prop · GS0362 · 2005-03-01 00:00:00 — Övergripande systemansvar och balansansvar Detta kapitel saknar motsvarighet i gamla naturgaslagen. Det har utfor- mats efter mönster från motsvarande bestämmelser i ellagen (1997:857). 1 § Regeringen skall utse en myndighet som har det övergripande ansvaret för att balansen kortsiktigt upprätthålls mellan inmatning och uttag av naturgas i det nationella naturgassystemet (systemansvarig myn- dighet). Paragrafen har utformats enligt Lagrådets förslag. I paragrafen anges att regeringen skall utse en myndighet att vara Det bör uppmärksammas att den uppgiften inte är en sådan uppgift som faller på den myndighet som, enligt 1 kap. 8 §, utses att vara tillsynsmyndighet. Regeringen avser att utse Affärs- verket att vara systemansvarig myndighet. I paragrafen anges också vad som avses med att vara systemansvarig Innebörden av denna uppgift skiljer sig en del från motsva- rande uppgift inom elsystemet. Inom det systemet måste det i varje givet ögonblick råda balans mellan inmatning och uttag. I annat fall uppstår driftstörningar i systemet. Denna noggranna balans krävs däremot inte inom naturgassystemet. Det finns en nedre gräns för mängden naturgas i ledningssystemet där Så länge denna gräns inte underskrids behöver det inte råda momentan balans mellan inmatning och uttag. Inom elsystemet sker planeringen av balanshållningen för varje timme Inom naturgassystemet sker denna planering på dygnsbasis, men även inom detta system kommer man att övergå till planering på Som framgår av lagtexten gäller ansvaret för balanshållningen bara på Detta kan också uttryckas så, att ansvaret omfattar balanshåll- ningen med hjälp av den mängd naturgas som står till buds vid varje Om mängden tillgänglig naturgas plötsligt minskar dras- tiskt till följd av någon allvarlig störning i ledningssystemet eller av någon annan orsak som ligger utanför den systemansvariga myndig- hetens kontroll, är det inte myndighetens ansvar att avhjälpa dessa stör- Detsamma gäller om en obalans av mer permanent art uppstår, om tillgången på naturgas på marknaden minskar så mycket att det inte går att tillfredsställa konsumtionsbehovet. Det ingår alltså inte heller Prop. 2004/05:62 i systemansvaret att avhjälpa en sådan brist, oavsett vad den beror på. 2 § Den systemansvariga myndigheten får, i den utsträckning det behövs för att kunna utöva systemansvaret, beordra innehavare av natur- gaslager och förgasningsanläggningar att, mot marknadsmässig ersätt- ning, öka eller minska inmatning eller uttag av naturgas från över- föringsledningarna och anläggningarna. Om systemansvaret inte kan utövas genom åtgärder som nämns i första stycket, får den systemansvariga myndigheten, i den utsträckning det behövs för att kunna utöva systemansvaret, beordra innehavare av natur- gasledningar att begränsa eller avbryta överföring av naturgas till kunder. I den utsträckning systemansvaret så medger skall begränsning och avbrytande av överföringen genomföras så rättvist som möjligt. Därvid skall, i den utsträckning det är möjligt, ledningsinnehavares åtaganden beträffande leveranssäkerhet beaktas. Närmare föreskrifter om den systemansvariga myndighetens befogen- heter enligt första och andra styckena meddelas av regeringen. Det mest effektiva sättet att utöva systemansvaret, dvs. att upprätthålla den nödvändiga balansen mellan inmatning till och uttag från naturgas- systemet är att öka eller minska inmatningen till systemet. Någon inmat- ning sker dock inte i eftersom all inmatning till det svenska systemet sker i utanför , där den svenska stamled- ningen är ansluten till det danska ledningsnätet. Någon lagreglering av denna inmatning kan därför inte ske. Den systemansvariga myndigheten kommer därför att träffa avtal med leverantörer och förbrukare att öka eller minska in- eller utmatningen till det svenska naturgassystemet. Inom ramen för denna avtalsreglering kommer den huvudsakliga delen av balanshållningen att äga rum. Den reglering som finns i