prop · GS03101 · 2005-04-15 00:00:00 — ekonomiska vårproposition (avsnitt 4.3) uppgavs att regeringen hade för avsikt att fatta beslut om utgiftsbegränsande åtgärder i syfte att undvika ett överskridande av utgiftstaket . Dessa åtgärder beräknades minska utgifterna med sammanlagt . I budgetpropositionen uppgav regeringen att den avsåg att föreslå ytterligare utgiftsbegränsande åtgärder , vilket beräknades minska utgifterna med sammanlagt . har regeringen beslutat om begränsningsbelopp på ett antal områden. De områden som huvudsakligen berörs är utgiftsområde 6 Försvar samt beredskap mot sårbarhet, utgiftsområde 7 Internationellt bistånd och utgiftsområde 23 Jord- och skogsbruk, fiske med anslutande näringar. Regeringens beslut om utgiftsbegränsande åtgärder och utfallet för berörda utgiftsområden eller anslag redovisas i tabell 5.30. I regleringsbrev har regeringen angivit att myndigheten får använda eller disponera högst ett angivet belopp. För utgiftsområde 23 Jord- och skogsbruk, fiske med anslutande näringar har regeringen i stället angivit att utbetalningar som normalt sker sent i stället skall göras 2005. Utgifterna under anslaget 25:16 Statligt stöd för utbildning av vuxna inom utgiftsområde 16 Utbildning och universitetsforskning begränsades genom ändring i förordningen om statligt stöd för utbildning av vuxna (2004:1228). Delutbetalningen senarelades till . I avsnitt 5.4.15.4.27 beskrivs hur utgiftsbegränsningarna påverkat utgifterna inom respektive utgiftsområde. Där hänvisas också till respektive regeringsbeslut. Regeringen fattade även beslut om ett antal utgiftsbegränsande åtgärder . De mest betydande av dessa redovisas i tabell 5.31. Tabell 5.31 Utgiftsbegränsningar 20022003 Internationellt utvecklingssamarbete/SIDA Statligt stöd för utbildning av vuxna Sanering och återställning av förorenade områden Med bemyndigande får regeringen besluta att ett ramanslag får överskridas, om detta är nödvändigt för att i en verksamhet täcka särskilda utgifter som inte var kända då anslaget anvisades eller för att ett av beslutat ändamål med anslaget skall kunna uppfyllas (6 § andra stycket lagen (1996:1059) om stats- budgeten). En förutsättning är att överskridandet ryms inom det fastställda utgiftstaket. I enlighet med bemyndigande (bet. 2003/04:FiU1, rskr. 2003/04:42) har regeringen beslutat om medgivna överskridanden för de anslag som framgår av tabell 5.32. Tabell 5.32 Medgivna överskridanden Kostnader för sysselsättning av vissa personer med aktivitets- I statsbudgeten anvisades under utgiftsområde 26 Statsskuldsräntor m.m. anslaget 92:1 Räntor på statsskulden . blev , vilket är högre än vad som anvisades i statsbudgeten. Det direkt till anslaget kopplade bemyndigande, som givit regeringen, har därmed utnyttjats (regeringsbeslut 2005-03- 03). Bemyndigandet innebär att regeringen har rätt att besluta att anslaget får överskridas om det är nödvändigt för att fullgöra statens betalningsåtaganden (bet. 2003/04:FiU4, rskr. Regeringen har även medgivit att anslaget 12:2 Mottagande av asylsökande under utgiftsområde 8 Invandrare och flyktingar får överskridas med , varav utnyttjades. Det medgivna överskridandet för anslaget 12:5 Offenligt biträde i utlänningsärenden behövde inte utnyttjas. delas statsbudgetens utgifter in i politikområden. Syftet med indelningen är att möjliggöra en bättre koppling mellan mål, kostnader och resultat. Erfarenheterna har visat att det