prop · GT0315 · 2005-10-20 00:00:00 — Eftersom B inte är ett noterat bolag och inte heller ägs av noterade bolag är villkoren för undantag från källbeskattning enligt artikel 10.3 a) 1) inte uppfyllda. På grund av att B inte direkt eller indirekt ägs av personer med hemvist i är inte heller villkoren för undantag från källbeskattning enligt artikel 10.3 a) 2) uppfyllda. Detsamma gäller villkoren för undantag från källbeskattning enligt artikel 10.3 a) 3), jämförd med artikel 17.3 och ). Detta eftersom A, som ägs av sju fysiska personer och därför inte är ett bolag som anges i artikel 17.2 c) 1), inte uppfyller villkoren för att vara en jämförlig förmånstagare enligt artikel ) 1) A). Inte heller det indirekta ägandet i B berättigar B till undantag från källbeskattning eftersom utdelning direkt från C till de fysiska personerna inte hade varit undantagen från källbeskattning enligt dubbelbeskattningsavtalet mellan och den tredje staten. Sådan utdelning hade, som nämnts ovan, i stället varit föremål för en källbeskattning om . Därmed är även utdelning från C till B föremål för en källbeskattning om högst enligt artikel 10.2 b). Två bolag, A och B, med hemvist i två olika tredje stater inom Europeiska unionen äger vardera av aktierna i det svenska bolaget C. Aktierna i A och B omsätts regelmässigt och huvudsakligen på en erkänd aktiebörs i respektive bolags hemviststat. C äger av aktierna i det amerikanska bolaget D. Enligt dubbelbeskattningsavtalet mellan och den stat där A har hemvist är utdelning från dotterbolag till moderbolag undantagen från källbeskattning. Enligt dubbelbeskattningsavtalet mellan och den stat där B har hemvist är sådan utdelning föremål för en källbeskattning om högst . På grund av att sistnämnda skattesats överstiger den som skulle ha gällt på utdelning från D till C enligt dubbelbeskattningsavtalet mellan och är villkoren för undantag från källbeskatt- ning på utdelning från D till C enligt artikel 10.3 a) 3) jämförd med artikel 17.3 och ) 1) B) inte uppfyllda. Efter en motsvarande tillämpning av artikel 17.3 som i exempel 8 och 9 ovan kan konstateras att utdelning från D till C i sin helhet är föremål för en källbeskattning om högst enligt artikel 10.2 a). Någon proportionering av utdel- ningen, där en del är undantagen från källbeskattningen med hänvisning till dubbelbeskattningsavtalet mellan och A:s hemvist- stat och en del är föremål för källbeskattning om enligt dubbel- beskattningsavtalet mellan och B:s hemviststat, skall inte ske. Genom hänvisningen till artikel 17.3 beskattas utdelning från D till C med den av de skattesatser som anges i dubbelbeskattningsavtalet mellan och , som är minst lika hög som den högsta av de skattesatser som skulle ha gällt enligt ett dubbelbeskatt- ningsavtal mellan och tredje stat om delägaren i tredje stat, A och B i detta exempel, hade ägt aktierna direkt. Bestämmelserna i artikel 10.3 b) Bestämmelserna om utdelning till pensionsfonder finns i artikel 10.3 b). För att utdelning som betalas till en pensionsfond skall vara undantagen från källbeskattning krävs att utdelningen inte härrör från en affärsrörelse som pensionsfonden bedriver i källstaten, eller från ett företag i intresse- gemenskap med pensionsfonden, samt att pensionsfonden inte överlåter, eller ingår avtal om att överlåta, de andelar på vilka utdelning uppbärs från det att andelarna förvärvades. Vad som avses med företag med intressegemenskap framgår av artikel 9 i avtalet. Med pensionsfond avses, enligt artikel 10.11, en person som a) är bildad enligt lagstiftningen i en avtalsslutande stat, b) är etablerad och förvaltas i denna avtalsslutande stat huvudsakligen för att administrera eller tillhandahålla pensioner eller liknande ersättningar, inklusive betal- ningar enligt socialförsäkringslagstiftningen, samt c) är skattebefriad i sin hemviststat för sådan verksamhet som anges i b). För svensk del avses således bl.a. AP-fonderna. Av