prop · GS0380 · 2005-03-22 00:00:00 — Från att ha haft som huvudsaklig uppgift att samla in, vårda, bevara och tillgängliggöra det som uppfattats som ett objektivt kulturarv växer nu kraven, såväl internt som externt, på att institutionerna också aktivt skall medverka i samhällsdebatt och normbildning. Denna förändrade syn på kulturarvs- institutionernas roll innebär också att synen på forskningen förändras. En viktig frågeställning är hur kulturarvsbegreppet skapas och formuleras med utgångspunkt i olika historiska, nationella och politiska förklarings- modeller och hur detta förmedlas och brukas i ett kulturellt och socialt sammanhang. I den forskningspolitiska propositionen Forskning och förnyelse (prop. 2000/01:3) gjorde regeringen en särskild satsning på museipedagogik på regionala och statliga museer. Satsningen innefattade bl.a. insatser för erfarenhetsutbyte, metodutveckling och forskning. Enligt en preliminär utvärdering av har satsningen fallit väl ut. En slutlig utvärdering kommer att redovisas till regeringen . Regeringen föreslår i budgetpropositionen (prop. 2004/05:1) att den museipedagogiska satsningen för de regionala museerna permanentas med en årlig ram på . I de forsknings- och kunskapsstrategier som regeringen uppdrog till utvalda myndigheter att inlämna utpekas ämnen som museologi och arkivvetenskap som områden som bör prioriteras inom kulturarvssektorns kunskapsuppbyggnad. En annan uppfattning som framförs i strategierna är att det på lång sikt är eftersträvansvärt med utveckling av bredare utbildningar inom de museirelaterade ämnena. Samhällsutvecklingen ställer nya krav på museerna inom områden som gestaltning, tillgängliggörande och digitalisering av samlingarna, vilket kräver ny kompetens hos medarbetarna inom t.ex. ekonomi, pedagogik Regeringen anser att det är viktigt med ett ökat samarbete mellan lärosäten och museer samt andra berörda myndigheter och institutioner på kulturområdet för att möta dessa krav. Myndigheterna på kulturområdet efterlyser också utveckling av undervisningsformer och forskarstudier. Flera museer och centrala myndigheter menar att delar av undervisning och praktik inom kulturhistoriska och museirelevanta ämnen bör förläggas till Ett större utbyte mellan universitet och institutioner är önskvärt på detta område. Frågan är kopplad till de problem som flera myndigheter har med att överbrygga det kunskapsgap som uppstår vid de omfattande pensionsavgångar som väntas framöver. är det viktigt att försäkra sig om att det finns personal med relevant utbildning att rekrytera för dessa myndigheter. myndigheternas bedömning, och utgår från att museer, och andra berörda myndigheter och institutioner samt universitet framgent arbetar för ett ökat utbyte inom dessa områden. I forsknings- och kunskapsstrategierna uttrycks också ett intresse för en utökning av den satsning som gjorts på en forskarskola på Nordiska museet, där museipersonal kan bedriva forskning parallellt med sin anställning vid ett museum. Flera kunskapsstrategier uttrycker intresse för att tillämpa denna modell inom andra museer och myndigheter. Satsningen påbörjades och pågår i sin nuvarande form fram till Regeringen bedömer därför att det ännu är för tidigt att utvärdera satsningen på forskarskolan vid . Myndigheternas forskningsinsatser på massmedieområdet Massmedierna spelar en central roll i den moderna demokratin och tillhör våra absolut viktigaste kulturbärare. Behovet av kunskap om massmediernas roll och villkor i samhället har ökat i av snabb teknisk utveckling, globalisering, kommersialisering och koncentration En förutsättning för väl underbyggda och långsiktigt hållbara politiska beslut, med främsta syfte att garantera yttrandefrihet, tillgänglighet och mångfald i medierna, är tillgången till en bred och kvalitativ forskning och dokumentation av medieutvecklingen. Den oberoende massmedieforskning som bedrivs vid universitet och högskolor är av stor betydelse, liksom den kompletterande forskning