prop · GS031d21 · 2005-01-01 00:00:00 — I propositionen om En politik för tillväxt och livskraft i hela landet har regeringen presenterat ett stort antal program inom olika strategiskt viktiga områden. Medel som avsätts för dessa program är mindre än de medel som avses avsättas inom de regionala tillväxtprogrammen. Syftet med flera av programmen är att insatser inom dessa skall bidra med kunskap och stöd som är viktiga för utformningen och genomförandet av tillväxtprogrammen. Programmen riktas både till regioner i landet med de största behoven av utveckling och, i linje med den nya politiken, till regioner som har en relativt god utveckling, som t.ex. de tre storstadsregionerna. Åtgärder och program som presenterades i propositionen En politik för tillväxt och livskraft i hela landet, som finansieras inom andra utgiftsområden, redovisas inte inom utgiftsområde 19 Regional utveckling utan under respektive utgiftsområde. Här följer en redovisning av de insatser som bedrivits inom programmen: Regeringen gav Delegationen för utländska investeringar i (), och i uppdrag att genomföra ett nationellt program för utveckling av innovationssystem och kluster . Programmet skall omfatta totalt 70 , exklusive medfinansiering. Syftet är att främja utvecklingen av innovationssystem och kluster och därigenom stärka den regionala konkurrenskraften. Beslutsprocessen för de tre insatsområdena kom igång på allvar . Samarbetet mellan , och blir allt bättre. Arbetet med programmet tar sin utgångspunkt i de satsningar som görs inom de regionala tillväxtprogrammet och har starka kopplingar till s.k. VINNVÄXT-program. Programmet fokuserar på tre områden. Genom processtöd skall programmet medverka till att skapa en mobilisering av regionala aktörer och resurser, med utgångspunkt i regionens behov och prioriteringar. Genom kunskapsutveckling skall bl.a. analyser förbättras och metoder för lärande utvecklas. Slutligen, genom internationell marknadsföring, skall svenska styrkeområden marknadsföras till utländska investerare. Regeringen har uppdragit åt () att genomföra ett program om totalt , exklusive medfinansiering, för utveckling av industri-, mineral-, ballast- och stenindustrierna inom stödområdena . Syftet med programmet skall vara att skapa en hållbar tillväxt i ett kluster för de mineralutvinnande branscherna. I programmet ingår ett 70-tal företag med ca 150 personer inblandade. Det stora intresset från industrin har lett till ett nytt samarbete inom och mellan de olika grenarna industrimineral, ballast och sten. Regeringen har uppdragit åt att genomföra ett program för att främja en hållbar tillväxt inom det nationella träklustret , som omfattar totalt , exklusive medfinansiering. Syftet är att främja utvecklingen av det större nationella skogsklustret. Även om leder arbetet är och delaktiga i det övergipande arbetet, och även i kontakterna med de projekt som stöds. Programmet fokuserar på att stödja kluster som utgår ifrån identifierade affärsidéer och där ett utökat samarbete skall ge synergieffekter. har utgått ifrån ett ansökningsförfarande och 10 projekt har beviljats medel. Regeringen tillsatte 2001 en utredning, som hade i uppdrag att föreslå åtgärder för att stödja verksamheten med fortsatta och utbyggda bil- och komponenttester avseende klustret i övre inland. 2004/05:1 UTGIFTSOMRÅDE 19 ponenttestnäringen i övre inland en ny basindustri (Ds 2003:18) redovisades till regeringen . Ett flertal insatser har gjorts, bl.a. har en bredbandsutbyggnad, , genomförts i Norr- och . Banan på avses förlängas och beräknas vara klar . Ett hotell planeras byggas i för att öka boendekapaciteten och ett hotell i rustas upp och moderniseras, båda projekten genom privata initiativ. Det tyska företaget avser investera i sin testverksamhet i . För att även fortsättningsvis stödja testverksamheten har regeringen utsett en särskild kontaktman. En särskild utredare har även tillsatts för att kartlägga möjligheterna till internationella militärtester av personal och materiel i övre . Regeringen har beslutat att genomföra ett program om totalt högst , exklusive medfinansiering, för insatser med strategisk inriktning med syfte att långsiktigt stärka lokal näringslivsutveckling med fokus på kommuner i en eller flera lokala arbetsmarknadsregioner. 