prop · GS031d15 · 2005-01-01 00:00:00 — Av den totala volymen av övriga konjunkturberoende 2004/05:1 UTGIFTSOMRÅDE 13 program utgjorde utbildningen i genomsnitt i jämförelse med 13,1 . AMS förklarar det låga deltagarantalet med att efterfrågan på arbetskraft minskat och att bristyrkena därmed blivit färre, även om det på regional nivå kan finnas bristyrken. Det finns inga nationella flaskhalsar på arbetsmarknaden. En allt för stor neddragning av arbetsmarknadsutbildningar vid en avmattning kan få negativa konsekvenser vid en konjunkturuppgång. För att inte riskera underskott på utbildade eller att flaskhalsproblem uppstår på viktiga områden måste arbetsmarknadsutbildningen nu planeras för en kommande ökad efterfrågan på arbetskraft, utan att målet om i arbete åsidosätts. befann sig i genomsnitt cirka 11 200 personer i arbetsmarknadsutbildning, vilket kan jämföras med då antalet var 13 000 personer i genomsnitt. De prioriterade grupperna arbetshandikappade och utomnordiska medborgarna är däremot väl representerade i utbildningen i förhållande till sina andelar av de arbetslösa. Även i den förberedande utbildningen har deltagarantalet minskat från 15 000 personer föregående år till 11 200 . Ytterligare någon minskning har skett . Övergången från förberedande utbildning till arbetsmarknadsutbildning har dock ökat från . AMS förklarar det förbättrade resultatet bland annat med att vissa län genomför länsgemensamma upphandlingar, vilket ger bättre förutsättningar att planera flöden mellan de två utbildningsformerna. En annan förklaring är att nya metoder för validering i den förberedande utbildningen medverkar till en effektivare genomströmning av deltagare till arbetsmarknadsutbildningen. Regeringen bedömer att resultaten för den förberedande utbildningen måste förbättras, bl.a. måste övergångarna till den yrkesinriktade arbetsmarknadsutbildning öka. Syftet med arbetsmarknadsutbildning är att underlätta yrkesmässig rörlighet och därmed förhindra att flaskhalsar uppstår på arbetsmarknaden. För att ytterligare fokusera på den uppgiften har regeringen gett AMS i uppdrag att genomföra en försöksverksamhet med bristyrkesutbildning för anställda En prioriterad grupp är personer med utländsk högskoleexamen, som inte arbetar i utbildningsyrket men som genom kompletterande utbildning bedöms kunna ta arbeten som ligger i nivå med deras kompetens. Resultatet av verksamheten har emellertid varit blygsam. Endast 444 personer har har deltagit i utbildning, varav drygt 100 personer från den prioriterade målgruppen. AMS förklarar den svaga starten med att antalet bristyrken drastiskt minskat sedan planeringen påbörjades, samt att det tar tid att bygga upp nätverk med branschorganisationer, statliga myndigheter och andra aktörer för att informera och komma i kontakt med nya målgrupper. Utbildningarna bedrivs främst inom tillverknings- och byggnadsyrken men har även utbildningar inom vård och pedagogik ökat. Av samtliga långtidsinskrivna vid arbetsförmedlingen har i genomsnitt deltagit i aktivitetsgarantin , vilket är en ökning med i jämförelse med året innan. I genomsnitt har 36 000 personer deltagit i aktivitetsgarantin, vilket är 1 800 färre än 2002. Efter en i stort sett kontinuerlig ökning av deltagarantalet sedan starten stannade inflödet av . Den genomsnittliga tiden i aktivitetsgarantin har fortsatt att öka och uppgick jämfört 2002. Ju äldre deltagarna är desto större har ökningen varit. Någon skillnad i inskrivningstid mellan män och kvinnor finns inte. Omsättningen från aktivitetsgarantin har ökat något från . Av dem som lämnade garantin fick arbete vilket är lägre än 2002. infördes regeländringar för det särskilda anställningsstödet som innebär att målgruppen vidgats. Genom dessa regeländringar ökade omsättningen till arbete kraftigt för deltagarna i aktivitetsgarantin. Antalet deltagare som hade arbete med särskilt anställningsstöd var 900 personer den . hade antalet ökat till 5 700 personer. AMS redovisade en rapport till regeringen