prop · GS0380 · 2005-03-22 00:00:00 — Utredningen konstaterar att variationen är stor mellan olika FoU-enheters kvalitet, syften och ambitioner. I en delstudie har utredningen undersökt hur FoU-enheternas forskningsresultat leder till konkret nytta. De lokala och regionala FoU-verksamheterna har ofta länkar till universitet och högskolor. Forskning inom många discipliner, t.ex. medicin, ekonomi, pedagogik och folkhälsovetenskap, har direkt bäring på de kommunala verksamheterna. Det förekommer också att kommuner och landsting lämnar ekonomiskt stöd till regionala högskolor. Kommuner och landsting samverkar såväl med varandra som med andra aktörer såsom statliga myndigheter och näringslivet. Ett exempel på samverkan är för FoU-miljöer inom välfärds- området som bildades och har ett 40-tal medlemmar. Vidare kan nämnas (), en centrumbildning som tillkommit genom samarbete mellan kommunerna i Prop. 2004/05:80 och samt KommunForskning i (Kfi) och Kommunalekonomisk forskning och utbildning (KEFU) vid . Det finns ett ökande intresse för nya former för möten mellan forskare Forum för forskning och utbildning om offentlig verksamhet (Novemus) vid och forsknings- råd har utvecklat forskningsprogrammet vetenskap och praktik (SVEP). Svenska Kommunförbundets FoU-råd är förbundsstyrelsens rådgivande organ i FoU-frågor. Rådet består av kommunala politiker och tjänstemän Dess uppgift är att tillvarata universitetens och högskolornas forskningskompetens för kommunrelevant forskning och verka för att resultat nyttiggörs i den kommunala praktiken. arbetar dels med forskningsprogram, dels med kunskapsöversikter. ger också FoU-stöd och initierar projekt genom olika organ såväl som forskningsprogram, t.ex. om sjukvårdens förändringar och särskilda FoU-beredningar. Inom ramen för det nya förbundet och landsting planeras en gemensam satsning på forskningsfrågorna. Staten har gjort särskilda satsningar på lokal och regional FoU inom äldreområdet, se avsnitt 9.6. inbjudan från regeringen utformat en forskningsstrategi som Förbunden lyfter bl.a. fram potentialen för kommuner, landsting och regioner att använda forskningsbaserad kunskap för att utveckla och förnya sina verksamheter. Erfarenheter av EU:s ramprogram för FoU kommuners och landstings erfarenheter av EU:s femte ramprogram (Utveckling i gränsöverskridande nätverk Lokala och regionala erfarenheter av EU:s forskningsprogram). I rapporten beskrivs projekten som innovationsnätverk inom vilka samarbete med företag, organisationer och myndigheter sker. Nätverken med dess betydelse för lärande och kompetensutveckling utgör en viktig del av projekten. Det sjätte ramprogrammet pågår . Forskningsområdet Medborgare och styrelseformer i ett öppet europeiskt kunskapssamhälle är den del som sannolikt mest berör kommunernas och Förutsättningarna för de kommunala verksamheterna och styrningen av dessa förändras kontinuerligt. Det rör sig bland annat om en högre grad av målstyrning, men också om ett ökat ansvar på de kommunala aktörerna för den egna regionens ekonomiska, sociala och miljömässiga Ett kortsiktigt planerande och agerande anpassat till snabba Prop. 2004/05:80 omvärldsförändringar måste kombineras med långsiktiga perspektiv. Utvecklingen gör att kvalificerad kunskapsbildning, strategiska analyser samt förmågan att hantera information och kunskap blir allt viktigare för kommuner och landsting. I förbundens forskningsstrategi lyfts ett antal sektorsövergripande områden fram som prioriterade forskningsområden: struktur- och systemfrågor, välfärdsfrågor, demografi/personalförsörjning, tillväxt- frågor, ansvarsfördelning samt demokrati och självstyrelse. Andra viktiga områden är folkhälsa och implementeringsfrågor. Det är en stor utmaning att omsätta forskningsbaserad kunskap i praktik, t.ex. i utvecklings- och förnyelsearbete. En förutsättning är ökad dialog och samverkan mellan forskare och praktiker. En ökad samverkan mellan lokala och regionala FoU-enheter och högskolor och universitet kan bidra till samsyn kring behov och prioriteringar. 