prop · GT0320 · 2005-11-30 00:00:00 — På ansökan av ena föräldern bör rätten till vårdbidrag därför kunna delas i motsvarande fall som föreslås för allmänt barnbidrag. Detta innebär att rätten till vårdbidraget skall kunna delas på ansökan av ena föräldern, om det finns en lagakraftvunnen dom eller ett av socialnämn- den godkänt avtal om växelvis boende, såvida inte den andra föräldern visar att sådant boende inte föreligger. Bidraget bör i likhet med vad som föreslås beträffande allmänt barnbidrag också kunna delas på begäran av ena föräldern om underhållsstöd lämna enligt 3 § andra stycket lagen (1996:1030) om underhållsstöd. Enligt nuvarande regler behöver ett barn, till skillnad från vad som fö- reslås för allmänt barnbidrag, inte ha växelvis boende hos sina båda för- äldrar för att vårdbidraget skall kunna delas mellan dem, om de är ense om det. Regeringen anser att det saknas anledning att införa något villkor om växelvis boende för de fall i vilka föräldrarna är ense om att vårdbi- draget skall delas. Om bidraget skall kunna delas även på begäran av endast ena föräldern förutsätter detta att det är rätten till bidraget som skall delas. Det framstår som mindre lämpligt att låta rätten och själva utbetalningen fördelas på olika sätt mellan föräldrarna. Med hänsyn till att vårdbidrag beviljas först efter ansökan bör även delning kunna ske först efter ansökan. Som en konsekvens av förslaget bör de hittillsvarande bestämmelserna om delad utbetalning av vårdbi- drag upphävas. För att vårdbidraget skall kunna delas bör på motsvarande sätt som för delning av allmänt barnbidrag krävas att båda föräldrarna omfattas av svensk socialförsäkring. I enlighet med vad som tidigare anförts gällande förslaget om nya reg- ler för utbetalning av allmänt barnbidrag och flerbarnstillägg anser regeringen att det förslag har lämnat om delad rätt till vårdbidrag bättre än nuvarande regler speglar den utveckling som skett i samhället och är bättre anpassat till moderna familjebildningar och vård- nadsförhållanden. Det är vidare regeringens uppfattning att förslaget om delad rätt till vårdbidrag underlättar för föräldrarna att, i enlighet med FN:s konvention om barnets rättigheter () och grunderna för föräldra- balken, ta ett gemensamt ansvar för barnets försörjning, även när föräld- rarna bor isär. Ett sådant regelverk skulle också ge en tydlig signal om att båda föräldrarna har ett gemensamt ansvar för barnet, bl.a. när det gäller försörjningen. Även om reglerna för vårdbidrag är könsneutrala kan de drabba män och kvinnor olika. Andelen kvinnliga mottagare av vårdbidrag var . Detta är ett tydligt uttryck för de rådande attity- der och förväntningar som finns hos omgivningen och oss själva när det gäller omsorg och omvårdnad av barn och familj. Det innebär också att män drabbas mer än kvinnor av en vägran att dela utbetalningen av vård- bidraget. Det är regeringens uppfattning att med ett regelverk som tillåter två föräldrar att ha rätten till bidrag skulle vårdbidraget vara mer könsne- utralt. JO har ställt sig mycket tveksam till förslaget om delad rätt till vårdbi- drag och hänvisar i sammanhanget till sitt yttrande över förslaget om könsneutralt barnbidrag. JO ansåg i det yttrandet att det förslaget hade bristande förenlighet med de grundläggande principerna för gemensam vårdnad. Regeringens uppfattning är dock att de föreslagna reglerna är förenliga med de grundläggande principerna för gemensam vårdnad. Vad som i denna proposition i detta hänseende har anförts beträffande förslaget om nya regler för rätten att uppbära allmänt barnbidrag och flerbarnstillägg gäller även för förslaget om vårdbidrag. Regeringen vill betona att det enligt vårdnadslagstiftningen inte krävs fullt samförstånd för att gemen- sam vårdnad skall komma till stånd. och Handikappförbundens Samarbetsorgan me- nar att förslaget kan komma att medföra en ökad benägenhet för en för- älder att starta olika typer av vårdnadsprocesser. Regeringens bedömning är dock att