om effekterna av de ändrade reglerna. Se vidare avsnittet Anställningsstöd. Vid samma tillfälle redovisade AMS en uppföljning av folkhögskolesatsningen inom aktivitetsgarantin för vilken avsatts. Folkhögskolesatsningen startade med syfte att erbjuda deltagare i aktivitetsgarantin med svag skolunderbyggnad möjlighet att skaffa sig baskunskaper i olika kärnämnen för att kunna påbörja yrkesinriktad utbildning eller få ett arbete. Folkhögskolornas pedagogik, utbildningsmiljö och möjligheter till individuell anpassning bedömdes särskilt lämplig för studieovana personer. deltog cirka 4 400 personer i utbildningen inom ramen för satsningen. Antalet mer än fördubblades jämfört med . Drygt hälften av deltagarna var och hade högst grundskoleutbildning. Mer än var femte deltagare hade utländsk bakgrund och var arbetshandikappade. Män och kvinnor deltog i samma utsträckning. Av de 2 600 personer, som avslutade sin utbildning befann sig efter avslutad utbildning i olika arbetsmarknadspolitiska program, hade arbete med eller utan subvention och hade påbörjat annan utbildning än arbetsmarknadsutbildning. I flertalet län har jobbsökaraktiviteter anordnats både på arbetsförmedlingen och på skolorna. Intresset och behovet av denna utbildningsform har visat sig vara större än vad som antogs när verksamheten startade . Regeringen har därför beslutat att utöka ramen med ytterligare . AMS har tagit fram rutiner för hur utvecklingen av kvaliteten i aktivitetsgarantin skall säkras. Genom återkommande granskningar av olika kvalitetsområden skall arbetsförmedlingarna identifiera i vilka avseenden aktivitetsgarantin behöver utvecklas och vilka insatser som krävs. Regeringens bedömning är att insatser inom aktivitetsgarantin måste fortsätta för dem som står längst från arbetsmarknaden, inte minst i ljuset av kommande brister i arbetskraftsutbudet. hade i genomsnitt cirka 16 100 personer en anställning med anställningsstöd. Personer i anställningsstöd utgjorde av alla i program, vilket är en ökning från föregående år . 2004/05:1 UTGIFTSOMRÅDE 13 Anställningsstöd kan lämnas till alla typer av arbetsgivare. Kommunerna utgjorde och statliga myndigheter och allmännyttiga organisationer av arbetsgivarna. Den vanligaste arbetsgivarkategorin var dock enskilt företag som stod för av anställningarna. Några större förändringar jämfört med har inte skett. Männen var något överrepresenterade i anställningsstöd och utgjorde av samtliga anställda. Deras andel av de långtidsarbetslösa var . Deltagarnas genomsnittliga ålder stiger med ersättningsnivån på stöden. Deltagarnas utbildningsnivå var något lägre än de arbetslösas. Utomnordiska medborgare var väl representerade i allmänt och förstärkt anställningsstöd, men inte i det särskilda anställningsstödet. De är också underrepresenterade i aktivitetsgarantin som är en förutsättning för att få det särskilda stödet. För de arbetshandikappade har framför allt stödformer med högre ersättning till arbetsgivaren använts. Ungdomarnas andel av det allmänna anställningsstödet motsvarade deras andel av de arbetslösa. Förstärkt och särskilt anställningsstöd användes i begränsad utsträckning för ungdomar. Beskrivet på detta sätt har anställningsstöden kommit de personer till del, som har störst behov av stöd för att få ett arbete, vilket är i enlighet med intentionerna med anställningsstöden. Enligt förordningen (1997:1275) om anställningsstöd lämnas allmänt anställningsstöd och förstärkt och särskilt anställningsstöd. Vid verksamhet som innefattar offentliga investeringar lämnas allmänt anställningsstöd . lämnades allmänt anställningsstöd i genomsnitt , förstärkt stöd , utökat förstärkt stöd och särskilt anställningsstöd . Resultaten, mätta som andel i arbete efter att anställningsstödet upphört, har förbättrats för samtliga typer av anställningsstöd. Bäst resultat uppnåddes för det allmänna anställningsstödet, där fick arbete medan resultaten för det förstärkta och det särskilda anställningsstödet låg mellan . Kvinnor fick för