prop · GS03164 · 2005-05-31 00:00:00 — Med skatt jämställs arbetsgivaravgift, prisregleringsavgift och liknande avgift, avgift enligt lagen (1999:291) om avgift till registrerat trossamfund, skattetillägg och förseningsavgift samt expeditionsavgift och tilläggsavgift enligt lagen (2004:629) om trängselskatt. Med verksamhet som avser bestämmande av skatt jämställs verksamhet som avser bestämmande av pensionsgrundande inkomst. Sekretessen gäller inte beslut, varigenom skatt eller pensionsgrundande inkomst bestäms eller underlag för bestämmande av skatt fastställs, om inte beslutet meddelas i ärende om 1.förhandsbesked i taxerings- eller skattefråga, 2.beskattning av utländska experter, forskare eller andra nyckelpersoner när beslutet har fattats av , eller I beslut, varigenom trängselskatt bestäms eller underlag för bestämmande av sådan skatt fastställs, gäller sekretessen dock endast för uppgift om vilken betalstation bilen har passerat och tidpunkten för denna passage. Utan hinder av sekretessen får uppgift lämnas till enskild enligt vad som föreskrivs i lag om förfarande vid beskattning, lagen (2001:181) om behandling av uppgifter i beskattningsverksamhet eller lagen (1990:613) om miljöavgift på utsläpp av kväveoxider vid Prop. 2004/05:164 energiproduktion. I artiklarna 6.1 och 8.3 i rådets förordning (EG) nr 3295/94 av om fastställande av vissa åtgärder avseende införsel till gemenskapen samt export och återexport från gemenskapen av varor som gör intrång i viss immateriell äganderätt finns bestämmelser om att uppgift i vissa fall får lämnas till enskild. Vidare får utan hinder av sekretessen uppgift i ärende om revision lämnas till en förvaltare i den reviderades konkurs. I fråga om uppgift i allmän handling gäller sekretessen i högst . För uppgift om avgift enligt lagen om avgift till registrerat trossamfund gäller dock sekretessen i högst . Sekretess gäller för uppgift om enskilds personliga och ekonomiska förhållanden, om inte annat följer av 18 § 1.i utredning enligt bestämmelserna om förundersökning i brottmål, 2.i angelägenhet som avser användning av tvångsmedel i sådant mål eller i annan verksamhet för att förebygga brott, 3.i angelägenhet som avser registerkontroll och särskild personutredning enligt säkerhetsskyddslagen (1996:627), 4.i åklagarmyndighets, polismyndighets, , , eller verksamhet i övrigt för att förebygga, uppdaga, utreda eller beivra brott, 5.i Statens biografbyrås verksamhet att biträda Justitiekanslern, allmän åklagare eller polismyndighet i brottmål, 6.i register som förs av enligt polisdatalagen (1998:622) eller som annars behandlas där med stöd av samma lag, 7.i register som förs enligt lagen (1998:621) om misstankeregister, 8.i register som förs av enligt lagen (1999:90) om behandling av personuppgifter vid medverkan i brottsutredningar eller som annars behandlas där med stöd av samma lag, 9.i särskilt ärenderegister över brottmål som förs av åklagarmyndighet, om uppgiften inte hänför sig till registrering som avses i 15 kap. 1 §, 10. i register 10. i register enligt lagen (2001:85) enligt lagen (2005:000) om behandling av personuppgifter om behandling av uppgifter i behandlas där med stöd av samma behandlas med stöd av samma lag, om det inte står klart att uppgiften kan röjas utan att den enskilde eller någon närstående till den enskilde lider skada eller men. Sekretess enligt första stycket 2 gäller hos domstol i dess rättskipande eller rättsvårdande verksamhet endast om det kan antas att den enskilde eller någon närstående till den enskilde lider skada eller men om Vid förhandling om användning av tvångsmedel gäller sekretess för uppgift om vem som är misstänkt endast om det kan antas att fara uppkommer för att den misstänkte eller någon närstående till 3 Senaste lydelse 2004:507. honom eller henne utsätts för våld eller annat allvarligt men om uppgiften röjs. Av 12 kap. 2 § andra stycket framgår att även sekretessen enligt första stycket 1 är begränsad hos domstol. Sekretessen enligt första