prop · GT0347 · 2005-11-11 00:00:00 — 2003/04:140) bl.a. föreslog att det ut- vecklas en lärlingsutbildning som en valbar alternativ studieväg inom alla yrkesinriktade program. har ställt sig bakom regeringens förslag (bet. 2003/04:UbU13, rskr. 2004/05:4). Regeringen har givit i uppdrag att lämna förslag på utformningen av en sådan ut- bildning. Uppdraget skall redovisas . Stöd inom landsbygdsprogrammet m.m. Regeringens bedömning: Den nya EG-förordningen om stöd för lands- bygdsutveckling ger ökade förutsättningar att stödja utvecklingen av landsbygdens företagande inklusive småskalig livsmedelsförädling. stödmöjligheter inom ramen för det nationella kuvertet som tillämpas i genomförandet av jordbruksreformen kan bidra till att utveckla den små- Departementspromemorians bedömning: Överensstämmer i huvud- sak med regeringens bedömning. Remissinstanserna: Generellt finns ett brett stöd för att utveckla åt- gärder för att stödja den småskaliga förädlingen i miljö- och landsbygds- Bland annat i län påpekar vikten av att kunna utforma regionala landsbygdsprogram och med denna grund stär- Skr. ka samordningen med andra regionala insatser. bund (LRF) framför att miljö- och landsbygdsprogrammet som helhet bör ha ett tydligt fokus på landsbygdens företag inkluderat den småska- Det skall också finnas en koppling mellan småskalig förädling och inhemsk primärproduktion i utvecklingsinsatser- i framhåller vikten av att stöd till jord- bruksnäringen ger förutsättningar för en ökad diversifiering. näringslivsutveckling () menar emellertid att en utpräglad lands- bygdsprofil på stöden till de småskaliga livsmedelsföretagen kommer att slå fel eftersom många sådana företag också finns i tätortsområden. framhåller vidare vikten av en samordning med insatser i den De åtgärdsmöjligheter i nuvarande program som diskuteras är framför allt projektstöd och kompetensutveckling. I flera län används dessa stöd i hög grad för att stödja den småskaliga livsmedelsförädlingen. sen i framför att nuvarande program givit goda förut- sättningar att stödja de verksamheter som man har bedömt som angeläg- För det kommande programmet vidgas möjligheterna att ge stöd ock- så till företag utanför lantbruket. Några instanser tar upp frågan om kom- petenscheckar som ett sätt att öka valfriheten i fråga om utbildningsar- Utöver kompetensutveckling och rådgivning framhålls investe- rings- och förädlingsstöden som viktiga för en ökad nyetablering. Stöd inom ramen för det nationella kuvertet behandlas endast av ett få- tal av remissinstanserna. Dessa föreslår bl.a. en annorlunda inriktning på åtgärderna och att andra grupper av företag än enskilda lantbrukare bör komma i fråga för den ytterligare betalningen. Livsmedelsföretagen (Li) anser att åtgärderna för mässdeltagande och marknadsföring också skall göras tillgängliga för exportinriktade livsmedelsföretag. bodförening anser att fäbodbruket inte i tillräcklig utsträckning har nytta av det nationella kuvertet och att en satsning på bevarande av traditionel- la Sverigebilder skulle vara lämpligare. Skälen för regeringens bedömning: I nuvarande miljö- och lands- bygdsprogram (LBU-programmet) finns fyra åtgärder som kan användas för utveckling av småskalig livsmedelsförädling: förädlingsstöd, investe- ringsstöd, projektstöd samt stöd till kompetensutveckling. Härutöver finns i programmen för mål 1-området (omfattar de fyra nordligaste länen samt delar av , och län) och LEADER+ (lokala projekt) vissa åtgärder med liknande inrikt- ning, dvs. förädlingsstöd, investeringsstöd och andra åtgärder såsom Förberedande av ett nytt nationellt program för landsbygdsutveckling för perioden 20072013 har inletts . giska inriktningen av programmet avses att redovisas i en särskild skri- Den nya EG-förordning om landsbygdsutveckling som har beslutats (rådets förordning om stöd för landsbygdsutveckling från Europeiska jordbruksfonden för landsbygdsutveckling (EJFLU)) innebär en ny struktur för