prop · GS0360 · 2005-03-17 00:00:00 — Rådet antog slutsatser om bekämpande av fattigdomsrelaterade sjuk- domar (hiv/aids, malaria, tbc) och om uppföljning av åtagandena från den internationella konferensen om befolkning och utveckling i , med fokus på sexuell och reproduktiv hälsa och rättigheter. Diskussionerna om effektivitet i EG-biståndet och läget i det pågående reformarbetet fortsatte. Även om framsteg kunde konstateras på flera områden återstår ett betydande arbete. , ett partnerskapsavtal mellan EU och länder i , och (AVS-länderna), var föremål för en översyn som väntas vara avklarad tidigt 2005. Nya element i avtalet är bl.a. referenser till och kampen mot terrorism. Kommissionens humanitära kontor ECHO förfogade 2004 över en budget på , med möjlighet att efter behov utnyttja ytterligare , vilket gör gemenskapen till en av världens största givare av humanitärt bistånd. beslutades om makrofinansiellt stöd till , och samt till och . Europeiska inve- steringsbanken (EIB) har bl.a. arbetat med att förbereda utlåningen till som 2003 på ett tydligare sätt inkluderades i bankens utlåning. EU:s bilaterala och regionala förbindelser Förhandlingar mellan gemenskapen och om protokoll 3 i EES- avtalet (bearbetade livsmedelsprodukter) kunde avslutas . För innebär avtalet att tullarna till kommer att sänkas eller helt försvinna på en rad viktiga exportvaror. Inom ramen för Nordliga dimensionens miljöpartnerskap tog fram en strategisk plan för framtida kärnsäkerhetsinsatser. skapet för hälsa och socialt välbefinnande hölls under svenskt Skr. 2004/05:60 ordförandeskap ett framgångsrikt ministermöte i . Kommissionen presenterade ett meddelande med en över- gripande strategi för den europeiska grannskapspolitiken. Utifrån denna antog rådet handlingsplaner för , , , , , Palestinska myndigheten och som konkretiserar innehållet i samarbetet. EU:s och strävan att utveckla ett strategiskt partnerskap framskred med fortsatt hög ambitionsnivå. Bland annat genomfördes två toppmöten. antog rådet slutsatser om mot bakgrund av den inrikespolitiska utvecklingen. Frågorna i förhållandet mellan och rörde främst presidentvalet och den europeiska grannskapspolitiken. EU:s relationer med var fortsatt ansträngda. har s.k. Europeiska partnerskap upprättats med vart och ett av länderna på västra . Partnerskapen formulerar de viktigaste prioriteringarna för respektive lands EU-integrering. Samarbete med Jugoslavientribunalen, ICTY, är en avgörande fråga i EU-närmande- processen. beslutade att inleda medlem- skapsförhandlingar med under förutsättning att landet fullt ut samarbetar med ICTY. beslutades att skulle upp- kallas efter . i och Alexandria- ska gemensamt vara värdar för stiftelsen som börjar sin verksamhet . Konflikten mellan israeler och palestinier har fortsatt att stå i fokus för EU:s ansträngningar till en fredlig utveckling i . En handlingsplan för stöd till säkerhetsreform och det ekonomiska om- rådet togs fram av den höge representanten. EU:s Irak-politik lades fast i en strategi som antogs av rådet . , , och EU:s höge representant nådde en uppgörelse med om landets kärntekniska verksamhet. EU har fortsatt att värna om ett stark och nära samarbete över . Ett framgångsrikt toppmöte mellan och ägde rum på . Den allvarliga krisen i har regelbundet behandlats av rådet, och slutsatser har antagits vid flertalet möten. Rådsslutsatser har även antagits angående bl.a. situationen i och och beträffande fred och säkerhet i . EU beslutade om en rådgivnings- och övervakningsinsats på polisområdet i och har fortsatt stödja genomförandet av fredsprocessen i . EU tog fram en gemensam policy för , som öppnar upp för ett utökat stöd till fredsprocessen, såväl politiskt som ekonomiskt. Utvecklingssamarbetet med återupptogs, men delar av detta är fortfarande villkorat till att val hålls . Diskussionerna om ett eventuellt hävande av EU:s vapenembargo mot har varit intensiva , liksom dialogen mellan och om mänskliga rättigheter. EU och har beslutat att forma