utredningen om genomförande av EG-direktivet om byggnaders energiprestanda (N 2003:12). Utredaren redovisade betänkandet Energideklarering av byggnader för effektivare energianvändning (SOU 2004:109) med förslag till lagstiftning för att genomföra EG-direktivet. Betänkandet har remissbehandlats. I ett tilläggsdirektiv har utredaren fått i uppdrag att bl.a. närmare utreda och lämna förslag till hur ett register för energideklarationer skall vara utformat samt vilka ändamål och funktioner ett sådant register skall ha. Tilläggsuppdraget skall slutredovisas . Regeringen anser sammanfattningsvis att med hänsyn till de ovan beskrivna svårigheterna med insamling av uppgiften och den fortlöpande uppdateringen samt den pågående utredningen att uppgift om värmesystem tills vidare inte skall ingå i lägenhetsregistret. Under utvärderingen av provverksamheten ifrågasattes vidare om uppgift om förekomst av hiss i trappuppgång skulle finnas kvar i registret. Bakgrunden är att uppgift om hiss sällan eller aldrig finns i fastighetsägarnas eller fastighetsförvaltarnas administrativa register över lägenheterna, något som komplicerar uppgiftslämnandet. Alla fastighetsägare som lämnar övriga uppgifter i elektronisk form direkt ur sina register måste t.ex. komplettera med hissuppgiften på särskilda listor. Provverksamheten visade att kostnaderna för att rätta och komplettera fastighetsägarnas uppgifter om hiss är betydande. Uppgift om hiss i trappuppgång säger inte heller något om i vilken utsträckning enskilda lägenheter i en uppgång kan nås från hissen utan halvtrappor, eller om hissen t.ex. rymmer en rullstol. Regeringen anser att det finns ett visst behov av information om förekomst av hiss i trappuppgång men att behovet inte är så omfattande att det väger upp svårigheterna med insamling av uppgiften från fastighetsägarna och de kostnader som är förenade med detta. Det har dock framkommit att uppgifter om hissförekomst kan finnas samlat hos andra, t.ex. hos dem som utför hissbesiktningar. Regeringen anser det finns anledning att närmare undersöka om det finns möjlighet att inhämta uppgifter om hissförekomst på annat sätt än genom fastighetsägaren. och kommer därför att ges i uppdrag att närmare undersöka om uppgifterna finns att tillgå på annat sätt än genom inhämtande från fastighetsägaren och, om det finns, till vilken kostnad. Målsättningen skall vara att uppgift om hiss skall ingå i registret. Uppgift om lägenhetens våningsplan har ett nära samband med uppgift om hiss. Eftersom uppgift om hiss, i vart fall initialt, inte skall finnas med i lägenhetsregistret finns inte samma behov av en särskild uppgift om våningsplan. Enligt det förslag till utformning av lägenhetsnummer som finns framgår det dock på vilket våningsplan lägenheten är belägen. Uppgiften kan således komma att finnas med i lägenhetsregistret genom att lägenhetsnumret anger det. har föreslagit att uppgift om ventilationssystem bör tillföras lägenhetsregistret. Saken har inte behandlats i myndigheternas rapport. ventilationssystem första gången tas i bruk (första besiktning). Därefter skall funktionskontroll ske regelbundet vid återkommande tillfällen (återkommande besiktning). En- och tvåbostadshus omfattas dock inte av kravet på återkommande besiktning. Vid varje besiktning skall protokoll föras. Ett exemplar av protokollet skall lämnas till byggnadens ägare och ett exemplar skall sändas till den eller de kommunala nämnder som fullgör kommunens uppgifter inom plan- och byggnadsväsendet. Kommunerna borde således ha tillgång till uppgifterna om ventilationssystem och därmed också kunna registrera uppgiften i lägenhetsregistret. Systemet har dock visat sig fungera bristfälligt. Kommunerna har ingen fullständig överblick över i vilken utsträckning fastighetsägarna har genomfört kontrollen och i vilken omfattning protokollen rapporteras till kommunen. Det är därför inte