prop · GS0360 · 2005-03-17 00:00:00 — antog kommissionen ett paketförslag om energiinfrastruktur och försörjningstrygghet som presenterades på rådsmötet . Paketet innehåller ett meddelande om energiinfrastruktur och energiförsörjningstrygghet (KOM (2003) 743) samt förslag till direktiv om effektiv slutanvändning av energi och om energitjänster (KOM (2003) 739), förslag till direktiv om elförsörjning och infrastrukturinvesteringar (KOM (2003) 740), förordning om villkor för tillträde till transmissionsnät för gas (KOM (2003) 741) samt förslag till revidering av riktlinjerna för transeuropeiska nätverk för energi (KOM (2003) 742). Förslagen har förhandlats . Transeuropeiska nät för energi antogs ändrade riktlinjer för transeuropeiska nätverk inom energiområdet (nr 1229/2003/EG). lade kommis- sionen fram förslag till ytterligare revidering av riktlinjerna. Främsta syftet är att fullt ut integrera de nya medlemsstaterna i projekten. är positiv till att detta nu görs. En allmän riktlinje antogs vid rådsmötet (energi) , och man avvaktar nu första behandling. (Se vidare faktapromemoria 2003/04: FPM 77.) Förslaget har förhandlats intensivt , och vid rådsmötet antogs en allmän riktlinje. Direktivet handlar om att säker- ställa en hög nivå på försörjningstryggeten av el till kunderna. Initialt var flera medlemsstater kritiska till förslaget, som man ansåg vara alltför interventionistiskt, byråkratiskt och invecklat och att det inte var anpassat till en konkurrensutsatt elmarknad. I kompromissförslaget som ordförandeskapet tagit fram framhålls att det är de berörda aktörerna på en liberaliserad marknad som ska ta ansvaret för att säkerställa att kundernas efterfrågan på el kan mötas. Det är också prisbildningen på el som på en konkurrensutsatt marknad ska ge aktörerna signaler om vilka åtgärder som krävs. Statliga ingrepp i marknaden kan störa dessa signaler. är positivt till kompromiss- förslaget som ligger i linje med våra synpunkter. (Se vidare fakta- promemoria 2003/04: FPM78.) Frågan behandlades vid rådsmötet då rådet antog en politisk överenskommelse. En gemensam ståndpunkt antogs vid rådsmötet . För fortsatt behandling avvaktar man nu Europa- parlamentets andra behandling. Gasförordningen ska ses som ett led i fullföljandet av det inremarknadspaketet (el och gas), som antogs . Förordningen innebär i korthet en närmare precisering av hur systemansvaret för naturgas ska utövas och syftar till att införa icke diskriminerande regler när det gäller villkoren för tillträde till över- föringssystem för naturgas. Utvecklingen av den inre marknaden för el och gas är en högt prioriterad svensk fråga. (Se vidare faktapromemoria 2003/04: FPM71.) Behandling av direktivet har inte prioriterats och vid råds- mötet hölls enbart en riktlinjedebatt kring direktivet. Syftet med direktivet är att uppnå mer kostnadseffektiv och rationellare slutanvändning av energi och undanröja hinder för marknaden för energi- tjänster. Förslaget innehåller ett bindande mål för varje medlemsstat om en procent årlig energieffektivisering för slutanvändning av energi med undantag för den energiintensiva industrin som ingår i handelssystemet Skr. 2004/05:60 med utsläppsrätter. Frågor om energieffektivisering är högt prioriterade av den . En ständigt mer effektiv användning av energi är ett centralt redskap för hållbar utveckling inom energiområdet, liksom teknikutveck- ling. prioriterar därför det nya förslaget om energitjänster högt. (Se vidare faktapromemoria 2003/04: FPM88.) presenterade kommissionen ett meddelande rörande andelen förnybar energi inom EU. Meddelandet innehåller en beskrivning av uppställda mål för förnybar energi och vilka åtgärder som vidtagits. Kommissionen konstaterar att med de åtgärder som genomförts blir det svårt att uppnå målen. Därför betonas vikten av förnyade och uthålliga åtgärder på nationell nivå och ytterligare åtgärder aviseras. antog rådet slutsatser som innehåller en beskrivning av vikten av förnybar energi och vilka