förslaget om delad rätt till vårdbidrag kommer att leda till få nya mål i såväl allmän förvaltningsdomstol som allmän domstol och vill i sammanhanget för övrigt återigen hänvisa till vad som i denna proposi- tion anförts i denna fråga beträffande förslaget om nya regler för rätten att uppbära allmänt barnbidrag och flerbarnstillägg. , och Handikappförbundens Samarbetsorgan efterlyser i sina remissyttranden en mer flexibel fördel- ning av vårdbidraget, dvs. en fördelning som utgår från den faktiska för- delningen av arbetsinsatser och merkostnader mellan föräldrarna. Förslaget om delad rätt till vårdbidrag innebär bl.a. följande. En förut- sättning för en delad rätt till vårdbidraget är att föräldrarna har gemensam vårdnad om barnet. Skall delning ske vid gemensam vårdnad och det inte föreligger växelvis boende krävs att båda föräldrarna ansöker om delad rätt till vårdbidrag. Bidraget skall i vissa fall kunna delas även på ansö- kan av endast en förälder. Detta skall kunna ske i motsvarande fall som för allmänt barnbidrag (se ovan avsnitt 4). Gemensam vårdnad bygger på att föräldrarna har samarbetsförmåga. De har lika stort ansvar för barnet. Det faller sig enligt regeringens me- ning därför naturligt att vårdbidraget skall kunna delas med hälften till vardera föräldern. Växelvis boende bör i sig vanligen medföra en hälf- tendelning av såväl merkostnader som vård och tillsyn. En ordning som innebär att vårdbidraget kan fördelas mer flexibelt med olika andelar mellan föräldrarna skulle vidare medföra en betydande administration. Föräldrarnas fördelning av såväl vård- och tillsynsarbete som merkostnader skulle behöva utredas i varje enskilt fall. Fördelningen mellan föräldrarna kan också ändras på olika sätt under längre eller kor- tare tider. är det av väsentlig betydelse att beslut om vårdbi- drag och dess fördelning kan meddelas inom rimlig tid. En prövning av med vilka andelar vårdbidragets två delar, ersättning för vård- och till- synsarbete respektive merkostnadsersättning, skall fördelas mellan för- äldrarna, riskerar att förlänga handläggningstiderna. Dessutom skulle med en sådan ordning i större utsträckning behöva göra nya bedömningar p.g.a. att föräldrarna ändrat fördelning av arbets- insatser och betalning av merkostnader. Det framstår därför som mest ändamålsenligt med en ordning som innebär att vårdbidraget endast kan hälftendelas. Nuvarande lagstiftning innebär att en socialförsäkringsnämnd skall av- göra ärenden om rätt till vårdbidrag. Enligt förslag skall nämnden kunna överlämna till en tjänsteman vid att fatta beslut om rätt till vårdbidrag. Det innebär att beslut om såväl delad rätt till vårdbidrag som beslut om att vårdbidraget skall betalas ut till den förälder som står för den huvudsakliga vården och tillsynen om barnet kan delegeras till tjänsteman. förslag innebär vidare att beslut om delad rätt till vårdbidrag normalt inte grundas på en bedömning, utan har sin grund i överenskommelse, dom eller avtal. En bedömning i det enskilda fallet krävs dock vid beslut om att vårdbidraget skall betalas ut till den förälder som står för den huvudsakliga vården och tillsynen om barnet. Avser rätten till vårdbidrag flera barn kan det emellertid bli aktuellt med en be- dömning av hur stor del av bidraget som kan anses belöpa på respektive barn. Regeringen anser att möjligheten för en socialförsäkringsnämnd att Prop. 2005/06:20 delegera beslut till tjänsteman vid bör begränsas till att gälla endast beslut om delad rätt till vårdbidrag som avser endast ett barn, eftersom beslut som innefattar bedömning av vård- och tillsynsbe- hov bör fattas av socialförsäkringsnämnd. Ekonomiska och administrativa konsekvenser Hur många av de föräldrar som får vårdbidrag som kommer att be- gära delad rätt till vårdbidraget är inte möjligt att förutse. De är dock inte troligt att antalet ärenden i vilka båda föräldrar ansöker om delad rätt till vårdbidrag skulle öka nämnvärt i förhållande till det antal ärenden i vilka båda föräldrarna