prop · GS03162 · 2005-06-14 00:00:00 — Däremot uppmuntras sådant erkännande genom Erasmus- programmet och genom () som består av nationella informations- kontor för erkännandefrågor. De europeiska länderna samarbetar om högre utbildning även inom . Detta samarbete omfattar en vidare krets av länder än både EU och Bolognaprocessen. har en kommitté för högre utbildning och forskning som består av representanter från 48 stater. Alla parter som har ratificerat kulturkonvention har rätt att nominera två personer till kommittén, en representant för regeringen och en företrädare för universitet och högskolor. har verksamhet som rör högre utbildning alltmer kommit att inriktas mot Bolognaprocessen och skapandet av det europeiska området för högre utbildning. Detta beror bl.a. på att ett av de viktigaste instrumenten för att kunna uppnå målen i Bolognaprocessen är konventionen om erkännande av bevis avseende högre utbildning i som antagits gemensamt av och (för utbildning, vetenskap, kultur och kommunikation/medier). Konventionen undertecknades 1997 i och kallas därför Lissabonkonventionen. Konventionen ersätter och tidigare fem konventioner på området. Konventionen omfattar erkännande av utbildningsbevis som berättigar till tillträde till högre utbildning och erkännande av studieperioder och examensbevis för tillträde till högre utbildningsnivåer. Lissabonkonventionen utgår från principen att all högre utbildning skall erkännas ömsesidigt. Endast om det finns stora och betydelsefulla skillnader mellan utbildningarna kan erkännande helt eller delvis nekas. Det ankommer på den som skall erkänna utbildningen i och högskolor att visa att det finns väsentliga skillnader. hade 31 stater undertecknat och 40 ratificerat konventionen. Undertecknandet av Lissabonkonventionen har lett till ändring i bestämmelserna i högskoleförordningen (1993:100) om tillgodoräknande av grundläggande högskoleutbildning. skall också ett s.k. Diploma Supplement, en bilaga som beskriver utbildningen och dess plats i utbildningssystemet, bifogas till examensbeviset. I har i uppdrag att informera om och svara för tillämpningen av Lissabonkonventionen. En annan anledning till engagemang i Bolognaprocessen är att rådet ser sig som en länk mellan de länder som är med i processen och de som fortfarande står utanför. samarbetar med länder utanför genom en rad internationella organisationer, såsom och . Målet för arbete är att skapa fred genom ökat samarbete mellan länder. arbete inom utbildningsområdet omfattar alla nivåer från förskola till forskarutbildning och även utbildning utanför den formella skolans ram och utbildning om mänskliga rättigheter. är ett samarbetsorgan för 30 länders regeringar och ett forum för utbyte av idéer och erfarenheter samt för analyser inom alla områden som påverkar ekonomin och den ekonomiska utvecklingen i främst medlemsländerna. arbete inom utbildningsområdet syftar till att kartlägga och utveckla utbildningspolitiken i de olika länderna för att stärka effektiviteten och genomslagskraften i denna och för att åstadkomma en jämlik fördelning av utbildning mellan människor. För att stimulera ett ökat utbyte med utvecklingsländer inrättade regeringen utbytesprogrammet . Programmet stödjer långsiktiga samarbeten baserade på ömsesidig nytta mellan lärosäten i och i utvecklingsländer. Stöd ges till ut- och inresande studenter och lärare inom grundläggande högskoleutbildning. Linnaeus- har expanderat kraftigt sedan starten. /04 beviljades medel för 172 projekt och antalet deltagare uppgick till över 700 studenter och lärare. /05 var antalet beviljade projekt 184. Likaså fortsätter Sidas program (MFS) att locka studenter som vill lära om och studera i utvecklingsländer. Programmet finansierar fältstudier för svenska studenter som vill skaffa sig kunskaper om utvecklingsländer och utvecklingsfrågor. har 550 MFS- stipendier beviljats. Många lärosäten deltar också i Sida-finansierat utvecklingssamarbete, exempelvis genom att genomföra internationella utbildningsprogram eller genom andra insatser och utredningar där lärosätenas ämneskompetens används eller