9.9Forskning för en hållbar tillväxt, naturresursanvändning och konsumtion De s.k. gröna och blå sektorernas utveckling måste vara förenlig med kraven på ekologisk och social hållbarhet. Sektorernas betydelse för naturvården, det öppna landskapet, landsbygdens utveckling och möjligheter till nya former av tjänsteproduktion måste även beaktas, liksom den viktiga funktionen som dessa sektorer har att leverera olika typer av ekosystemtjänster. Det är också en stor utmaning att kunna hantera de konflikter som uppstår kring nyttjandet av de biologiska naturresurserna, liksom mark- och vattenresurserna. Huvuduppgiften för dessa sektorer är att på effektivast möjliga sätt, utifrån ekosystemens förmåga, producera av samhället efterfrågade varor och tjänster så att ekosystemens hälsa inte äventyras för framtiden. Forskning kring växternas stamceller ger förhoppningar om avsevärt ökad produktion och möjlighet till kvalitetsstyrning, vilket i sin tur är en förutsättning för att använda växternas hela potential att bidra till hållbar utveckling och tillväxt. () är ett sektorsorienterat universitet och en utförare av forskning inom den gröna och blå sektorn. Även andra universitet och högskolor är viktiga forskningsutförare för den gröna och blå sektorns behov. Som viktiga komplement till SLU och finns forskningsinstituten SkogForsk för tillämpad och mera näringslivsnära skogsforskning och JTI för jordbruks- och miljöteknisk forskning. Dessa institut basfinansieras gemensamt av staten via Formas och av näringslivet. Även för livsmedel och bioteknik (), (SP-Trätek), STFI-Packforsk och IVL () är viktiga aktörer. Som ett resultat av propositionen FoU och samverkan i innovationssystemet 2001/02:2), genomgår nu institutssystemet en omstrukturering, med ytterligare sammanslagningar planerade. Tillämpad fiskforskning sker i huvudsak vid tre laboratorier: Havsfiskelaboratoriet, Kustlaboratoriet och Sötvattens- Därutöver bedrivs forskning av relevans vad gäller fiskade arter vid bl.a. och . forskning på vattenbruksområdet. vid ett flertal universitet och högskolor. vetenskap (CFK) i initieras och bedrivs flerdisciplinär forskning som utgår från konsumenters situation och beteende. för miljö, areella näringar och samhällsbyggande (Formas) finansierar långsiktig och grundläggande forskning för sektorns behov och forskning för en hållbar utveckling. En annan finansiär är den av jordbruksnäringen finansierade Stiftelsen (), som finansierar tillämpad och produktions-nära jordbruksforskning. forskning (Mistra) varit en viktig finansiär av jordbruks- och () har varit en viktig finansiär av livsmedelsforskning och lantbruksvetenskaplig biovetenskap (genteknik, funktionsgenomik). För den mera industrinära behovsmotiverade forskningen för sektorns behov finansierar bl.a. forskning om Innovativa livsmedel och Gröna material. har ett ansvar att samverka i finansieringen av livsmedels- och Inom EU:s sjätte ramprogram för forskning är forskningen om livsmedelskvalitet och livsmedelsäkerhet prioriterad. samarbetet har en vision om ett nordiskt forsknings- och utbildningsrum inom fiske, jord- och skogsbruk och livsmedel utvecklats, som en parallell till visionen om ett europeiskt forskningsområde. utifrån de nordiska ländernas likartade förutsättningar, genom förbättrad samordning av forskning och utbildning, särskilt för den mera tillämpade och produktionsnära forskningen och försöka utnyttja de olika ländernas Inom det nordiska samarbetet har man tidigt vidgat samarbetet i närområdet runt , framförallt med . finns inom skogsforskningen ett nordiskt formaliserat samarbete inom SamNordisk Skogsforskning (SNS) och inom jordbruksforskningen inom Nordiskt kontaktorgan för jordbruksforskning (NKJ). fiskeripolitik har tillsammans med Nordiska forskarutbildnings- etablerat en forskarskola, nordisk marin akademi, för forskning om ekosystem. Dessutom har Nordiska