begär delad utbetalning av vårdbidrag. Däremot kan antalet ansökningar komma att öka i de fall barnet bor växelvis hos föräldrarna och endast en förälder ansöker om vårdbidrag. Försäkrings- kassan har i sin promemoria antagit att ungefär 2 100 barn till föräldrar som får vårdbidrag bor växelvis hos sina särlevande föräldrar. Hur många av föräldrarna till dessa barn som kommer att ansöka om delad rätt till vårdbidrag är osäkert. En del av dessa föräldrar har delad utbetalning. För varje tillkommande beslut där rätten delas ökar administrations- kostnaderna. Med hänsyn till att antalet ärenden är begränsat får kostna- den dock anses försumbar. Genom ett tydligare regelverk kan handlägg- ningen av ärenden om delad rätt till vårdbidrag också förväntas bli något enklare. Även antalet frågor till , rörande vilka möjlig- heter en förälder med gemensam vårdnad har att få vårdbidrag, kan för- väntas minska. Regeringen bedömer att de marginella administrativa kostnader som förslaget innebär kan hanteras inom nuvarande ekonomiska ramar. 6 Ikraftträdande- och övergångsbestämmelser Regeringens förslag: De nya bestämmelserna för rätten att uppbära allmänt barnbidrag och flerbarnstillägg skall träda i kraft . Äldre bestämmelser gäller fortfarande i fråga om allmänt barn- bidrag och flerbarnstillägg som avser tid före ikraftträdandet. Äldre bestämmelser gäller fortfarande i de fall anmälan har gjorts före ikraftträdandet. De nya bestämmelserna om delad rätt till vårdbidrag skall träda i kraft . Äldre bestämmelser gäller fortfarande för beslut om delad utbetalning som har meddelats före ikraftträdandet. Skälen för regeringens förslag: De föreslagna regeländringarna gäl- lande rätten att uppbära allmänt barnbidrag och flerbarnstillägg innebär att behöver utveckla sitt IT-stöd. har i sin rapport angett att tiden för implementering av de nya bestäm- melserna är . Sedan rapporten överlämnades till regeringen har det framkommit att det är möjligt att något korta tiden för Med hänsyn till de förberedelser som behöver göras Prop. 2005/06:20 bedömer regeringen att de nya bestämmelserna bör träda i kraft De nya bestämmelserna om delad rätt till vårdbidrag bör träda i kraft med de nya bestämmelserna om utbetalning av allmänt barnbi- drag och flerbarnstillägg. Det kan i enskilda fall nämligen vara aktuellt med både delad rätt till vårdbidrag och delat barnbidrag. Med hänsyn till detta bedömer regeringen det som lämpligt att de nya bestämmelserna träder i kraft . Beslut om delad utbetalning enligt de äldre bestämmelserna i 18 § lagen (1998:703) om handikappersättning och vårdbidrag bör fortfarande gälla. Det finns nämligen i sådana fall inte någon anledning att fatta nya beslut om utbetalning, om inte föräldrarna själva vill ha någon föränd- ring. Förslaget till lag om ändring i lagen (1947:529) om Bestämmelserna i första stycket om vem som vid gemensam vårdnad om ett barn har rätt att uppbära allmänt barnbidrag ändras så att bidraget som huvudregel skall utbetalas till den förälder som föräldrarna gemensamt till anmäler som bidragsmottagare. för föräldrarna att göra sådan anmälan föreskrivs inte. någon anmälan skall bidraget liksom , betalas ut till modern. För situationer med barn som har växelvis boende hos båda sina särle- vande föräldrar införs en möjlighet att hälftendela barnbidraget mellan Begreppet växelvis boende används här i samma betydelse som i 3 § andra stycket lagen (1996:1030) om underhållsstöd. den av begreppet växelvis boende har tidigare närmare behandlats i 1999/2000:118 s. 26 ff. och prop. 1995/96:208 s. 86. av vad som anses utgöra ett växelvis boende kommer i likhet med vad som gäller för underhållsstöd att få följa den praxis som bygger på de civilrättsliga bestämmelserna i . Delning av barnbidraget vid växelvis boende förutsätter att båda för- äldrarna gör anmälan om det. Till skillnad från vad som gäller vid gemensam anmälan kan föräldrarna vid sådant boende lämna en anmälan var för sig. Inkommer inte någon anmälan, kan delning