stycket gäller hos tillsynsmyndighet i konkurs för uppgift som angår misstanke om brott. Sekretess gäller i verksamhet, som avses i första stycket, för anmälan eller utsaga från enskild, om det kan antas att fara uppkommer för att någon utsätts för våld eller annat allvarligt men om uppgiften röjs. Utan hinder av sekretessen får en skadelidande, eller den som den skadelidande överlåtit sin rätt till, ta del av en uppgift 1. i en nedlagd förundersökning eller i en förundersökning som avslutats med ett beslut om att åtal inte skall väckas, 2. i en annan brottsutredning som utförts enligt bestämmelserna i 23 kap. och som avlutats på annat sätt än med beslut att väcka åtal, med strafföreläggande eller med föreläggande av ordningsbot, eller 3. i en avslutad utredning enligt 31 § lagen (1964:167) med särskilda bestämmelser om unga lagöverträdare, om den skadelidande, eller den som den skadelidande överlåtit sin rätt till, behöver uppgiften för att kunna få ett anspråk på skadestånd eller på bättre rätt till viss egendom tillgodosett och det inte bedöms vara av synnerlig vikt för den som uppgiften rör eller någon närstående till honom eller henne att den inte lämnas ut. Utan hinder av sekretessen får en uppgift också lämnas ut 1.till enskild enligt vad som föreskrivs i den särskilda lagstiftningen om unga lagöverträdare, 2.till enskild enligt vad som föreskrivs i säkerhetsskyddslagen (1996:627) samt i förordning som har stöd i den lagen, vad som föreskrivs i vad som föreskrivs i (1998:622), (1999:90) om (1998:622), lagen (1999:90) behandling av personuppgifter vid behandling av personuppgifter vid samt i förordningar som har stöd i samt i förordningar som har stöd i 4. till enskild enligt vad som föreskrivs i 27 kap. 8 § . Utan hinder av sekretessen får polisen på begäran av den som lidit person- eller sakskada vid en trafikolycka lämna uppgift om identiteten hos en trafikant som haft del i olyckan. Utan hinder av sekretessen enligt första stycket 1 får uppgift lämnas till konkursförvaltare, om uppgiften kan antas ha betydelse för konkursutredningen. Sekretess gäller inte för uppgift som hänför sig till sådan verksamhet hos som avses i första stycket 1-4 eller 6 eller motsvarande verksamhet enligt äldre bestämmelser, om uppgiften har införts i en allmän handling . I fråga om annan uppgift i allmän handling gäller sekretessen i högst . Denna lag träder i kraft . 2.3Förslag till lag om ändring i lagen (2000:1219) om internationellt tullsamarbete Härigenom föreskrivs att 1 kap. 1 § och 2 kap. 6 och 8 §§ lagen (2000:1219) om internationellt tullsamarbete skall ha följande lydelse. Denna lag tillämpas på internationellt tullsamarbete som 1.följer av en internationell överenskommelse med en annan stat eller mellanfolklig organisation som har tillträtt eller annars är förpliktat att följa och 2.har till syfte att förhindra, upptäcka, utreda eller beivra överträdelser av tullbestämmelser. Lagen tillämpas inte på sådant samarbete som avses i lagen (1969:200) om uttagande av utländsk tull, annan skatt, avgift eller pålaga eller lagen (1959:433) om gränskontrollsamarbete med annan stat. Lagen tillämpas inte på sådant samarbete som avses i lagen (1969:200) om uttagande av utländsk tull, annan skatt, avgift eller pålaga eller lagen (1959:590) om gränstullsamarbete med annan stat. när det är nödvändigt för när det är nödvändigt för tullsamarbete enligt denna lag, på tullsamarbete enligt denna lag, på eget initiativ eller efter ansökan eget initiativ eller efter ansökan lämna ut uppgifter till behörig lämna ut uppgifter till behörig utländsk myndighet, även om en uppgift är sekretessbelagd enligt sekretesslagen (1980:100). om en uppgift är sekretessbelagd enligt sekretesslagen (1980:100). Första stycket gäller endast uppgifter som är tillgängliga för myndigheten inom dess verksamhetsområde. Har behörig svensk myndighet Har behörig svensk myndighet skyldig att på begäran av den mellanfolklig organisation, är den skyldig att på begäran av den översänts till och för vilket uppgiften översänts till och för stycket behöver inte lämnas, om det är uppenbart obehövligt eller stycket behöver inte lämnas, om det är uppenbart obehövligt eller myndighets utredning eller beslut i beslut i ärendet. Underrättelse behöver inte heller lämnas om uppgiften omfattas av sekretess enligt 5 kap. 1 § sekretesslagen (1980:100). Denna lag träder i kraft . 