alla stödformerna arbete i större utsträckning än män. Arbetsmarknadspolitiska program kan leda till undanträngningseffekter, men dessa kan i vissa fall vara önskvärda. Det gäller bl.a. de olika an- 2004/05:1 UTGIFTSOMRÅDE 13 ställningsstöden vars syfte är att främja sysselsättningen bland de som har varit arbetslösa . Anställningsstöd till arbetsgivaren lämnas i form av kreditering på skattekontot. De minskade intäkterna för staten på grund av anställningsstöd uppgick till . Detta är en ökning jämfört med med . AMS redovisade i en rapport (Dir. N2004/5011/A) till regeringen vilka effekter de ändrade reglerna för det särskilda anställningsstödet fått. Av redovisningen framgår att totalt cirka 5 000 personer anvisats till särskilt anställningsstöd från till . anvisades närmare 350 personer. Fördelningen på män och kvinnor - har inte påverkats av förändringarna. Däremot ökade andelen arbetshandikappade från och andelen utomnordiska medborgare från . Det förslag till ytterligare höjning av bidragsnivån för särskilt anställningsstöd, som lämnades i vårpropositionen, trädde i kraft . Förslaget innebär att den högsta ersättningen per dag höjdes till . Det är ännu för tidigt att avläsa några effekter av denna förändring. Regeringens bedömning är att de olika anställningsstöden i stort fungerar såsom de är avsedda och kommer framöver att vara det viktigaste programmet för att öka sysselsättningen hos dem som står längst från arbetsmarknaden. upphörde det utökade förstärkta anställningsstödet mot bakgrund av de förändringar som genomfördes i fråga om det särskilda anställningsstödet. Målgrupperna för de båda stödformerna bedömdes till stor del förbli densamma. prövas i försöksverksamhet en ny form av anställningsstöd för långtidssjukskrivna som behöver byta arbete. Det är ännu för tidigt att avläsa några resultat av den stödformen. Arbetslivsinriktad rehabilitering(AR) inom arbetsförmedlingen har bedrivits inom det grunduppdrag AMS haft . Vidare har AR bedrivits inom ramen för regeringens uppdrag till AMS och () att upprätta gemensam verksamhets- och handlingsplan för samverkan avseende insatser för arbetslösa sjukskrivna. Detta uppdrag, som finansieras via sjukpenninganslaget, fortsätter . Enligt AMS , Årsrapport (Ure 2004:1) påbörjade totalt cirka 19 100 personer AR, varav närmare 2 900 personer () inom ramen för satsningen på sjukskrivna. Lika många män som kvinnor deltog. Arbetslivsinriktad rehabilitering utgjorde av den totala volymen program, vilket är oförändrat jämfört med . Antalet deltagare i genomsnitt minskade med 1 300 personer, trots att den nya verksamheten för sjukskrivna tillkom , med omkring 780 deltagare i genomsnitt . Insatser inom ramen för grunduppdraget har således minskat . Den totala programvolymen minskade . Utbildningsnivån bland deltagarna var lägre än bland de arbetslösa. En övervägande majoritet, , av samtliga deltagare var arbetshandikappade. De långtidsinskrivna var väl representerade och utgjorde av samtliga deltagare medan deras andel av de arbetslösa uppgick till . Utomnordiska medborgare var däremot något underrepresenterade. Även ungdomar deltog i liten utsträckning i AR. För gruppen arbetshandikappade under finns även arbetsförmedlingens verksamhet Unga handikappade att tillgå liksom det kommunala ungdomsprogrammet och ungdomsgarantin, vilket förklarar den låga representationen av ungdomar. Den genomsnittliga tiden i insatser var 2003, vilket är en svag ökning jämfört med . Resultatet, i termer av hur stor andel av deltagarna som fått arbete after avslutad insats, minskade , då andelen uppgick till . Män fick arbete med subvention i högre grad än kvinnor. Kostnaden för aktivitetsstöd för personer i AR uppgick till . Detta är en betydligt lägre kostnad än 2002 då den var . AMS och RFV lämnade på regeringens uppdrag en särskild rapport om tillämpningen av den nationella verksamhets- och handlingsplanen och om hur samverkansmedlen på sjukpenninganslaget använts. Inför starten av samverkan för