prop · GS031d29 · 2005-01-01 00:00:00 — 2004/05:1 UTGIFTSOMRÅDE 27 Avgiften till Europeiska gemenskapen Förslag till riksdagsbeslut ...................................................................................... Utgiftsområde 27 Avgiften till Europeiska gemenskapen ................................... Redovisning av EU-budgetens och den svenska EU-avgiftens utfall ........ Politikområde 93 Avgiften till Europeiska gemenskapen .................................. 2004/05:1 UTGIFTSOMRÅDE 27 Utgiftsutveckling inom utgiftsområdet..................................................................... Utgiftsfördelning EU-budgeten 2003........................................................................ Anslagna medel samt utfall .......................................................................... Särskilda jordbrukstullar och sockeravgifter ........................................................... Avgift avseende budgetreduktion.................................................. 2004/05:1 UTGIFTSOMRÅDE 27 1 Förslag till riksdagsbeslut 1.bemyndigar regeringen att ikläda staten de åtaganden som följer av EU-budgeten för avseende åtagandebemyndiganden (avsnitt 5), 2.för anvisar anslag under utgiftsområde 27 Avgiften till Europeiska gemenskapen enligt följande uppställning: 93:1 Avgiften till Europeiska gemenskapen 2004/05:1 UTGIFTSOMRÅDE 27 2 Utgiftsområde 27 Avgiften till Europeiska gemenskapen Europeiska gemenskapens allmänna budget upprättas med stöd av artikel 268 i fördraget om Europeiska unionen. Finansieringen av budgeten med s.k. egna medel, dvs. avgifter från medlemsstaterna, fastställs i fördragets artikel 269 och i rådets beslut om gemenskapernas egna medel (2000/597/EG, Euratom). Utgiftsområdet omfattar enbart politikområdet Avgiften till Europeiska gemenskapen. Utgifterna utgörs av betalningar till Europeiska kommissionen avseende EU-budgeten , inklusive eventuella korrigeringar avseende . Avgiften kan dock förändras under löpande budgetår till följd av faktisk uppbörd av tullar och importavgifter, utfallet av EU-budgeten , EU:s ändringsbudgetar, valutakursförändringar samt andra korrigeringar. Avgiften består av tullar, särskilda tullar på jordbruksprodukter och sockeravgifter, mervärdesskattebaserad avgift, avgift beräknad på bruttonationalinkomsten samt avgift för att täcka budgetreduktion. Enligt rådsbeslutet om egna medel får en budgetreduktion som finansieras av övriga medlemsstater. I tabell 2.1 redovisas utgiftsutvecklingen inom utgiftsområdet. Den svenska EU-avgiften har reviderats i förhållande till de beräkningar som presenterades ekonomiska vårproposition, eftersom EU-budgetförslaget inte fanns tillgängligt då propositionen överlämnades. Förändringarna i förhållande till bedömningarna i den ekonomiska vårpropositionen beror också på att ändringsbudget 1/2004, där de nya medlemsstaterna införlivas, trätt i kraft. Vidare har hänsyn tagits till förslagen till ändringsbudget 7/2004 och 8/2004 där medlemsstaternas avgiftsbaser uppdateras samt EU-budgetens överskott slutregleras (se avsnitt 4). Prognosperiodens senare del har även justerats i enlighet med ändrade antaganden om den ekonomiska utvecklingen, inklusive justeringar av antagandena för utvecklingen av tullar och avgifter, mervärdesskattebas, samt växelkurs. Europeiska kommissionen presenterade ett förslag till ny långtidsbudget . Förslaget innebär en omfattande expansion av EU:s budget. Den genomsnittliga åtagandenivån föreslås bli av EU:s BNI. har tillsammans med , , , och krävt att EU- budgeten inte överstiger av EU:s BNI. kan således inte acceptera kommissionens förslag då det riskerar att kraftigt öka den svenska EU-avgiften. Kommissionen föreslår dock en begränsad korrigeringsmekanism för nettoavgiften till EU. välkomnar