har varit svårt att koppla samman mål, kostnader och resultat på utgiftsområdesnivån. Vissa politikområden omfattar verksamheter som i sin helhet ryms inom ett utgiftsområde. Ett politikområde kan även omfatta en begränsad del av verksamheten som bedrivs inom ett annat utgiftsområde. Det finns även politikområden som berör flera utgiftsområden, s.k. sektorövergripande politik- områden. Inom utgiftsområdena 1 och 2 Samhällsekonomi och finansförvaltning åter- finns anslag och verksamheter för vilka regeringen inte fastställer mål såsom ledamöter och ombudsmän samt . Dessa omfattas inte av politik- områdesindelningen. Utgiftsområdena 26 Stats- skuldsräntor m.m. respektive 27 Avgiften till Europeiska gemenskapen utgörs inte direkt av statlig verksamhet, utan kan ses som medel för att uppnå verksamhet inom övriga utgifts- områden. Dessa omfattas inte av indelningen i politikområden. I tabellen redovisas dessa under rubriken verk- samhet. Allmänna bidrag till kommuner (utgiftsområde 25) blev politikområde 48 . Politikområde 19 Ersättning vid arbetsoför- måga har de största utgifterna (). Detta politikområde omfattar samma anslag som utgiftsområde 10 Ekonomisk trygghet vid sjukdom och handikapp. Anslagen med de största utgifterna inom detta politikområde 2004 var 19:1 Sjukpenning och rehabilitering m.m. () och 19:2 Aktivitets- och sjukersättningar (). Det minsta politikområdet är 47 Minoritets- politik. Utgifterna uppgick till . Det består av ett enda anslag 47:1 Åtgärder för nationella minoriteter inom utgiftsområde 8 Invandrare och flyktingar. I tabell 5.33 jämförs utfallet med anvisat i statsbudgeten och totalt anvisat (statsbudget inkl. tillläggsbudget). Skillnaderna kommenteras under respektive utgiftsområde. I tabellerna redovisas utfallet per politikområde inom respektive utgiftsområde (se även bilaga 5). Tabell 5.33 Statsbudgetens utgifter fördelade på politikområden PO 01 Effektiv statsförvaltning PO 02 Finansiella system och tillsyn PO 03 Skatt, tull och exekution PO 05 Utrikes- och säkerhetspolitik PO 07 Skydd mot olyckor PO 08 Internationellt utvecklingssamarbete PO 09 Samarbete med PO 13 Hälso- och sjukvårdspolitik PO 19 Ersättning vid arbetsoförmåga PO 20 Ekonomisk äldrepolitik PO 21 Ekonomisk familjepolitik PO 32 Regional samhällsorganisation PO 33 Regional utvecklingspolitik PO 37 IT, tele och post PO 39 Utrikeshandel, export- och Fortsättning på Tabell 5.33 Statsbudgetens utgifter fördelade på politikområden Allmänna bidrag till kommuner 90 Anslag som inte ingår i något politikområde 93 Avgiften till Europeiska gemenskapen Summa statsbudgetens utgifter m.m. 1 Endast vid budgetering. Utfallet redovisas under respektive politikområde. 5.3.7Realekonomisk fördelning av statsbudgeten Vid analys av och information om statsbud- getens storlek och påverkan på samhällseko- nomin fördelas utgifterna även på ett annat sätt än efter utgiftsområden, politikområden eller anslag. En sådan fördelning, efter typ av utgift, är den realekonomiska fördelningen som baseras på nationalräkenskapernas definitioner. För att skapa jämförbarhet med andra länder upprättas nationalräkenskaperna enligt internationella principer och riktlinjer. Dessa har utarbetats av bl.a. EU. Den realekonomiska fördelning av utgifterna som redovisas är: Transfereringar, konsumtion, investeringar samt räntor och finansiella tran- saktioner. De olika realekonomiska kategorierna presenteras övergripande