23 projekt har beviljats medel inom ramen för programmet. Nio projekt genomförs i syfte att utveckla och sprida metoder som kan stärka kommunernas engagemang i arbetet med de regionala tillväxtprogrammen. Dessutom genomförs fyra projekt inom området analyser och metoder för utveckling av lokala arbetsmarknadsregioner och tio inom området temainriktade analyser och metoder, t.ex. inom området innovationssystem och kluster. Dessutom har 36 projekt beviljats förstudiemedel om högst . Regeringen har beslutat att genomföra ett sammanhållet nationellt program för entreprenörskap. Programmet avses bedrivas och omfattar totalt , exklusive medfinansiering. Syftet är att skapa ett mer entreprenöriellt klimat, bidra till positiva attityder till entreprenörskap och företagande samt öka nyföretagandet. Programmet skall bl.a. utveckla och komplettera befintliga insatser. Medel har bl.a. beviljats organisationerna Ung Företagsamhet, Snilleblixtar och Open for Business, vilka arbetar med entreprenörskap och företagande i skolan samt med attitydförändringar. 13 regionala pilotprojekt har delfinansierats, bl.a. stöd till aktiviteter 2004/05:1 UTGIFTSOMRÅDE 19 för samverkan mellan skola och näringsliv. Inom ramen för programmet har även ett nätverk av regionala entreprenörskapsansvariga bildats vilket varit uppskattat, bl.a. eftersom det möjliggör bättre kopplingar mellan det nationella och det regionala entreprenörskapsfrämjande arbetet (främst inom de regionala tillväxtprogrammen). Syftet är att sprida erfarenheter och stödja regionerna i arbetet med att stimulera entreprenörskap. Regeringen beslutade att genomföra lokala program för entreprenörskap och lokalt utvecklingsarbete . Programmet omfattar totalt , exklusive medfinansiering. Syften är dels att, bl.a. genom ett förbättrat entreprenörskap, medverka till att utvecklingsidéer av särskild betydelse för den lokala utvecklingen tas till vara i ökad utsträckning, dels att öka möjligheterna för ideella organisationer att delta i och påverka denna process. De regionala och lokala aktörerna anser att programmet ger ett symbolvärde som höjer statusen på lokalt engagemang och utvecklingsarbete och intresset för programmen är stort. Fördelningen mellan entreprenörskapsfrämjande åtgärder eller lokala utvecklingsinsatser varierar beroende på hur länets övriga insatser ser ut. Projekt inom lokalt utvecklingsarbete överväger. Regeringen gav i uppdrag att genomföra ett program för att öka användningen av modern informationsteknik i företag lokaliserade inom stödområde A. Programmet skall bedrivas 2004 och omfattar totalt , exklusive medfinansiering. Programmet har förankrats och marknadsförts i de aktuella regionerna med bra mottagande. har 16 projekt inom kompetensutveckling och 11 projekt samt 19 förstudier inom nätverk och kluster beviljats medel. Regeringen fattade beslut om ett program för att stimulera ökad innovationskraft inom turistnäringen samt främja forskning om turism. Programmet avses bedrivas och omfattar totalt , exklusive medfinansiering. Större delen av medlen är intecknade. Ett 100-tal projektansökningar har mottagits och ett 60-tal har beviljats. Exempel på projekt är en kartläggning av jaktturismen. Ett annat exempel är ett projekt om måltidsturismen vars syfte är dels att ge en bakgrund till måltidsturismen, dels presentera en översikt av olika svenska projekt. Dessutom har programmet finansierat ett forskningsprojekt om evenemang som turistattraktion för att studera dess ekonomiska betydelse för platser. Inom programmet har ett antal studier bedrivits bl.a. Turismens betydelse en studie av Glasriket, fjäll och vars syfte är att belysa turismens betydelse för näringslivet i de