möjligt att nu ta in uppgiften i lägenhetsregistret. Utrymme bör dock lämnas i registret för att uppgiften skall kunna tas in. Andra uppgifter som föreslås utgå enligt rapporten är uppgift om ägarkategori för byggnad, upplåtelseform, byggnadsperiod, husform, kommun och församling. Uppgifterna framgår i vissa fall av andra uppgifter, vissa är det inte möjligt att samla in och vissa har ansetts obehövliga. Det ligger i sakens natur att lägenhetsregistret inte skall innehålla uppgifter som inte behövs för ändamålen med registret. De övriga uppgifterna som ingår enligt dagens reglering skall även fortsättningsvis ingå i lägenhetsregistret. Uppgifterna bör dock fördelas på ett mer systematiskt sätt. I första hand är det uppgifterna om lägenheten som skall ingå. Uppgifterna om bostadslägenheten är den första gruppen. Den andra gruppen anger var bostadslägenheten finns, dvs. adressuppgifter, och benämns entréuppgifter. I en tredje grupp skall det finnas uppgifter om byggnaden. I den fjärde och sista gruppen skall det finnas uppgifter om fastigheten. Med bostadslägenhet avses en sådan lägenhet som är avsedd att helt eller till en inte oväsentlig del användas som bostad. Definitionen överensstämmer med den som finns i 1 kap. 2 § lagen (2002:93) om kooperativ hyresrätt och i 1 kap. 6 § bostadsrättslagen (1991:614). Det innebär att fritidsbostäder kommer att omfattas även om de inte används som permanentbostad. I rapporten föreslås att endast fritidshus med folkbokfört boende skall ingå i lägenhetsregistret vid upprättandet. Enligt rapporten är det dock önskvärt att registret även omfattar fritidsbostäder. Det har visat sig att det är svårt att skilja fritidsbostäder från andra bostäder. Det framgår numera t.ex. inte av fastighetstaxeringsbeslutet att en byggnad är avsedd för fritidsboende. Regeringen har därför valt att låta alla lägenheter som är avsedda att användas som bostad ingå i lägenhetsregistret. De grundläggande uppgifterna kommer att hämtas från fastighetsregistret. Det medför att enbart lägenheter i byggnader som finns med i fastighetsregistrets byggnadsdel kommer att registreras. och annat som normalt inte är avsett för permanent boende och som saknar bygglov kommer inte att ingå i lägenhetsregistret. skall inte heller innehålla uppgifter om lägenheter som används för sådan vistelse som inte kan anses vara boende, t.ex. hotell, kriminalvårdsanstalter, militärförläggningar, LVM-hem o.d. För en bostadslägenhet är avsikten att registret skall innehålla uppgifter om lägenhetsnummer, antal rum, kökstyp, bostadsarea och lägenhetskategori. Uppgifterna med undantag för lägenhetsnumret skall inhämtas från fastighetsägaren. Fastighetsägaren skall dock lämna förslag till numrering av lägenheterna. Det är kommunen som skall fastställa lägenhetsnumret. Lägenhetsnumret tillsammans med belägenhetsadressen utgör bostadslägenhetens identitet. Uppgift om kökstyp innebär uppgifter som anger om en bostadslägenhet i flerbostadshus har kök, kokvrå, kokskåp, gemensamt kök eller om köksutrustning saknas. Som uppgift om bostadsarea bör det vara tillräckligt att fastighetsägaren anger den uppgift om kvadratmeterarea som används i t.ex. upplåtelse- eller överlåtelsehandlingar. När det gäller lägenhetskategori är det fråga om att det skall anges om det är en bostadslägenhet för ordinärt boende eller någon annan form av bostadslägenhet. Lägenhetskategori är i huvudsak samma uppgift som i den nuvarande lagstiftningen benämns slag av lägenhet (jfr 3 § förordningen (1996:435) om lägenhetsregister). Lägenhetskategorierna bör vara vanliga bostadslägenheter, specialbostäder för funktionshindrade, äldre, studerande m.fl. och övriga, dvs. bostadslägenheter som inte kan indelas i någon av de övriga kategorierna. Erfarenheterna från provverksamheten visade att kvaliteten inte var tillfredsställande från statistiksynpunkt. En tydlig brist vid provverksamheten