ett strategiskt partnerskap. EU:s engagemang i dominerades av givarekonferensen i och presidentvalet . EU skärpte sanktionerna mot . ASEM höll toppmöte i och EU:s tio nya medlemmar samt , och deltog . Den ekonomiska och monetära unionen EMU görs en fullständig revidering av de allmänna riktlinjerna för den ekonomiska politiken först . riktlinjer skiljer sig från föregående år främst genom att de nya medlemsstaterna inkluderats. Rådet konstaterade att utvidgningen av medlemskretsen inte nödvändiggör några nya allmänna riktlinjer. I de landspecifika rekom- mendationerna för de nya medlemsländerna understryks vikten av att uppnå sunda offentliga finanser, en nivå på bytesbalansen som är konsistent med en sund finansiering, en förbättring av arbetsmark- nadernas funktionssätt och en höjd produktivitet. För de flesta övriga länder, bl.a. , är riktlinjerna oförändrade . diskuterade rådet en reformering av stabilitets- och tillväxt- pakten på grundval av ett meddelande från kommissionen. Bland annat ska paktens förebyggande del stärkas och fokus ligga mer på skuld- situationen och den långsiktiga uthålligheten. antog vid sitt möte en deklaration som betonar paktens betydelse för att höja tillväxtmöjligheterna och säkerställa sunda offentliga finanser i unionen. Underskottsförfarande har inletts gentemot , , , , , , och . hade levt upp till rådets rekommendation och meddelade kommissionen att man inte heller avsåg att trappa upp processen gentemot och . Den femte uppdateringen av konvergensprogram behandlades vid och fick ett mycket gott omdöme. Diskussioner inleddes vid informella möte om att införa en gemensam bolagsskattebas på EU-nivå. Modellen innebär att en gemensam skattebas räknas fram för alla EU-företag i en koncern. Basen fördelas sedan mellan de stater där företagen är verksamma och staterna tillämpar sin bolagsskattesats på sin andel av skattebasen. nådde rådet en politisk överenskommelse om ändringar i det s.k. fusionsdirektivet. Bland annat breddas direktivets tillämpnings- område. Ränte- och royaltydirektivet, en av skattepaketets tre delar, har utökats till att omfatta de nya medlemsstaterna. Kommis- sionen presenterade även förslag till ändringar av direktivet. Diskussionerna fortsatte om översynen av de reducerade skattesatserna och nollskattesatserna på momsområdet. Kommissionen föreslog att de nya medlemsstaterna skulle få möjlighet att delta i försöket med låg- moms på arbetsintensiva tjänster. antog ett direktiv som innebär att rådet får möjlighet att anta föreskrifter om hur bestämmelserna i sjätte mervärdesskattedirektivet ska tillämpas. lämnades ett förslag med sådana tillämpningsföreskrifter. Andra förslag som diskuterades på momsområdet rörde beskattningsland vid tillhandahållande av tjänster och införandet av en enda kontaktpunkt för företag som på grund av försäljning till privatpersoner är skatteskyldiga i medlemsstater de inte är etablerade i. Rådet har också antagit nya beslut när det gäller det administrativa samarbetet på skatteområdet. fortsatte att verka för att nå en så restriktiv EU-budget som Budgeten omfattade ca i s.k. åtagande- bemyndiganden och ca 99 800 miljarder eruro i betalningsanslag. innebar en ökning i förhållande till budget för åtaganden och för betalningar. En orsak till den kraftiga ökningen är utvidgningen med tio nya medlemsstater. årliga rapport över återflödet till medlemsstaterna visade att det totala återflödet till års EU-budget uppgick till 1430 miljoner euro, vilket motsvarar ca . Detta är en ökning i förhållande till budget med , motsvarande 1,9 Det svenska nettobidraget uppgick enligt kommis- sionens beräkningar till , vilket motsvarar ca 9,8 Åtgärder mot fusk och andra oegentligheter Som ett resultat av den utvärderingsrapport av Europeiska byrån för bedrägeribekämpning, som publicerades presenterade kommissionen förslag som syftar till att bl.a. förbättra effektiviteten i OLAF:s utredningsarbete. I sin årsrapport för budgetåret 2003 riktade revisionsrätten fortsatt