första stycket kommer bara att ha marginell betydelse för balanshållningen. Det bör uppmärksammas att bestämmel- sen riktar sig till bl.a. innehavare av naturgaslager. Därmed avses inne- havare av såväl lagringsanläggningar som transmissionsledningar till den del dessa används för lagring av naturgas. I praktiken kommer det knappast att bli aktuellt att beordra någon utan även denna fråga kommer antagligen att regleras avtalsvägen på samma sätt som redan har skett på elmarknaden. I vissa speciella fall kan det visa sig omöjligt att klara balanshållningen genom åtgärder enligt första stycket. Den möjlighet som då återstår är att minska förbrukningen, dvs. begränsa eller helt avbryta överföringen av naturgas inom vissa områden. Föreskrifter om detta finns i andra stycket. Inledningsvis måste uppmärksammas att beordring av minskning av förbrukningen inte är ett alternativ till åtgärder enligt första stycket vid balanshållningen. Först då möjligheterna att upprätthålla balansen genom åtgärder enligt första stycket är uttömda får minskning av förbrukningen tillgripas. Vissa kriterier måste iakttas vid en sådan minskning. Det första är att en minskning bara får genomföras i syfte att upprätthålla balansen inom systemet. Övriga kriterier får beaktas endast då dessa inte hotar det över- gripande målet, dvs. att upprätthålla denna balans. När så är möjligt skall minskningen av förbrukningen genomföras så Prop. 2004/05:62 rättvist som möjligt. I detta kriterium inbegrips framför allt s.k. roterande bortkoppling, vilket innebär att överföringen avbryts , exempelvis , i ett visst område. Därefter återupptas överföringen i området varvid överföringen avbryts på samma sätt i ett annat område. Kriteriet innebär också att den roterande bortkopplingen inte påbörjas i samma område varje gång utan att man försöker sprida detta så mycket som möjligt. På elmarknaden är det ganska vanligt att framför allt större elanvän- dare tecknar avtal med nätinnehavaren om ökad leveranssäkerhet, dvs. färre avbrott än normalt. Det kan inte uteslutas att sådana avtal blir aktu- ella också på naturgasmarknaden. Enligt sista meningen skall därför sådana avtal, i den utsträckning det är möjligt, respekteras vid begräns- ning eller avbrytande av överföringen. Enligt tredje stycket får regeringen meddela närmare föreskrifter i de hänseenden som behandlas i paragrafen. 3 § Regeringen eller, efter regeringens bemyndigande, den system- ansvariga myndigheten får meddela föreskrifter om skyldighet för dem som ingått ett balansavtal enligt 4 § första stycket att till den system- ansvariga myndigheten lämna de uppgifter om inmatning och uttag av naturgas som behövs för utövandet av systemansvaret. Regeringen eller, efter regeringens bemyndigande, den systemansva- riga myndigheten får meddela föreskrifter om skyldighet för dem som bedriver överföring av naturgas att till den systemansvariga myndigheten lämna de uppgifter som behövs för utövandet av systemansvaret. För att kunna fullgöra sitt systemansvar måste den systemansvariga myndigheten få kännedom om hur mycket naturgas som kommer att matas in på och tas ut från överföringssystemet och även var och när detta kommer att ske. Den systemansvariga myndigheten behöver alltså information från aktörerna på naturgasmarknaden. Informationen skall lämnas av de balansansvariga. I första stycket bemyndigas därför regeringen och den systemansvariga myndigheten att meddela föreskrifter i nämnda hänseende. Dessa före- skrifter kommer att gälla uppgifter om planerade åtgärder som påverkar balanshållningen. Dessa uppgifter kommer därför att behöva lämnas i förväg. I andra stycket regleras uppgifter som gäller den pågående driften och som påverkar balanshållningen. Det gäller framför allt uppgifter om trycket i ledningssystemet och om den mängd naturgas som faktiskt överförs. Uppgiftslämnandet blir alltså särskilt viktigt då dessa förhållan- den avviker mer markant från de prognostiserade uppgifter som regleras i första stycket. Uppgifterna skall lämnas av dem som bedriver överfö- ring av naturgas, dvs. innehavare av naturgasledningar med undantag för interna ledningsnät. 