var informationen till fastighetsägarna om vad som skulle redovisas som specialbostad för äldre eller funktionshindrade. En kontinuerlig uppföljning av tillgången på bostäder och av utvecklingen när det gäller t.ex. lägenhetsstorlekar förutsätter att man kan skilja mellan lägenheter i det ordinarie beståndet och bostäder som till sin utformning och/eller målgrupp tydligt skiljer sig från vanliga bostäder. Det behöver framgå vilka bostäder som är tillgängliga på den allmänna bostadsmarknaden och vilka som är varaktigt förbehållna vissa väl avgränsade grupper. Det bör därför närmare preciseras vad som avses med specialbostad i en förordning eller genom föreskrifter från efter samråd med . För entré skall registret innehålla uppgifter om belägenhetsadress, postnummer och postort. Med entré avses ingången till byggnaden där bostadslägenheten är belägen. En bostadslägenhet skall i lägenhetsregistret inte kunna ha mer än en entré. Entrén behöver inte ligga i direkt anslutning till en väg eller gata. Även så kallade gårdshus skall ha en egen entré. Uppgifterna hämtas från fastighetsregistret som förs med stöd av lagen (2000:224) om fastighetsregister. förutsätter att det finns så kallade belägenhetsadresser, dvs. adresser som entydigt anger entréernas läge. Belägenhetsadressen skall inte förväxlas med postadressen som anger vart posten skall skickas. Postadressen kan vara en postbox eller Även från folkbokföringssynpunkt är det önskvärt att det finns Prop. 2004/05:171 belägenhetsadresser till alla fastigheter med bostäder. Belägenhetsadresser har använts i de flesta större tätorter, men framför allt i gles- och landsbygden har sådana ofta saknats. I stället har exempelvis ortnamn eller postlåda tjänat som adress. För bl.a. lägenhetsregistrets behov pågår i de flesta kommuner ett arbete med att fastställa belägenhetsadresserna genom ett frivilligt åtagande från kommunernas sida. Det är kommunerna som fastställer vilka belägenhetsadresser som skall gälla. Kommunerna för in uppgiften om belägenhetsadressen i fastighetsregistrets adressdel. Uppgiften hämtas därifrån till lägenhetsregistret. För byggnad skall registret innehålla uppgifter om byggnadsnummer, byggnadstyp, byggnadskategori, nybyggnadsår, ombyggnads- eller tillbyggnadsår, värdeår samt typ av taxeringsenhet. Uppgifterna hämtas från fastighetsägaren utom vad gäller byggnadsnummer, värdeår och typ av taxeringsenhet som hämtas från fastighetsregistret. Uppgifterna har samma betydelse som motsvarande begrepp inom fastighetstaxeringen. Typ av taxeringsenhet anges normalt med en typkod som fastställs av . För fastighet skall registret innehålla uppgifter om fastighetsbeteckning, län och fastighetsägarens juridiska form. Uppgifterna hämtas från fastighetsregistret. Uppgifterna om fastighetsägarens juridiska form anger om ägaren är ett aktiebolag, en bostadsrättsförening, en fysisk person e.d. Några direkta personuppgifter skall inte förekomma. Innehållet i lägenhetsregistret kommer att närmare preciseras i en förordning om lägenhetsregister. 6.6Uppgifter för småhus anpassade till den allmänna fastighetstaxeringen Regeringens förslag: Uppgifter om småhus skall anpassas helt till de uppgifter som inhämtas i de allmänna fastighetstaxeringarna , vilket innebär att uppgifter om antal rum, kökstyp eller lägenhetskategori inte redovisas för småhus. Rapportens förslag överensstämmer med regeringens. Remissinstanserna: Den övervägande delen av remissinstanserna är positiva till förslaget eller lämnar förslaget utan erinran. Datainspektionen har förståelse för förslaget att samordna med uppgiftsinhämtandet för den allmänna fastighetstaxeringen. Inspektionen anför att en sådan samordning kan innebära kvalitetsproblem eftersom det är olika ändamål som styr fastighetstaxeringen och uppbyggnaden av kommun anför att samhällets strävan måste vara att allmänheten, företagen och