kritik mot svagheterna i kommis- Ett nytt system tas emellertid i bruk den 1 Revisionsrätten konstaterar också att det finns tydliga tecken på förbättringar i kommissionens centrala förvaltning. konstaterades att inte alla medlemsstater levde upp till de krav som bl.a. ställs på statistikens oberoende och objektivitet. uppmanade därför kommissionen att till ta fram en europeisk Regelförenkling är en för prioriterad fråga. rådet förenklingsförslag på statistikområdet i form av slutsatser som överlämnats till kommissionen för åtgärd. Bland de beslut som rådet fattade 2004 kan nämnas en ny förordning om gemenskapsstatistik om informationssamhället, som bl.a. skapar bättre förutsättningar att följa och utvärdera målen i Lissabonprocessen. En omdiskuterad fråga var om endast gemenskapen har behörighet att förhandla om och ingå internationella avtal som rör domstols behörighet samt erkännande och verkställighet av domar på privaträttens område eller om behörigheten är delad med medlems- staterna. yttrande i frågan kommer att meddelas och förväntas klargöra ett flertal behörighetsfrågor. Både en förordning rörande en europeisk exekutionstitel för obestridda fodringar samt ett direktiv om ersättning till brottsoffer antogs av rådet. Kommissionen lade även fram ett förslag till direktiv om medling i civilrättsliga tvister samt ett förslag till förordning om införande av ett europeiskt betalningsföreläggande. Polissamarbete, straffrättsligt samarbete och tullsamarbete Arbetet mot den organiserade brottsligheten resulterade i att rådet antog rådsslutsatser om samverkan mellan privata och offentliga organ för att förebygga organiserad brottslighet, om åtgärder för att bekämpa organi- serad brottslighet på västra samt om upprättande av ett strategiskt koncept för att bekämpa organiserad brottslighet. Åtgärder mot terrorism stod högt upp på dagordningen. En särskild samordnare för kontraterrorismfrågor i rådet tillsattes och en handlings- plan mot terrorism antogs. Det straffrättsliga samarbetet präglades i hög grad av Europeiska rådets antiterrorismdeklaration, som uppmanade medlemsstaterna att genomföra vissa rättsakter /05, bland dessa EU:s konvention om ömsesidig rättslig hjälp i brottmål samt rambeslutet om verkställighet i EU av beslut om frysning av tillgångar. Som en följd av antiterrorismdeklarationen deltog i ett initiativ till ett rambeslut om lagring av Internet- och teletrafikuppgifter. Vidare har arbete med att genomföra principen om ömsesidigt erkännande fort- skridit, både genom förhandlingar kring utkastet till rambeslut om europeiskt bevisupptagningsbeslut, samt erkännande av diskvalifika- tioner. På narkotikaområdet antog rådet det s.k. narkotikarambeslutet som innehåller minimibestämmelser för brottsrekvisit och påföljder för olag- lig narkotikahandel. Rådet antog dels ett direktiv och dels ett rambeslut i syfte att förstärka kampen mot olaglig invandring och människosmuggling. Rådet nådde politiskt enighet kring rambeslutet rörande fartygsutsläpp, direktivet kommer att behandlas av . Vidare har förhandlingar inletts kring ett förslag till rambeslut om vissa rättsäkerhetsgarantier i brottsmål. Personkontroll kring medlemsstaternas yttre gränser förblev en viktig fråga. Rådet antog förordningen om en europeisk byrå för förvaltningen av det operativa samarbetet vid medlemsstaternas yttre gränser (gräns- kontrollbyrån) samt förordningen om standarder för säkerhetsdetaljer och biometriska kännetecken i pass och resehandlingar. Visering, asyl, invandring och annan politik som rör fri rörlighet för personer Arbetet med att skapa ett gemensamt europeiskt asylsystem fortskred. Rådet antog direktiv om miniminormer för när tredjelandsmedborgare eller statslösa personer ska betraktas som flyktingar eller som personer som av andra skäl behöver internationellt skydd samt om dessa personers rättsliga ställning och innehållet i skyddet. Rådet fastställde också den slutliga versionen av direktivet om miniminormer för medlemsstaters