2.4Förslag till lag om ändring i lagen (2001:185) om behandling av uppgifter i verksamhet Härigenom föreskrivs i fråga om lagen (2001:185) om behandling av uppgifter i verksamhet dels att 2 kap. 6 § skall upphöra att gälla, dels att 1 kap. 1, 3 och 4 §§ skall ha följande lydelse. Denna lag tillämpas vid behandling av personuppgifter i verksamhet, om behandlingen är helt eller delvis automatiserad eller om uppgifterna ingår i eller är avsedda att ingå i en strukturerad samling av personuppgifter som är tillgängliga för sökning eller sammanställning enligt särskilda kriterier. Bestämmelserna i 46 och 8 §§ samt 2 kap. gäller även vid behandling av uppgifter om juridiska personer. gäller inte behandling av uppgifter gäller inte behandling av uppgifter i finns det särskilda bestämmelser i lagen (2001:85) om behandling av om behandling av uppgifter i enligt denna lag eller enligt andra enligt denna lag eller enligt andra föreskrifter i det ämne som 1. definitioner i 3 §, 1. definitioner i 3 §, 2. förhållandet till offentlighets- 2. förhållandet till offentlighets- principen m.m. i 8 §, principen m.m. i 8 §, behandling i 9 §, med undantag för behandling i 9 §, med undantag för vad som sägs i första stycket i och vad som sägs i första stycket i och 5. överföring av personuppgifter 5. överföring av personuppgifter till tredje land i 33-35 §§, till tredje land i 33-35 §§, 6. personuppgiftsombud, m.m. i 6. personuppgiftsombud, m.m. i 36 § andra stycket och 38-41 §§, 36 § andra stycket och 38-41 §§, 7. upplysningar till allmänheten 7. upplysningar till allmänheten om vissa behandlingar i 42 §, om vissa behandlingar i 42 §, befogenheter i 43 och 47 §§, och befogenheter i 43 och 47 §§, och 9. straff i 49 §. 9. straff i 49 §. Vid behandling av personuppgifter som inte sker i databasen gäller även 22 § personuppgiftslagen. Uppgifter får behandlas för tillhandahållande av information som behövs hos för 1.bestämmande, redovisning, betalning och återbetalning av tull, annan skatt och avgifter, 2.övervakning, revision och annan analys- eller kontrollverksamhet, 3.fullgörande av ett åliggande som följer av ett för bindande internationellt åtagande, och 4.tillsyn, kontroll, uppföljning och planering av verksamheten. Uppgifter som behandlas enligt första stycket får även behandlas för tillhandahållande av information som behövs i brottsbekämpande verksamhet enligt 7 § lagen (2005:000) om behandling av uppgifter i brottsbekämpande verksamhet. Denna lag träder i kraft . Ärendet och dess beredning Lagen (2001:85) om behandling av personuppgifter i brottsbekämpande verksamhet, vilken trädde i kraft , utgör en del av regleringen om behandling av personuppgifter inom Lagen gäller utöver personuppgiftslagen (1998:204) och innehåller endast de särregler som ansetts nödvändiga för Regeringen beslutade att tillkalla en särskild utredare för att bl.a. följa genomförandet av lagstiftningen om register i brottsbekämpande verksamhet, göra en översyn av befintliga och planerade register samt utreda frågan om fiskala tulldatasystem (TDS) borde få användas i den brottsbekämpande verksamheten (dir. 2001:28). Utredningen, som antog betänkandet brottsbekämpning, Integritet Effektivitet (SOU En sammanfattning av betänkandet finns i bilaga 1. Utredningens lagförslag finns i bilaga 2. Regeringen upprättade promemorian Sekretess för uppgifter hos i vilken föreslogs en ändring i sekretesslagen (1980:100). Förslaget syftar dels till att tydliggöra att sekretess med omvänt skaderekvisit gäller för uppgifter i tulldatabasen, dels att motsvarande sekretess skall gälla för de uppgifter som