prop · GS03134 · 2005-03-22 00:00:00 — Lagen innehåller regler om ordinarie arbetstid, jourtid, övertid och mertid vid deltidsanställning, samt bestämmelser om arbetstidens för- läggning, bl.a. om nattvila, veckovila, raster och pauser (510 och 13 17 §§). Genom kollektivavtal som har slutits eller godkänts av en central arbetstagarorganisation får antingen undantag göras från lagens tillämp- ning i dess helhet eller avvikelser göras från bestämmelserna om ordina- rie arbetstid och jourtid, från vissa föreskrifter om beräkning av övertid, bestämmelserna om övertid, nödfallsövertid och mertid, samt från huvuddelen av bestämmelserna om arbetstidens förläggning (nattvila, veckovila och raster). Om kollektivavtal inte kan träffas kan Arbets- miljöverket, om det finns särskilda skäl, meddela beslut om dispens från lagens regler (19 §). I den mån lagens regler har avtalas bort genom kollektivavtal har de kollektivavtalsslutande parterna till uppgift att sköta övervakningen. När det gäller lagens bestämmelser har ansvar för tillsynen (2022 §§). Överträdelser av lagens regler är sanktionerade bl.a. genom straffbestämmelser (2327 §§). På de större avtalsområdena inom luft- och vägtransportsektorn finns arbetstidsavtal som ersätter arbetstidslagen. I 18 § arbetstidslagen finns ett bemyndigande för regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer att meddela särskilda föreskrifter om arbetstidens förläggning vid vägtransporter och luftfart. Bemyn- digandet omfattar bestämmelser om nattvila, veckovila, raster och pauser. 5.1.2Arbets- och vilotidsregler inom särskilda transport- sektorer Transportsektorerna i övrigt omfattas av arbetstidslagen. När det gäller arbetstidens förläggning finns emellertid särskilda kör- och vilotidsregler 9 Se lagen (1998:958) om vilotid för sjömän och förordningen (1982:962) om vilotid för för arbete inom vägtransportsektorn10 och särskilda tjänstgörings- och Prop. 2004/05:134 vilotidsregler inom lufttransportsektorn. har med stöd i luftfartslagen (1957:297) och luftfarts- förordningen (1986:171) utfärdat Tjänstgöringsbegränsningar för be- sättningsmedlem. Bestämmelserna gäller vid linjefart enligt Luftfarts- verkets definitioner och vid icke regelbunden trafik med flygplan vars högsta tillåtna startvikt överstiger och reglerar tjänstgörings- och viloperioder, LFS 1980:6. är det Luftfartsstyrelsen som bemyndigats att utfärda sådana föreskrifter. 5.1.3Genomförandet av EG:s arbetstidsreglering i svensk rätt EG:s arbetstidsreglering gäller numera, med vissa undantag och sär- regler, för i princip hela arbetsmarknaden. Bestämmelserna i arbetstidsdirektivet har i princip genomförts i svensk rätt genom ändringar 1996 (prop. 1995/96:162, bet. 1995/96:AU9, rskr. 1995/96:219). Utgångspunkt vid genomförandet av arbetstidsdirektivet i var att det skulle ske med så små ingrepp i det befintliga regelsystemet som möjligt. En grundläggande tanke var att genomföra direktivet huvudsakligen genom en anpassning av kollektiv- avtalen om arbetstid. Arbetsmarknadens parter skulle därmed ges en vik- tig roll. Några nya materiella regler om arbetstidens längd och förlägg- ning infördes således inte i arbetstidslagen även om den lagen inte inne- håller regler som fullt ut motsvarar direktivets bestämmelser när det gäller dygnsvila, veckoarbetstid och nattarbete. I stället genomfördes direktivet genom endast några mindre men principiellt viktiga ändringar i arbetstidslagen. Dels infördes en s.k. EG spärr, dvs. en regel om att undantag och avvikelser från arbetstidslagen genom kollektivavtal, eller genom dispenser, inte får innebära att mindre förmånliga regler skall tillämpas för arbetstagarna än som följer av arbetstidsdirektivet (3 § fjärde stycket och 19 §). För det andra infördes en regel om att ett avtal är ogiltigt i den utsträckning det innebär att mindre förmånliga regler skall tillämpas för arbetstagarna än vad som följer av direktivet (3 § fjärde stycket). För det tredje infördes en regel om att en arbetsgivare som tillämpar ett kollektivavtal i strid med 3 § fjärde stycket skall betala skadestånd för den förlust som uppkommer och den kränkning som skett (24 a §). Lagändringarna trädde i kraft . 