som initieras utifrån identifierade samhällsbehov. En viktig institution är Nordiskt informationscenter för medie- och kommunikationsforskning (Nordicom) som sprider information och kunskap om medie- och kommunikationsforskningen i de nordiska länderna. heternas verksamhet med att ta fram forskning och dokumentation om medieutvecklingen har ökat i omfattning. verket förser löpande regeringen och andra intressenter med information om utvecklingen inom medieområdet samt publicerar statistik och annan information beträffande ägande- och branschstrukturer, teknik samt ekonomi inom medieområdet. och TV Prop. 2004/05:80 ger på regeringens uppdrag ut rapporter om radio- och TV-företagens programverksamhet. Rådet mot skadliga våldsskildringar () följer utvecklingen avseende våldsskildringar i rörliga bildmedier och dess konsekvenser för barn och unga och tar vid behov initiativ till stu- dier. och Bildarkiv har till uppgift att möjliggöra forskning kring svensk kultur och samhälle genom att samla in, bevara och tillhandahålla den del av medieutbudet i som offentliggörs i form av ljudupptagningar och rörliga bilder. Liksom andra kunskapssektorer genomgår kultursektorn ständig förändring och utveckling och det är angeläget att dessa förändringar uppmärksammas och integreras i myndigheternas och forsknings- institutionernas verksamhet. Exempel på förändringar är samhällets ökade globalisering och internationalisering, den ökade kulturella mångfalden, kommersialiseringen av kulturlivet, den ökade användningen av ny teknik samt kulturens och kulturarvets ökade samhällsroll. En av de viktigaste uppgifterna för den kulturpolitiska forskningen är att utveckla den kunskap som behövs för en offensiv och proaktiv kulturpolitik. Det är därför nödvändigt att med utgångspunkt i de kulturpolitiska målen och utifrån fortlöpande omvärldsanalyser diskutera och kartlägga och analysera de behov av kunskap som finns och hur de skall kunna tillgodoses genom forskning på kultur- och kulturarvsområdet. Inte minst är det viktigt med en diskussion och ett idéutbyte kring mångvetenskapliga frågeställningar. En kontinuerlig dialog måste föras mellan forskare, politiker och tjänstemän inom kultursektorn likaväl som mellan kultursektorn och universitet, högskolor och andra samhällssektorer. För att det här samspelet skall fungera behöver praktikerna mottagarkompetens för att ta del av forskningens senaste rön och fortbilda sig och forskarna behöver nå ut med sin forskning och föra dialog med sektorn om dess forskningsbehov. Som framkommit i avsnitt 5.1 föreslår regeringen att anslaget till förstärks med för forskning om kultur och hälsa. Regeringen bedömer vidare mot bakgrund av vad som ovan anförts att det finns behov av en fortsatt diskussion och analys av frågor som rör den kulturpolitiska forskningen, bl.a. såvitt gäller sektorsforskningsmedlen och avser därför att se över vissa frågor på området. I det sammanhanget bör även det behov av en infrastruktur för kulturpolitisk forskning som har påtalats i några av de ovan nämnda forsknings- och kunskapsstrategierna analyseras. Det är vidare viktigt med en överblick över den forskning som bedrivs på området. Miljöforskningen svarar för den strategiska och grundläggande kunskapsuppbyggnaden för att driva miljöarbetet framåt, både nationellt Miljöforskningen bidrar också aktivt till teknikutveckling, innovation och en hållbar tillväxt. Miljöforskningen har alltsedan miljöfrågorna på allvar kom upp på den politiska dagordningen haft en stark ställning i det politiska arbetet. Utvecklingen och breddningen av miljöpolitiken har också medfört att miljöforskningen kommit att omfatta ett allt vidare fält och är starkt kopplat till forskningen om hållbar utveckling (se avsnitt 5.3). I det internationella förhandlingsarbetet om gränsöverskridande miljöproblem har intagit en pådrivande roll. Framgångarna i förhandlingsarbetet har varit beroende av att har baserat sina ståndpunkter på vetenskapligt