områden som behöver förnyade insatser för att uppställda mål ska kunna uppnås. Områdena biomassa och havsbaserad vindkraft är två konkreta områden som tas upp. I slutsatserna betonas behovet av ökad långsiktighet och processen fram till nya mål efter 2010. DEL 8 JORDBRUK OCH FISKE 38 Den gemensamma jordbrukspolitiken Arbetet präglades av förberedelser för genomförandet av reformen av den gemensamma jordbrukspolitiken. togs ytterligare ett steg i reformprocessen genom beslut om reform av marknads- ordningarna för tobak, olivolja, bomull och humle. har diskussionerna om fortsatt reform gått vidare och rört marknads- ordningarna för socker, frukt och grönsaker och bananer. Ett förslag om ändring av det svenska miljö- och landsbygdsprogrammet, bl.a till följd av genomförandet av jordbruksreformen, överlämnades till kommissionen. presenterade kommissionen även ett förslag till rådsförordning för landsbygdsutveckling för perioden 2013 (KOM (2004) 490). Omfördelningseffekter för nötköttsproducenter och handelsavtal med tredje land om vin är andra frågor som var aktuella . Inom området djurskydd och djurhälsa behandlades främst frågan om en ny förordning för skydd av djur vid transport. Beslut om en begränsad förordning fattades vid rådet . 38.1Genomförandet av reformen av den gemensamma jordbrukspolitiken kom EU:s jordbruksministrar överens om en reform av den gemensamma jordbrukspolitiken (rådets förordning (EG) nr 1782/2003). Överenskommelsen innebär viktiga principiella föränd- ringar. En förändring består i att de tidigare produktionsstöden till jord- brukaren omvandlas till ett frikopplat inkomststöd, det nya gårds-stödet. Stödet betalas ut till jordbrukaren oberoende av produktionens inriktning eller omfattning så länge marken hålls i produktionsdugligt skick och s.k. tvärvillkor uppfylls. Tvärvillkoren är minimikrav inom områdena miljö, folkhälsa, växtskydd, djurskydd och djurhälsa. beslutade att införa det frikopplade gårdsstödet i form av en s.k. blandmodell. Storleken på stödet kommer nästan uteslutande att bestämmas utifrån storleken på de stöd jordbrukarna erhöll som sträcker sig . En majoritet av dessa stöd kommer att regionaliseras vilket innebär att alla stöd i en region slås samman och fördelas ut på all mark i den regionen. På detta sätt skapas ett grundbelopp som är lika stort för all i regionen. Delar av stöden till djur kommer den lantbrukare som hade djur att även fortsättnings- vis behålla. Stödet för betesmark kommer att vara lika stort per hektar i hela landet. För att underlätta administrationen av det nya inkomststödet kommer Skr. 2004/05:60 det att fördelas med hjälp av så kallade stödrätter. att få en stödrätt per hektar. Stödrätten kommer att ha olika värde beroende på om lantbrukaren hade djur eller om stödrätten endast gäller för åker- eller betesmark Fördelningen av stöd- rätter kommer att bestämmas utifrån vem som brukar marken vid ansökningstidpunkten det år systemet träder i kraft, dvs. Reformen innebär också att stöden successivt sänks genom så kallad modulering. De frigjorda medlen kommer att användas för stöd till landsbygdsutveckling. Miljö- och landsbygdsprogrammet ska även stärkas genom ökad nationell medfinansiering. Den totala ökningen av programmet motsvarar ca . har valt att avsätta ca av de totala stöden i ett nationellt kuvert som kan användas till främjande av kvalitet och saluföring av jordbruks- produkter. har ett omfattande arbete med att utforma tillämpningsförordningar bedrivits såväl på nationell som på EU-nivå. Kommissionen beslutade att införa övergångsregler för handjursbidrag (kommissionens förordning (EG) nr 1899/2004). Beslutet tillkom efter påtryckningar från bl.a. . Syftet är att undvika övergångsproblem vid införandet av gårdsstödet 2005, som t.ex. långa slaktköer och obalans på nötköttsmarknaden. Beslutet innebär att nötköttsproducenter kan be- viljas handjursbidrag inklusive extensifieringsbidrag för djur som slaktas 2005. Dessa djur kan då föras över