arbetslösa sjukskrivna 2004/05:1 UTGIFTSOMRÅDE 13 planerade länen insatser för sammanlagt drygt 8 000 deltagare till en kostnad av . innefattar länens planer insatser för 12 800 personer. som redovisningen omfattar har av deltagarna fått ett arbete eller påbörjat utbildning. Vidare har återgått till ansvar antingen på grund av försämrad hälsa eller för att utredningen visat att det inte finns någon möjlighet till arbete. får av sjukpenninganslaget, motsvarande , användas för rehabiliteringsinsatser i samverkan mellan arbetsförmedlingen och . Må- let är att av deltagarna skall få ett arbete . Det treåriga uppdraget till AMS och RFV att inleda en förnyelse av den arbetslivsinriktade rehabiliteringen är nu inne på sitt sista år. Enligt regeringens uppdrag skall de metoder och arbetssätt som visar sig fungera väl inom detta s.k. FAROS spridas och tillämpas nationellt efter försöksverksamhetens slut. Regeringen gav ett kompletterande uppdrag (S2003/10132/SF) till AMS och RFV att genomföras inom FAROS. Uppdraget var att pröva och utveckla en samordnad organisation för arbetslivsinriktad rehabilitering för sjukskrivna som har en anställning de inte kan återgå till. lämnade AMS och RFV en redovisning till regeringen. Av denna framgår att verksamheten startade och kommer att omfatta 300 deltagare. Re- sultatmålet är att av deltagarna skall ha påbörjat arbete eller reguljär utbildning . deltog 240 personer. Slutrapport för projekt skall lämnas till regeringen . Den lag om finansiell samordning som trädde i kraft ger försäkringskassa, länsarbetsnämnd, kommun och landsting nya möjligheter i arbetet med människor som är i behov av samordnade rehabiliteringsinsatser för att uppnå eller förbättra sin förmåga till förvärvsarbete. Lagen om finansiell samordning har dock ännu inte börjat tillämpas. Tabell 4.7 Arbetsmarknadspolitiska program Andel i arbete med eller utan subvention efter avslutat program Andel i arbete efter avslutat program (%)1 Skyddat arbete hos offentliga arbetsgivare Förstärkt anställningsstöd (2-års-inskrivna) Förstärkt anställningsstöd (4-års-inskrivna) Kommunalt program för ungdomar Ungdomsgaranti för ungdomar 20-24 år Aktiviteter inom vägledning och platsförmedling Projekt med arbetsmarknadspolitisk inriktning 1Avser arbete med eller utan ekonomiskt stöd i form av exempelvis lönebidrag eller anställningsstöd 22002 gällde stödet enbart personer , gäller det för personer i aktivitetsgarantin. 2004/05:1 UTGIFTSOMRÅDE 13 Antalet långtidsinskrivna med in- Ungdomar mellan befinner sig i en skrivningstider på mer än två har legat stabilt på övergångsfas mellan skola och arbete. omkring 1 000 ungdomar. I denna grupp var på- tiva arbetslösheten bland ungdomar är ofta fallande fler långtidsinskrivna män än kvinnor. högre än för den övriga befolkningen. var i genomsnitt 313 unga kvinnor till detta är att gruppen har ett större inflöde av Motsvarande tal för unga män nya arbetslösa som kommer från skolan eller an- En högre relativ ungdomsar- betslöshet kan också bero på att ungdomar har mindre arbetslivserfarenhet än andra åldersgrup- per eller att de påverkas av arbetsrättsliga regler avspeglas även i utvecklingen av arbetslösheten Vidare har ungdomar i större bland personer med ett arbetshandikapp. utsträckning än andra åldersgrupper tillfälliga Minskningstakten av arbetslösheten har sedan anställningar andra åldersgrupper. 1997 varit något större bland kvinnor. tiva arbetslösheten bland ungdomar är hög be- har den öppna arbetslösheten bland funktions- höver i sig inte innebära något större problem hindrade enligt AMS statistik utvecklats i positiv om ungdomarna inte går arbetslösa under en Antalet personer med handikapp som erhållit Ungdomsarbetslösheten är i hög grad kon- en anställning med lönebidrag har ökat från cirka junkturberoende vilket inte minst framgick efter 45 1997 till drygt 56 400 personer 2003. 