förfaranden för att bevilja eller återkalla flyktingstatus. Kommissionen presenterade vidare ett meddelande om ett sammanhållet asylförfarande ett steg mot mer effektiva och enhetliga asylprocesser. I syfte att harmonisera den europeiska migrationspolitiken antogs direktivet om EU-medborgare och deras familjemedlemmars rätt att fritt röra sig och uppehålla sig inom medlemsstaternas territorium. Direktivet förenklar regelverket genom att slå samman nio befintliga direktiv rörande arbetstagare. Vidare nåddes en politisk överenskommelse om ett direktiv för att underlätta tredjelandsmedborgares inresa och vistelse i medlemsstaterna i forskningssyfte och även ett liknande för studenter. Rådet har även beslutat om inrättandet av ett gemensamt europeiskt system för utbyte av viseringsinformation (VIS). Vad beträffar integration så har rådet antagit gemensamma grundläggande principer för integrationspolitik inom EU som är avsedda att ligga till grund för utvecklingen såväl i de enskilda medlemsländerna som på unionsnivå. Inom ramen för åtgärder mot olaglig invandring antogs rådets direktiv om uppehållstillstånd till tredjelandsmedborgare som har fallit offer för människohandel eller som har fått hjälp till olaglig invandring och vilka samarbetar med berörda myndigheter. Ett solidaritetsprogram antogs för ömsesidig hjälp medlemsländerna emellan i händelse av omfattande terroristattacker. En särskild överens- kommelse har även gjorts för att underlätta samordning av FN:s och EU:s humanitära insatser i tredje världen. I rådets rekommendationer till framgick att redan uppfyllde alla de gemensamma EU-målen för sysselsättning . Rådet ansåg att främst borde anstränga sig för att mot- verka bristen på arbetskraft. handlingsplan för sysselsättning överlämnades till kommissionen och rådet . Rådet och kommissionen upprättade en gemensam sysselsättnings- rapport /2004 och framhöll i denna att prioritet bör ges till balans mellan flexibilitet och trygghet för mer anpassningsbara företag och arbetstagare, ökat arbetskraftsutbud i alla grupper, att göra arbete lönsamt genom åtgärder på ett antal områden även icke-finansiella, som barnomsorg samt att investera mer effektivt i humankapital. Arbetsmarknadsfrågor och sociala frågor En överenskommelse angående arbetsvillkor i bemanningsföretag kunde inte nås . Däremot antog rådet direktivet avseende exponering för elektromagnetiska fält, och presenterade det irländska ordförandeskapet i samverkan med kommissionen ett förslag till direktiv avseende optisk strålning i arbetet. presenterade kommissionen meddelandet Partnerskap för förändring i ett utvidgat EU i syfte att öka medvetenheten om och förståelsen för den sociala dialogens resultat, förbättra dess genomslags- kraft och främja vidare utveckling på grundval av effektivt samspel mellan arbetsmarknadens parter på olika nivåer. Arbetet inom kommittén för social trygghet inriktades främst på formerna för det kommande samarbetet om hälso- och sjukvård och äldreomsorg samt på de nya medlemsstaternas handlingsplaner mot fattigdom och social utestängning. Kommittén fortsatte även arbetet på pensionsområdet i nära samarbete med kommittén för ekonomisk politik. Med anledning av Europeiska antogs rådsslut- satser i syfte att följa upp utvecklingen på handikappområdet på EU-nivå. Vissa ändringar beslutades i förordningen om tillämpningen av systemen för social trygghet vid flytt inom gemenskapen och en ny förordning om samordning av medlemsstaternas system för social trygg- het antogs. Den kommer dock inte att tillämpas innan en tillämpnings- förordning antagits. Det gemensamma europeiska sjukförsäkringskortet infördes och ska efter en övergångsperiod ersätta de nuvarande pappersformulären. nådde rådet en politisk överenskommelse när det gäller kommissionens förslag till ett nytt direktiv om erkännande av yrkes- kvalifikationer. Direktivet är avsett att ersätta samtliga direktiv om ömsesidigt erkännande av examens- och kompetensbevis. Ett bättre system för samarbete