4 § En leverantör av naturgas får bara leverera naturgas i uttagspunkter för vilka leverantören eller någon annan, gentemot den systemansvariga myndigheten, har åtagit sig det ekonomiska ansvaret för att det nationella naturgassystemet tillförs lika mycket naturgas som tas ut i uttagspunkten (balansansvar). Ett sådant åtagande skall göras genom ett avtal med den systemansvariga myndigheten (balansavtal). Med uttagspunkt avses därvid den punkt där en gasförbrukare, enligt avtal med innehavaren av naturgasledning, tar ut naturgas för förbruk- ning. I första stycket anges en grundläggande regel, nämligen att det för varje uttagspunkt, dvs. den punkt där en naturgasanvändare tar ut gas för för- brukning, måste finnas någon som har åtagit sig det ekonomiska ansvaret för att det nationella naturgassystemet tillförs lika mycket naturgas som tas ut i uttagspunkten. Detta ansvar benämns balansansvar. Före avregleringen behövdes inte denna reglering. ren var den ende som levererade all naturgas till de kunder som var anslutna till hans ledningsnät. Det är en självklarhet att han därvid var tvungen att köpa in lika mycket naturgas som hans kunder förbrukade. Som framgår av 3 kap. 2 § första stycket får ledningsinnehavare hädanefter inte bedriva handel med gas. Följden blir att framtidens gas- leverantörer inte kommer att vara ledningsinnehavare. marknadsöppningen får de också sälja gas till vilken gasförbrukare som helst oavsett till vilken naturgasledning denne är ansluten. rerna kommer alltså att ingå dels leveransavtal med gasförbrukare, dels inköpsavtal med andra gasleverantörer, såväl inhemska som utländska. Om en gasleverantör inte köper in lika mycket naturgas som hans kun- der förbrukar uppstår en brist på naturgas i det svenska naturgassystemet. Som framgår av 7 kap. 1 och 2 §§ kommer denna brist att täckas av den Initialt står myndigheten det ekonomiska ansvaret för detta. Som framgår av 7 kap. 1 § innefattar dock systeman- svaret bara ett rent faktiskt ansvar för att inmatning på och uttag från naturgassystemet hålls i balans. Därför måste den systemansvariga myn- digheten få ekonomisk ersättning för den naturgas som den låtit tillföra systemet för att täcka den nämnda bristen. Det är för denna ersättning som den balansansvarige har ansvaret. Som framgår av andra meningen i första stycket åtar man sig balans- ansvar genom att ingå ett balansavtal med den systemansvariga myndig- Ett sådant åtagande medför en generell rätt att agera som balans- ansvarig på marknaden och endast den som ingått ett sådant avtal har Därefter måste den systemansvariga myndigheten få känne- dom om för vilka uttagspunkter den balansansvarige har åtagit sig ba- Bestämmelser om underrättelser i detta hänseende finns i Första meningen i första stycket innebär i praktiken att det är gasleve- rantören som har ansvaret för att det finns balansansvariga för alla de uttagspunkter där han levererar naturgas. Om gasleverantören har tecknat ett balansavtal kan han själv åta sig balansansvaret för alla sina uttagspunkter. I annat fall måste han genom avtal se till att någon annan åtar sig detta ansvar. För denna tjänst får han i så fall betala ersättning till den balansansvarige. En uttagspunkt är, tekniskt sett, den anslutningspunkt där gasförbruka- Prop. 2004/05:62 rens ledning är ansluten till distributionsnätet, vilket vanligtvis är i för- Det är i allmänhet också där som gasförbru- karen, enligt avtal med ledningsinnehavaren, tar ut gas för förbrukning och det är därför också i uttagspunkten som mätning av den överförda gasen äger rum. Det nu sagda är dock inte helt korrekt vad gäller hus- hållskunder i flerbostadshus. Husets abonnentcentral är visserligen an- sluten till ledningsnätet i uttagspunkten men det är inte där som de bo- ende i huset tar ut sin gas för förbrukning. Det sker i stället, i enlighet med avtalen mellan ledningsinnehavaren och de boende i huset, i den punkt på husets interna ledningsnät där gasen förs in till gasförbrukarens lägenhet. Det är också i den punkten mätning av hans förbrukning äger rum. Därför har definitionen av uttagspunkt i detta kapitel fått den ut- formning som framgår av andra stycket. 