och de viktigaste delarna i statsbudgeten under respektive kategori kommenteras. I tabell 5.34 visas den real- ekonomiska fördelningen av utgifterna inom statsbudgetens utgiftsområden. Vidare framgår den procentuella förändringen . I tabell 5.35 visas realekonomisk fördelning för respektive utgiftsområde . Tabell 5.34 Realekonomisk fördelning av statsbudgeten -0,6 -3,6 Fortsättning på Tabell 5.34 Realekonomisk fördelning av statsbudgeten -1,3 -24,4 Diagram 5.4 Procentuell fördelning av utgifterna inom statsbudgetens utgiftsområden realekonomiskt fördelade Med transfereringar menas inkomstöverföringar, dvs. utbetalningar av bidrag från staten till exempelvis hushåll, företag eller kommuner utan att staten erhåller någon direkt motprestation. Som transfereringar räknas även internationellt bistånd och bidrag till EU-budgeten. Diagram 5.5 Statsbudgetens transfereringar fördelade efter mottagarkategorier 2004 Syftet med transfereringar är att omfördela in- komster mellan olika grupper i samhället, mellan olika regioner i landet eller till internationell verksamhet. Transfereringar kan också avse omfördelningar för individen över tiden. utgjorde transfereringarna av utgifterna inom statsbudgetens utgifts- områden. Diagram 5.5 visar transfereringarna per mottagargrupp 2004. Hushållen erhöll av de totala transfereringarna. De största anslagen i denna grupp var 16:8 Kostnader för assistansersättning inom utgiftsområde 9 Hälsovård, sjukvård och social omsorg, 19:2 Aktivitets- och sjuk- ersättningar m.m. samt 19:1 Sjukpenning och rehabilitering m.m. inom utgiftsområde 10 Ekonomisk trygghet vid sjukdom och handikapp, 20:1 Garantipension till ålderspension, 20:2 Efterlevandepensioner till vuxna och 20:3 Bostadstillägg till pensionärer inom utgiftsområde 11 Ekonomisk trygghet vid ålderdom, 21:1 Allmänna barnbidrag och 21:2 Föräldraförsäkring inom utgiftsområde 12 Ekonomisk trygghet för familjer och barn samt 22:2 Bidrag till arbetslöshetsersättning och aktivitetsstöd inom utgiftsområde 13 Arbetsmarknad (se tabell 5.35). Från dessa anslag var transfereringarna till hushållen sammantaget . Kommunerna var den näst största mottagaren av transfereringar 2004. Den kommunala sektorn omfattar kommuner, landsting och kommunal- förbund. erhöll kommunerna av de totala transfereringarna. Anslagen 48:1 Generellt statsbidrag till kommuner och landsting samt 48:3 Statligt utjämningsbidrag till kommuner och landsting inom utgiftsområde 25 Allmänna bidrag till kommuner utgjorde tillsammans av transfereringarna till den kommunala sektorn. Bidrag för läkemedels- förmånerna var också en betydande transfereringsutgift till landstingen. Den tredje största kategorin avser transfe- reringar till utlandet dvs. internationell verk- samhet. Dessa uppgick av de totala transfereringarna. De internationella transfereringarna indelas i transfereringar till EU och transfereringar till övrig internationell verksamhet. Transfereringar till EU bestod av Avgiften till Europeiska gemenskapen och utgjorde av de internationella transfe- reringarna. Transfereringar till övrig interna- tionell verksamhet utgjordes till största delen av anslaget 8:1 Biståndsverksamhet. Ökningen av transfereringarna till EU beror på att en del av EU-avgiften avseende 2003 tidigarelagts till 2002 och en del senarelagts till 2004. Transfereringar till företagssektorn uppgick till av de totala transfereringarna. Företagssektorn omfattas