underlag. Sektorsansvaret för miljöarbetet innebär att sektorsorganen och näringslivet tar ansvar för miljöinsatserna. Det innebär att kretsen av användare för forskningens resultat har breddats. Miljöforskningen skall bidra med det vetenskapliga underlaget som aktörerna behöver för att axla sitt vidgade miljöansvar nationellt och internationellt, i politiken, i företagen, i myndigheter och organisationer samt i hushållen. Svensk miljöforskning har ett gott rykte i ett internationellt perspektiv. Utvärderingar visar att publicerings- och citeringsfrekvens ligger på en hög nivå i en internationell jämförelse. Miljöforskningen har stärkts och den externt finansierade miljöforskningen i har en total omfattning på ca . Därutöver tillkommer miljöforskning som finansieras av universitetens och högskolornas egna anslag samt satsningar från bl.a. näringslivet. för miljö, areella näringar och samhällsbyggande (Formas) har blivit den dominerande finansiären av miljöforskning och forskning till stöd för en ekologisk hållbar utveckling. Formas stöd till miljöforskningen är ca . Formas fördelar huvuddelen av sina forskningsmedel genom öppna utlysningar av forskningsmedel. En mindre andel av forskningsmedlen satsas på behovsmotiverad forskning. Formas har ett särskilt uppdrag att ta initiativ till samordning av den samhällsvetenskapliga miljöforskningen. Den samhällsvetenskapliga miljöforskningen har stor betydelse inte minst för att utveckla och utvärdera olika typer av styrmedel för miljöarbetet. är en viktig finansiär av behovsmotiverad miljöforskning. Verkets anslag skall finansiera forskning till stöd för den egna myndighetens arbete, bl.a. underlag för att nå miljökvalitetsmålen och forskning till stöd för internationella förhandlingsarbetet. Verket finansierar också viltforskning med stöd från viltvårdsfonden. Totalt stödjer forskning med ca . Vissa myndigheter (, , ) bedriver viss forskningsverksamhet inom sitt myndighetsanslag. Ytterligare finansiärer av miljöforskning är Verket för innovationssystem (), , SIDA/Sarec samt EU:s ramprogram för forskning och utveckling. En annan betydande finansiär av miljöforskning är (Mistra) som satsar ca . Mistra:s forskning är åtgärdsinriktad, med fokus på viktiga strategiska Huvuddelen av forskningsmedlen satsas på större Prop. 2004/05:80 målinriktade forskningsprogram. Även EU:s sjätte ramprogram för forskning och utveckling ger ett betydande stöd till svensk miljöforskning. Svenska forskare på miljöområdet har varit framgångsrika i den internationella konkurrensen om forskningsmedel såväl i tidigare ramprogram som i det nuvarande 6:e ramprogrammet. Bidraget från ramprogrammet till svenska forskare på miljöområdet beräknades vara ca . presenterade på regeringens uppdrag en uppföljning av miljökvalitetsmålen. I denna uppföljning betonas särskilt att det saknas forskningsunderlag för miljökvalitetsmålen Giftfri miljö och Säker strålmiljö. Till stöd för att uppnå miljökvalitetsmålen genomfördes en väsentlig förstärkning av resurserna till Formas för forskning om biologisk mångfald och marin miljö. Denna satsning permanentades i och med budgetpropositionen . Formas finansierar även forskning inom andra områden av betydelse för miljökvalitetsmålen såsom klimatforskning samt forskning om hållbart samhällsbyggande. Flera myndigheter, bland dem , , Miljömåls- rådet och har i sina forskningsstrategier framfört önskemål om att Formas satsar mer på behovsmotiverad forskningen till stöd för myndigheternas verksamhet. Regeringen stödjer myndigheternas synpunkter och anser att Formas bör öka stödet för behovsmotiverad forskning till stöd för ett uthålligt samhälle bland annat för att nå miljökvalitetsmålen och för att stärka miljörelaterad teknikutveckling och hållbar tillväxt, se avsnitt 5.3. Såväl Formas, och vid Kemikalieinspektionen framhåller i sina respektive forskningsstrategier att forskningen om kemikalier och miljötoxikologi minskat under 1990- talet och behöver stärkas. Det gäller