5.1.4Kompletterande ändringar av arbetstidslagen för att genomföra arbetstidsdirektivet i svensk rätt Genomförandet av arbetstidsdirektivet innebär att direktivets bestämmelser om dygnsvila, veckovila, raster, veckoarbetstid och natt- 10 Se rådets förordning (EEG) nr 3820/85 av om harmonisering av viss social lagstiftning om vägtransporter (EGT L 370, 31.12.1985, s. 1, Celex 31985R3820), förordningen (1995:521) om behöriga myndigheter m.m. i fråga om kör- och vilotider samt färdskrivare vid vägtransporter, förordningen (1993:185) om arbetsförhållanden vid vissa internationella vägtransporter, och förordningen (1994:1297) om vilotider vid vissa vägtransporter inom landet. arbete i princip fullt ut täcker den kollektivavtalsreglerade delen av den svenska arbetsmarknaden som omfattas av arbetstidslagen, dvs. mer- parten av arbetstagarna på den svenska arbetsmarknaden. Av förarbetena framgår dock att genomförandet var avsett som en temporär lös- ning, som inte bedömdes innebära ett i alla avseenden tydligt genom- förande av arbetstidsdirektivet i svensk rätt. Detta gäller särskilt direk- tivets regler om dygnsvila, veckoarbetstid och nattarbete, som inte mot- svaras av några uttryckliga regler i arbetstidslagen. Kommissionen in- ledde därför ett förfarande mot enligt artikel 226 i fördraget med motiveringen att brustit i sina skyldigheter att genomföra reg- lerna om dygnsvila, veckoarbetstid och nattarbete i direktivet. Det är mot den bakgrunden som regeringens proposition 2003/04:180 Tydligare genomförande av EG:s arbetstidsdirektiv överlämnades till . I propositionen föreslås ändringar i arbets- tidslagen i form av nya bestämmelser som motsvarar arbetstidsdirektivets regler om högst 48 timmars genomsnittlig veckoarbetstid, elva timmars sammanhängande dygnsvila, arbetstid för nattarbetande samt kompensa- tionsledighet vid tillfälliga avvikelser från den nuvarande regeln om veckovila. Lagens EG-spärr för kollektivavtal förtydligas också. Lagänd- ringarna föreslås träda i kraft . De nya bestämmelserna skall tillämpas om arbetsgivaren och därefter fram till och med är bunden av kollektivavtal som reglerar arbetstidsfrågor. I den proposi- tionen (s. 21) uttalas också att regeringen i det lagstiftningsärendet inte lämnar något förslag till hur flygarbetstidsdirektivet bör genomföras. arbetsmarknadsutskott har i betänkandet 2004/05:AU3 Tydligare genomförande av EG:s arbetstidsdirektiv föreslagit att riks- dagen antar propositionens lagförslag. har beslutat i enlighet med arbetsmarknadsutskottets förslag, jfr rskr. 2004/05:158. Lagen beräknas bli utfärdad . 5.1.5Genomförandet i svensk rätt av EG:s särskilda arbetstids- reglering för sjömän och för arbetstagare anställda av företag som utför vissa vägtransporter För sjömän har bestämmelserna i direktiv /63/EG genomförts i svensk rätt genom ändringar dels i lagen (1998:958) om vilotid för sjö- män, varigenom möjligheterna att genom kollektivavtal göra undantag från tillämpningen av lagen begränsades så att undantag endast får göras från bestämmelserna om vilotid i 4 §, dels i mönstringslagen (1983:929) där det infördes en skyldighet för arbetsgivaren att bekosta sådan åter- kommande läkarundersökning som sjömannen skall genomgå enligt den lagen. När det gäller direktiv /15/EG, som bl.a. innehåller vissa arbets- tidsregler vid vissa vägtransporter (i princip tunga långväga transporter), har Utredningen om vägtransporter och arbetstid i betänkandet Arbetstid vid vägtransporter förslag till ny lag (SOU 2004:26) föreslagit en ny särskild lag om arbetstid vid sådant vägtransportarbete som omfattas av direktivet samt förslag till följdändringar i bl.a. arbetstidslagen. Direk- tivet skall enligt artikel 14.1 tillämpas . betänkandet föreslås att den nya lagen skall gälla i stället för arbetstids- lagens regler och att undantag skall göras i arbetstidslagen för de väg- transporter som omfattas av direktivet och den nya lagen. Betänkandet har beretts i , och regeringen har denna dag beslutat proposition 2004/05:132 Arbetstid vid vägtransporter. 