definitionen av uttrycket pensionsfond framgår att detta även omfattar skattebefriade pensionsstiftelser om dessa uppfyller samtliga villkor i denna punkt. Bestämmelserna i artikel 10.4 Bestämmelserna om beskattning av utdelning från en () och ett U.S. () har omarbetats. Enligt artikel 10.4 a) beskattas utdelning från ett i enlighet med artikel 10.2 b) och artikel 10.3 b). Huvudregeln är således även fortsättningsvis att sådan utdelning är föremål för käll- beskattning om högst . Om mottagaren av utdelningen är en pensionsfond, och villkoren i artikel 10.3 b) är uppfyllda, är utdelning från ett emellertid undantagen från källbeskattning. Även utdelning från en skall i vissa fall beskattas i enlighet med artikel 10.2 b) och 10.3 b). Detta förutsätter att: 1) den som har rätt till utdelningen är en fysisk person eller en pensionsfond vars innehav i trusten inte överstiger , 2) utdelningen betalas på ett slag av andelar som är föremål för allmän omsättning och den som har rätt till utdel- ningen är en person som inte innehar av något av andelsslagen i trusten eller 3) den som har rätt till utdelningen är en person vars innehav i trusten inte överstiger samt trusten är diversifierad. Enligt artikel 10.4 b) skall en anses vara diversifierad om inte värdet av någon enskild fastighetsinvestering utgör av värdet av trustens samlade fastighetsinnehav. Utmätt egendom undantas genom att den inte skall anses utgöra fastighetsinnehav. Om trusten innehar andelar i ett handelsbolag (partnership) skall trusten anses äga så stor del av handelsbolagets fastighetsinnehav som motsvarar trustens andel i handelsbolaget. Syftet med dessa särskilda bestämmelser är att likställa indirekt och direkt ägande i vissa fall och därigenom förhindra att avtalets bestäm- melser om reducerad källbeskattning av utdelning utnyttjas på ett sätt som inte varit avsett. Utan särbestämmelser skulle exempelvis ett bolag med hemvist i som avser att genomföra portföljinvesteringar i amerikanska aktier kunna göra dessa investeringar indirekt genom att Prop. 2005/06:15 förvärva av ett och därmed komma i åtnjutande av en källbeskattning om på utdelning. Om bolaget hade genomfört dessa investeringar direkt skulle utdelning på portföljaktierna bli föremål för en källskatt om . Ett annat exempel är en person med hemvist i som avser investera i fast egendom i . Investeringen skulle, om ingen särreglering fanns, kunna genomföras genom en varigenom personen skulle komma i åtnjutande av en mer förmånlig beskattning än om investeringen hade gjorts direkt. I de situationer som anges i artikel 10.4 a) 1-3 anses det indirekta ägandet av fast egendom inte kunna likställas med direkt ägande varför en tillämpning av en reducerad källbeskattning inte anses omotiverad. Bestämmelserna i artikel 10.5 - 10.11 Bestämmelserna i artikel 10.5-10.10 motsvarar bestämmelserna i artikel 10.4-10.9 i nuvarande avtal. I artikel 10.5 har ett tillägg gjorts enligt vilket villkorad ränta (contingent interest) som inte utgör portföljränta enligt lagstiftningen i , i skall omfattas av begreppet utdelning. Sådan ränta kan med andra ord vara undan- tagen från källbeskattning i enligt de villkor som föreskrivs i artikel 10.3. Med villkorad ränta avses sådan ränta som är beroende av vissa förhållanden (t.ex. vinst eller omsättning) hos gälde- nären eller hos någon gäldenären närstående person. I artikel 10.6 (nuvarande artikel 10.5) har lagts till en hänvisning till de föreslagna bestämmelserna i artikel 10.3. I artikel 10.10 (nuvarande artikel 10.9) har ett tillägg gjorts enligt vilket överföring av vinst från filial till huvud- kontor i vissa fall är undantagen från beskattning (skattesatsen på sådan överföring är enligt huvudregeln ). Detta tillägg innebär att ett bolag med hemvist i en avtalsslutande stat som har ett fast driftställe i den andra staten blir befriat från denna typ av skatt i de situationer då bolaget hade blivit befriat från