politiken med indelning i tre centrala mål och insatsområden: stärkt konkurrenskraft inom jord- och skogsbruket, för- valtning av landskap och miljö samt allmän landsbygdsutveckling med främjande av livskvalitet och diversifiering av verksamheter. De åtgärder som erbjuds inom framför allt insatsområde 1 syftar till att stärka konkurrenskraften hos företag genom utveckling av kompetens, lä- rande, information/spridning av forskning, rådgivning samt investeringar i ny teknik och nya produkter. Åtgärderna skall kunna tillämpas bredare och nå fler företag inom jord- och skogsbruk och livsmedelsförädling än enligt nuvarande förordning. Det finns också en tydligare målsättning vad gäller mindre (mikro), små och medelstora företag. Flera av de åtgär- der som finns i förslaget existerar . Detta gäller t.ex. föräd- lingsstöd, investeringsstöd samt kompetensutveckling. Härutöver finns i linje med jordbruksreformen 2003 åtgärder som syftar till ökad kvalitet på produktionen, t.ex. stöd för deltagande i kvalitetssystem samt stöd till rådgivning. Även åtgärder inom övriga axlar kan ha stor relevans för den småskaliga livsmedelsförädlingen. De jordbruksföretag som väljer att utveckla småskalig lokal produktion kan ha stor betydelse dels för landskapets fortsatta förvaltning men också för utvecklingen av land- skapsanknuten turist- och besöksverksamhet med koppling till samban- den natur, kultur och mat. Regeringens samlade bedömning är att den nya landsbygdsförordning- en ger goda förutsättningar att nationellt utforma åtgärder som stödjer ut- vecklingen av ekonomiskt självbärande företag inom befintliga och nya utvecklingsområden. I utformningen av utvecklingsstöd bör ökad vikt läggas vid långsiktighet och grundläggande analyser av marknadsförut- sättningar. En övergripande strategisk fråga är att identifiera den roll som nya, växande företag kan ha för landsbygdens långsiktiga utveckling. Här finns också möjlighet att överväga frågeställningar som gäller integration och jämställdhet. En ökad samordning med insatser i den regionala ut- vecklingspolitiken och näringspolitiken skall eftersträvas i enlighet med bedömningen i kapitel 5. I den jordbruksreform som beslutades gavs ett utrymme för medlemsstaterna att tillämpa ett nationellt kuvert för en ytterligare betal- ning för särskilda typer av jordbruk som är viktiga för att skydda och för- bättra miljön eller för att förbättra kvaliteten och saluföringen av jord- bruksprodukter. kommer att tillämpa ett nationellt ku- vert för att förbättra kvaliteten och saluföringen av jordbruksprodukter. Inriktningen av åtgärderna skall enligt beslut av regeringen omfatta er- sättning för: -deltagande i kvalitetscertifieringssystem inom primärproduktio- nen syftande till att utveckla produkter av särskilt hög kvalitet, -kvalitets- och marknadsföringsåtgärder för att förbättra kvaliteten hos jordbruksprodukter och livsmedel på den inre marknaden samt -organisering av och deltagande i jordbruksutställningar och livs- medelsmässor inom Europeiska unionen. Det är i första hand de två sistnämnda åtgärderna som kan sägas ha kopp- ling till området småskalig livsmedelsförädling. Stödet till enskilda lant- brukare får uppgå till högst av de kostnader som en lantbrukare har haft för en specifik åtgärd. Det maximala beloppet som en lantbrukare Skr. 2005/06:47 kan få inom dessa åtgärder uppgår till . nader som skulle kunna berättiga till den ytterligare betalningen är kost- nader för utveckling av produktionsmetoder och produkter samt kostna- der i samband med deltagande i olika former av mässor. Detta är åtgärder som skulle kunna utföras av småskaliga livsmedelsproducenter under förutsättning att de som lantbrukare förädlar råvara. Stöd ur det nationel- la kuvertet kan nämligen enligt rådsförordningen endast sökas av enskil- da lantbrukare som uppfyller stödvillkoren och som är aktiva inom någon av de sektorer som anges i bilagan VI i rådets förordning (EG) nr 1782/ 2003. Åtgärderna skall utföras under det aktuella stödåret. Det nationella kuvertets utformning avser i första hand och 2006. Åtgärderna kommer sedan att utvärderas. 