5.1.6Genomförandet i svensk rätt av flygarbetstidsdirektivet Själva direktivet innehåller fem artiklar och föreskriver att avtalet skall genomföras inom gemenskapen. Direktivet innebär således att avtalet blir en del av gemenskapsrätten. Parternas avtal bifogas direktivet som bilaga. Av direktivet framgår att avtalet innehåller minimiregler. Där föreskrivs att medlemsstaterna får behålla eller införa bestämmelser som är förmånligare än de som finns i direktivet. Övriga artiklar i själva direktivet innehåller bestämmelser om tid för ikraftträdande av direktivet och för tillämpning av dess bestämmelser. Det avtal som genomförs genom direktivet gäller arbetstiden för flyg- personal inom civilflyget, dvs. besättningsmedlemmar ombord på ett civilt luftfartyg anställda av ett företag som är etablerat i en medlemsstat. Avtalet innehåller tio artiklar. Av artiklarna 1 och 2 framgår avtalets tillämpningsområde. I övrigt innehåller avtalet bestämmelser om årlig betald semester (artikel 3), kostnadsfri hälsoundersökning och om- placering av nattarbetande till dagarbete (artikel 4), skydd för hälsa och säkerhet (artikel 5), ett krav att förläggningen av arbetstiden skall an- passas till arbetstagaren (artikel 6), bestämmelser om behöriga myndig- heters rätt till information om särskilda arbetstidsmönster för flyg- personal (artikel 7), maximal årsarbetstid (artikel 8), lediga dagar på stationeringsorten (artikel 9), samt en bestämmelse om att parterna skall göra en översyn av avtalet efter det att direktivet skall ha genom- förts. har underrättat kommissionen om att artiklarna 3, 4.1 b, 4.2, 5, 6 och 7 i bilagan till direktivet är genomförda genom befintliga nationella bestämmelser, se närmare under avsnittet 5.2 i denna promemoria. Därmed återstår artiklarna 4.1 a, 8.2, 8.3 och 9 i bilagan att genomföra. Ett förslag till hur artikel 4.1 a om hälsoundersökningar kan genomföras finns i avsnitt 6.1.4. Avtalet innehåller en bestämmelse om begränsning av arbetstiden, nämligen i artikel 8.2 där det finns en regel om maximal årsarbetstid in- klusive viss beredskapstjänst, varvid beredskapstjänsten fastställs enligt gällande lag. I artikeln stadgas också om en begränsning av blocktiden. Vad som avses med blocktid är särskilt definierat i bilagan till direktivet och har också tagits med i 2 § i förslaget till lag om arbetstid m.m. för flygpersonal inom civilflyget. I artikel 8.3 anges som ett mål att årsarbetstiden skall spridas jämnt över så långt det är möjligt. I svensk arbetsrätt finns inte några särskilda regler om arbetstid för flygpersonal, utan sådana arbetstagare omfattas av arbetstidslagen. Inom lufttransportsektorn finns arbetstidsavtal som ersätter Alla i verksamma lufttrafikföretag har dock enligt uppgift inte tecknat kollektivavtal. Som ovan påpekats har dock med stöd i luftfartslagen (1957:297) och luftfartsförordningen (1986:171) utfärdat Tjänstgörings- begränsningar för besättningsmedlem, LFS 1980:6. Bestämmelserna gäller vid linjefart enligt definitioner och vid luftfart i icke regelbunden trafik med flygplan vars högsta tillåtna startvikt över- stiger . De innehåller regler om tjänstgörings- och viloperioder. Dessa bestämmelser har dock meddelats främst med hänsyn till flygsäkerheten. I artikel 9 i avtalet finns ett par bestämmelser som anger det minsta antalet dagar utan tjänstgöring och beredskapstjänst som flygpersonal skall beviljas på stationeringsorten per kalendermånad (artikel 9 a) respektive kalenderår (artikel 9 b). Syftet torde vara att flygpersonal genom bestämmelsen skall garanteras en rätt att tillbringa viss ledighet på stationeringsorten, så att inte upp- repad veckovila måste tillbringas på främmande ort. finns inga regler om var vilan skall tillbringas. 