skatt på utdelning om verksamheten i den andra avtalsslutande staten i stället hade bedrivits i ett dotterbolag. I artikel 10.11, som är ny, finns en definition av uttrycket pensionsfond. Artikel 17 innehåller bestämmelser som syftar till att motverka s.k. treaty shopping, dvs. att personer som inte har hemvist i en av de avtalsslutande staterna genom att vidta vissa åtgärder kommer i åtnjutande av bestämmelserna i ett visst dubbelbeskattningsavtal. har som policy att samtliga deras avtal skall innehålla långtgående bestämmelser om begränsning av förmåner. Den nya lydel- sen av artikel 17 införs således på initiativ av . Bestämmelsen i artikel 17.1 Enligt artikel 17.1 är personer med hemvist i en avtalsslutande stat berät- tigade till avtalsförmåner endast i de i denna artikel angivna fallen. Det bör uppmärksammas att bestämmelsen i artikel 17.5 har företräde Prop. 2005/06:15 framför bestämmelserna i artikel 17.2-17.4. En person som är berättigad till avtalsförmåner enligt artikel 17.2-17.4 kan således ändå nekas avtals- förmåner med hänvisning till artikel 17.5. Bestämmelserna i artikel 17.2 a) och 17.2 b) Bestämmelserna i artikel 17.2 a) och 17.2 b) återfanns tidigare i artikel 17.1 a) och artikel 17.1 b). Enligt bestämmelserna är fysisk person, en avtalsslutande stat, dess politiska underavdelningar samt lokala myndig- heter berättigade till avtalsförmåner. Bestämmelsen i artikel 17.2 c) Enligt artikel 17.2 c) är ett bolag berättigat till avtalsförmåner om något av de i artikel 17.2 c) 1) och 2) föreskrivna villkoren är uppfyllt. Bestämmelsen i artikel 17.2 c) 1) omfattar bolag vilkas viktigaste aktieslag (samt varje oproportionerligt aktieslag) regelmässigt omsätts på en eller flera erkända aktiebörser, dvs. i princip noterade bolag. Därut- över krävs antingen att bolagets viktigaste aktieslag huvudsakligen om- sätts på en erkänd aktiebörs i den avtalsslutande stat där bolaget har hemvist, artikel 17.2 c) 1) A), eller att bolagets huvudsakliga ledning och kontroll finns i den stat där bolaget har hemvist, artikel 17.2 c) 1) B). För bolag med hemvist i godtas enligt artikel 17.2 c) 1) A) även omsättning på en erkänd aktiebörs i någon annan stat inom Europeiska ekonomiska samarbetsområdet eller i . Bestämmelserna i artikel 17.2 c) 1) A) och B) har införts på initiativ av efter en förändring i dess interna lagstiftning. Förändringarna genomfördes för att motverka vissa omstruktureringar av amerikanska bolag s.k. corporate inversions som genomförs i syfte att kringgå amerikansk CFC-lagstiftning. Förenklat har nämnda om- struktureringar inneburit att aktierna i ett amerikanskt bolag, med ut- ländska dotterbolag, tillskjutits ett bolag med hemvist i utlandet. Därefter har aktierna i de utländska dotterbolagen överförts till det nya moder- bolaget i koncernen. Ägandet i det utländska moderbolaget har efter omstruktureringen varit detsamma som ägandet i det amerikanska bolaget var före omstruktureringen. Dessutom har det utländska moder- bolagets huvudsakliga ledning och kontroll funnits i . Vissa av de uttryck som används i artikel 17.2 c) 1) definieras i artikel 17.7. Med viktigaste aktieslag avses enligt artikel 17.7 a) bolagets stamaktier eller motsvarande, förutsatt att detta aktieslag representerar en majoritet av röstetalet, och värdet av aktierna, i bolaget. Om inget enskilt aktieslag uppfyller dessa krav, avses med viktigaste aktieslag de aktie- slag som tillsammans representerar en majoritet av röstetalet och värdet av aktierna i bolaget. Begreppet erkänd aktiebörs definieras i artikel 17.7 d) och innefattar, för svensk del, Stockholmsbörsen, Nordic Growth Market (NGM) samt varje annan aktiebörs som omfattas av tillsyn. Därtill omfattas aktiebörserna i ett flertal angivna huvudsakligen europeiska länder och städer. De avtalsslutande staterna kan fort- sättningsvis komma överens om att även annan aktiebörs skall omfattas. Ett aktieslag skall, enligt artikel 