inte göras. Emellertid kan delning göras även om endast ena föräldern gör en anmälan om delning, om vissa i bestämmelsen angivna omständigheter talar för att det föreligger ett växelvis boende. bestå i att det finns en lagakraftvunnen dom eller ett av socialnämnden godkänt avtal om växelvis boende. Det förhållandet att det finns en laga- kraftvunnen dom eller ett av socialnämnden godkänt avtal om växelvis boende innebär en presumtion för att barnet har ett växelvis boende hos Undantagsvis kan emellertid barnets faktiska bosätt- ningsförhållanden avvika från vad nämnda dokument ger vid handen. Förhållandena kan t.ex. ha ändrats sedan domen meddelades eller avtalet Om en förälder visar att det inte föreligger växelvis boende kan Prop. 2005/06:20 delning av bidraget inte ske efter anmälan av endast ena föräldern. sådant fall bör prövning ske enligt 4 § första stycket sjunde meningen. Detta innebär att om barnet bor varaktigt tillsammans med endast en av föräldrarna, har efter anmälan den föräldern rätt att uppbära bidraget. Såväl allmän domstol som allmän förvaltningsdomstol kan i olika sammanhang komma in på bedömningar rörande växelvis boende. De kan då emellertid komma att göra olika bedömningar beträffande samma barn. Den situationen kan också uppstå att ett av socialnämnden godkänt avtal reglerar växelvis boende på ett sätt som avviker från bedömningen i en lagakraftvunnen dom. Om det förekommer olika domstolsavgöranden eller avtal om växelvis boende, som innehåller oförenliga ställningsta- ganden, bör det ställningstagande som kan antas bäst återspegla de fak- tiska förhållandena läggas till grund för prövning av förutsättningarna för att dela barnbidraget. Det senast gjorda ställningsta- gandet har naturligtvis oftast bäst förutsättningar att återge de faktiska bosättningsförhållandena. En annan omständighet som kan läggas till grund för delning av barn- bidraget är att utbetalning av underhållsstöd sker enligt 3 § andra stycket lagen (1996:1030) om underhållsstöd, dvs. att vid prövning av det stödet har växelvis boende ansetts föreligga. En förutsättning för att barnbidra- get skall kunna delas är även i dessa fall att föräldern har gemensam vårdnad om barnet. Om en förälder visar att växelvis boende inte före- kommer, kan naturligtvis utbetalning av underhållsstöd inte läggas till grund för delning av barnbidraget. Om förhållandena ändras med avseende på t.ex. föräldrarnas eller bar- nets bosättningsförhållanden kan en ny prövning göras enligt förevarande bestämmelse av vem som skall vara bidragsmottagare eller om barnbi- draget skall delas. En sådan förnyad prövning förutsätter normalt en an- mälan från föräldrarna. Med hänsyn till att barnets fader inte längre omnämns i bestämmel- serna om utbetalning görs en konsekvensändring av vad som gäller när ett barn har två särskilt förordnade vårdnadshavare. Bestämmelserna i andra stycket ändras med anledning av de nya be- stämmelserna i 4 § första stycket om att föräldrarna väljer vem av dem som skall vara bidragsmottagare. Den som är bidragsmottagare skall även uppbära flerbarnstillägget. Paragrafens tredje sjätte stycken, som är nya, innehåller bestämmel- ser om att flerbarnstillägget skall proportioneras på visst sätt mellan för- äldrarna, om barnbidraget delas med stöd av 4 § första stycket. I de nya bestämmelserna anges hur flerbarnstillägget skall beräknas vid en sådan proportionering. I avsnitt 4 lämnas under skälen för regeringens förslag exempel på hur en sådan beräkning utförs. Vid beräkning av flerbarnstillägget skall för vardera föräldern prövas om han eller hon uppfyller villkoren i 2 a § om minsta antal barn för att vara berättigad till flerbarnstillägg. 