tre regionerna. Ett annat exempel är Turismutbildningar i . Regeringen beslutade att uppdra åt att utveckla och marknadsföra varumärket . Programmet avses bedrivas och omfattar totalt , exklusive medfinansiering. Syftet med programmet är att utveckla och marknadsföra ett nytt varumärke, Fjällvärlden. Syftet har tydliggjorts och är att Ut- veckla och kommunicera en varumärkesstrategi för fjällvärlden. befinner man sig nu i förankrings- och utvecklingsfasen av varumärket. En stor del av medlen avses avsättas till marknadskommunikation och s.k. imagemarknadsföring. Regeringen tillsatte särskilda delegationer med tidsbegränsade mandat att medverka till att i dialog med regionala och lokala aktörer långsiktigt stärka utvecklingen inom de mest utsatta lokala arbetsmarknadsregionerna i norra inland respektive delar av Bergslagen, och . Delegationerna arbetar ute i kommunerna och försöker påverka processerna avseende kommunernas eget utvecklingsarbete. Delegationerna erbjuder olika former av stöd såsom omvärldsanalys, diskussionsforum för samordning mellan aktörer m.m. Delegationernas arbete avslutas . I förordningen (2003:595) om regionalt utvecklingsarbete regleras bl.a. länsstyrelsernas, samverkansorganens och de regionala självstyrelseorganens ansvar och uppgifter i det regionala utvecklingsarbetet. Länsstyrelserna skall samordna de statliga myndigheternas insatser i det regionala utvecklingsarbetet. Av förordningen framgår vidare att samtliga län skall utarbeta regionala utvecklingsprogram. I förordningen regleras även andra statliga myndigheters ansvar i det regionala utvecklingsarbetet. Med den ovan nämnda förordningen som utgångspunkt har re- geringen beslutat uppdra till ett antal centrala myndigheter att redovisa förslag till metoder för att stärka arbetet med regionala utvecklingsprogram. Genomförandet av de regionala tillväxtavtalen har avslutats. Avsikten med avtalen var att bättre ta till vara den hållbara tillväxtpotential som finns i alla delar av landet. Några nya statliga medel tilldelades inte tillväxtavtalen eftersom syftet var att använda befintliga statliga anslag inom olika utgiftsområden på ett kreativt och effektivare sätt än tidigare för att därmed främja en hållbar tillväxt och sysselsättning. Arbetet med tillväxtavtal har skett i regionala partnerskap bestående av både offentliga och privata aktörer. Avtalen har byggt på analys av regionens hållbara tillväxtförutsättningar, program för hållbar tillväxt samt på skriftliga överenskommelser mellan de parter som genomfört och finansierat programmet. Jämställdhet mellan kvinnor och män och ekologisk hållbar utveckling var perspektiv som skulle inarbetas i avtalens samtliga delar. Erfarenheterna från tillväxtavtalsarbetet har integrerats i det arbete som regionalt bedrivits i utformandet av de regionala tillväxtprogrammen. Regeringen uppdrog genom regeringsbeslut till länsstyrelser eller, i förekommande fall, regionala självstyrelseorgan och samverkansorgan att utarbeta förslag till regionala tillväxtprogram i enlighet med riktlinjer för arbetet som bifogades i beslutet. Länens förslag till program lämnades in till för regeringens godkännande. godkände regeringen länens programförslag med vissa förbehåll baserade på riktlinjerna. Samtliga läns programförslag omfattas av förbehåll avseende de sociala hållbarhetsaspekterna integration och jämställdhet samt ekologisk hållbarhet. skall länen redovisa till på vilket sätt förbehållen har beaktats och inarbetats i länets fortsatta tillväxtprogramsprocess. Tillväxtprogrammen skall i högre utsträckning än tillväxtavtalen präglas av ett processorienterat 2004/05:1 UTGIFTSOMRÅDE 19 förhållningssätt där olika programfaser ses som kommunicerande kärl under hela programperioden. Detta ökar möjligheterna för eventuella omprövningar av insatser . har i regleringsbrev fått uppdraget att utgöra det nationella metodutvecklingsstödet för arbetet med de regionala tillväxtprogrammen. EG:s strukturfondsprogram perioden 2006 