att en mekanism införs, men för att skapa ett långsiktigt hållbart finansieringssystem måste korrigeringsmekanismen göras betydligt mer omfattande. På grund av att förhandlingarna om långtidsbudgeten befinner 2004/05:1 UTGIFTSOMRÅDE 27 sig i sitt inledningsskede har ännu inte hänsyn tagits till denna i beräkningen . ökning av den svenska EU-avgiften är dock förmodligen oundviklig. Tabell 2.1 Utgiftsutveckling inom utgiftsområdet Politikområde 93 Avgiften till Europeiska Totalt för utgiftsområde 27 1 Inklusive tilläggsbudget i samband med ekonomiska vårproposition (bet. 2003/04:FiU21) och förslag på tilläggsbudget i samband med budgetpropositionen . 2004/05:1 UTGIFTSOMRÅDE 27 3 Redovisning av EU-budgetens och den svenska EU-avgiftens utfall EU-budgeten hanterar alla inkomster och utgifter som EU enligt fördraget har eller kan ha inom den Europeiska unionen. EU-budgetens aktiviteter budgeteras under anslag och bemyndiganden, benämnda betalningsanslag och åtagandebemyndiganden. Kommissionen lämnar en årsredovisning. uppgick inkomsterna till , varav s.k. egna medel utgjorde . Vid kursen /euro (genomsnittlig årskurs) motsvarar detta i inkomster och i egna medel. Vidare uppgick det disponibla överskottet till , motsvarande samt övriga inkomster till , motsvarande . Utgifter täckta av betalningsanslag uppgick till , vilket med kursen /euro motsvarar . Den totala mängden åtagandebemyndiganden som togs i anspråk uppgick till , motsvarande . disponibla bemyndiganden uppgick till . Utnyttjandegraden för åtagandebemyndiganden uppgick därmed till . Fördelat enligt utfallet för totala egna medel, där andel uppgick till , innebar det att den svenska delen av åtagandebemyndigandena uppgick till , motsvarande . Utgifterna (betalningsanslag) för EU-budgeten totalt fördelade sig enligt följande: Tabell 3.1 Utgiftsfördelning EU-budgeten 2003 Utfall för avgiften till EU-budgeten Utfallet för avgiften i sin helhet blev , vilket är ca , motsvarande , lägre än vad som anvisades i statsbudgeten. Tabell 3.2 Anslagna medel samt utfall 93:1 Avgiften till Europeiska Det förhållandevis låga utfallet jämfört med anvisade medel förklaras främst av att regeringen beslutade tidigarelägga avseende avgiften för samt en del av 2004/05:1 UTGIFTSOMRÅDE 27 avgiften för , till . Regeringen beslutade även att senarelägga betalningen av en del av avgiften för , , till . Besluten har sammantaget inneburit en kassamässig minskning av avgift med . 2004/05:1 UTGIFTSOMRÅDE 27 4 Politikområde 93 Avgiften till Europeiska gemenskapen Målet för den svenska budgetpolitiken i EU ligger fast i enlighet med beslut (prop. 1994/95:40 bet. 1994/95:FiU5, rskr. 1994/95:67). Detta innebär bl.a. att skall verka för en effektiv och återhållsam budgetpolitik inom unionen. Målet innebär även att skall verka för en kostnadseffektiv användning av EU:s budgetmedel. Det finansiella perspektivet för 20002006 och egna medelsbeslutet (2000/597/EG, Euratom) ger uttryck för större budgetrestriktivitet och mer hänsyn till frågor om finansieringsfördelning än tidigare beslut. Besluten ligger därmed i linje med den svenska målsättningen på området. Den årliga EU-budgeten är resultatet dels av de ramar som sätts av beslutet om egna medel och det finansiella perspektivet, dels av den årliga budgetberedningen inom rådet och . Det budgetförslag som rådet lämnat över till innebär, i förhållande till 2004, en ökning för åtagandebemyndiganden och en ökning av betalningsanslagen . 