andra myndigheter än har tillgång till genom direktåtkomst till Regeringen behandlar i detta ärende det förslag som lades fram i promemorian. Promemorians lagförslag framgår av bilaga 3. Betänkandet och promemorian har remissbehandlats. över remissinstanserna finns i bilaga 4. remissyttrandena finns tillgänglig på (dnr Fi2003/131). Under ärendets hantering har frågorna om behandling av personuppgifter i kontrollverksamheten (avsnitt 8.5.2) och begränsning av sökning efter icke misstänkta personer (avsnitt 11.2) uppkommit. Förslagen har beretts under hand med , och Propositionen innehåller vidare förslag till ändringar i lagen (2000:1219) om internationellt tullsamarbete för att möjliggöra informationsutbyte med mellanfolkliga organisationer och för att rätta till en felaktig hänvisning. Förslagen har beretts under hand med , Dessutom föreslås en ändring i lagen (2001:185) om behandling av uppgifter i verksamhet som en följd av tidigare omorganisation. under hand med . Regeringen beslutade att inhämta Lagrådets yttrande lagförslag som finns i bilaga 5. Lagrådets yttrande finns i Regeringens lagförslag har utformats i Därutöver har vissa språkliga 4 organisation och verksamhet Före bestod av och ett antal regionala tullmyndigheter. Dessa olika delar av var självständiga myndigheter med som chefsmyndighet. genomfördes en omorganisation som bl.a. innebar att blev en myndighet. Myndigheten organiserades med ett huvudkontor och sex regioner. Huvudkontoret ålades det övergripande strategiska verksamhetsansvaret medan regionerna ansvarade för de operativa arbetsuppgifterna. Omorganisationen var ett led i en större förändring inom ramen för vilken myndigheten införde en ny processorienterad verksamhetsindelning. har emellertid efter en intern utredning funnit det lämpligt att frångå indelningen i regioner och att införa en organisation som enbart är baserad på processer. Processerna delas upp i olika ämnesområden och det operativa ansvaret för ett antal specifika ämnesområden bärs av ett kompetenscenter för hela landet. Huvudkontoret, bestående av verksledningen och dess staber samt processledningarna och deras staber, skall ha det sammanhållande ansvaret för ledning och styrning av verksamheten. Den nya utformningen av organisation trädde i kraft . huvudsakliga ansvarsområde består dels av att fastställa och uppbära tull och importskatter (främst mervärdesskatt) samt avgifter så att en korrekt uppbörd kan säkerställas, dels av att övervaka och kontrollera trafiken till och från utlandet så att bestämmelser om in- och utförsel av varor efterlevs. Vidare bedriver viss utrednings- och åklagarverksamhet i fråga om brott mot bestämmelser om in- och utförsel av varor. Detta regleras i förordningen (1991:1524) med instruktion för . verksamhet delas i regeringens regleringsbrev in i två verksamhetsgrenar; uppbörd respektive in- och utförselrestriktioner. Inom är arbetet emellertid som ovan beskrivits processorienterat. Verksamheten är i den nya organisationen indelad i tre olika processformer; ledningsprocesser, huvudprocesser och stödprocesser. Verkets kärnverksamhet utgörs av de två huvudprocesserna Effektiv handel och Brottsbekämpning, vilka i allt väsentligt motsvarar de båda verksamhetsgrenarna i regleringsbrevet. Kärnverksamheten kan även förenklat beskrivas som uppdelad i fiskal Prop. 2004/05:164 verksamhet och brottsbekämpande verksamhet. motsvarar i princip de två huvudprocesserna och används bl.a. inom lagstiftningen för att definiera dess tillämpningsområde, t.ex. avseende behandling av uppgifter. Uppdelningen är dock teoretisk och på grund av verksamhetens karaktär är det svårt att göra klara gränsdragningar mellan de olika verksamhetsgrenarna. I begreppet fiskal verksamhet ingår t.ex. såväl fastställande av korrekt uppbörd som kontroller av deklarationsskyldighet. Det brottsbekämpande ansvaret gäller all brottslighet inom myndighetens ansvarsområde, avseende såväl uppbörd som in- och utförselrestriktioner. primära uppgifter i