inte minst mot bakgrund av det förslag till ny kemikalielagstiftning för EU som presenterades 2003 och som behandlas av rådet och parlamentet. Ökad forskning krävs dessutom för att nå det nationella miljökvalitetsmålet Giftfri miljö. Formas har på regeringens uppdrag tillsammans med andra berörda forskningsfinansiärer utformat ett forskningsprogram för miljö- toxikologisk forskning. I forskningsprogrammet föreslås ökade anslag för att kunna finansiera forskning inom detta område. har i en rapport utrett miljöpåverkan från läkemedel samt kosmetiska och hygieniska produkter. Verket anser att det är angeläget att förbättra kunskapsläget om läkemedels miljöpåverkan och föreslår att detta forskningsområde prioriteras. Regeringen anser mot denna bakgrund att forskningen om kemikalier och miljötoxikologi behöver stärkas, bl.a. för att nå miljökvalitetsmålet Giftfri miljö. Forskning om avfall och kretslopp I strävan att uppnå hållbar utveckling och hållbar konsumtion och produktion måste hela samhället ställa om till bättre hushållning med naturtillgångar och energi. Kretsloppsanpassningen har för många produkter inte kommit särskilt långt. Det finns fortfarande ett stort behov av kunskap om vad som händer med råvaror och material när de används, hur material åldras eller degenereras samt hur till exempel metallers och plasters kretslopp sluts. Det är angeläget att inte bara se framåt utan även söka kunskap som förbättrar hanteringen av varor och material i omlopp och som belyser såväl risker som möjligheter vid användningen av Det finns stora mängder mer eller mindre miljöfarliga ämnen i cirkulation i samhället, i många fall inbyggda i produkter och svåra att Även vid en långt gången miljöanpassning kommer det att finnas material som behöver deponeras. Det finns dessutom många befintliga och äldre deponier med okänt innehåll som på kort eller lång sikt riskerar att läcka ut. Det behövs därför en fortsatt satsning på att ta fram ökad kunskap om processer i deponier och speciellt om långsiktiga Det hot vi ser framför oss är således av en mer komplicerad natur med de s.k. diffusa utsläpp som uppstår vid produkters tillverkning, användning och omhändertagande. om livsstilsfrågor, konsumtionsmönster, samhällets organisation och planering samt internationellt samarbete. Regeringen föreslog i propositionen Ett samhälle med giftfria och resurssnåla kretslopp (prop. 2002/03:117) att skulle få ett utökat ansvar för avfallsfrågor. uppdrag att tillsammans med andra berörda forskningsfinansiärer och tillsammans med branschen göra ett förslag till forskningsprogram för forskning om avfall och kretslopp. Uppdraget har redovisats av i rapporten i kretslopp (rapport 5406, () framför i sin forskningsstrategi att finansieringen av strålskyddsforskningen minskat kraftigt under ett antal SSI framhåller att forskningen måste stärkas för att trygga den nationella kompetensen på strålskyddsområdet. SSI föreslår därför att myndighetens anslag stärks med ett särskilt anslag för forskning för att kunna finansiera grundläggande och tillämpad forskning inom Regeringen anser att forskningen inom strålskyddsområdet i landet är viktig för att miljökvalitetsmålet Säker strålmiljö skall uppnås. såväl forskning om effekter av joniserad strålning på hälsa som på den biologiska mångfalden, t.ex. inom områdena strålningsbiologi och Regeringen har gett i uppgift att göra en bedömning av forskningen om elektromagnetiska fält. Uppdraget har redovisats den (Rapportserie 2004:6). Formas har på regeringens uppdrag utformat ett forskningsprogram för klimatforskning tillsammans med sex andra forskningsorganisationer. Grundläggande klimatforskning finansieras främst av Formas men även av . Politiskt motiverad klimatforskning finansieras främst av och men även Mistra spelar en viktig roll som finansiär. I Formas forskningsprogram föreslår rådet ökade anslag för att finansiera en utökad klimatforskning. Mistra har finansierat uppbyggnaden av ett centrum för regional