till ansökan om handjursbidrag . När beslutade om hur jordbruksreformen ska genomföras var ett viktigt mål att de negativa omfördelningseffekterna skulle bli så små som möjligt. För detta vidtogs en rad åtgärder. Det beslutades att av amko-, diko- och extensifieringsbidragen samt av slaktbidragen ska betalas ut enligt gårdsmodellen. Dessutom kommer handjursbidraget att bibehållas som ett kopplat stöd till , åtminstone . Trots detta har ett hundratal nötkötts- producenter drabbats av oönskade omfördelningar. Näringen har i detta sammanhang presenterat förslag på hur effekterna skulle kunna mildras genom tilldelning av medel från den nationella reserven. Förslagen har dock visat sig svårgenomförbara i praktiken av flera skäl. Ett av skälen är att det på grund av likabehandlingsprincipen och reglerna för den nationella reserven inte är möjligt att rikta en åtgärd specifikt mot de företag som drabbats av omfördelningseffekter. Förslaget skulle därför i förlängningen kunna leda till ytterligare oönskade omfördelningar eftersom antalet företag som kan bli föremål för kompensation inte kan begränsas. Denna fråga har debatterats i interpellation . 38.2.1Tillkännagivande från om odling av hampa uppmanar regeringen i ett tillkännagivande att pröva möjligheterna att godkänna odling av hampa för energi-, fiber och proteinändamål inom eller utom stödsystemet. Eftersom frågan är både komplex och komplicerad kommer det inte att bli något klartecken för odling enligt tillkännagivande 2005. Denna fråga, specifikt hampa som energigröda debatterades i en interpellationsdebatt . 38.2.2Diskussioner om en reform av marknadsordningarna för frukt och grönsaker presenterade kommissionen en rapport (dok 11889/04) om frukt och grönsaker. Rapporten innehåller en genomgång av det förändrings- arbete som skett inom sektorn och avslutas med ett antal övergripande frågor rörande syftet med marknadsordningarna, förbättrad funktion av producentorganisationerna, ökad krishantering mm. Dessa frågor har diskuterats i rådet och utmynnade slutligen i slutsatser som antogs av rådet . Rådsslutsatserna ska vara vägledande när kommissionen presenterar ett förslag till förenkling av marknadsordningarna för frukt och grönsaker som väntas till halvårs- skiftet 2005. För mer information se faktapromemoria 2004/05:FPM08. 38.2.3Revidering av marknadsordningen för socker Kommissionens meddelande om socker (dok 11491/04) behandlades vid rådet och . Förslaget innebär en reform av sockersektorn inom EU med bl.a. sänkt interventionspris , sänkta kvoter samt möjlighet att överföra kvoter mellan länder etc. Ett förslag i form av legala texter väntas med ett beslut . 38.2.4Internationella avtal om handel med vin med och har förhandlingar om handelsavtal för vin pågått mellan och samt mellan och . Förhandlingarna med är betydligt mer svårhanterliga än de med . Ett problem i förhållande till är de geografiska ursprungsbeteckningarna. Med tanke på de problem producentländerna ser i avtalet med är det svårt att säga när avtalet kan tecknas. Förhoppningen är att det ska ske . Avtalet med kommer troligtvis att tecknas . Reformbeslut för Medelhavsprodukterna olivolja, tobak, bomull samt humle Rådet beslutade om en reform av marknadsordningarna för de s.k. Medelhavsprodukterna olivolja, tobak och bomull samt för humle (rådets förordning (EG) nr 864/2004). Beslutet är i linje med reformen av den gemensamma jordbrukspolitiken 2003 och innebär att stödet delvis frikopplas från produktionen. Valet av gröda kommer således inte att styras av möjligheten att erhålla stöd. För marknadsordningen för tobak innebär beslutet att frikopplas stödet till tobaksproduktionen helt. Hälften av stödet ska då användas till omstruktureringsåtgärder inom ramen för landsbygds- programmet. finns det möjlighet att koppla av nuvarande tobaksstöd till produktionen. frikopplas även av stödet till bomull. För olivolja ska av stödet frikopplas . Stödet till humle frikopplas till . Respektive medlemsstat