egenskap av beskattningsmyndighet är att uppbära tull, annan importskatt och avgifter samt att underlätta handeln med tredje land genom att snabbt och effektivt handlägga frågor om bl.a. uttag av tullar och skatter och kontrollera trafiken till och från utlandet så att bl.a. bestämmelser om import och export efterlevs. I huvudprocessen Effektiv handel behandlas det legala kommersiella varuflödet för vilket det finns en deklarationsskyldighet till . Till det kommersiella varuflödet räknas här även försändelser till privatpersoner som medför deklarationsskyldighet till , men inte vad en resande medför vid inresa från tredje land för privat bruk. Processen Effektiv handel är organisatoriskt uppdelad i två övergripande områden, s.k. produktionsprocesser, Kvalitetssäkrat flöde och Övrigt flöde. Inom dessa finns delprocesserna Före gränspassage, Vid respektive Under gränspassage samt Efter gränspassage. Processen hanteras operativt av tre kompetenscenter, KC Ombud, och KC Kvalitetssäkrade operatörer, vilka är placerade i , respektive . Verksamheten syftar till att hantera den kommersiella godstrafiken och består av tre övergripande arbetsflöden; import, export och transit. Den inleds med överväganden hos ett företag att importera, exportera eller transitera varor och avslutas när har levererat korrekt uppbörd och avlämnat statistikuppgifter till SCB eller när en transitering avslutats. brottsbekämpande verksamhet har till uppgift att förhindra, upptäcka och beivra överträdelser av införsel- och utförselrestriktioner för varor varvid man skall arbeta mot storskalig och organiserad brottslighet. Verksamheten skall vidare medverka till att den legala handeln kan bedrivas utan risk för att utsättas för illojal konkurrens och att samhället skyddas mot illegal handel med t.ex. hälsovådliga varor som narkotika. Härutöver tillkommer uppgifterna att för andra myndigheters räkning medverka i olika bevakningsuppgifter inom jakt- och fiskeövervakning, fjällräddning, militär bevakning och informationsutbyte avseende fartygstrafikens rörelser sker verksamheten i nära samarbete med och polisen, vilket bl.a. inneburit att ett för de tre gränskontrollmyndigheterna samlokaliserat maritimt underrättelsecenter (MUC), eller Swedish Intelligence Center (SMIC) har inrättats. Vad gäller narkotikabekämpningen är samverkan med polisen på såväl central som regional nivå av stor betydelse. Av regeringens regleringsbrev för avseende framgår bl.a. att tullkontroller beträffande narkotikasmuggling skall ges högsta prioritet och effektiviseras, varvid bekämpning av den organiserade narkotikasmugglingen skall prioriteras. mängden beslagtagen narkotika skall öka som aktiviteter i preventivt syfte skall ha minst samma omfattning som Det föreskrivs vidare att kontroller för förhindrande av storskalig illegal införsel av alkohol- och tobaksvaror skall ges hög För att nå de av regeringen uppsatta målen för verksamheten skall underrättelseverksamheten och urvalsmetoderna vidareutvecklas så att urvalet av objekt förbättras i den fysiska kontrollverksamheten och träffsäkerheten i arbetet därmed ökar. Som en följd härav sker urvalet av kontrollobjekt i de flesta fall med utgångspunkt i framtagna riskprofiler. Utvecklingsarbetet bedrivs i samarbete med . Den brottsbekämpande verksamheten består organisatoriskt av två produktionsprocesser, Organiserad brottslighet och Övrig brottslighet. Inom produktionsprocesserna finns delprocesserna Analys, Spaning, Åtgärd och Utredning. Den operativa verksamheten är indelad i trafikflöden och bedrivs vid tre kompetenscenter, med självständigt nationellt ansvar inom sitt flöde, KC Flyg, KC och KC Resande. KC Flyg har sitt säte på och ansvarar för kontroll av gods och resande som transporteras med flyg. KC är placerat i och ansvarar för godstrafik, dvs. kommersiella varutransporter, medan KC Resande i ansvarar för kontroll av gods som medförs av resande som inkommer på annat sätt än med flyg. Dessa kompetenscenter har ett gemensamt ansvar för