klimatmodellering vid . Detta centrum bedriver forskning och utvecklingsverksamhet om klimatmodellering som är av mycket stor betydelse som underlag för klimatpolitiken och regeringen anser därför att en långsiktig finansiering är viktig. Verksamheten finansieras under 20032005 genom en överenskommelse mellan Mistra, , , och . Forskning om biologisk mångfald Formas och har fått förstärkta anslag för stöd till forskning om biologisk mångfald och ekologisk hållbar utveckling. Denna satsning permanentades i och med budgetpropositionen . Formas har inom ramen för denna extra satsning även haft möjlighet att lämna bidrag till stöd för nationella samlingar av särskild betydelse för forskningen om biologisk mångfald. Ansvaret för detta stöd flyttas till Artdatabanken vid () som fått extra medel för stöd till nationella samlingar och för taxonomisk forskning. Regeringen tillsatte 2002 en kommission med uppdraget att sammanfatta kunskapsläget när det gäller miljötillståndet för Sveriges kust- och havsområden samt att föreslå åtgärder för att bryta den negativa utvecklingen i havsmiljön. lämnade sitt betänkande (Havet tid för en ny strategi, SOU 2003:72). Kommissionen föreslår bl.a. förstärkning av forskningen och miljöövervakningen av havsmiljön samt en satsning på forskning och utbildning om fisk och fiske. Kommissionens förslag bereds inom och regeringen återkommer med förslag inom detta område i en proposition om miljökvalitetsmålen . Formas fick en förstärkning på för forskning om marin miljö och denna satsning fortsätter. Friluftsliv har stor betydelse för rekreation, hälsa, naturupplevelse och livskvalitet. I finns också mycket goda möjligheter för friluftsliv och naturturism tack vare en rik natur och vår allemansrätt. friluftsliv och naturbaserad turism har också stor betydelse för Prop. 2004/05:80 samhällsekonomi och regional utveckling samt har stora möjligheter till utveckling och tillväxt. Forskning inom detta område utförs endast i begränsad utsträckning i . har fått ett utökat ansvar för frågor om friluftsliv och har i sin forskningsstrategi föreslagit utökade resurser för att kunna finansiera forskning om friluftsliv. Regeringen avser att ge i uppdrag att tillsammans med andra aktörer och organisationer utarbeta en forskningsstrategi för friluftsliv. Regeringen har i en skrivelse till En svensk strategi för hållbar utveckling (skr. 2003/04:129), angett att en strategisk framtidsfråga är en samlad politik för hållbart samhällsbyggande. Ansvaret för finansiering av forskning om samhällsbyggande ligger i huvudsak på Formas. Forskning om hållbar stadsutveckling är en viktig del inom detta område. Formas har tillsammans med Byggsektorns innovationscentrum (BIC) utarbetat en forskningsstrategi för ett hållbart samhällsbyggande. Regeringen anser att det är värdefullt att samfinansierad forskning mellan staten och byggbranschen kommit till stånd. Formas har tillsammans med byggsektorn och andra myndigheter finansierat forskning om inomhusmiljö inom ramen för det sexåriga tvärvetenskapliga programmet Det sunda huset. Detta program utvärderas . Regeringen anser att det är angeläget att Formas tillsammans med byggsektorn fördjupar och utökar den tvärvetenskapliga forskningen om inomhusmiljö, bland annat när det gäller teknik, medicin, beteendevetenskap och ekonomi. 9.12Forskning kring IT, transport, arbetsliv, energi, jämställdhet, turism m.m. FoU inom informations- och kommunikationsteknik har en framträdande position som IT-nation. Regeringens IT- politiska mål är att som första land skall bli ett informationssamhälle för alla. Det är angeläget att befäster sin ställning som IT-nation och flyttar fram positionerna ytterligare genom en framsynt politik. Det är viktigt för såväl näringslivets utveckling och konkurrenskraft som människors livskvalitet och delaktighet i samhällsutvecklingen. IT-sektorn har stor betydelse för ekonomin. var 230 000 personer anställda inom elektronikindustri och IT- relaterade