17.7 e), anses vara föremål för regelmässig omsättning på en eller flera erkända aktiebörser under ett beskattningsår om det sammanlagda antalet aktier i det aktieslag som omsattes på sådan aktiebörs eller sådana aktiebörser under det föregående beskattningsåret uppgick till av det genomsnittliga antalet utestående aktier i detta aktieslag under det föregående beskattningsåret. Eftersom det är det sammanlagda antalet aktier i aktieslaget som avses får omsättning på olika erkända aktiebörser läggas samman vid bedömningen av om kravet på regelmässig omsätt- ning är uppfyllt. Omsättning som sker på andra aktiebörser får däremot inte beaktas. Enligt artikel 17.7 f) skall ett bolags huvudsakliga ledning och kontroll finnas i den stat där bolaget har hemvist bara om den verkställande ledningen utövar ett större ansvar för de löpande strategiska, finansiella och operationella policybesluten i denna stat än i någon annan stat. Vidare krävs att personalen utför fler av de dagliga åtgärder som är nödvändiga för att förbereda och fatta dessa beslut i denna stat än i någon annan stat. Ett bolag är berättigat till avtalsförmåner enligt artikel 17.2 c) 2) om fem eller färre bolag som anges i artikel 17.2 c) 1) direkt eller indirekt äger aktier som representerar av röstetalet och värdet av aktierna i bolaget (och av varje oproportionerligt aktieslag). Vid indirekt ägande krävs att samtliga mellanliggande ägare har hemvist i en av de avtalsslutande staterna. Med uttrycket oproportionerligt aktieslag avses enligt artikel 17.7 b) varje aktieslag som berättigar aktieägaren till en oproportionerligt stor andel av de inkomster som förvärvas från den andra avtalsslutande staten genom vissa av bolagets tillgångar eller verksamheter, i förhållande till andelsägarens andel av bolagets totala tillgångar och verksamheter. Med uttrycket avses exempelvis inte preferensaktier eller dylikt. Begreppet omfattar i stället vissa aktieslag som finns enligt den associationsrättsliga lagstiftningen i . Några svenska aktieslag som kan omfattas av uttrycket finns inte. A är ett noterat aktiebolag med hemvist i . A:s aktier omsätts regelmässigt och huvudsakligen på Stockholmsbörsen. A är berättigat till avtalsförmåner enligt artikel 17.2 c) 1) A). A är ett noterat aktiebolag med hemvist i . A:s aktier omsätts regelmässigt och huvudsakligen på NASDAQ-börsen. A har sin huvudsakliga ledning och kontroll i . För svenska bolag godtas inte omsättning på NASDAQ-börsen enligt huvudregeln i artikel 17.2 c) 1) A). A är dock berättigat till avtalsförmåner enligt artikel 17.2 c) 1) B). A är ett bolag med hemvist i . Aktierna i A ägs till lika delar av bolag B med hemvist i , bolag C med hemvist i och bolag D med hemvist i en tredje stat. Aktierna i B omsätts regelmässigt och huvudsakligen på Stockholmsbörsen. Aktierna i C omsätts regelmässigt och huvudsakligen på NASDAQ-börsen. Aktierna i D omsätts regelmässigt och huvudsakligen på en aktiebörs i den tredje staten. Eftersom B och C är berättigade till avtalsförmåner enligt artikel 17.2 c) 1) och då B och C tillsammans äger aktier Prop. 2005/06:15 representerande av rösterna i och värdet av aktierna i A, är A berättigat till avtalsförmåner enligt artikel 17.2 c) 2). Som exempel 3 men med den skillnaden att även bolag C har hemvist i en tredje stat. A ägs nu endast till av bolag som är berättigat till avtalsförmåner enligt artikel 17.2 c) 1). Villkoren i artikel 17.2 c) 2) är således inte uppfyllda varför A inte är berättigat till avtalsförmåner enligt denna bestämmelse. A är ett bolag med hemvist i . Aktierna i A ägs till av bolag B, med hemvist i , och till av bolag C, med hemvist i en tredje stat. Samtliga aktier i B och C ägs av D, ett svenskt bolag vars aktier regelmässigt och huvudsakligen omsätts på Stockholmsbörsen. Eftersom av aktierna i A ägs indirekt av en person som är berättigad till avtalsförmåner enligt artikel 17.2 c) 1) är A berättigat till