Strukturfonderna är viktiga instrument i den politik för ekonomisk och social sammanhållning som bedrivs inom den Europeiska unionen. Av de geografiskt inriktade strukturfondsinsatserna i får områden med låg befolkningstäthet störst del. Åtgärderna inriktas främst mot insatser för små och medelstora företag, som bl.a. syftar till att stimulera nyföretagande och marknadsföring av företagens varor och tjänster. Åt- gärderna är också inriktade mot samverkan mellan företag kring produkt- och processutveckling samt mot att öka företagens kompetens inom modern informationsteknik. Dessa insatser bedrivs ofta i samarbete med högskolor och universitet. Målet för verksamhetsområdet utvecklingsprojekt är att medverka till ökad samverkan mellan olika politikområden för hållbar regional utveckling. Resultatindikatorer inom är antal nya och bevarade arbetstillfällen uppdelat på kvinnor och män och antal nystartade företag uppdelat på kvinnor och män. Resultatindikatorer inom de regionala tillväxtavtalen är samverkan och mervärde. Dessa indikatorer baseras på kvalitativa data av de deltagande aktörernas uppfattningar och erfarenheter av processarbetet. Central projektverksamhet, m.m. Den centrala projektverksamheten som beslutats av regeringen uppgår till . Dessa medel har i huvudsak medfinansierat EG:s strukturfondsprogram. 2004/05:1 UTGIFTSOMRÅDE 19 omfattas av redovisningen under respektive avsnitt nedan. har beslutat om i central projektverksamhet. Projektverksamheten har medfört förstärkta insatser inom de regionala tillväxtprogrammen, bland annat avseende arbetskraftsförsörjning för kvinnor och män samt i arbetet med att främja en hållbar utveckling. Som ett medel för att stimulera tillväxt har strategier tagits fram för att främja kvinnors deltagande i utbildningar inom teknik och naturvetenskap. Av projektverksamheten avser medfinansiering av projekt vid lokala och regionala resurscentra för kvinnor. Återstående avser regionala näringslivsprojekt varav utgör medfinansiering av regionala tillväxtavtal. Dessa medel ingår därför i resultatredovisningen avseende de regionala tillväxtavtalen nedan. medfinansiering av regionala näringslivsprojekt förväntas i huvudsak resultera i förbättrad samverkan och samarbete mellan olika aktörer. Bland annat har beviljats till s.k. teknopoler. Insatserna förväntas bland annat ge en utvecklad och förbättrad samverkan mellan aktörer för regional utveckling och högskolorna. Härmed förväntas infrastrukturen för näringslivets utveckling förbättras och därigenom tillkomsten av nya företag och tillväxt i nya företag. Projektverksamheten förväntas vidare resultera i utveckling av samverkan mellan IT-företag i olika delar av landet. projektverksamhet inom de regionala tillväxtavtalen förväntas utveckla samarbetsformerna mellan offentliga och privata aktörer. Resultatet av de utvecklade samarbetsformerna är bl.a. en mer aktiv medverkan av och i processen avseende de regionala tillväxtprogrammen. Lokala och regionala resurscentra för kvinnor En utvärdering av verksamheten vid lokala och regionala resurscentra har genomförts av konsultbolaget på uppdrag av . Utvärderingen redovisades till regeringen . avser att skicka rapporten på remiss och därefter lämna sina kommentarer till regeringen. Av den analys som genomförts inom utvärderingen, framgår att resurscentra under denna tio- årsperiod byggt upp en resursbas med potential att bli en tillgång i det regionala utvecklingsarbetet. Enligt utvärderarna råder det inte någon motsättning mellan jämställdhetsintegrering eller gendermainstreaming och särskilda åtgärder utan snarare är de varandras förutsättningar. Jämställdhetsintegrering sker enligt utvärderarens synpunkt lättare där det finns särskilda åtgärder och på samma sätt gagnas de särskilda åtgärderna av att det finns ett integreringstänkande i politiken i allmänhet. Representanter för resurscentra har i många fall varit delaktiga i det regionala tillväxtprogramsarbetet, men har någon verklig