5 § Villkoren i balansavtalen skall vara objektiva och icke-diskrimi- nerande. Den systemansvariga myndigheten får inte ingå balansavtal förrän de metoder som har använts för att utforma avtalen har godkänts av till- Godkännande skall lämnas, om metoderna kan antas leda till att avtalen uppfyller kraven enligt första stycket. Ett beslut enligt andra stycket gäller . skall delge beslutet enligt 16 § första stycket och 17 § första stycket del- givningslagen (1970:428). Paragrafen har utformats enligt Lagrådets förslag. Den systemansvariga myndigheten kommer att utarbeta ett standard- avtal för balansavtal. Där kommer att anges de frågor som skall regleras i balansavtalen och hur dessa frågor i stort skall regleras. detta standardavtal kommer sedan de individuella balansavtalen att ut- De villkor som nämns i första stycket syftar på detta standard- Kravet på att villkoren i detta standardavtal skall vara objektiva och icke-diskriminerade har samma innebörd som motsvarande krav i 6 kap. 2 §. Den sakliga innebörden av andra och tredje styckena är densamma som 6 kap. 5 § första respektive tredje styckena. 6 § Den systemansvariga myndigheten skall offentliggöra de villkor som tillämpas i balansavtalen samt på begäran utan dröjsmål lämna skriftlig uppgift om dessa villkor. Regeringen eller, efter regeringens bemyndigande, tillsynsmyndig- heten får meddela närmare föreskrifter om offentliggörande av villkor enligt första stycket. Paragrafen har samma sakliga innehåll som 6 kap.1 och 4 §§. Kravet på offentliggörande avser det standardavtal som nämns i för- fattningskommentaren till föregående paragraf. På grundval av detta offentliggjorda standardavtal kommer sedan den systemansvariga myn- digheten att ingå individuella balansavtal med var och en av de aktörer som vill åta sig balansansvar. Dessa individuella balansavtal skall inte 7 § När den systemansvariga myndigheten får kännedom om att ett avtal med myndigheten om balansansvar enligt 4 § första stycket skall upphöra att gälla, skall myndigheten utan dröjsmål underrätta de inne- havare av naturgasledningar på vars ledningsnät de uttagspunkter är belägna där balansansvaret sålunda kommer att upphöra att gälla. ningsinnehavarna skall utan dröjsmål underrätta berörda leverantörer av När den, som i ett avtal med en leverantör av naturgas har åtagit sig balansansvaret beträffande de uttagspunkter där leverantören levererar naturgas, får kännedom om att detta avtal skall upphöra att gälla, skall den balansansvarige utan dröjsmål underrätta den systemansvariga myn- digheten och de innehavare av naturgasledningar på vars ledningsnät de uttagspunkter är belägna där balansansvaret sålunda kommer att upphöra I denna paragraf regleras två situationer då balansansvar upphör att gälla, nämligen dels då ett balansavtal enligt 4 § första stycket mellan den systemansvariga myndigheten och en balansansvarig upphör att gälla, dels då ett avtal mellan en gasleverantör och en balansansvarig om åta- gande av balansansvar i de uttagspunkter där gasleverantören levererar gas upphör att gälla. I första stycket regleras den situationen då ett balansavtal enligt 4 § första stycket upphör att gälla. Konsekvensen av detta blir att den balans- ansvarige inte längre får agera som balansansvarig på naturgasmarkna- De gasleverantörer som har träffat avtal med en sådan balansansva- rig om balansansvaret i de uttagspunkter där de levererar gas får då rätte- ligen inte fortsätta sina leveranser i dessa uttagspunkter om inte någon annan åtar sig detta ansvar. I denna situation måste den systemansvariga myndigheten underrätta berörda ledningsinnehavare om att ett sådant avtal kommer att