5.1.7Sammanfattning av pågående lagstiftningsärenden som rör 2 § arbetstidslagen (1982:673) 2003/04:180 föreslogs en ändring av 2 § arbetstidslagen med ikraftträdande . antog förslaget (rskr. 2004/05:158). Lagen är ännu inte utfärdad. 2003/05:132 Arbetstid vid vägtransporter denna dag före- slås också att 2 § arbetstidslagen ändras. Ändringen föreslås träda i kraft . Detta lagstiftningsarbete föreslår också att 2 § arbetstidslagen ändras med ikraftträdande som ovan omnämnda ärenden. 5.1.8Annat pågående arbete inom EG om arbetstider i luften I detta sammanhang skall nämnas att ett ändrat förslag till Europa- parlamentets och rådets förordning om ändring av rådets förordning (EEG) nr 3922/91 om harmonisering av tekniska krav och administrativa förfaranden inom området civil luftfart behandlas i rådet och . Det gäller här arbetstidsregler som skall läggas fast utifrån ett flygsäkerhetsperspektiv, till skillnad från flygarbetstids- direktivet som mera får ses som en social lagstiftning. Syftet är att i bilaga III till förordningen införa ett nytt kapitel Q med bestämmelser om flyg- och tjänstgöringstidsbegränsningar och krav på vila. Det är angeläget att de mera detaljerade och tekniska krav som ingår i kapitel Q blir förenliga med de miniminormer som fastställs i flygarbets- tidsdirektivet, och att detta särskilt anges i den nya ändrade förordningen. I förslaget ingår en ny punkt i ingressen som tydliggör att de begräns- ningar som fastställs i flygarbetstidsdirektivet alltid skall respekteras för flygpersonal inom civilflyget. Inte i något avseende skall bestämmelserna i kapitel Q vara vidare och därigenom föreskriva mindre skydd för denna personal. 6.1Den svenska versionen av flygarbetstidsdirektivet Regeringens utgångspunkt: Vid lagstiftningsarbetet läggs de svenska och engelska versionerna av flygarbetstidsdirektivet till grund med företräde för den engelska när versionerna inte stämmer överens. I samband med arbetet med att genomföra flygarbetstidsdirektivet konstaterades att den svenska versionen inte hade fått en tillfreds- ställande översättning till alla delar. Därför sändes en begäran till jurist- lingvisterna vid rådet om ett antal rättelser. Endast en rättelse har gjorts. En tolkning av detta faktum skulle kunna vara att direktivet i övrigt har fått en korrekt utformning på svenska språket. Mot en sådan tolkning talar att såväl de svenska företrädarna för parterna bakom det avtal som ligger som bilaga till direktivet som tjänstemän på gör en helt annan tolkning. Regeringen kommer därför att lägga även andra språkversioner än den svenska till grund för lagstiftningsarbetet. Avtalet är enligt uppgift ursprungligen skrivet på engelska och då är det naturligt att det är den engelska versionen som får tjäna som förebild när den svenska versionen inte synes korrekt. Även andra språkversioner kan tas till hjälp vid tolkningen av bestämmelser som inte är entydiga. 6.2Allmänna överväganden om genomförandet Regeringens förslag: En ny lag om arbetstid m.m. för flygpersonal inom civilflyget införs för att reglera de frågor som inte täcks av redan gällande allmänna bestämmelser. De bestämmelser i arbetstidslagen som gäller för flygpersonal skall fortsätta att gälla, medan de nya regler i arbetstidslagen som antagits med anledning av prop. 2003/04:180 undantas. Promemorians förslag: I promemorian lämnas förslag som i det stora hela överensstämmer med regeringens förslag. I några hänseenden före- slås i promemorian mera vittgående bestämmelser. Remissinstanserna: De flesta remissinstanserna ställer sig positiva till att en särskild lag införs för att genomföra vissa bestämmelser i flyg- arbetstidsdirektivet. Flygarbetsgivarna och SAS har dock betonat vikten av att inte går längre än vad som är nödvändigt för att genomföra direktivet. Detta med hänvisning till behovet av att regelverket skall bli snarlikt vad som gäller i andra