tjänsteföretag. Det motsvarar av alla sysselsatta i hela näringslivet. För att IT-tillämpningar och deras användning skall kunna utvecklas krävs en bas i form av möjliggörande tekniker. Det kan t.ex. röra sig om mobil kommunikationsteknologi, nätverksbaserade plattformar, informationshantering, säkerhetslösningar och gränssnitt. För radioområdet skulle möjligheten att få snabb tillgång till frekvensspektrum med enkla förhållningsregler som harmoniserats i flertalet länder, hjälpa innovatörer och forskare att fort utvärdera sina nya idéer och få tillgång till en stor marknad. Detta gäller så väl nya mobila applikationer som fasta installationer. Forskning kring och utvecklingen av dessa och andra möjliggörande tekniker är nödvändig för att ge infrastrukturella förutsättningar för andra områden. Staten har tillfört till IT-forskning för åren 20012003 efter förslag i propositionen Forskning och förnyelse (prop. 2000/2001:3, bet.2000/01:UbU6, rskr 2000/01:98). finansierar tillämpad forskning inom området. fördelade till FoU inom informations- och kommunikationsteknik och till FoU inom tjänster och IT-användning. tillfördes verket för stöd till tillämpad industriforskning inom IT/telekomområdet. Satsningen är inriktad mot nano- och mikroelektronik samt för stöd till utvecklings- och testmiljöer av IT- baserade tjänster och för utveckling av plattformar kopplade till teknik med hög överföringskapacitet. finansierar grundläggande IT-forskning och beviljade nästan till ämnesområdet datavetenskap. Dessutom bedriver ett antal industriforskningsinstitut forskning. Utöver de statliga anslagen finansierar även () och och kompetens () forskning inom området. Huvuddelen av SSF:s IT-forskning sker i form av 13 ramprogram som avslutas . Två huvudteman, Internet och mobilitet respektive inbyggda system, vägleder dessa satsningar. Stiftelsen betalade ut ca till IT-forskningsprojekt, varav inom telekommunikation. Dessutom bidrar stiftelsen fortfarande till ett antal forskarskolor samt till . Huvuddelen av finansiering av IT-relaterade forskningsprojekt är avslutade. IT inom hälso- och sjukvård samt Skolutveckling och IT är de programområden som är pågående. Företagens FoU-utgifter inom IT-området är starkt koncentrerade till teleprodukter. investerade företagen i FoU kring teleprodukter. Det motsvarar närmare en tredjedel av företagens totala FoU-utgifter. Företagen investerade även i FoU kring IT-tjänster. En senare delstudie från SCB tyder på att näringslivets investeringar i IT-forskning minskade . 2001/02:2 gjorde regeringen bedömningen att bör ta fram en strategi för området IT-användning och tillämpning för att stärka svenskt näringsliv. Regeringen gav i regleringsbrev för verket i uppdrag att utarbeta en sådan strategi. inlämnade , Nationell strategi för FoU inom området tillämpning av informationsteknik (Policy VP 2002:5, dnr N2002/12353/ITFoU). Visionen är att sammanhållna och effektiva FoU-insatser inom tillämpning och användning av IT, skall bidra till hållbar tillväxt genom att öka den internationella konkurrenskraften inom näringslivet och inom forskningsinstitut och högskolor samt den offentliga verksamhetens effektivitet. Strategin har prioriterat tre tillväxtområden: industriell IT, IT för privata och offentliga tjänster samt möjliggörande tekniker. Dessa stämmer väl överens med den IT- forskning som lyfts fram inom EU:s ramprogram för forskning och Prop. 2004/05:80 teknisk utveckling. Förändringar och händelser i omvärlden gör att säkerhet på alla nivåer är en angelägenhet för alla, såväl på nationell som på internationell nivå. Detta kan gälla den enskilde medborgaren liksom samhällets funktioner och i förlängningen vår öppna demokrati. Ett fundamentalt bidrag i byggandet av säkerhet är ökad kunskap om vilka hoten mot säkerheten är, hur man skyddar sig samt vad som är skyddsvärt. Mot bakgrund av detta har tagit initiativ till ett säkerhetsforskningsprogram på europeisk nivå som inleddes med en förberedande åtgärd.