avtalsförmåner enligt artikel 17.2 c) 2). Som exempel 5 men med den skillnaden att A ägs till av B och till av C. För att indirekt ägande skall få beaktas måste varje mellanliggande ägare ha hemvist i en avtalsslutande stat. Innehavet genom C får således inte beaktas. D:s indirekta innehav i A är därför varför villkoren i artikel 17.2 c) 2) inte är uppfyllda. A är således inte berättigat till avtalsförmåner enligt denna bestämmelse. Bestämmelsen i artikel 17.2 d) I artikel 17.2 d) anges att sådan skattebefriad person som avses i artikel 4.1 c) skall vara berättigad till avtalsförmåner. Person som avses i artikel 4.1 c) 2) (t.ex. en skattebefriad pensionsfond) är dock endast berättigad till avtalsförmåner om av dess förmånstagare, medlemmar eller deltagare är fysiska personer med hemvist i en av de avtalsslutande staterna eller den organisation som finansierar pensionsfonden är berättigad till avtalsförmåner enligt artikel 17. Personer som avses i artikel 4.1 c) 1) (t.ex. en skattebefriad juridisk person som bedrivs i religiöst syfte) är däremot berättigade till avtalsförmåner oavsett var dess förmånstagare, medlemmar eller deltagare har hemvist och oavsett huruvida den organisation som finansierar personen är berättigad till avtalsförmåner. Bestämmelsen i artikel 17.2 e) Bestämmelsen i artikel 17.2 e) motsvarar den som finns i artikel 17.1 d) i nuvarande lydelsen av avtalet. Vissa ändringar föreslås dock. Enligt bestämmelsen medges person med hemvist i en avtalsslutande stat som inte är fysisk person avtalsförmåner i den andra avtalsslutande staten. Detta gäller emellertid endast om under minst hälften av beskattningsårets dagar av varje aktieslag eller andra förmånsrätter i personen, direkt eller indirekt, ägs av personer som är berättigade till avtalsförmåner enligt artikel 17.2 a), b), c) 1) eller d), med hemvist i den avtalsslutande stat där personen har hemvist. Dessutom gäller att av personens bruttointäkt för beskattningsåret såsom denna bestäms i personens hemviststat direkt eller indirekt betalas till eller tillkommer personer som inte är berättigade Prop. 2005/06:15 till avtalsförmåner enligt artikel 17.2 a), b), c) 1) eller d), i form av betalningar som är avdragsgilla vid beräkningen av de skatter som omfattas av avtalet. Betalningar för tjänster och materiell egendom som görs på marknadsmässiga villkor i utbetalarens normala affärsrörelse, samt betalningar avseende finansiella förpliktelser gentemot en bank som är oberoende av utbetalaren, omfattas dock inte. Enligt punkt 1 i den skriftväxling som bifogas protokollet skall, vid tillämpningen av artikel 17.2 e) 2), en persons avdragsgilla betalningar och bruttointäkt reduceras med koncernbidrag som lämnas till en person med hemvist i eller till ett fast driftställe i . Bestämmelserna i artikel 17.2 e) 1) och 2) hänvisar till personer som anges i artikel 17.2 a), b), c) 1) och d). Personer som avses i artikel 17.2 c) 2), dvs. bolag som ägs till av noterade bolag, samt personer som avses i artikel 17.2 e) omfattas således inte. Bolag A, som ägs av två fysiska personer, äger direkt av aktierna i bolagen B och C. Resterande av aktierna i B och C ägs av personer med hemvist i tredje stat. A, B och C samt de två fysiska personerna har hemvist i . Bruttointäkten hos B, som har intäkter från , uppgår för ett visst beskattningsår till 100. För samma beskattningsår lämnar B ett avdragsgillt koncernbidrag om 50 till C. Det tidigare beskrivna ägandet har varit oförändrat under hela beskattningsåret. Frågan är om B är berättigad till avtalsförmåner. B är inte ett noterat bolag och ägs inte heller av noterade bolag. Villkoren i artikel 17.2 c) är således inte uppfyllda. Eftersom B indirekt ägs till av fysiska personer med hemvist i är dock villkoren i artikel 17.2 e) 1) jämförd med artikel 17.2 a) uppfyllda. B genomför emellertid avdragsgilla betalningar, som inte sker på marknadsmässiga villkor, om av dess