2005 är det första helåret med en budget för 25 medlemsstater. Regeringen är fortsatt angelägen om att slå vakt om att tillräckliga marginaler upprätthålls mellan finansiellt perspektiv och årlig budget för att säkerställa att en revidering av perspektivet inte blir nödvändig utom den som har gjorts som direkt konsekvens av utvidgningen. För svenskt vidkommande utgör därför fortsatt restriktivitet en utgångspunkt vid behandlingen av budgetförslaget . Den svenska EU-budgetpolitikens grundläggande mål ligger fast. På lite kommer budgetpolitiken för regeringens vidkommande i stor utsträckning att styras av fortsatta ambitioner att göra EU-budgeten till ett effektivt instrument för EU-politiken genom att koncentrera EU-budgetens insatser i enlighet med närhetsprincipen och skapa förutsättningar för nya åtaganden genom en omprövning av befintliga utgifter. Regeringen avser att verka för en fortsatt förenkling av finansieringssystemet för att öka transparensen samt möjligheterna att göra adekvata prognoser. 93:1 Avgiften till Europeiska gemenskapen 1 Inklusive tilläggsbudget i samband med ekonomiska vårproposition (bet. 2003/04:FiU21) och förslag på tilläggsbudget i samband med budgetpropositionen . De beräknade utgifterna inom anslaget påverkas dels av andel av finansieringen av EU- budgeten för det berörda budgetåret inklusive eventuella EU-ändringsbudgetar, dels av revidering av avgiftsbaserna och dels av revidering av den brittiska budgetreduktionen. Med hänsyn till Europeiska kommissionens budgetförslag, rådets första läsning av förslaget och prognosen för utfallskorrigeringar beräknas 2004/05:1 UTGIFTSOMRÅDE 27 avgift till Europeiska gemenskapen uppgå till . I förhållande till beräkningen ekonomiska vårproposition innebär regeringens förslag en ökning med . De huvudsakliga förändringarna är en följd av nya beräkningar i budgetunderlagen från EU. Utgiften uppgår enligt prognosen till . Jämfört med beräkningen ekonomiska vårproposition är detta en nedrevidering med . Orsaken till förändringen är framför allt att hänsyn tagits till EU:s ändringsbudget 1/2004, i vilken de nya medlemsstaterna införlivas samt förslagen till ändringsbudget 7/2004 och 8/2003, där EU- budgetens överskott slutregleras och att hänsyn tagits till nya prognoser avseende de olika komponenterna i avgiften (se nedan). Beräkningen baseras på en framskrivning av budgetförslaget . Nedan redovisas regeringens preliminära beräkning av de fyra olika avgiftskomponenterna samt av avgiften avseende budgetreduktion. Inkomsterna från den gemensamma tulltaxan utgör egna medel för Europeiska gemenskapen och tillfaller därför gemenskapsbudgeten. Medlemsstaterna får dock behålla av uppburna medel för att täcka administrativa kostnader i samband med uppbörden. Beloppen i tabell 4.2 avser inbetalningen till Europeiska kommissionen, dvs. de av uppbörden som tillfaller gemenskapsbudgeten. Uppbörden budgeteras och redovisas i sin helhet under inkomsttitel Tullmedel. På statsbudgetens inkomstsida redovisas även sådan tulluppbörd som inte tillfaller gemenskapen, t.ex. betalningar som hänför sig till ärenden och eventuella inkomster från avgifter som inte utgör egna medel. Tullavgifterna betalas in enligt faktisk uppbörd i kronor. Regeringen beräknar att tullavgiften kommer att uppgå till . Särskilda jordbrukstullar och sockeravgifter Tabell 4.3 Särskilda jordbrukstullar och sockeravgifter De särskilda tullarna på jordbruksprodukter och avgifterna på sockerproduktion, vilka tas ut i enlighet med EU:s jordbrukspolitik, utgör i likhet med tullarna enligt den gemensamma tulltaxan, gemenskapsbudgetens egna medel. Även för dessa tullar och avgifter gäller att medlemsstaten får behålla av uppbörden för att täcka administrativa kostnader. Beloppen i tabell 4.3 avser inbetalningarna till Europeiska kommissionen. Den svenska uppbörden av dessa avgifter redovisas mot inkomsttitel Jordbruks- och sockeravgifter. Särskilda jordbrukstullar och sockeravgifter betalas in enligt faktisk uppbörd. Regeringen beräknar att särskilda jordbrukstullar och sockeravgifter kommer att