enligt nationalräken- skaperna (NR) av privata företag, ekonomiska föreningar, kommunala bolag, statliga bolag och statliga affärsverk. De största anslagen var 22:9 Bidrag till , 22:4 Särskilda insatser för arbetshandikappade, 44:1 Åtgärder för landsbygdens miljö och struktur, 44:2 Från EU- budgeten finansierade åtgärder för landsbygdens miljö och struktur, 43:5 Arealersättning och djurbidrag m.m. samt 31:2 Räntebidrag m.m. Tillsammans utgjorde dessa anslag av transfereringarna till företagssektorn. Ökningen av transfereringarna till företagen beror främst på att arealbidrag betalades ut . Transfereringar till ålderspensionssystemet består av statliga ålderspensionsavgifter som ingår i vissa anslag som är förenade med ålderspensionsrätt. Exempel på sådana anslag är 19:2 Aktivitets- och sjukersättningar, 19:1 Sjukpenning och rehabilitering m.m., 21:7 Pensionsrätt för barnår samt 22:2 Bidrag till arbetslöshetsersättning och aktivitetsstöd. Organisationer och ideella föreningar tillhörande den statliga sektorn får bidrag från staten. Trans- fereringar till organisationer och föreningar utgjorde en procent av de totala transfe- reringarna. I denna grupp ingår bl.a. , Stiftelsen högskolan i , , Operan och . Statlig konsumtion avser förbrukning av resurser som de statliga myndigheterna använder i verksamheten, t.ex. utgifter för löner, hyror, inköp av varor och tjänster, underhåll och reparationer samt försvarets inköp av krigs- materiel som inte kan användas för civilt bruk. I konsumtionsbegreppet ingår även myndigheters köp av varor och tjänster som produceras utanför myndigheten och som levereras direkt till hushållen (sociala naturaförmåner). Detta gäller t.ex. statens utgifter för köp av arbets- marknadsutbildning och privat tandläkarvård. Utgifterna för konsumtion uppgick av utgifterna inom statsbudgetens utgiftsområden. Drygt hälften av utgifterna för konsumtion utgjordes av löner inkl. sociala avgifter. Ungefär 400 av statsbudgetens drygt 500 anslag innehöll helt eller delvis konsumtionsutgifter. De tio största konsumtionsanslagen svarade för av de samlade utgifterna för konsumtion. De två stora anslagen inom försvaret (utgiftsområde 6 Försvar samt beredskap mot sårbarhet) hade konsumtionsutgifter på sammanlagt . Konsumtionsutgifterna var för anslaget 4:1 , för anslaget 4:6 Kriminalvården och för anslaget 4:5 Domstolsväsendet (utgiftsområde 4 Rättsväsendet) och för anslaget 19:7 Allmänna försäkringskassor (utgiftsområde 10 Ekonomisk trygghet vid sjukdom och handikapp). Med investeringar avses utgifter för anskaffning av varaktiga tillgångar såsom byggnader och maskiner, immateriella tillgångar som dataprogram, värdeföremål, finansiella tillgångar, lagerinvesteringar, som är ämnade att användas i produktion samt utgifter för finansiell leasing. Av utgifterna inom statsbudgetens utgifts- områden uppgick investeringarna till . De anslagsfinansierade investeringarna bestod främst av investeringar i infrastruktur, vägar och järnvägar. Utgiftsområde 22 Kommunikationer var det utgiftsområde som hade den största delen () av de totala investeringarna inom statsbudgetens utgiftsområden (se tabell 5.35). Utgifterna för investeringar i vägar och järnvägar ökade med . Statliga investeringar finansieras även med lån i () och ingår därför inte i utgifterna inom statsbudgetens utgiftsområden utan redovisas under netto- utlåning (avsnitt 5.4.29). Räntor och övrigt finansiellt Den