7.2Förslaget till lag om ändring i lagen (1998:703) om handikappersättning och vårdbidrag I denna paragraf, som är ny, införs bestämmelser om delad rätt till vård- bidrag. Som en konsekvens härav upphävs 18 § som bl.a. reglerar utbe- talning av sådant bidrag. Den upphävda paragrafen skall dock alltjämt tillämpas på beslut som meddelats före ikraftträdandet. Bestämmelserna i första stycket innebär att föräldrarna kan dela på rätten till vårdbidrag, vilket innebär att hälften av bidraget kommer att utbetalas till vardera föräldern. Delning enligt första stycket förutsätter dels att föräldrarna har gemensam vårdnad om barnet, dels att båda för- äldrarna ansöker om delning. Med begreppet båda föräldrarna avses detsamma som i den upphävda 18 §. Vid ansökan av båda föräldrarna om delad rätt till vårdbidrag krävs inte att barnet har växelvis boende hos föräldrarna. I andra stycket finns bestämmelser om att vårdbidraget i vissa fall kan delas mellan föräldrarna även på ansökan av endast en förälder. En del- ning enligt detta stycke förutsätter att vissa i bestämmelsen angivna om- ständigheter talar för att barnet är växelvis bosatt hos de båda särlevande föräldrarna. Bestämmelsen motsvarar den nya bestämmelsen om delning av barnbidrag efter anmälan av endast ena föräldern i 4 § första stycket lagen (1947:529) om allmänna barnbidrag, se vidare författningskom- mentaren till den bestämmelsen. Visar en förälder att barnet inte har väx- elvis boende hos båda föräldrarna kan bidraget inte delas på grundval av vare sig lagakraftvunnen dom eller av socialnämnden godkänt avtal om växelvis boende. Genom bestämmelsen i tredje stycket första meningen regleras vad som gäller vid delning av rätten till vårdbidrag som avser flera barn (s.k. flerbarnsprövning). I dessa fall bör på samma sätt som sker göra en bedömning av varje barns del av det sammanlagda behovet av tillsyn och vård respektive del av merkostnaderna. Den del som utfaller på det berörda barnet betalas därefter ut med hälften till var- dera föräldern. Bestämmelsen i tredje stycket andra meningen innebär att om förutsättningar för att dela rätten till bidrag enligt första eller andra styckena inte är uppfyllda för ett barn för vilket det föreligger rätt till vårdbidrag, skall bidraget betalas ut till den förälder som står för den huvudsakliga tillsynen och vården av barnet. Paragrafen kompletteras med en ny bestämmelse om att viss beslutande- rätt rörande vårdbidrag kan av socialförsäkringsnämnden delegeras till en tjänsteman vid . Detta gäller beslut om delad rätt till vårdbidrag enligt 8 a § första och andra styckena. Beslut enligt 8 a § tredje stycket, som innefattar delning av vårdbidrag som avser flera barn eller prövning av vem av föräldrarna som står för den huvudsakliga till- synen och vården av barnet, får emellertid inte delegeras enligt föreva- rande paragraf. Vidare förtydligas att den nuvarande hänvisningen till 18 kap. 6 § lagen (1962:381) om allmän försäkring endast avser andra stycket i den paragrafen. förslag till lag om ändring i lagen (1947:529) om allmänna barnbidrag Härigenom föreskrivs att 4 och 4 a §§ lagen (1947:529) om allmänna barnbidrag skall ha följande lydelse. En förälder som ensam har vårdnaden om ett barn har rätt att uppbära allmänt barnbidrag för barnet. Vid gemensam vårdnad gäller följande. Rätt att uppbära allmänt barnbidrag har barnets moder eller, om föräldrarna gör anmälan om det till Försäkrings- kassan, barnets fader. Är den nu avsedde föräldern till följd av frånvaro, sjukdom eller annan or- sak förhindrad att delta i vårdnaden, övergår rätten att uppbära bidraget till den andre föräldern. Bor barnet varaktigt tillsammans med endast en av för- äldrarna, har efter anmälan den föräldern rätt att uppbära bidraget. Har barnet två särskilt förordnade vårdnadshavare, skall vad som sagts om barnets moder och fader i stället gälla den kvinnliga respek- tive den manlige vårdnadshava- ren. Är barnets föräldrar eller för barnet särskilt förordnade vård- nadshavare av samma kön, skall vad som sagts om barnets moder i stället gälla den äldre av kvinnorna eller männen eller, om de gör an- mälan om det, den yngre av dem. I fråga om rätten att uppbära allmänt barnbidrag likställs med föräldrar de, som med social- nämndens tillstånd har tagit emot ett utländskt