får besluta om att höja frikopplingsgraden ytterligare för olivolja och för humle. Landsbygdspolitiken är sedan Agenda 2000-reformen en integrerad del av den gemensamma jordbrukspolitiken. Med utgångspunkt i ett gemen- samt regelverk om stöd till utveckling av landsbygden genomför medlemsstaterna nationella program. En årsrapport om genomförandet av det svenska miljö- och lands- bygdsprogrammet (dnr Jo 2004/484) överlämnades till kommissionen . I rapporten konstateras att måluppfyllelsen överlag är god. överlämnade ett förslag till kommissionen om ändring av miljö- och landsbygdsprogrammet mot bakgrund av genomförandet av EU:s jordbruksreform i . Programändringen omfattar 2005 och 2006. Det s.k. kompensationsbidraget förstärks med , ersättningen för betesmarker och slåtterängar förstärks med och en ny miljöersättning för flerårig vallodling införs till en kostnad av ca . Vidare görs satsningar på investeringar för ökad djurvälfärd, småskalig livsmedelsförädling, kompetensutveckling inom jord- och skogsbruk samt insatser för förnyelsebar energi på landsbygden. Inom ramen för den s.k. , den förvaltningskommitté som ansvarar för landsbygdsutvecklingsfrågor, har arbetet bl.a. handlat om att godkänna temporära landsbygdsutvecklingsprogram för de nya medlemsstaterna. 38.3.1 Förslag till nytt regelverk för landsbygdsutveckling för perioden 2013 Kommissionen presenterade vid rådsmötet ett förslag till rådsförordning för landsbygdens utveckling för perioden 20072013 (KOM (2004) 490, se faktapromemoria 2004/05:FPM34). 2004/05:60 innebär att strategier för landsbygdens utveckling upprättas på EU-nivå och på nationell nivå. Målen för landsbygdspolitiken delas upp i tre prioritetsområden som också ligger till grund för åtgärdernas struktur: konkurrenskraft i jord- och skogsbrukssektorn, markförvaltning, och all- män landsbygdsutveckling. En viss finansiell balans föreslås mellan de olika prioritetsområdena. 38.3.2Särskilda åtgärder i norra I enlighet med artikel 142 i anslutningsfördraget har rätt att lämna långsiktigt nationellt stöd till jordbruket i norra . Det nationella stödet medverkar, tillsammans med insatser inom EG:s landsbygdsförordning, till att ett öppet odlingslandskap och ett livs- kraftigt jordbruk i norra kan finnas kvar. En rapport om utfallet av stödet lämnas till kommissionen . Rapporten lämna- des . beslutade /2002 att vissa stödbelopp till jordbruket i norra ska höjas. beslutade att ge den möjlighet att höja stödbeloppen. Ändringen av norrlandsförordningen beslutades och innebär att stöd- beloppen för mjölk i stödområde 1 och för getter höjs samt att beloppet för suggor höjs i hela stödområdet. De höjda stödbeloppen gäller retro- aktivt från . tillkännagivande 2001/02: MJU 15 Jordbruk m.m. (punkt 29) stödområdesindelning, , innebär att regeringen bör pröva möjligheten att få till stånd en mer ändamålsenlig stödområdesindelning i . överlämnade regeringen ett förslag till kommis- sionen om en överföring av nuvarande stödområde 2b i , och några närliggande församlingar i , till stödområde 2a. Kommissionen beslutade i ärendet och regeringen beslutade om ändring av norrlandsförordningen . Ändringen innebär att stödbeloppen för mjölk för bönderna i det berörda området höjs. Ändringen träder ikraft och den ändrade stödområdesindelningen kommer att gälla retroaktivt från . 38.4.1 Handlingsplan för ekologiskt jordbruk och ekologiska livsmedel Kommissionen presenterade ett förslag till handlingsplan för ekologiskt producerade livsmedel och ekologiskt jordbruk, KOM (2004) Se faktapromemoria 2004/05:FPM03. var väl tillgodosedda i förslaget. Det gäller t.ex. åtgärder för att främja och underlätta handeln med ekologiska produkter, inte minst med Förslaget behandlades på rådsmötet den oktober och rådsslutsatser antogs. väntas kommissionen Skr. 2004/05:60 påbörja genomförandet av handlingsplanen, bl.a. genom att föreslå ändringar i lagstiftningen. 