realekonomiska gruppen räntor avser räntor på statsskulden och övriga räntor, t.ex. ränte- subventioner för studielån. Räntorna uppgick till av utgifterna inom statsbudgetens utgiftsområden . De två största anslagen var 92:1 Räntor på statsskulden och 15:3 Studie- medelsräntor m.m. Dessa svarade tillsammans för av de totala ränteutgifterna. Under posten övrigt finansiellt finns bl.a. amorteringar, utlåning och utgifter för upplåning och låneförvaltning. Tabell 5.35 Statsbudgetens utgiftsområden realekonomiskt fördelade 2004 Skatt, tull och exekution Försvar samt beredskap mot sårbarhet Hälsovård, sjukvård och social omsorg Ekonomisk trygghet vid sjukdom och handikapp Ekonomisk trygghet vid ålderdom Ekonomisk trygghet för familjer och barn Kultur, medier, trossamfund och fritid Samhällsplanering, bostadsförsörjning och Allmän miljö- och naturvård Jord- och skogsbruk, fiske med anslutande Allmänna bidrag till kommuner Avgiften till Europeiska gemenskapen I följande avsnitt redovisas utfallet per utgifts- område och större skillnader mot statsbudgeten på anslagsnivå. I första hand kommenteras skillnaden mot den ursprungliga statsbudgeten, som antog . Även större förändringar i förhållande till föregående år kommenteras. Tabellerna visar utfallet per politikområde inom respektive utgiftsområde. Anslagen har fördelats till de utgiftsområden som de tillhör i statsbudgeten . I vissa fall kommenteras skillnaderna mot tilldelade Med tilldelade medel avses summan av ingående reservationer eller ramöverförings- belopp, anvisade medel på statsbudget och tilläggsbudget, medgivna överskridanden samt indragningar. Dessutom redovisas Riksgälds- kontorets nettoutlåning och den kassamässiga korrigeringen, som ingår på statsbudgetens utgiftssida. I bilaga 5 redovisas en specifikation av utfallet för samtliga anslag på statsbudgeten samt skillnader bl.a. jämfört med statsbudgeten. Utgiftsområdet omfattar politikområdet Demo- krati samt delar av politikområdena Mediepolitik och Samepolitik. I utgiftsområdet ingår även anslagen 90:1 Kungliga hov- och slottsstaten, 90:2 ledamöter och partier m.m. 90:3 förvaltningskostnader, 90:4 ombudsmän, justitieombudsmännen, 90:5 m.m. 90:6 Stöd till politiska partier och 90:7 Expertgruppen för EU-frågor. Tabell 5.36 UO 1 Utfallet uppgick till och var därmed (4,) lägre än vad som anvisades i statsbudgeten. De lägre utgifterna hänför sig till anslaget 90:5 m.m. vars utfall blev lägre än anvisat i statsbudgeten. Det lägre utfallet förklaras bl.a. av senareläggning av projekt och planerad verksamhet, valuta- vinster, lägre kostnader för pensionspremier och på att administrationskostnaderna hållits nere. gjordes en indragning på . Utfallet för anslaget 46:1 Allmänna val och demokrati blev lägre än anvisat i statsbudgeten. Det förklaras av att utgifterna för Europa- parlamentsvalet blev lägre än beräknat. Det var framförallt ersättningen till som blev lägre, eftersom poströstning förekom i mindre omfattning jämfört med tidigare val. blev utgifterna för utgiftsområdet (0,) högre än 2003. Utgifterna på anslaget 46:1 Allmänna val och demokrati ökade med . Anslagsbelastningen beror i hög grad på vilka val som hålls . var det val till medan det inte var några val . 