uppgå till . Tabell 4.4 Mervärdesskattebaserad avgift Den mervärdesskattebaserade komponenten i avgiften till EU:s budget beräknas som en procentuell andel av medlemslandets mervärdesskattebas enligt en prognos budgeten avser. Den nationella skattebasen korrigeras härvid för avvikelser från och variationer inom EU:s sjätte mervärdesskattedirektiv så att en enhetlig skattebas erhålles. Uttaget är satt till högst av mervärdesskattebasen. Det faktiska uttaget beräknas i kommissionens budgetförslag för . Avvikelsen från det maximala uttaget beror på den tekniska utformningen av finansieringen av budgetreduktion. Efter avslutat budgetår korrigeras den mervärdesskattebaserade avgiften för avvikelser från den prognostiserade basen. Med hänsyn till Europeiska kommissionens budgetförslag, rådets första läsning av förslaget samt till prognosen för utfallskorrigeringar beräknas den mervärdesskattebaserade avgiften uppgå till . Avgift baserad på bruttonationalinkomsten Avgiften som baseras på bruttonationalinkomsten (BNI-avgiften) beräknas på en prognos av medlemsstatens BNI till marknadspriser för budgetåret. Uttaget beräknas som en procentuell andel av gemenskapens samlade BNI mot bakgrund av återstående finansieringsbehov sedan övriga avgifter beräknats. BNI-avgiften korrigeras i efterhand med hänsyn till utfallet. Med hänsyn till Europeiska kommissionens budgetförslag, rådets första läsning av förslaget samt till prognosen för utfallskorrigeringar 2004/05:1 UTGIFTSOMRÅDE 27 beräknas avgiften baserad på BNI uppgå till . Tabell 4.6 Avgift avseende budgetreduktion I enlighet med rådsbeslutet om gemenskapens egna medel får en budgetreduktion som finansieras av övriga medlemsstater. Betalningen av den kostnad för övriga medlemsstater som detta genererar fördelas i EU- budgeten på mervärdesskattebaserad avgift och BNI-avgift enligt vissa principer. Vid betalningen under löpande år redovisas dock betalningarna avseende reduktionen separat. budgetreduktion förs i EU- budgeten upp i enlighet med en beräkning . Det innebär att reduktion i EU-budgeten avser 2004. Reduktionen korrigeras sedan löpande allt eftersom kommissionen får mer information om faktiska betalningar. görs slutkorrigeringen för reduktionen avseende 2000. Med hänsyn till svårigheten att prognostisera omfattningen av korrigeringen avseende , grundas beräkningen av betalningen enbart på EU-budgeten . Med hänsyn till Europeiska kommissionens budgetförslag samt till rådets första läsning av förslaget beräknas avgiften avseende budgetreduktion uppgå till . 2004/05:1 UTGIFTSOMRÅDE 27 Regeringens förslag: Regeringen bemyndigas att ikläda staten högst det utgiftsåtagande som följer av fastställd EU-budget avseende åtagandebemyndiganden. Finansieringen av EU-budgeten med avgifter från medlemsstaterna avser utgifter enligt betalningsanslag. Åtagandebemyndiganden, däremot, uttrycker utgiftsåtagande för såväl innevarande som kommande år. Åtagandebemyndiganden styrs dels av tidigare fattade beslut, dels av den årliga budgetprocessen. En förutsättning för möjligheten till långsiktigt hållbar restriktiv budgetpolitik är att tilldelningen av betalningsanslag speglar det faktiska utnyttjandet samt att tilldelningen av åtagandebemyndiganden präglas av återhållsamhet. Egna medel, dvs. medlemsstaternas avgifter ett visst år, svarar inte direkt mot åtagandebemyndiganden. Fördelningsnyckeln för finansieringen av budgeten, dvs. anslagen, kan dock användas som en grov fördelning av åtagandet mot medlemsstaterna. I kommissionens budgetförslag föreslås att åtagandebemyndiganden om skall ställas till förfogande . andel av detta 2005 uppgår med fördelning enligt andel av egna medel till , dvs. Budgetförslaget är föremål för behandling inom unionens budgetmyndigheter (rådet och ).