ämbetsmanna- kommittén för konsumentfrågor beslutat om en strategi och handlingsplan för konsumentforskning som prioriterar utveckling av Lantbruksvetenskaplig bioteknik, genteknik, funktionsgenomik Gentekniken och genombrotten inom funktionsgenomiken kommer att innebära stora möjligheter att modifiera växter, mikroorganismer och djur för bestämda syften. Med ökade kunskaper kring växternas stamceller kan vägen öppnas till ökad produktion och möjlighet att styra kvaliteten hos skogsträd och jordbruksväxter. industriella bioråvaror och effektivare produktionsmetoder som kan bli viktiga för de areella näringarna och till dessa knutna industrier i en hårdnande internationell konkurrens. En viktig förutsättning för nyttjandet av kunskaperna är att det inte får innebära risker för människors eller djurs hälsa eller för miljön och att det är förenligt med högt ställda etiska krav. För att säkerställa detta krävs forskning som ger underlag för de riskbedömningar som måste göras av tidigare oprövade Forskningen bör gälla såväl ekologiska och genetiska effekter av genetiskt modifierade organismer i miljön som eventuella hälsorisker med livsmedel som innehåller eller är baserade på sådana Även om den svenska och europeiska opinionen är kluven i sin inställning till genteknik inom jordbruket och livsmedelssektorn, sker en mycket snabb utveckling inom genteknikområdet utanför EU. och nya tillämpningar tränger sig på allt snabbare. nya typer av odlade grödor spela en viktig roll för jordbruksnäringen och den globala livsmedelsförsörjningen. Svensk funktionsgenomisk forskning inom lantbruksvetenskaperna är Ökade kunskaper om arvsmassan väntas få stor betydelse inom bl.a. växt- och husdjursförädling, växt- och skogsskydd, veterinärmedicin och livsmedelsforskning. Svensk lantbruksvetenskaplig forskning håller mycket hög internationell klass vilket bl.a. citeringsfrekvensen bioteknikområdet räknas , som är ett samarbete med SLU och , som ett av världens mest framstående centra för funktionsgenomik inom bl.a. skogsträdsområdet. Formas har redovisat ett nationellt forskningsprogram för livsmedelsforskning, som innebär förbättrad samordning av livsmedels- Regeringen välkomnar att konsumentinformation och kunskapsuppbyggnad har slagit igenom även på EU-nivå. livsmedelslag har antagits av gemenskapen. För att bidra till att livsmedelsproduktionen utvecklas på hållbart sätt, utsågs Livsmedels- kvalitet och livsmedelssäkerhet till ett av de sju prioriterade områdena inom EU:s sjätte ramprogram för forskning. I det nationella program för livsmedelsforskning som Formas redovisat har också säkerhets- och folkhälsoaspekterna fått betydande uppmärksamhet. Den svenska livsmedelsindustrins exportvärde är ca 27 miljarder kronor, vilket är en ökning sedan EU-inträdet. de ökade kunskaperna ges möjligheter att specialdesigna livsmedel mot Detta kan få stor betydelse inom vården, men även i Även innovativa/funktionella livsmedel, s.k. functional foods kan bli en växande marknad liksom livsmedel förknippade med kvalitativa mervärden genom innovativa och Konsumentpolitiken är en del av välfärdspolitiken. För att utveckla en aktiv konsumentpolitik och ett gott konsumentskydd är forskning med ett tydligt konsumentperspektiv viktig. slutsatserna från toppmötet i är att påskynda omställningen till en hållbar konsumtion och produktion. mönster har stor påverkan på om samhället utvecklas hållbart. angeläget att forskning om hållbara konsumtionsmönster utvecklas. finns därför ett stort behov av kunskap om vad som motiverar människor att konsumera hållbart. Det är viktigt att konsumentforskningen även omfattar konsumentperspektivet på jordbruks- och livsmedelsfrågorna. För att stödja branschens utveckling och möjligheten till utveckling av nya produkter samt säkerställa konsumenternas tillgång till säkra, miljöanpassade och attraktiva livsmedel behöver livsmedelsforskningen Livsmedelsforskningens samverkan med livsmedelsbranschen stimulerar forskningens