åtgärder mot storskalig och organiserad Huvudkontoret har ansvar för övergripande styrning och ledning av verksamheten. Inom produktionsprocessen Övrig brottslighet leder och samordnar den operativa ledningen (OPL) vid respektive kompetenscenter självständigt kontrollarbetet och den fysiska övervakningen av trafiken inom sitt flöde (flyg, resande respektive gods). Det operativa arbetet bedrivs i s.k. brottsbekämpningsgrupper om ca tio personer. Gruppernas arbete sker i form av fysiskt kontrollarbete i de olika flödena avseende såväl narkotika och andra varor belagda med in- eller utförselrestriktioner som fysiska Grupperna har i sitt arbete tillgång till såväl narkotikahundar som tekniska hjälpmedel. Brottsbekämpningsgruppernas geografiska placering baseras på kunskap om respektive trafikflöde, ort och hotbild, underrättelser m.m. En ökad satsning på informationsinhämtande och bearbetning samt på tekniska hjälpmedel och IT-stöd sker för att ytterligare öka Prop. 2004/05:164 träffsäkerheten i kontrollerna samt för att kunna göra relevanta prioriteringar i verksamheten mot trafik och orter där hotbilden är som störst. Storskalig och organiserad brottslighet (SOB) Arbetet med att bekämpa den organiserade och storskaliga brottsligheten avseende främst smuggling sker i produktionsprocessen Organiserad brottslighet. Här återfinns ca 350 årsarbetskrafter som en nationell resurs och arbetet leds gemensamt av tre kompetenscenter och deras operativa ledning i form av det operativa rådet (OPR). Arbetet är helt projekt- eller ärendebaserat med projektledare som beroende på ärendets karaktär kan förfoga över underrättelseresurser, spaningsgrupper, brottsutredare, ekonomer och andra specialister över hela landet. I dessa projekt sker även samarbete med andra brottsbekämpande myndigheter. Verksamheten skall därigenom bättre kunna anpassas till ärendenas karaktär och kompetensbehov över tiden. Med samlad och relevant kompetens för hela underrättelse- och utredningskedjan ökar förutsättningarna för att effektivt kunna ingripa mot den organiserade och storskaliga brottsligheten. Att arbeta i projektform underlättar detta arbete och gör det smidigare att t.ex. samarbeta med andra myndigheter. utreder brott som upptäckts i det gränsöverskridande resande- och varuflödet och har också till uppgift att förse åklagare och domstolar med underlag. I cirka hälften av brottsutredningarna fungerar en åklagare som förundersökningsledare. Vid förundersökningar som leds av allmän åklagare, fungerar projektledare som arbetsledare för personal och resurser och biträder i denna roll åklagaren. Antalet stora och komplicerade utredningar har ökat, t.ex. avseende smuggling av alkohol och tobak, vilka ofta har internationell anknytning. Detta ställer krav på snabba och effektiva kontakter med utländska tullmyndigheter. Det är även av vikt att samarbetet fungerar väl med andra brottsbekämpande nationella myndigheter för att åstadkomma ett gott utredningsarbete. Huvuduppgiften för analysverksamhet är att bedriva analysverksamhet och ge analysstöd till huvudprocesserna effektiv handel och brottsbekämpning. Analysverksamheten är integrerad i respektive huvudprocess och syftar till att åtgärder, i form av fysiska kontroller, deklarationskontroller, tullrevision och informationsinsatser, primärt skall sättas in inom de områden eller på de trafikflöden där risken för fel eller överträdelser är störst. Identifierade risker och hot delges de båda processerna i form av riskprofiler i syfte att dessa skall kunna ges möjlighet att på ett effektivt sätt bemöta och förebygga eventuella risker och hot. I arbetet med att samla in relevant information har analysverksamhet ett nära samarbete med andra nationella och internationella myndigheter och organisationer. Verket har dessutom ett antal sambandsmän stationerade i andra Prop. 2004/05:164 europeiska länder. Ett av analysverksamhetens uppdrag är att, i samråd med övriga processer, utarbeta särskilda risk- och hotbildsanalyser.