7Allmänna företagarfrågor inom de areella näringarna Regeringens bedömning: Ett kontinuerligt arbete bör bedrivas när det gäller regelförenkling och allmänna företagarfrågor. Departementspromemorians bedömning: Överensstämmer med re- geringens bedömning. Remissinstanserna: Det är ett mindre antal remissinstanser som har berört regelförenkling och allmänna företagarfrågor. De som har kom- menterat instämmer i promemorians bedömning att ett kontinuerligt ar- bete bör bedrivas vad gäller regelförenkling och allmänna företagarfrå- gor. Länsstyrelserna i och län anser att regler och förutsättningar för småföretagare inom livsmedelsbranschen bör samord- nas med andra företag så att staten inte dubbelarbetar och har ett ineffek- tivt stöd av småföretag i allmänhet. i län anser dessutom att det är viktigt att verka för ett kulturskifte när det gäller synen på företagande. Insatser bör göras för att bearbeta de attityder till entreprenörskap som lett till den företagskultur som av många anses vara skälet till det, internationellt sett, låga nyföretagandet i . Skälen för regeringens bedömning: För att ta till vara lantbruksföre- tagens utvecklingspotential, genom samverkan med företagare och andra praktiker, har sammankallat en kontaktgrupp för företagande inom lantbruksnäringen. Genom gruppen har ett forum för löpande kontakt om aktuella frågor etablerats. Ämnesområden att be- handla i kontaktgruppen kan t.ex. vara möjligheter och hinder för företa- gande och tillväxt, regelverk och administration samt kompetensbehov och andra arbetsmarknadsfrågor. Vad gäller regelförenklingsarbetet arbetar regeringen på olika sätt för att begränsa den administrativa bördan för företag. Jordbruksdepartemen- tet har givit i uppdrag till , och att utreda möjligheten för företag inom näringen att lämna samordnad information till dessa myndigheter. Syftet med upp- draget är att den administrativa bördan för lantbruksföretag och småskali- ga livsmedelsföretag kan minskas genom att så långt som det är möjligt Skr. 2005/06:47 införa gemensamma rutiner för inhämtning och lagring av information. Uppdraget skall redovisas . Uppdraget ingår i regeringens handlingsprogram för minskad administration för företagen m.m. (skr. 2004/05:48). Ett parallellt uppdrag har tilldelats Verket för näringslivsutveckling () som rör mätning av företagens administrativa börda på bl.a. miljö- och jordbruksområdena. Mätningen skall följa förändringar i ad- ministrativa kostnader över tiden och avgöra var arbetsbördan är tyngst och var det finns störst möjligheter att sänka företagens administrativa kostnader. Syftet med arbetet är att formulera faktiska mål om minskad administrativ börda som skall nås . Mätningarna planeras vara genomförda för jordbruket. Följande remissinstanser har beretts tillfälle att avge synpunkter på rap- porten Småskalig livsmedelsförädling (Ds 2005:22). Länsstyrelserna i , , , , , , , , , , , , , , , , Gävle- borgs, , , och , , , , , , , , för miljö, areella näringar och samhälls- byggande Formas, , , Verket för nä- ringslivsutveckling (), Verket för innovationssystem (), , , Ekologiska Lantbrukarna, , Hela skall leva, Förbundet , , , , IFS , (), Livsmedelsföretagen (Li) (), LivsmedelsSverige (SLU), , , , för Livsmedel och , Skogs- och Lantarbetsgivareför- bundet, Svensk Dagligvaruhandel, Svenska , , Kommuner och Landsting, Konsumenter i Samverkan, Konsumentråd, småskaliga kontrollslakte- riers förening, Gårdsmejerister. Härutöver har följande organisationer inkommit med synpunkter: , Svensk Hjortavel, Svenska Samernas Riks- förbund, kommun. Utdrag ur protokoll vid regeringssammanträde Närvarande: Statsministern , statsråden , , , , , , Y. , , , , , Andnor, Nuder, M. , , , , , , Regeringen beslutar skrivelse 2005/06:47 Småskalig livsmedelsförädling