5.4.2Utgiftsområde 2 Samhällsekonomi och finansförvaltning Utgiftsområdet omfattar politikområdena Effektiv statsförvaltning samt Finansiella system och tillsyn. Här ingår ett antal centrala myndig- heter, bl.a. , Stats- kontoret, , , , och . Vidare ingår anslaget 90:1 , som inte ingår i något politikområde. Det största anslaget inom utgiftsområdet är 1:11 Statliga tjänstepensioner m.m. Tabell 5.37 UO 2 Samhällsekonomi och finansförvaltning Utfallet uppgick till och var därmed (0,) högre än vad som anvisades i statsbudgeten. Det högre utfallet hänför sig till största delen till anslaget 1:6 Folk- och bostadsstatistik . I statsbudgeten anvisades inga medel på anslaget, men utfallet blev . Anslagssparandet uppgår till vid utgången av 2004. Utfallet för anslaget 1:11 Statliga tjänste- pensioner m.m. blev , vilket är lägre än anvisat i stats- budgeten. Utgifterna för anslagsposten särskild löneskatt på pensionskostnader blev lägre än beräknat, medan utgifterna för anslagsposterna statlig tjänstepensionering, premiebefrielser vid vissa ledigheter och statlig personskadeförsäkring blev högre än anvisat. För anslaget 90:1 blev utfallet lägre än anvisat i stats- budgeten. är en del av kontrollmakt och ansvarar för granskningen av den statliga verksamheten. För utgiftsområdet blev utfallet (3,) högre än 2003. Av detta belopp hänför sig till anslaget 1:11 Statliga tjänstepensioner m.m. 5.4.3Utgiftsområde 3 Skatt, tull och exekution Utgiftsområdet omfattar politikområdet Skatt, tull och exekution. Tabell 5.38 UO 3 Skatt, tull och exekution Skatt, tull och Utfallet uppgick till och blev därmed (0,) högre än vad som anvisades i statsbudgeten. De högre utgifterna förklaras till största delen av att utfallet för anslaget 3:4 Krono- fogdemyndigheterna blev högre än vad som anvisades i den ursprungliga statsbudgeten. Detta anslag och anslaget 3:1 ökades i tilläggsbudget till följd av ändrade bestämmelser om förmånsrätt i sam- band med konkurser som gäller från . Ändringen förutsätter ökade insatser av skatteförvaltningen och kronofogde- myndigheterna och anslagen tillfördes 57 respektive . har dessutom i tilläggsbudget tillförts ytterligare främst för att förbättra kontrollen av F-skatt. Utfallet för anslaget 3:3 blev däremot lägre än anvisat. hade ett negativt ingående överföringsbelopp på . blev utgifterna för utgiftsområdet (3,) högre än 2003. Den största ökningen avser bl.a. till följd av ovan nämnda ändringar av bestämmelser. Resterande ökning hänförs främst till pris- och löneomräkning. Utgiftsområdet omfattar politikområdet Rätts- väsendet. Här ingår bl.a. polisväsendet, åklagar- väsendet, domstolsväsendet, kriminalvården och rättshjälpen. Tabell 5.39 UO 4 Rättsväsendet Utfallet uppgick till och blev därmed (0,) lägre än vad som anvisades i statsbudgeten. De lägre utgifterna jämfört med statsbudgeten hänför sig i huvudsak till anslaget 4:1 Polis- organisationen som blev lägre än vad som anvisades i statsbudgeten. Anslaget minskades med i tilläggsbudget. Utfallet för anslagsposten uppgick till . Anvisat i statsbudget och tilläggsbudget för anslagsposten uppgick till . Av detta belopp fick dock högst utnyttjas (regeringsbeslut ). Utfallet blev således lägre utgiftsbegräns- ningen. Utfallet på anslag 4:6 Kriminalvården blev högre än anvisat i statsbudgeten. Det beror på att beläggningen inom anstalter och häkten har ökat. Anslaget tillfördes på tilläggsbudget bl.a. för att lösa den akuta platsbristen. Jämfört med ökade utgifterna för utgiftsområdet med (3,). Utgifterna för anslaget 4:1 Polis- organisationen ökade med (3,). De främsta orsakerna var, förutom pris- och löneomräkning, att Polis- organisationen tillfördes för att öka antalet poliser samt för fortsatt utveck- ling av verksamheten. Utgifterna under anslaget 4:6 Kriminalvården ökade med (2,) jämfört med på grund av det ökade behovet av anstalts- och häktesplatser samt pris- och löneomräkning av anslaget. 