organisationer bara skall belastas med förfrågningar om samma uppgifter en gång. anser att uppgifterna för småhus även bör omfatta antal rum och lägenhetsslag. Det är det inarbetade sättet att definiera och mäta trångboddhet som bör användas även i fortsättningen. menar att ett lägenhetsregister som inte innehåller uppgifter om antal rum avseende småhus innebär en försämrad hushålls- och bostadsstatistik. framhåller att ett bättre alternativ vore att komplettera AFT (allmän fastighetstaxering) med de variabler som man inte kan få fram genom uppgiftsinsamlingen i AFT. Skälen för regeringens förslag Personregister för folk- och bostadsräkningen (FoB) 90 vid Enligt 5 § förordningen (1996:435) om lägenhetsregister får uppgifter om byggnadstyp, byggnadsperiod, värmesystem, antal rum och köksutrymme hämtas från personregister för folk- och bostadsräkningen (FoB) 90 vid . I lägenhetsregistret skall vidare uppgifter bland annat om slag av lägenhet registreras. Med detta avses om bostaden är vanlig permanentbostad eller specialbostad för äldre eller funktionshindrade, eller för ungdomar eller studerande. Det skall också framgå om bostaden är fritidsbostad eller används för annat ändamål. Statistikregelgruppen föreslog att insamling av uppgifter för småhusfastigheter med enbart en bostadslägenhet även i fortsättningen främst skall ske genom att utnyttja uppgifter från FoB 90. Uttaget skulle sedan kompletteras med en insamling från ägare till bl.a. småhus byggda och från ägare till småhus med fler än en bostad. De uppgifter som skulle hämtas från FoB 90 gällde antal rum, kökstyp, slag av byggnad (småhus med en bostadslägenhet eller småhus med två bostadslägenheter), värmesystem och åldersuppgifter. Dessa skulle sedan kompletteras med sådana uppgifter som redan finns i fastighetsregistret. Det gäller uppgifter om byggnadsnummer, typ av taxeringsenhet m.m. För småhusens del har tanken således varit att utnyttja materialet från FoB 90 som ett underlag för lägenhetsregistret för att inte behöva gå ut med förfrågningar till alla småhusägare. Denna utformning av insamlingen utgick från att en FoB skulle genomföras . Denna metod innebär dock allt fler nackdelar ju går. Småhusen kan ha förändrats genom om- eller tillbyggnader och andra ändringar. Ändringar i fastighetsindelningen, den administrativa indelningen m.m. medför vidare att uppgifter om allt färre hus kan hämtas från FoB 90. Ett stort antal småhus har dessutom tillkommit eller av något annat skäl inte fångats upp i FoB 90. För dessa krävs en omfattande nyinsamling av uppgifter. AFT 2003 och AFT 2005 Den allmänna fastighetstaxeringen (AFT) som har skett för småhus och som pågår för lantbruk omfattar med smärre undantag alla småhus. Undantag är främst skattefria enheter och småhus med värde lägre än . Allmän fastighetstaxering genomförs vart sjätte år för respektive fastighetskategori (småhus-, lantbruks-, hyreshus- och industrienheter m.m.). Förenklad fastighetstaxering skall äga rum för småhus-, lantbruks- och hyresenheter mitt emellan de allmänna fastighetstaxeringarna. Detta innebär att kommer en förenklad fastighetstaxering att ske för småhusenheter. Vid allmän fastighetstaxering skall det för samtliga fastigheter, som tillhör aktuell kategori, lämnas en allmän fastighetsdeklaration. Om har tillgång till samtliga de uppgifter som skall redovisas i deklarationen, kan myndigheten i stället lämna ett taxeringsförslag med beräknat värde. Är uppgifterna i taxeringsförslaget korrekta, behöver fastighetsägaren inte bekräfta detta (passivt godkännande). Möjligheten för att lämna taxeringsförslag infördes inför den allmänna fastighetstaxeringen av småhus . Deklarationsförfarandet kommer att vara detsamma vid förenklad och allmän fastighetstaxering (se prop. 2003/04:76, bet. 2003/04:SkU29, rskr. 2003/04:190, SFS 2004:279). med AFT 2003 och 2005 En samordnad uppgiftsinsamling skulle