upphöra att gälla. Underrättelse skall ske utan dröjsmål, vilket i praktiken blir då avtalet har sagts upp av någondera parten. med underrättelsen får ledningsinnehavarna kännedom om att de inte längre skall sända mätresultat i berörda uttagspunkter till den dittills- Därefter skall ledningsinnehavarna underrätta Även dessa underrättelser skall ske utan dröjs- I och med underrättelsen får gasleverantörerna kännedom om att de måste antingen själva åta sig balansansvaret i berörda uttagspunkter eller ingå avtal om detta med någon annan balansansvarig. I andra stycket regleras de fall där en balansansvarig i ett avtal med en gasleverantör har åtagit sig balansansvaret i de uttagspunkter där leve- rantören levererar naturgas. Om ett sådant avtal skall upphöra att gälla skall den balansansvarige underrätta dels den systemansvariga myndig- heten, dels berörda ledningsinnehavare. Underrättelse skall ske utan dröjsmål, vilket i praktiken blir då avtalet har sagts upp av någondera Med underrättelsen får den systemansvariga myndigheten känne- dom om att en ny balansansvarig kommer att ta över balansansvaret i berörda uttagspunkter, vilket har betydelse vid den balansavräkning som den systemansvariga myndigheten svarar för enligt 11 §. rättelsen får dessutom berörda ledningsinnehavare kännedom att de snart måste sända mätresultaten i berörda uttagspunkter till en ny balansansva- I detta fall behövs ingen underrättelse från ledningsinnehavaren till gasleverantören eftersom denne måste känna till att ett avtal där han själv är part skall upphöra att gälla. 8 § En leverantör av naturgas, som skall börja leverera naturgas till en uttagspunkt, skall anmäla detta till innehavaren av naturgas- Anmälan skall även innehålla en uppgift om vem som har åtagit sig balansansvaret i uttagspunkten. En leverantör av naturgas som övertar leveranserna till en naturgasför- brukare i dennes uttagspunkt får bara göra detta från och med den första dagen i en kalendermånad. Anmälan enligt första stycket skall därvid ske senast en månad innan övertagandet skall ske. En innehavare av naturgasledning som tar emot en anmälan enligt första stycket skall sända underrättelser i anledning därav enligt de närmare föreskrifter som meddelas av regeringen eller, efter regeringens bemyndigande, tillsynsmyndigheten. Regeringen eller, efter regeringens bemyndigande, tillsynsmyndig- heten får meddela närmare föreskrifter om naturgasleverantörers skyl- digheter enligt första stycket. I paragrafen regleras gasleverantörers skyldigheter vid dels påbörjande av gasleveranser i en uttagspunkt, dels byte av gasleverantör i en uttags- I första stycket regleras gasleverantörers skyldigheter i samband med att de börjar leverera naturgas i en uttagspunkt. flera olika situationer. En är att leverans påbörjas i en helt ny uttags- punkt, dvs. sedan kunden har anslutits till naturgassystemet. ning räknas också, enligt 3 kap. 5 § första stycket, återanslutning av en befintlig naturgasledning, dvs. en kund som har varit frånkopplad och inte fått några gasleveranser återigen kopplar in sig var- efter gasleveranserna återupptas till honom. Även den situationen täcks av bestämmelsen i första stycket. Ytterligare en situation omfattas av bestämmelsen, nämligen då en kund som får gasleveranser flyttar och även i fortsättningen får gasleveranser. Leveranserna i kundens nya ut- tagspunkt räknas då som påbörjande av leveranser. Anmälan om påbörjande av leverans skall ske . av leverans kan, i motsats till det fall som regleras i nästa stycke, ske vil- ken dag som helst. Därför måste anmälan ske . mälan skall gasleverantören också ange vem som har åtagit sig balans- ansvaret i uttagspunkten. Anmälan skall ske till berörd ledningsinneha- vare, som därmed får kännedom om vem som är kund, leverantör respektive balansansvarig i uttagspunkten. ren till vilka han skall rapportera mätresultaten i uttagspunkten. Vad gäller byte av gasleverantör i en uttagspunkt får det, av praktiska skäl, bara ske vid