kvalitet och är ett viktigt stöd för området. Skogsnäringen är en av viktigaste näringar. skogspolitiska mål för produktion och miljö på hela den brukade skogsarealen är inte en självklarhet internationellt och ifrågasätts även I den senaste lämnade skogspolitiska skrivelsen understryks också skogens sociala dimensioner. Forskning krävs för att alla dessa målsättningar skall kunna förenas effektivt och långsiktigt. ningarna mellan dagens effektiva skogsbruk och allmänhetens syn på skogen har åter kommit i fokus. Skogen som traditionell råvara ställs mot bevarande av skogen som biologisk resurs för t.ex. en utvecklad För att upprätthålla svensk skogsnärings konkurrenskraft krävs en god kunskapsförsörjning och gott innovations-klimat. Målet för en hållbar samhällsutveckling understryker vikten av att rätt nyttja förnybara råvaror såsom skogsråvara, liksom andra skogsprodukter De nyttor som skogssektorn kan bidra till, inklusive det tydliga sektorsansvaret för miljön, gör det angeläget att satsa målmedvetet på kunskapsuppbyggnad. Skogsbeståndet i har ökat har även efterfrågan ökat och därmed Inte minst den ökade och förändrade efterfrågan på förnybart biobränsle ökar behovet av forskning kring skogsekosystemens Världens skogsbruk och skogsindustri befinner sig i en snabb Många aktörer har kostnads- och produktionsfördelar jämfört med . Ökad konkurrens på en öppen världsmarknad med realt sjunkande råvarupriser kräver stora insatser för att utveckla ett skogsbruk med mervärden och sänkta kostnader, som hänsyn och övriga tjänster från skogen får större har en god ställning inom skogs- och skogsindustriell Det nationella skogs- och skogsindustriella klustret och innovationssystemet används ofta som exempel som har lett till en rad framgångsrika, internationellt konkurrenskraftiga företag genom hela förädlings- och leverantörskedjan. Det framtida innovationssystemet och möjligheterna att utveckla nya produkter beror i hög utsträckning på god grundläggande forskning, inte minst inom naturvetenskaperna. skogsnäring utvecklas utifrån de möjligheter som ges inom bl.a. bioteknik, materialteknik och informationsteknik. För att svara mot dagens krav på ett effektivt och hänsynstagande skogsbruk är det också angeläget att utveckla mer traditionella forskningsämnen. I detta Prop. 2004/05:80 sammanhang är det viktigt att försäkra sig om data i längre tidserier, vilket bl.a. kräver investeringar i och säkerställande av långliggande försök och fasta provytor. Grundläggande skogsvetenskaplig forskning har sin tyngdpunkt vid SLU medan grundläggande skogsindustriell forskning huvudsakligen bedrivs vid tekniska universitet och högskolor. Skogsnäringen har dessutom egen forskning samt finansierar tillsammans med staten forskning vid branschforskningsinstituten med inriktning mot skogsbruk (, SkogForsk), träbearbetningsindustri, () samt pappers- och massaindustrin (STFI-Packforsk). Finansiering av skogsrelaterad forskning finns genom bl.a. Formas, (Mistra), , och EU. Formas har i uppdrag att i samverkan med bl.a. utveckla ett samlat nationellt program för skog, som skall innebära en förbättrad samordning över hela förädlingskedjan från skog till marknad. Uppdraget skall redovisas . Forskning om skogsbruk behandlas även i avsnitt 9.12 Miljöproblem som jordbruket förknippas med och betydelsen av livsmedelsproduktion understryker behovet av forskning kring ett långsiktigt hållbart jordbruk. Systemoberoende jordbrukforskning behövs för att uppnå målet att hela jordbruket skall utvecklas mot långsiktig hållbarhet. Regeringens satsning på forskning om ekologiskt lantbruk permanentades i budgetpropositionen . Även inom det konventionella jordbruket behövs produktionsmetoder som gör att det utvecklas mot långsiktig hållbarhet. Området handlar om att utveckla ett jordbruk som är ekologiskt, ekonomiskt och socialt hållbart, men även om att se jordbruket som en resurs för en hållbar utveckling i samhället i stort, som producent