mellan de nationella myndigheterna föreslås också för att underlätta rörligheten samt för att stödja och informera med- borgarna. Direktivet innehåller även förslag till förenklingar av villkoren för tillfälligt tillhandahållande av tjänster i en annan medlemsstat. Arbetet med att uppfylla åtagandena i enlighet med handlingsplanen från FN:s fjärde kvinnokonferens i fortsatte . Det nederländska ordförandeskapet presenterade indikatorer för att följa upp arbetet mot sexuella trakasserier på arbetsplatsen och på kommissionens initiativ utvecklades en databas för att lättare följa upp tidigare framtagna indikatorer när det gäller arbetet med att få fler kvinnor på höga posi- tioner inom den politiska sfären. antog rådet ett nytt direktiv om förbud mot diskriminering vid handel med varor och tjänster, i syfte att genomföra principen om likabehandling av kvinnor och män när det gäller tillgång till och tillhandahållande av varor och tjänster som är tillgängliga för allmän- heten inom såväl den offentliga som den privata sektorn. Rådet behandlade ett förslag till omarbetat direktiv som gäller likabehandling av kvinnor och män i arbetslivet. Syftet med det nya direktivet är att förenkla och modernisera reglerna för lika- behandling. Slutbehandlingen av direktivet kommer sannolikt att ske . har fört diskussioner om alkohol och folkhälsa med medlemsstaterna och kommissionen. Rådet antog slutsatser om unga och alkohol och upprepade sin tidigare begäran till kommissionen att presentera en gemenskapsstrategi för att minska alkoholens skadeverkningar. har också haft en nationell expert placerad vid kommissionen för att arbeta med strategin. Rådet beslutade om undertecknande av ramkonvention för tobakskontroll. Konventionen behandlar lagstiftning, politiska åtgärder och andra verktyg som är effektiva för att minska tobakens skadeverkningar. antog rådet en ny narkotikastrategi som ska löpa fram och ge riktlinjer för unionens insatser på narkotika- området. Strategin utgör basen för kommande handlingsplaner på området. godkändes ett rambeslut om minimibestämmelser för brottsrekvisit och påföljder för olaglig narkotikahandel, samt en av initierad rådsresolution om cannabis. Dessutom antogs en för- ordning om narkotikaprekursorer (ämnen som används vid framställning av narkotika) samt en förordning om regler för övervakning av handeln med narkotikaprekursorer. Genom en förordning som beslutades inrättades ett europeiskt centrum för förebyggande och kontroll av sjukdomar. Centret, som ska lokaliseras till , har till huvuduppgift att stödja och utveckla EU:s beredskap vid hälsohot. En ny högnivågrupp med politiska företrädare från medlemsstaterna har inrättats under kommissionen för att diskutera viktiga framtidsfrågor för de europeiska hälso- och sjukvårdssystemen. En förordning om samarbete mellan nationella myndigheter med ansvar för konsumentskyddslagstiftningen antogs av och Förordningen innebär att ett nätverk av offentliga tillsynsmyndig- Rådet träffade en politisk överenskommelse om direktivförslaget om otillbörliga affärsmetoder som tillämpas av näringsidkare gentemot konsumenter på den inre marknaden. Direktivförslaget siktar på en fullständig harmonisering när det gäller otillbörliga affärsmetoder som skadar konsumenternas ekonomiska intressen. presenterade kommissionen ett meddelande om skräppost där det angavs vilka åtgärder kommissionen anser vara nödvändiga för att komplettera EU-förbudet mot skräppostreklam. två tillfällen, varvid bl.a. betydelsen av internationellt samarbete Direktivet om allmän produktsäkerhet trädde i kraft vid årets början. Arbetet med förslag till ett nytt leksaksdirektiv fortsatte , liksom kommissionens arbete med frågan om tjänsters säkerhet. 