bruttointäkt till en person C som inte är berättigad till avtalsförmåner enligt någon av artikel 17.2 a), b), c) 1) eller d). Enligt punkt 1 i den skriftväxling som fogas till protokollet skall emellertid koncernbidrag inte medräknas i B:s avdragsgilla betalningar vid tillämpningen av artikel 17.2 e) 2). Koncernbidragen från B till C skall således bortses ifrån i detta sammanhang. Härav följer att B inte skall anses ha gjort några avdragsgilla betalningar varför även villkoren i artikel 17.2 e) 2) är uppfyllda. B är således berättigad till avtalsförmåner enligt artikel 17.2 e). Det amerikanska bolaget D ägs till av det svenska C ägs i sin tur till lika delar av det svenska bolaget B och ett bolag med hemvist i tredje stat. B ägs till lika delar av det svenska Prop. 2005/06:15 bolaget A och ett bolag med hemvist i tredje stat. A är ett noterat bolag som är berättigat till avtalsförmåner enligt artikel 17.2 c) 1). Om inte bolag som avses i artikel 17.2 c) 2) hade varit undantagna (B i detta exempel) vid tillämpningen av artikel 17.2 e) 1) hade C varit berättigat till avtalsförmåner enligt artikel 17.2 e). Eftersom C ägs till av A och till av personer med hemvist i tredje stat hade det då funnits en uppenbar risk för att huvuddelen av intäkterna hos D skulle komma att föras vidare till person med hemvist i tredje stat som därmed, indirekt, hade kommit i åtnjutande av avtalsförmåner. Genom att bolag som avses i artikel 17.2 c) 2) är undantagna vid tillämpningen av artikel 17.2 e) 1) motverkas denna typ av treaty shopping. C kan dock, beroende på omständigheterna, vara berättigat till avtalsförmåner enligt artikel 17.3, artikel 17.4 eller artikel 17.6. 17.2 c) 1) 17.2 c) 2) Som exempel 2 men A är ett onoterat bolag som ägs av en fysisk person med hemvist i . Frågan är om C är berättigat till avtalsförmåner enligt artikel 17.2 e). För att uppfylla villkoren i nämnda bestämmelse krävs att en person med hemvist i som är berättigad till avtalsförmåner enligt artikel 17.2 a), b), c) 1) eller d) direkt eller indirekt äger av aktierna i C. Då B är ett bolag är det inte berättigat till avtalsförmåner enligt artikel 17.2 a), b) eller d). Eftersom B är ett onoterat bolag är det inte heller berättigat till avtalsförmåner enligt artikel 17.2 c) 1). Det kan således konstateras att C inte är berättigat till avtalsförmåner på den grund att det ägs till av B. Eftersom bestämmelsen i artikel 17.2 e) 1) omfattar såväl direkt som indirekt ägande kan dock C vara berättigat till avtalsförmåner om A uppfyller de villkor som föreskrivs i bestämmelsen. A:s indirekta innehav i C uppgår emellertid endast till varför C inte är berättigat till avtalsförmåner heller på denna grund. Även den fysiska person som äger A, och som är berättigad till avtalsförmåner enligt artikel 17.2 a), har ett indirekt innehav i C som understiger . Det kan således konstateras att C inte är berättigat till avtalsförmåner enligt artikel 17.2 e) 2). Som har beskrivits ovan föreskrivs i artikel 17.2 e) vilka typer av personer som accepteras som delägare vid bestämmandet av om en person är berättigad till avtalsförmåner enligt nämnda bestämmelse. bestämmelsen framgår att juridisk person som avses i artikel 17.2 e) inte Prop. 2005/06:15 accepteras. Om sådana personer hade accepterats som delägare hade C varit berättigat till avtalsförmåner. Detta eftersom B, som indirekt ägs till av en fysisk person som är berättigad till avtalsförmåner, är ett bolag som är berättigat till avtalsförmåner enligt artikel 17.2 e). Som visas i exemplet nedan hade detta bl.a. inneburit en risk för base erosion eftersom huvuddelen av bruttointäkterna hos de svenska bolagen A, B och C då hade kunnat betalas till eller tillkomma personer med hemvist i tredje stat. till mottagare i tredje stat Bestämmelsen i artikel 17.3 I artikel 17.3 införs en ny bestämmelse som möjliggör avtalstillämpning i vissa fall då ett svenskt bolag ägs av utländska personer.