av inte bara livsmedel, utan även förnybara bioråvaror och landskap m.m. Den förändring för jordbruket som uppkommer av EU:s ändrade jordbrukspolitik skapar nya frågeställningar som rör både jordbrukets ekonomi och inriktning samt jordbrukarens sociala situation. Jordbrukets nya framtid måste mötas med nya forskningsinsatser. Forskningen kan bidra till att skötselformer, djurhantering och djurhälsa förbättras ytterligare. Ökad internationalisering kan leda till ökade risker för t.ex. zoonoser, men ökad samverkan bidrar också till gemensamma insatser för att lösa jordbrukets problemställningar. Djurhälsan är kopplad till folkhälsan. Viktiga forskningsområden i detta skärningsfält är t.ex. samband mellan smittor hos djur och människor. I budgetpropositionen har regeringen föreslagit att skall avsättas till för bl.a. stöd till forskning om djurskyddsfrågor. Mistra har finansierat ett jordbruks- och livsmedelforskningsprogram (MAT 21) som avslutas . Fiske och vattenbruk Prop. Fiskeforskningen är nödvändig för att tillse att förvaltningen av fiskbestånden är långsiktigt hållbar och baserad på vetenskapliga bedömningar. är åtskilliga bestånd överutnyttjade och fisk- och fiskeforskningen är därför nödvändig för bedömning av beståndens omfattning och möjlighet till reproduktion. En effektivisering av de statliga insatserna av fiskeforskningen är nödvändig. Effektivi- seringen bör särskilt beakta tillförlitligheten och trovärdigheten av den ekosystemorienterade vetenskapliga rådgivningen. Forskning är en central faktor för att nå komparativa fördelar på Behovet av avelsprogram för alternativa arter bör utredas och regeringen avser att lämna ett uppdrag till om Ett annat område inom fiskesektorn avser nya användningsområden för fiskar och övriga havsresurser. T.ex. är medicin- och bioteknikindustrin intresserade av råvara från haven för att undersöka helt nya I regeringens proposition Kust- och insjöfiske samt vattenbruk (prop. 2003/04:51) görs bedömningen att forskning om bestånd av betydelse för kust- och insjöfisket samt fritidsfisket bör stärkas och en långsiktig strategi för forskning och utveckling inom fiskeområdet bör utarbetas. Formas redovisade en strategi för fisk- och fiskeforskning som rådet haft i uppdrag att utarbeta i samverkan med och andra berörda myndigheter och andra forsknings- Den svenska landsbygden präglas av stora förändringsprocesser som förändrar förutsättningarna för dess utveckling. primärproduktion till ett bredare landsbygdsperspektiv, till ny dynamik kring flyttströmmar mellan land och stad, till förutsättningarna för företagande, turism, boende och i bredare mening livsmiljö på De förändringar i jordbrukspolitiken som beslutades innebär ökat fokus på miljö- och landsbygdsåtgärder som ett led i politiken för en hållbar produktion och en hållbar utveckling av En utredning med uppdrag att utarbeta en långsiktig strategi för den nationella landsbygdspolitiken med bas i de areella näringarna har tillsatts Kommittén om en strategi för hållbar landsbygdsutveckling (Jo 2004:05). Uppdraget skall redovisas den Behovet av forskning inom området blir allt tydligare. ersättningar som fördelas till landsbygdsutveckling och regional utveckling understryker behovet att främja en hög effektivitet av Att utveckla landsbygdens roll när det gäller rekreation och rehabilitering är ett område som expanderar. Det kommer alltid att finnas behov av forskning om markanvändningsfrågor. uppdrag att utarbeta en nationell strategi för forskning om landskapsutveckling. Forskning om hållbar rennäring Även om rennäringen har en relativt liten ekonomisk betydelse på nationell nivå, har den en inte oväsentlig ekonomisk och social betydelse Renskötseln tillvaratar naturligt förekommande bete och omvandlar det till ekonomiska, sociala och kulturella värden. framträdande dimension i renskötseln är som sysselsättningsskapande och sammanhållande faktor i det samiska samhället. Historiskt är den en bas för samisk