38.5.1Förordning om fastställande av krav på foderhygien för foderföretagare Förordningen om foderhygien är viktig för såväl produktionen av säkra livsmedel, som för djurens hälsa och för miljön. nåddes en överenskommelse mellan och rådet och förordningen antogs formellt . Förordningen gäller för verksamhet som bedrivs av foderföretagare i alla led från primärproduktionen till utsläppandet av foder på marknaden. Samtliga foderföretagare ska registreras och för viss verksamhet krävs även godkännande och foderföretagare förutom i primärproduktionen är skyldiga att genom- föra egenkontroll. I likhet med det föregående året förbättrades BSE-situationen (galna ko sjukan) generellt inom EU med avseende på antalet nya konstaterade fall. Utvecklingen i vissa av de nya medlemsstaterna var emellertid avvikande med en ökning av antalet konstaterade fall. Några fall av BSE- smittade nötkreatur upptäcktes i , , och . Detta kan sannolikt tillskrivas den intensivare övervakningen som i och med medlemskapet infördes i full omfattning . Antalet BSE-fall i de nya medlemsstaterna måste dock betraktas som lågt och bedöms inte som alarmerande. Arbetet med TSE-lagstiftningen (bestämmelser som reglerar bl.a. över- vakning och bekämpning av TSE-sjukdomar, t.ex. BSE) fortsatte och inriktades i första hand på att ändra och anpassa bilagorna till förordning (EG) nr 999/2001, den s.k. TSE-förordningen, och till BSE- utvecklingen inom gemenskapen samt till nya vetenskapliga rön. Besluten fattades på kommissionsnivå. 38.5.3Förslag till förordning om skydd av djur under transport Det irländska ordförandeskapet lade fram ett kompromissförslag om villkoren för långa transporter , men enighet kunde inte uppnås i rådet. Framför allt gällde det förslagen om transporttider, viloperioder och utrymmeskrav vid långa transporter som bl.a. inte ansåg leda till förbättringar jämfört med dagens regler. arrangerade ett seminarium, med syfte att påskynda diskussionen i de nya medlemsstaterna och i EU som helhet. föreslog det nederländska ordförandeskapet att de mest kontroversiella delarna av förslaget skulle lyftas ut och att man som ett första steg skulle anta en förordning inriktad på förbättrade kontroller m.m. Förordningen ska enligt en översynsklausul följas upp i ett senare skede med nya regler om transporttider och utrymmeskrav. Förordningen antogs vid rådet , (EG) nr 1/2005. 38.5.4Införlivande av EU:s nya zoonoslagstiftning antogs den nya zoonoslagstiftningen genom direktiv /99/EG om övervakning av zoonoser och zoonotiska smittämnen och genom förordningen (EG) nr 2160/2003 om bekämpning av salmonella och vissa andra livsmedelsburna zoonotiska smittämnen. har deltagit i kommissionens arbetsgrupp för genom- förandet av de s.k. baslinjestudier som ska genomföras för att kartlägga förekomsten av salmonella hos fjäderfä i unionen. Efter studiernas resultat ska mål för unionens salmonella bekämpning fastslås. ska också salmonella hos svin omfattas av studien. 38.5.5Sveriges campylobacterprogram röner stort intresse inledde 2001 ett arbete med att kartlägga campylobacter- förekomst hos fjäderfän. Man försöker hitta olika smittvägar i syfte att reducera förekomsten av campylobacter i livsmedelskedjan för att färre människor ska riskera att insjukna i campylobacterios. Stat och näring samarbetar i detta projekt. Campylobacterprogrammet medfinansieras av EU och beräknas fortgå även . Målet är att minska smittan från till . 38.5.6Ett nytt direktiv för bekämpning av aviär influensa Kommissionen har arbetat med att ta fram ett förslag till nytt direktiv för bekämpning av aviär influensa. Förslaget, som beräknas att presenteras , ska innefatta EU:s framtida strategier avseende övervakning och åtgärder för kontroll/bekämpning av lågpato- gena och högpatogena aviära influensavirusstammar. Kommissionen har förhandlat med om ett veterinärt avtal för att underlätta handeln med levande djur, djurfoder, djurprodukter och livsmedel av animaliskt ursprung mellan och . har i dessa förhandlingar ställt krav på enhetliga exportintyg från