möjlighet till inflytande inte funnits. Utvärderarna anser att verksamheten bör koncentreras kring några få, större verksamhetsområden med tydliga mål och mätbara indikatorer. Det finns ett behov av att anpassa stöden utifrån en analys av den regionala jämställdhetsproblematiken. Målsättningen med den framtida verksamheten bör vara mer av spjutspetsverksamhet och långsiktighet samt ha ett strukturförändrande och maktorienterande syfte. Utvärderarnas förslag till hur stödet skall fungera ännu bättre och på ett effektivare sätt uppnå syftet med resurscentra för kvinnor är: att verksamheten samordnas länsvis på ett mer organiserat sätt för att möjliggöra utvecklandet av stora, utmanande utvecklingsprojekt, att basfinansieringen garanterar långsiktiga arbetsplaner, att projektfinansieringen även fortsättningsvis organiseras genom för att tillförsäkra verksamheten resurser oberoende av insikten om problembilden och beredskapen för finansiering av åtgärder på den lokala och regionala nivån, att de interregionala och internationella nätverken konsolideras och utvecklas för erfarenhetsutbyte och stöd, samt att resurscentra orienteras mot att vara en genusanalyserande resurs för dialog om regionens utvecklingsarbete. På så vis kan resurscentra också komplettera och vara ett stöd till länsstyrelsernas jämställdhetssakkunniga. De flesta mindre program har startat och några resultat kan ännu inte redovisas. Utvecklingsprogram för kommuner med särskilda omställningsproblem främst på grund av strukturomvandlingar inom Försvarsmakten I samband med de stora strukturomvandlingar som genomförts inom försvaret har regeringen genomfört ett omfattande utvecklingsprogram för de kommuner som bedömdes ha de största omställningsproblemen (jämför skr. 1999/2000:33, bet. 1999/2000:NU10). Utvecklingsprogrammet avsåg främst att stimulera de berörda kommunernas befintliga näringsliv till ökad tillväxt utifrån deras egna förutsättningar. Åtgärderna bestod bl.a. av arbetsmarknadspolitiska insatser, att militära fastigheter på gynnsamma affärsmässiga villkor ställts till förfogande för andra verksamheter, utvecklingsåtgärder som finansierats med olika regionalpolitiska medel, bidrag genom Kommundelegationen och Bostadsdelegationen samt medverkan till etablering av nya privata och statliga arbetstillfällen. En särskild omställningsgrupp inom hjälpte kommunerna att analysera sina framtida utvecklingsmöjligheter och medverkade till att genomföra programmet. En av huvuduppgifterna var att stärka kommunernas förmåga att arbeta långsiktigt och strategiskt med näringslivsutveckling. Omställningsgruppens arbete avslutades och omställnings- och utvecklingsarbetet har därefter fortgått i de berörda kommunerna inom ramen för ordinarie insatser. Regeringen uppdrog till dels Statskontoret att utvärdera den arbetsmetod som använts , dels () att utvärdera effekterna av programmet. Uppdragen redovisades till regeringen av Statskontoret och av ITPS . Av Statskontorets redovisning framgår bl.a. att omställningsgruppens processinriktade arbete skapade en mobilisering i kommunerna kring arbetet med utvecklingsfrågor, men att utfästelserna om statliga arbetstillfällen tog kraft från kommunernas eget utvecklingsarbete. Det är vidare tveksamt om omställningsarbetet skapat något bestående mervärde och flera kommunföreträdare antyder att det är svårt att fortsätta de utvecklingsprocesser som omställningsarbetet har startat. Omställningsgruppens arbetsmetod är inte heller unik, utan den tillämpas i enskilda kommuner och i regionalt utvecklingsarbete, med eller utan statligt engagemang. 