kultur och identitet. Forskningen om rennäringen bör ha en bred inriktning mot utveckling av kunskaper och handlingsalternativ som gör renskötseln hållbar i ett ekologiskt, ekonomiskt och socialt Den renskötselforskning som förekommer i är uppbyggd kring ett nätverk av forskare vid olika institutioner. funktion finns i form av en renskötselenhet placerad vid Institutionen vid husdjursgenetik, SLU, . Forskning (CESAM) som inrättades som en För forskning om rennäringen upphör i regel finansieringen när grundforskningsfasen är över, fastän en mer tillämpad inriktning oftast är helt nödvändig för att resultaten skall nå tillämpning i Den nödvändiga uppskalnings-, anpassnings- och förmedlings- fasen uteblir därför. Formas och Samefonden har upprättat ett samfinansierat treårigt program om totalt för tillämpad rennäringsforskning för att överbrygga detta problem. Traditionella kunskaper har visat sig ha betydande möjligheter till att bidra till en ökad förståelse för känsliga ekosystem i det alpina och arktiska området och därmed en hållbar utveckling av den biologiska Det är dessutom av stor vikt att olika grenar av den samerelaterade forskningen i ökad utsträckning samverkar och att det skapas former för bredare samverkan mellan olika forskningsdiscipliner för att nå synergieffekter. Formas har ett uppdrag att senast den 1 i samråd med övriga forskningsfinansiärer redovisa en kunskapsöversikt över forskning en om en hållbar rennäring och övrig 9.10Forsknings- och utvecklingsinsatser på kulturområdet Forskningen inom kulturområdet spänner över ett vidsträckt område som inte bara innefattar konstarter, kulturarv och kulturinstitutioner utan även grundläggande värderingar och förhållningssätt. satsar regeringen på forsknings- och utvecklingsinsatser inom kulturområdet , som även fördelar medel för forskning och utveckling vid ansvarsmuseerna, , och har anvisade medel för verksamhets- forskning och utvecklingsarbete inom kultursektorn. har i uppgift att bl.a. följa utvecklingen och ge ett samlat underlag för den statliga kulturpolitiken. skall även verka för samordning. är central förvaltningsmyndighet för arkivfrågor och har det övergripande ansvaret för att följa den offentliga arkivverksamheten, vilket också omfattar landsarkiven. är central förvaltningsmyndighet för kulturmiljön och kulturarvet. har bl.a. till uppgift att samla in, bevara, vetenskapligt bearbeta och ge ut material om dialekter, folkminnen, folkmusik, ortnamn och personnamn. Flera av myndigheterna har ett etablerat internationellt samarbete med universitet, högskolor, museer och andra myndigheter. Det är angeläget att myndigheterna inom kulturområdet i ökad utsträckning deltar i olika internationella sammanhang, bl.a. inom ramen för EU:s olika program för forskning och utveckling. Institutionerna bedriver av tradition ett omfattande forsknings- och utvecklingsarbete för kunskapsuppbyggnad inom sina kärnämnen. Många av insatserna har karaktären av långsiktiga nationella åtaganden och den grundläggande materialbearbetningen är en förutsättning för vidare grundforskning. har tendensen dock varit att den forskning som bedrivs vid sidan av kulturmyndigheternas löpande arbete sker i tidsbegränsade, tydligt avgränsade forskningsprojekt. Skälet till detta är framförallt att finansieringsmöjligheterna för mer långsiktiga projekt är begränsade. Kulturarvsinstitutionernas, i synnerhet museernas, forskning är starkt knuten till samlingarna vilket gör att deras roll som kunskapsuppbyggare knappast kan ersättas av andra. Ansvarsmuseernas forskning inriktas i huvudsak på museernas uppgifter att vårda samlingarna, göra dem tillgängliga för forskning, utföra dokumentationsarbete samt bedriva utåtriktad verksamhet. Ansvarsmuseerna har i egenskap av expertorgan till uppgift att tillhandahålla specialiserad kunskap till andra museer och till samhället i övrigt. har kulturarvsinstitutionernas betydelse i samhället uppmärksammats i allt större utsträckning.