1990-talets krisår då ungdomsarbetslösheten Ökningen av antalet lönebidrag har varit kon- sjönk kraftigt ända . stant , med undantag av 2000 då en utvecklingen och antalet arbetslösa planade ut. tillfällig minskning skedde. har ungdomsarbetslösheten åter stigit dem som får anställning med lönebidrag är män. och uppgick enligt AMS antalet Även antalet personer med skyddat arbete hos öppet arbetslösa ungdomar till i genomsnitt offentliga arbetsgivare () har ökat sedan cirka 42 300 personer . Då hade cirka 5 500 personer en anställ- betslösa unga män uppgick till i genomsnitt cirka ning i OSA och 2003 var antalet i OSA drygt 24 500, jämfört med närmare 17 800 unga kvin- 6 100 personer. Antalet personer i OSA har se- nor som vara öppet arbetslösa . dan 1997 ökat främst . har ungdomar kortare arbetslös- av dem som fick OSA 1997 var hetstider än andra åldersgrupper. Den andelen har sjunkit till procent av ungdomarna har arbetslöshetstider kortare än 6 månader. Anställda i som bedöms kunna ta ett Långtidsarbetslösheten bland ungdomar mel- arbete utanför skrivs in som ombytes- lan 18 och har emellertid ökat kraftigt se- sökande vid arbetsförmedlingen. dan 2002 och var det genomsnittliga rapporterat att i genom- antalet långtidsarbetslösa ungdomar cirka 6 700 snitt är av de anställda in- Långtidsarbetslösheten för unga män skrivna som ombytessökande. En stor andel, var betydligt högre än för unga kvinnor. , av de övergångar som görs från nomsnitt var antalet långtidsarbetslösa unga män sker med lönebidrag. För att kunna öka cirka 4 200, medan antalet långtidsarbetslösa antalet övergångar är det viktigt att AMS i sin unga kvinnor var cirka 2 500 personer under verksamhet förstärker sina insatser när det gäller Orsaken till ökningen var att färre ung- dessa ombytessökande och i sin planering avsät- domar fanns i program samt avveck- ter tillräckligt med resurser härför. lingen av som innebar ett mins- har mot bakgrund av detta ställt ett återrapporte- kat antal platser inom den kommunala vuxenut- ringskrav på AMS rörande utvecklingen av anta- let övergångar från gruppen ombytessökande målsättningen att långtidsarbetslösheten bland inom till reguljärt arbete. ungdomar skulle halveras. kvartalet 2004 var andelen övergångar till arbete lägre än 2003. Antalet ungdomar som har varit arbetslösa Antalet anställda med arbetshandikapp inom har dock inte förändrats under de Samhallkoncernen låg på en stabil nivå på knappt 27 000 personer under 19972000. har antalet anställda minskat och var antalet i snitt drygt 23 400. De senaste årens minskning är starkt kopplad till de lönsamhetsproblem haft, vilket främst drabbat arbeten inom dess industrisektor. Under fem av har levererat färre arbetade timmar än vad de fått medel för. Detta innebär ökade utgifter i andra ersättningssystem. I det avtal som staten tecknat med ställs det krav på bolaget avseende sysselsättning, övergångar till reguljärt arbete samt rekrytering från de prioriterade grupperna. Enligt sysselsättningsmålet skulle ge personer med arbetshandikapp arbete under minst . Resultatet blev vilket innebär att inte uppfyllde det avtalade målet. Inte heller uppfyllde målet för övergångar till arbete. Målet var att av de anställda arbetshandikappade skulle få ett reguljärt arbete . förklaring till att de inte uppnått de avtalade målen är den omstrukturering som pågår inom industrin samt en generellt svag arbetsmarknad. Målet för rekrytering från de prioriterade grupperna däremot uppfylldes och av dem som rekryterades till kom från dessa. Målet var att av de personer med arbetshandikapp som rekryterades skulle komma från de prioriterade grupperna, nämligen personer med intellektuellt arbetshandikapp, personer med psykiska handikapp eller med flera arbetshandikapp. AMV har haft två mål som avser insatser för arbetshandikappade personer. Dessa två mål är: 1.Minst 60 000 personer med arbetshandikapp skall ha sysselsättning (tilldelade medel under anslag 22:4). Målet bedöms vara uppnått. sysselsattes 62 600 arbetshandikappade med stöd av medel som tilldelats under anslaget 22:4 Särskilda insatser för arbetshandikappade. (Målet formulerades om eftersom OSA:s finansiering ändrades under budgetåret) 2.Andelen övergångar från lönebidrag till osubventionerat arbete skall öka jämfört med året innan samt bidragsnivån i omprövningsbesluten skall minska. 