ett månadsskifte, vilket föreskrivs i andra stycket. mälan om detta måste då göras till ledningsinnehavaren senast en månad innan bytet skall äga rum. Det är den tillträdande leverantören som skall göra anmälan och i och med det får ledningsinnehavaren kännedom om till vilken leverantör han skall sända mätresultaten i uttagspunkten. Om en naturgasförbrukare säger upp sitt leveransavtal för att i stället själv börja importera naturgas måste detta byte ske vid ett månadsskifte. likhet med gasleverantörerna måste då naturgasförbrukaren till led- ningsinnehavaren göra anmälan om leverantörsbytet. Om en gasleverantör inte följer föreskrifterna om övertagande av leve- ranser vid ett månadsskifte och om anmälan senast en månad i förväg medför det att ledningsinnehavaren inte kan sända mätresultaten till den nye gasleverantören utan dessa sänds i stället till den gamle leverantören. Om det är fråga om leverans i en helt ny uttagspunkt och gasleverantören . 2004/05:62 inte sänder en anmälan till ledningsinnehavaren får denne inte kännedom om leveransen och kan därför inte sända mätresultaten till gasleverantö- ren. Det kan då uppstå svårigheter för gasleverantören att göra en riktig debitering av naturgasförbrukaren. Däremot påverkas inte leveransavtalet mellan gasleverantören och naturgasförbrukaren av att gasleverantören inte följer de nämnda före- skrifterna. I tredje stycket bemyndigas regeringen och tillsynsmyndigheten att meddela föreskrifter om ledningsinnehavarens skyldigheter i samband med anmälningar enligt första stycket. Föreskrifterna kommer främst att avse viss rapporteringsskyldighet gentemot berörda gasleverantörer. I fjärde stycket bemyndigas regeringen och tillsynsmyndigheten att meddela närmare föreskrifter om gasleverantörens skyldigheter enligt första stycket. Dessa föreskrifter kommer främst att avse vilka uppgifter som skall ingå i gasleverantörens anmälan. 9 § Den som övertar balansansvaret i en naturgasförbrukares uttags- punkt får bara göra det från och med i en kalender- månad. Den leverantör som levererar naturgas till uttagspunkten skall enligt de närmare föreskrifter som regeringen eller, efter regeringens bemyndigande, tillsynsmyndigheten meddelar underrätta innehavaren av naturgasledningen om övertagandet senast en månad innan det skall ske. Den systemansvariga myndigheten får, om det finns särskilda skäl, i det enskilda fallet medge att balansansvaret beträffande en uttagspunkt skall börja gälla tidigare än vad som följer av första stycket. En innehavare av naturgasledning som tar emot en anmälan enligt första stycket skall sända underrättelser i anledning därav enligt de när- mare föreskrifter som meddelas av regeringen eller, efter regeringens bemyndigande, tillsynsmyndigheten. I första stycket regleras när ett övertagande av balansansvaret får ske. Av praktiska skäl får ett sådant övertagande bara ske vid ett månadsskifte. Denna föreskrift gäller bara då det verkligen är fråga om ett övertagande av balansansvaret. Därmed gäller inte bestämmelsen då någon åtar sig balansansvaret i samband med att gasleveranser till en ny kund påbörjas i uttagspunkten, dvs. i samband med att kunden flyttar, eller då någon åtar sig balans- ansvaret i en helt ny uttagspunkt eller i en uttagspunkt efter återinkopp- ling. Dessa fall, då det alltså inte är fråga om övertagande av balans- ansvaret, regleras i 8 § första stycket. I de fall ett övertagande av balansansvaret äger rum skall den leveran- tör som levererar naturgas i uttagspunkten underrätta ledningsinnehava- ren om bytet av balansansvarig. Detta skall ske senast en månad innan övertagandet skall ske. I och med underrättelsen får ledningsinnehavaren kännedom om att han skall sända mätresultat i uttagspunkten till den nye balansansvarige. Om någon anmälan inte sker medför det att den gamle balansansvari- ges balansansvar i uttagspunkten fortsätter att gälla. Dessutom fortsätter ledningsinnehavaren att sända mätresultaten till den gamle balansansva- rige.