samtliga medlemsstater och att exportländerna ska garantera att produkterna uppfyller rysk lagstiftning. Från EU:s sida har det varit viktigt att få att acceptera att intyg utfärdas av officiella veterinärer i varje medlemsland. I en rådsarbetsgrupp har man arbetat fram 14 stycken intyg som fr.o.m. ska användas av samtliga medlemsstater vid export till . Den gemensamma fiskeripolitikens mål är att säkerställa att levande akvatiska resurser utnyttjas på ett hållbart sätt i ekonomiskt, miljömässigt och socialt hänseende. Försiktighetsansatsen ska tillämpas och eko- systembaserad förvaltning ska införas stegvis. Regelverket omfattar fiskerinäringens centrala aspekter, bl.a. regler för fiskets bedrivande, fiskekvoter, redskap, och kontrollåtgärder. En gemensam marknadsord- ningen omfattar bl.a. ett system för prisstöd. En fiskefond finansierar åtgärder avseende omstrukturering och utveckling av yrkesfisket, för- ädlingsindustrin och vattenbruket. 39.1Handlingsplan för den europeiska ålen Vid rådsmötet antogs rådsslutsatser om kommissionens handlingsplan för den europeiska ålen. Det europeiska ålbeståndet under- stiger biologiskt säkra gränsvärden och fisket har inte varit långsiktigt hållbart. Utan skarpa åtgärder avseende ålens livsmiljö och fisket riskerar ålen att utrotas . I handlingsplanen sätts mål för förvaltning av ålen. Medlemsstaterna ansvarar för de lokala åtgärder som är nödvändiga för att uppnå målen. Handlingsplanen innebär också åtgärder för bättre samordning, information och forskning om ålen. På grund av den drastiskt minskande rekryteringen och det långsiktiga utrotningshotet underströk rådet betydelsen av försiktighetsåtgärder för införande baserade på förslag från kommissionen. presenterade kommissionen ett förslag till ny förordning för strukturåtgärder inom fiskerisektorn 20072013 (KOM (2004) 497). Förslaget tar avstamp i reformen och den förordning som då beslutades för den gemensamma fiskeripolitiken samt bygger vidare på nuvarande åtgärder och struktur. Stor tyngd läggs på begränsning av flottans kapacitet för att uppnå balans i förhållande till tillgängliga resurser samt på miljöförbättrande åtgärder. Förordningens omfattning breddas och åtgärder riktas även mot nya målgrupper. Socioekonomiska åtgärder föreslås bli obligatoriska inom konvergensområdena. Kustfiske- områden ges extra prioritet och lokala aktionsgrupper ska kunna bildas. Några åtgärder föreslås bli begränsade till små- och mikroföretag eller småskaligt fiske. stöder förslagets inriktning mot ökad balans mellan resurs och kapacitet, miljöintegreringen samt den vidgade omfattningen. En närmare redogörelse för förslaget återfinns i fakta- promemoria 2004/05:FPM27. presenterade kommissionen ett förordningsförslag (doku- ment 9149/04) angående ansvarsområde, arbetsuppgifter och organisa- tion för en gemensam fiskerikontrollmyndighet som ska ha sitt säte i . 2004/05:60 . Förslaget har diskuterats , men beslutet förväntas först Arbetet med att installera satellitövervakning för fartyg har slutförts och har även fartyg inkluderats. Förslag till särskilda kontrollplaner kopplade till återhämtningsplaner, bl.a. för torsk i , har behandlats. Utveckling av system för elektronisk rapportering har fortsatt. Viktiga orienteringsdebatter har hållits, bl.a. vid rådet rörande fiskeriförvaltningen i . enades fiskerådet om ett stort antal åtgärder avseende fisket . Bland annat ska torsken bli föremål för ett flertal åtgärder med sikte på ett väsentligt minskat fisketryck. Livsmedelslagstiftning är grunden för skydd av konsumenternas hälsa. Gemensam lagstiftning och regler i alla medlemsstater stärker skyddet och underlättar handeln. En stor del av livsmedelsområdet är total- harmoniserat, vilket innebär att det inte är tillåtet för de enskilda medlemsstaterna att ha vare sig strängare eller mer liberala bestäm- melser. Det pågående arbetet inom gemenskapen innefattar såväl nyreg- lering som modernisering av det befintliga regelverket på området.