2004/05:1 UTGIFTSOMRÅDE 13 Målet bedöms vara uppnått. I genomsnitt har cirka 2 000 personer övergått från lönebidrag till osubventionerat arbete. uppgick andelen till , vilket motsvarar cirka 1 800 personer. Den genomsnittliga bidragsnivån har minskat i omprövningsbesluten . Av tabell 4.8 framgår de förändringar som skett vad avser invandrades sysselsättning och arbetslöshet. Tabell 4.8 Invandrares sysselsättning och arbetslöshet Sysselsättningsgrad 2003 (2002), % (76,8) (77,9) (75,7) (60,5) (63,7) (57,3) Utrikes födda, födda (53,6) (58,1) (48,9) Öppet arbetslösa 2003 (2002), % (3,3) (3,7) (2,9) 11,0 (9,3) 12,3 (9,9) (8,5) Utrikes födda, födda (13,6) 17,6 14,7) 14,6 12,2) 1 Svenskar som haft svenskt medborgarskap sedan födseln. Det kan konstateras att utvecklingen i inte gått åt rätt håll i relation till uppsatta EU- och nationella mål. Re- geringen bedömer att detta huvudsakligen kan förklaras med den fortsatt svaga konjunkturen på arbetsmarknaden. understryker denna utveckling vikten av att de politiska insatserna på området intensifieras och effektiviseras. Av intresse är att såväl arbetslösheten som sysselsättningen för utrikes födda, i absoluta tal, ökade (en marginell minskning för män vägdes mer än väl upp av ökningen för kvinnor). Förklaringen till att det kan vara på det viset är, att arbetskraftsdeltagandet har ökat bland utrikes födda, såväl för kvinnor som för män. För svenska ej naturaliserade medborgare, minskade antalet sysselsatta . AMS bedömer att de extra resurser som tillförts storstadsregionerna för perso- 2004/05:1 UTGIFTSOMRÅDE 13 nalförstärkningar, och som kommer att finnas kvar , inneburit ökad individuell service men också ytterligare kollektiva insatser, t.ex. jobbsökaraktiviteter. Uppföljningar av arbetsmarknadspolitiken inom storstadspolitiken visar att sysselsättnings- och arbetslöshetsutvecklingen varit särskilt positiv i områden till vilka extra resurser kanaliserats. Detta gäller för både kvinnor och män. Kvinnors sysselsättningsnivå är dock i dessa områden, liksom generellt bland utrikes födda, lägre än mäns. AMS har vidare redovisat att en effektivisering och utveckling av samverkan mellan berörda aktörer har skett när det gäller att tidigt ta till vara kompetensen hos nyanlända invandrare och asylsökande. Enligt AMS har ledtiderna mellan ankomst och egen försörjning förkortats och arbetsmarknadsinträdet effektiviserats. Att ha ett tydligt jämställdhetsperspektiv framhålls som särskilt viktigt i detta sammanhang. AMS uppföljning av satsningen på kompletterande utbildningar för personer med utländsk högskoleexamen 20012003 visar att sammanlagt cirka 4 400 personer omfattades av satsningen. De förberedande utbildningarna dominerade. De yrkesinriktade utbildningarna har huvudsakligen inriktats på teknik/naturvetenskap, pedagogik och vård/omsorg. Av de personer som genomgått yrkesinriktad utbildning hade arbete efter avslutad utbildning. Resultatet är i nivå med det mål som gäller för arbetsmarknadsutbildningen generellt. Kvinnor har utgjort av deltagarna. Arbetsplatsintroduktion för vissa invandrare (API) bedrivs som försöksverksamhet på 20 orter. Sedan starten har cirka 2 400 personer deltagit. Fler män än kvinnor deltar. Anställningar i enskilda företag dominerar. Av dem som lämnat API har fått fortsatt arbete. I försöksverksamheten med bristyrkesutbildning för redan anställd, som startade , har endast cirka 440 personer deltagit. Majoriteten har varit män. Antalet utrikes födda uppgick till . har AMS kunnat använda för genomförande av en folkhögskolesatsning riktad till deltagare i aktivitetsgarantin som har behov av baskunskaper på grundskolenivå eller i kärnämnen på gymnasienivå för att kunna påbörja yrkesinriktade studier. Totalt omkring 4 000 personer har