2004/05:1 UTGIFTSOMRÅDE 19 ITPS konstaterar i sin redovisning att utvecklingsarbete är en långsiktig process, att det också var det som åsyftades med omställningsarbetet och att det därför är för tidigt att göra några bedömningar av de långsiktiga effekterna. Insatserna i omställningsarbetet var dock vidare varken av den storlek eller hade den inriktning som behövts för att ha kunnat påverka de övergripande målsättningarna. Det var i stället i flertalet fall fråga om bidrag på marginalen. Arbetet har inte heller nått upp till målsättningarna vad gäller antalet nya privata och statliga jobb. Utlokaliseringarna av statliga jobb har förvisso skapat arbetstillfällen, som i flertalet fall ligger väl i linje med myndigheternas inriktning och organisation, och rekryteringen av personal har inte heller upplevts som något större problem. Fokuseringen på statliga arbetstillfällen har dock enligt ITPS varit olycklig i den meningen att den inte skapat nya näringar och att det stora beroendet av offentlig sektor kvarstår på vissa orter. Vad beträffar antalet nyskapade privata arbetstillfällen till följd av omställningsarbetet är det varken möjligt, meningsfullt eller rättvisande att göra en bedömning. Regeringen beslutade att formellt avsluta utvecklingsprogrammet. beslutade regeringen att ge 18 myndigheter inom sex politikområden i uppdrag att identifiera potentiella områden för ökad sektorsamordning. Myndigheterna fick även i uppdrag att utarbeta metoder som säkerställer en effektiv samordning. Det s.k. samordningsuppdraget har medfört en ambitionshöjning vad avser nationella myndigheters delaktighet i frågor som berör regional utveckling. I genomförandet har 27 myndigheter samt ett tiotal samrådsaktörer deltagit. Det konkreta arbetet har bedrivits inom ramen för 14 olika aktiviteter där nationella och regionala myndigheter med gemensamma intresseområden har fördjupat sin samverkan inom olika arbetsområden. Exempel på arbetsområden är; arbetskrafts- och kompetensförsörjning, högre utbildning och forskning, översiktsplanering och bostadsförsörjning. Regeringen bedömer att samordningsuppdraget bidragit till en utvecklad samverkan mellan nationella och regionala myndigheter och organisationer. Det är angeläget att idéer och resultat från uppdraget utvecklas, dels inom 2004/05:1 UTGIFTSOMRÅDE 19 ramen för myndigheternas löpande arbete, dels i arbetet med regionala utvecklingsprogram. Avsikten med de regionala tillväxtavtalen var att stimulera till fördjupad samverkan mellan myndigheter, näringsliv och andra intressenter för att därmed skapa utvecklingsmöjligheter och mervärden som inte uppnås inom etablerade strukturer. Regeringens uppföljningar, riktade till nationella och regionala myndigheter, samverkansorgan, och regionala självstyrelseorgan, har visat att det finns ett stort intresse hos många olika aktörer att mobilisera gemensamma krafter för den egna regionens utveckling. Det finns också en stor uppslutning i hela landet kring angelägna frågor om hållbar tillväxt och viljan att förstärka förutsättningarna för näringslivets utveckling. Uppföljningarna visar att tillväxtavtalen bidragit till ökad samordning av insatser av betydelse för hållbar tillväxt i regionerna. Sammanfattningsvis konstateras i en inom framtagen promemoria, Rapport om tillväxtavtalen fjärde året, , att samordningsansvariga för tillväxtavtalen bedömer att avtalsarbetet 20002003 stärkt möjligheterna till samordning av olika aktörers resurser. Det har även stärkt möjligheterna för nya typer av insatser och projekt att komma till stånd som annars inte skulle ha bedrivits. Dessutom har arbetet stärkt möjligheterna till samverkan mellan lokala, regionala och nationella aktörer i genomförande av insatser eller projekt samt stärkt möjligheterna till samordning mellan övriga regionala strategiska program. En övervägande majoritet av de övriga myndigheter som deltagit i arbetet anser att tillväxt- avtalen har bidragit till ett mervärde. I huvudsak framhålls mervärde i form av ökad insikt, översikt och förståelse om hållbara regionala tillväxtfrågor men också om fördjupade kontakter och bättre samarbete med andra aktörer. uppgick totalt beslutade medel inom ramen för tillväxtavtalen till . Detta motsvarar en minskning med jämfört med då beslutade medel uppgick till . De statliga medlen har under hela avtalsperioden utgjort den största finansieringskällan.