2004/05:60 missionen har förberett en sammanslagning av nätverket för konsument- information och rådgivning med nätverket för tvistlösning utanför dom- stol som genomfördes . Den inre marknaden står i centrum för Lissabonstrategin som ett element för ekonomisk tillväxt och ökad sysselsättning. De mer konkreta resul- taten är bl.a. beslut gällande ömsesidigt erkännande av yrkes- kvalifikationer, gränsöverskridande fusioner av bolag och ökad rörlighet för familjer till tredjelandsmedborgare. presenterade kommissionen den första genomföranderapporten för strategin för den inre marknaden 20032006. Man konstaterade att över hälften av åtgärderna på den inre marknaden som skulle ha genomförts före utgången av 2003 var genomförda. Fri rörlighet för varor har fortsatta diskussioner förts angående frågan om en enkel och pappersfri miljö för tullen och handeln (e-Tull). Den reviderade råds- förordningen om tullåtgärder mot immaterialrättsliga intrång, såsom handel med varumärkesförfalskade och piratkopierade varor, trädde i kraft . Arbetet för att eliminera tekniska handelshinder på den inre marknaden fortsätter. Totalt publicerade gemenskapen harmoni- seringsdirektiv varav 90 berörde den inre marknaden. Av dessa rörde 64 tekniska krav på varor. Rådet antog bl.a. ett direktiv om mätinstrument samt ett reviderat direktiv om elektromagnetisk kompatibilitet. En politisk överenskommelse nåddes om ett reviderat direktiv om säkerhet hos maskiner. antogs en resolution om integrering av miljöaspekter i europeisk standardisering och antogs rådsslutsatser om den europeiska standardiseringens roll i gemenskapens lagstiftning och politik. Standarder är frivilliga, privaträttsliga dokument utarbetade av intressenterna inom berört område (tillverkare, handel, myndigheter och organisationer). Den nya harmoniseringsmetoden innebär att standarder även ges en viktig roll i lagstiftningsarbetet. Rådet och beslutade om föränd- ringar i den existerande europeiska läkemedelslagstiftningen, bl.a. ett direktiv om ett särskilt registreringsförfarande för växtbaserade läke- medel som inte uppfyller kriterierna för att godkännas som läkemedel eller att registreras som homeopatika. Kommissionen lade fram ett förslag till förordning som syftar till att påskynda utvecklingen av nya läkemedel avsedda för behandling av barn. Fri rörlighet för tjänster och kapital presenterade kommissionen ett förslag till direktiv om tjänster på den inre marknaden (tjänstedirektivet) som ett led i Lissabonstrategin. Arbetet med att utvidga den s.k. Lamfalussyprocessens tillämp- ningsområde till bank-, värdepappersfonds- och försäkringsområdena fortsatte. Rådet antog ett direktivförslag med detta syfte. Kommissionen lade fram ett direktivförslag till nya kapitaltäckningsregler för kreditinstitut och värdepappersbolag. Direktiv- förslaget är i stort baserat på en ny rekommendation om kapital- täckningsregler som den s.k. för banktillsyn beslutade (den s.k. II). lade kommissionen fram ett direktivförslag som ska förhindra att det finansiella systemet används för penningtvätt och terroristfinan- siering. Förslaget är till en del en kodifiering av nuvarande direktiv samt innehåller ett antal nya förslag som syftar till att uppdatera direktivet i linje med reviderade rekommendationer mot penningtvätt som antagits av Financial Action Task Force on Money Laundering (FATF). antogs och rådets direktiv om marknader för finansiella instrument. Direktivet utgör ett led i arbetet med att skapa en integrerad marknad för finansiella tjänster inom EU. Europa- parlamentets och rådets direktiv om harmonisering av insynskraven angående upplysningar om emittenter vars värdepapper är upptagna till handel på en reglerad marknad antogs . Rådet har även inlett behandlingen av förslaget om direktiv om återförsäkring. Förhandlingarna om gemenskapspatentet har avstannat främst p.g.a. den svårförhandlade frågan om vilken rättslig betydelse som ska tillmätas översättningarna av patentkraven i förhållande till patentets orginaltext. Inte heller har något beslut tagits om inrättandet av ett domstolssystem för gemenskapspatentet. Däremot har frågan om patent på datorrelaterade uppfinningar kommit ett steg närmare beslut i och med att en politisk överenskommelse träffats i rådet.