barn för vård och fostran i syfte att adoptera det. får på fram- ställning av socialnämnd förordna att allmänt barnbidrag för barn, som genom socialnämndens för- sorg placerats i enskilt hem, skall uppbäras av den som fostrar bar- En förälder som ensam har vårdnaden om ett barn har rätt att uppbära allmänt barnbidrag för barnet. Vid gemensam vårdnad gäller följande. Rätt att uppbära allmänt barnbidrag har den föräl- der som av föräldrarna anmälts som bidragsmottagare. Om inte någon anmälan görs har modern rätt att uppbära bidraget. Är den nu avsedde föräldern till följd av frånvaro, sjukdom eller annan or- sak förhindrad att delta i vårdnaden, övergår rätten att uppbära bidraget till den andre föräldern. Bor barnet varaktigt tillsammans med endast en av för- äldrarna, har efter anmälan den föräldern rätt att uppbära bidraget. Bor barnet varaktigt hos båda för- äldrarna (växelvis boende) får efter anmälan av dem barnbidra- get delas så att de uppbär ett halvt barnbidrag vardera. Om endast en av föräldrarna gör anmälan om delat barnbidrag får bidraget de- las om det finns en dom som vun- nit laga kraft eller ett av social- nämnden godkänt avtal, som visar att växelvis boende föreligger. Detsamma gäller om underhålls- stöd betalas ut för barnet enligt 3 § andra stycket lagen (1996:1030) om underhållsstöd. Har barnet två särskilt förordnade vårdnadsha- vare, skall vad som sagts om bar- nets föräldrar och moder i stället gälla barnets vårdnadshavare respektive den kvinnliga vård- nadshavaren. Är barnets föräldrar eller för barnet särskilt förordnade vårdnadshavare av samma kön, Har barnet placerats i enskilt hem av annan än socialnämnd, får sådant förordnade meddelas på framställning av den som enligt första stycket uppbär bidraget. Allmänt barnbidrag lämnas en- dast om bidragsmottagaren är bo- satt i . skall vad som sagts om barnets moder i stället gälla den äldre av kvinnorna eller männen. I fråga om rätten att uppbära föräldrar de, som med social- nämndens tillstånd har tagit emot ett utländskt barn för vård och fostran i syfte att adoptera det. ställning av socialnämnd förordna att allmänt barnbidrag för barn, som genom socialnämndens för- sorg placerats i enskilt hem, skall uppbäras av den som fostrar bar- Har barnet placerats i enskilt hem av annan än socialnämnd, får framställning av den som enligt första stycket uppbär bidraget. Allmänt barnbidrag lämnas en- dast om bidragsmottagaren är bo- satt i . Rätten att uppbära flerbarns- tillägget tillkommer den som upp- bär allmänt barnbidrag för de barn som flerbarnstillägget avser. Om barnbidrag har slutat utges för alla de barn som flerbarnstillägget av- ser, tillkommer rätten att uppbära flerbarnstillägget barnens vård- nadshavare. Om alla barn som berättigar till flerbarnstillägget är myndiga, eller om barnen saknar vårdnadshavare, tillkommer rätten den eller de föräldrar som barnen stadigvarande sammanbor med. Skulle enligt första stycket två personer kunna uppbära flerbarns- tillägget, betalas detta till kvinnan eller, om de gör anmälan om detta, till mannen. Är personerna av samma kön, betalas flerbarns- tillägget till den äldre av dem el- ler, om de gör anmälan om det, till den yngre. Rätten att uppbära flerbarns- tillägget tillkommer den som upp- bär allmänt barnbidrag för de barn som flerbarnstillägget avser. Om barnbidrag har slutat utges för alla de barn som flerbarnstillägget av- ser, tillkommer rätten att uppbära flerbarnstillägget barnens vård- nadshavare. Om alla barn som berättigar till flerbarnstillägget är myndiga, eller om barnen saknar vårdnadshavare, tillkommer rätten den eller de föräldrar som barnen stadigvarande sammanbor med. Skulle enligt första stycket två personer kunna uppbära flerbarns- tillägget, betalas detta till den per- son som de anmält som bidrags- mottagare. Om inte någon anmä- lan görs betalas det till kvinnan eller, om personerna är av samma kön, till den äldre av dem. Om barnbidraget delas för ett eller flera barn skall flerbarns-