näraliggande länder. har framfört synpunkter på utformningen av den s.k. EG-spärren i 3 § tredje stycket. Man anför att en begränsningsregel med liknande formulering som den nu föreslagna finns i 3 § sista stycket arbetstidslagen. Den hänvisar, liksom den nu föreslagna begränsnings- regeln, till ett med nummer angivet direktiv från rådet. Sedan begräns- ningsregeln i 3 § arbetstidslagen tillkom, har det direktiv, som lagtexten hänvisar till, helt ersatts av ett senare direktiv med annat nummer. skulle möjligen kunna medföra lagtolkningsproblem i rättstillämpningen, Prop. 2004/05:134 till dess arbetstidslagen hinner ändras på nytt. I vart fall blir lagstift- ningens innebörd mer svårtillgänglig för allmänheten, när lagen hänvisar till ett direktiv som inte längre gäller. Om man vid lagens tillkomst garderade sig för möjligheten av en sådan händelseutveckling genom att mer allmänt hänvisa till direktiv på området, skulle det medföra en saklig skillnad. Då skulle nya direktiv på området, med sakligt nya regler, genast bli gällande innehåll i begränsningsregeln enligt redan befintlig svensk lag. Det framstår som sannolikt att direktivhänvisningen i begränsningsregeln i 3 § arbetstidslagen nu bör tolkas så, att hänvis- ningen gäller till sådana regler som både gällde enligt det i lagen om- nämnda direktivet och fortfarande gäller enligt det nya direktiv som ersatt detta. ifrågasätter om inte nu aktuell lag bör formuleras så att sådan tolkning direkt framgår av lagtexten. Sista stycket i 3 § skulle t.ex. kunna formuleras enligt följande: Avvikelser enligt andra stycket får göras endast under förutsättning att de inte innebär för arbetstagarna mindre förmånliga regler än som skall gälla enligt flygarbetstidsdirektivet eller om flygarbetsdirektivet helt eller delvis upp- hört att gälla som skulle ha gällt enligt flygarbetstidsdirektivet och fort- farande skall gälla enligt annat direktiv av rådet. Skälen för regeringens förslag: Flygarbetstidsdirektivet har som fram- går av tidigare redovisning tagits fram av arbetsmarknadens parter på europeisk nivå med biträde av kommissionen i samband med en översyn av det allmänna arbetstidsdirektivet, som syftade till att i direktivet in- förliva de tidigare undantagna transportsektorerna, för att därigenom öka skyddet för så många arbetstagare som möjligt. 2000/34/EG om ändringar i det allmänna arbetstidsdirektivet kom arbetstagare inom samtliga transportsektorer utom sjömän att innefattas i De mobila arbetstagarna inom väg- och luftfartssektorn undantas dock från tillämpning av de centrala arbetstidsbestämmelserna i direktivet. nya regler som föreslås i prop. 2003/04:180 rör genomförande av artiklarna 3, 6 och 8 i direktiv /88/EG. Artiklarna rör dygnsvila, maximal veckoarbetstid samt nattarbete. Enligt artikel 20 i samma direk- tiv skall bl.a. artiklarna 3 och 8 inte tillämpas avseende mobila arbets- I stället har ambitionen varit att skapa för dem särskilt anpassade arbetstidsregler, vilket på luftfartsområdet skett genom flygarbetstids- Generellt gäller också att när andra gemenskapsinstrument innehåller särskilda, mer detaljerade föreskrifter skall inte direktiv 2000/34/EG tillämpas (jfr artikel 14 i direktiv /34/EG respektive artikel 14 i direktiv /88/EG). regeln om maximal veckoarbetstid i artikel 6 i direktiv /88/EG med en regel om årsarbetstid. Slutsatsen av detta blir att ingen av de regler som i prop. 2003/04:180 föreslås införas i arbetstidslagen för att uppnå ett förtydligat genomförande av direktiv /88/EG enligt EG-rätten skall tillämpas på mobila arbetstagare inom luftfartssektorn. Av punkt 11 i ingressen till flygarbetstidsdirektivet framgår att målet är att skydda arbetstagarnas hälsa och säkerhet Bestämmelser om arbetstid finns i arbetstidslagen (1982:673). en dispositiv lag, som i hög grad är ersatt av kollektivavtal. sektorn finns dessutom i 51 § andra stycket luftfartsförordningen (1986:171) en bestämmelse genom vilken Luftfartsstyrelsen (före ) efter samråd med meddelar föreskrifter om arbets- och vilotider vid luftfart. Med stöd av 51 och 92 §§ luftfartsförordningen har sådana föreskrifter meddelats i BCLD 1.15, Tjänstgöringsbegränsningar för besättningsmedlem, LFS 1980:6. Föreskriften gäller såväl vid linjefart som vid icke regelbunden trafik med flygplan vilkas startvikt överskrider . Mot bakgrund av omständigheterna och motiven bakom tillkomsten av flygarbetstidsdirektivet bör artiklarna 8.2, 8.3 och 9 i bilagan genomföras i en författning som primärt syftar till att skydda de enskilda arbetstagar- nas hälsa och säkerhet. Bestämmelserna bör därför genomföras i en arbetsrättslig författning och inte tillsammans med regler som meddelats ur flygsäkerhetssynpunkt. Arbetstidslagen gäller i princip alla arbetstagare. Visst arbete undantas i 2 §, t.ex. arbete som utförs under sådana förhållanden att det inte kan anses vara arbetsgivarens uppgift att vaka över hur arbetet är ordnat, s.k. okontrollerat arbete. Lagens regler är få och relativt allmänt hållna. De skall kunna tillämpas för det stora flertalet arbetstagare inom alla arbets- marknadens sektorer. Det är därför inte lämpligt att där införa ett mycket begränsat antal särbestämmelser för en viss sektor. Arbetstidslagen gäller för flygpersonal. Så skall också fortsatt vara fallet. I den promemoria som remissbehandlades i detta lagstift- ningsärende gjordes en generell hänvisning till arbetstidslagens bestäm- melser för frågor som inte specialregleras i det nya lagförslaget. Några remissinstanser har motsatts sig denna hänvisning. Flygarbetsgivarna har uppgett att man godtar en fortsatt tillämpning av dagens övriga regler i arbetstidslagen men motsätter sig att de nya tilläggen enligt prop. 2003/04:180 blir tillämpliga. SAS har framhållit vikten av att reglerna inom är så snarlika som möjligt framför allt för att motverka snedvridning av konkurrensförutsättningarna. Regeringen gör den bedömningen att även luftfartssektorn är i behov av en enhetlig lagreglering av arbetstidsfrågor och att arbetstidslagen så som den ser ut skall gälla också avseende luftfartssektorn. Härvid kan noteras att parterna inrättat sig efter arbetstidslagen och därvid träffat avtal om kollektivavtalslösningar där så befunnits lämpligt. Regeringen anser att det rättsläge som i denna del gäller också fortsatt skall gälla för luftfartssektorn. Vad avser de nya regler som föreslås i prop. 2003/04:180 anser dock regeringen att det härvid finns argument som med styrka talar för att luftfartssektorn bör undantas från tillämpningen av dessa. Det kan inledningsvis konstateras att den EG-rätt som prop. 2003/04:180 syftar till att tydligare genomföra inte gäller för luftfarts- sektorn. Det bör också beaktas att flygarbetstidsdirektivet kommit till genom att ett avtal mellan arbetsmarknadens parter på europeisk nivå omvandlats till ett EG-direktiv. Arbetsmarknadens parter på europeisk nivå har därvid valt att inte heller genom det avtalet föra in de artiklar i direktiv /88/EG som inte gäller för mobila arbetstagare och som prop. 2003/04:180 syftar till att förtydligat genomföra. Regeringen gör således mot bakgrund av dessa omständigheter bedömningen att luft- fartssektorn bör undantas från de regler som i prop. 2003/04:180 föreslås införas i arbetstidslagen. Ett sådant undantag bör lämpligen lagtekniskt konstrueras på samma sätt som regeringen föreslår att undantag görs för Prop. 2004/05:134 offentlig verksamhet i 2 § arbetstidslagen. Bemyndigandet i 18 § arbetstidslagen för regeringen eller den myndig- het som regeringen bestämmer att meddela särskilda föreskrifter om arbetstidens förläggning vid vägtransporter och luftfart omfattar inte be- stämmelser om årsarbetstid. Några regler om begränsning av årsarbets- tiden finns inte heller i arbetstidslagen. Därför bör de aktuella bestäm- melserna i flygarbetstidsdirektivet inte genomföras med stöd av bemyn- digandet i den lagen. I stället bör en ny lag skapas för ändamålet.