5.4.5Utgiftsområde 5 Internationell samverkan Utgiftsområdet omfattar politikområdet Utrikes- och säkerhetspolitik. Tabell 5.40 UO 5 Internationell samverkan Utfallet uppgick till och var därmed (0,) högre än vad som anvisades i statsbudgeten. Utfallet för anslaget 5:1 Bidrag till vissa internationella organisationer blev högre än beräknat i statsbudgeten. Det är främst bidrag till kostnader för FN:s fredsbeva- rande operationer som blev högre än budgeterat. Av anslagssparandet har dragits in. blev utgifterna för utgiftsområdet (13,) högre än 2003. Utfallet för anslaget 5:1 Bidrag till vissa internationella organisationer blev högre än 2003. innefattar detta anslag även anslagen 5:4 och 5:5 och utveckling . 5.4.6Utgiftsområde 6 Försvar samt beredskap mot sårbarhet Utgiftsområdet omfattar politikområdet Totalförsvar och politikområdet Skydd och be- redskap mot olyckor och svåra påfrestningar. Politikområdet Totalförsvar består i sin tur av verksamhetsområdet Det militära försvaret och verksamhetsområdet Det civila försvaret. Tabell 5.41 UO 6 Försvar samt beredskap mot sårbarhet Utfallet uppgick till och var därmed (3,) lägre än vad som anvisades i statsbudgeten. Utfallet för anslaget 6:2 Materiel, anläggningar samt forskning och teknikutveckling blev , vilket är lägre än vad som anvisades i statsbudgeten. Det är lägre än begränsnings- beloppet enligt regeringsbeslut . Skillnaden mellan utfall och anvisat i statsbudgeten beror framför allt på att leverans- tidpunkter för materiel har omförhandlats till kommande år som en följd av utgiftsbegränsningen. Anslagssparandet uppgick till . Utfallet för anslaget 6:1 Förbandsverksamhet, beredskap och fredsfrämjande truppinsatser m.m. blev lägre än vad som anvisades i statsbudgeten. Vid utgången av 2004 var anslagssparandet . Utfallet för 6:5 Civilt försvar blev , vilket är lägre än vad som anvisades i statsbudgeten. Den främsta orsaken till det lägre utfallet är regeringens beslut om utgiftsbegränsning på . Utfallet blev således lägre än utgiftsbegränsningen. blev utgifterna för utgiftsområdet (5,) lägre än 2003. Utgifterna på anslaget 6:2 Materiel, anläggningar samt forskning och teknikutveckling minskade med och anslaget 6:1 Förbandsverksamhet, beredskap och fredsfrämjande truppinsatser m.m. minskade med jämfört med . Avvecklingskostnaderna för Försvarsmakten, främst under det förstnämnda anslaget, uppgick till , vilket är en minskning med . 5.4.7Utgiftsområde 7 Internationellt bistånd Utgiftsområdet omfattar politikområdet Internationellt utvecklingssamarbete. I detta ingår även samarbete med . Tabell 5.42 UO 7 Internationellt bistånd Utfallet uppgick till och var därmed (0,) högre än vad som anvisades i statsbudgeten. Utgifterna för anslaget 8:1 Biståndsverksamhet blev lägre än anvisat i stats- budgeten. Det förklaras av utgiftsbegränsningar för utgiftsområdet (regeringsbeslut ). Utgifterna för äldreanslaget 9:1 Samarbete med blev , vilket finansierades med anslagssparande. Det utgående ramöverförings- beloppet är . blev utgifterna för utgiftsområdet (25,) högre än 2003. Utfallet för anslaget 8:1 Biståndsverk- samhet ökade med .