innebära att de uppgifter, som var tänkta att samlas in till lägenhetsregistret från FoB 90 och för nybyggda småhus m.m. genom en förfrågan direkt till fastighetsägaren, i stället inhämtas i samband med AFT 2003 för småhus respektive 2005 för bostadshus på lantbruk. Alternativet synes vara det ur statistikanvändarsynpunkt bästa då alla nödvändiga uppgifter skulle kunna samlas in. Denna lösning har dock såvitt avser AFT 2003 redan förfallit eftersom taxeringen redan har skett. Att enbart samordna uppgiftsinsamlingen med AFT 2005 är enligt regeringens bedömning inte en godtagbar lösning eftersom de flesta uppgifterna ändå måste tas in på något annat sätt. Lösningen är därför inte aktuell. Anpassning av lägenhetsregistret till AFT 2003 och 2005 En anpassning av innehållet i lägenhetsregistret till de uppgifter som samlas in vid fastighetstaxeringen skulle innebära att endast de uppgifter används, som kan hämtas från fastighetstaxeringen och som redan finns i fastighetsregistret. Det är uppgifter som finns t.ex. i taxeringsuppgiftsdelen i fastighetsregistret. För de flesta småhusen skulle det medföra att någon ytterligare uppgiftsinsamling inte skulle behöva göras, vare sig direkt från fastighetsägare eller via extra frågor i fastighetstaxeringsblanketten. En anpassning till befintliga uppgifter i fastighetsregistret kommer dock att medföra att uppgifter om antal rum och lägenhetskategori inte kommer att ingå för bostadslägenheter i småhus i lägenhetsregistret. När det gäller uppgift om kökstyp kommer även denna att vara bristfällig. När det gäller uppgiften om antalet rum kan den uppgiften, för statistikändamål, schablonmässigt härledas från uppgiften om bostadsarea. Den uppgiften kan användas vid statistikframställningen. Det är känt genom tidigare folk- och bostadsräkningar att av alla småhus har fullständiga kök. myndigheterna därför gjort bedömningen att uppgifter om kök för småhusens del inte behöver finnas i lägenhetsregistret. Om uppgifterna behövs för statistikändamål kan hämta dem direkt från . Vad gäller lägenhetskategori (slag av lägenhet) föreslogs i departementspromemorian En ny FoB-lag (Ds 2000:17) att vissa typer av lägenheter skulle markeras särskilt i registret. I promemorian föreslogs bland annat att lägenhetskategorin skall ange om en bostadslägenhet är särskilt utformad för äldre/funktionshindrade eller avsedd för studerande samt om sådana lägenheter är en gruppbostad. Vidare föreslogs i promemorian att det skulle anges om en bostadslägenhet utnyttjas som lokal. För att erhålla kontinuitet i framtida statistikredovisning om hushåll med tidigare folk- och bostadsräkningar bör uppgift om lägenhetskategori ingå i lägenhetsregistret. Uppgiften bör dock kunna undvaras för småhusens del eftersom sådana särskilt utformade bostäder i småhus torde vara av begränsad omfattning. Den viktigaste fördelen med ett till AFT anpassat lägenhetsregister, när det gäller bostäder i småhus, är att flertalet småhusägare inte behöver besväras med någon uppgiftsinsamling över huvud taget för att lägenhetsregistret skall kunna upprättas. För småhus med mer än en lägenhet samt för de småhus som inte ingår i AFT, bl.a. skattefria småhus och småhus med värde understigande , kan dock en separat uppgiftsinsamling behöva ske. Att hämta lägenhetsuppgifter från fastighetstaxeringarna för småhusen i stället för från fastighetsägarna innebär besparingar i insamlingsarbetet. Att inte behöva utnyttja FoB 90 innebär också minskade kostnader. Även om uppgifterna i lägenhetsregistret när det gäller bostadslägenheter i småhus med enbart en bostadslägenhet kommer att vara något bristfälliga framstår alternativet som det bästa. Det är det alternativ som medför minst administration och de lägsta kostnaderna. Vidare är bristerna inte större än att de uppgifter som behövs för statistikframställning ändå kan tas fram om än med något lägre kvalitet.