upphandlas av Sida. Den nya svenska utvecklingspolitiken som fattade beslut om med anledning av propositionen Gemensamt ansvar: politik för global utveckling (prop. 2002/03:122, bet. 2003/04:UU3, rskr. 2003/04:112) har också bidragit till ett ökat fokus på utbildnings- samarbete med utvecklingsländerna. Den nya politiken betonar samtliga politikområdens gemensamma ansvar för att de utvecklingspolitiska målen om en rättvis och hållbar global utveckling skall uppnås. I detta ingår att utbildningssektorn, från den nationella till den lokala nivån, bör beakta de utvecklingspolitiska målen och agera i samstämmighet med dessa i sin reguljära verksamhet. Inom den högre utbildningen kan detta innebära att de utvecklingspolitiska prioriteringarna avspeglar sig i universitets och högskolors samarbeten, utbyten och rekrytering av utländska studenter. av högre utbildning och forskning (STINT) arbetar för att främja en ökad internationalisering genom bl.a. stipendier och bidrag till framför allt lärare, forskare och forskarstuderande inom högskolan. Stöd ges till ut- och inresande personer för att lärosätena skall vidga sina internationella kontaktnät. Samarbetet innefattar länder över hela världen. Förutom det samarbete som sker inom ramen för olika nationella och europeiska utbytesprogram, har samtliga svenska lärosäten bilaterala avtal med lärosäten i länder över hela världen. Antalet avtal har ökat kraftigt och en trend är att lärosätena går mot alltmer omfattande strategiska partnerskap, där utbyten ingår som en av flera komponenter. Det finns ingen statistik att tillgå rörande vilka samarbetsländer lärosätena sluter avtal med. Dock visar den befintliga mobilitetsstatistiken att EES-länderna och de övriga dominerar starkt vad gäller utbyten. /2004 var det av de utresande svenska studenterna som studerade i , eller , men antalet ökar något. Studier utomlands kan ske inom ramen för olika program, då det lärosäte där studenten är inskriven är med och arrangerar utbytet. Studierna inom dessa program blir vanligtvis en integrerad del av studentens svenska utbildning, men kan också vara något som tillkommer utöver de svenska studierna. Programmen kan antingen vara t.ex. EU-program eller utbytes- program som lärosätena själva sluter avtal om. Studier utomlands kan också ske genom att studenten själv ordnar sin studieplats utanför utbytesprogrammen, som s.k. free mover. På motsvarande sätt kommer utländska studenter som själva ordnar sin studieplats till för att studera. I detta avsnitt presenteras mobilitetsstatistik för in- och utresande grundutbildningsstudenter, forskarstuderande och lärare inom högskolan. Statistiken avseende det totala antalet utresande studenter utgår från Centrala () statistik över studiestöd för utlandsstudier. I denna statistik finns således även de som studerar språk på icke-akademisk nivå. Diagram 5.1 Antal utresande grundutbildningsstudenter totalt läsåren 1982/832003/04 Free movers exkl. språkkurser på icke- akademisk nivå Språkkurser på icke- akademisk nivå Källa: CSN:s databas. Observera att statistiken för läsåren 1982/831991/92 är totalt antal utresande studenter på eftergymnasial nivå. Dessa inrymmer språkkurser på icke-akademisk nivå och free movers, dock ej utbytesprogram, som före /98 räknades som studerande i . Statistiken är därför inte helt jämförbar före detta läsår. kunde studiestöd endast beviljas i särskilda fall, för studier i och för utbildningar som inte lika gärna kunde bedrivas i Att studenterna nu kan ta med sig studiestödet även till andra länder har gett en tydligt positiv verkan på antalet svenska studenter som förlägger en del av eller hela sin utbildning utomlands. var antalet utresande studenter 2 000 och ökade stadigt efter det att studiemedelsreformen genomfördes. /99 reste över 26 200 studenter ut och har antalet legat mellan 26 500 och Det senaste /04 skedde dock en minskning till 25 900 /04 reste 20 200 studenter ut på egen hand. studerade 5 800 språk på eftergymnasial icke-akademisk nivå. free movers reste 5 700 studenter ut inom ramen för olika utbytes- Det totala antalet utresande studenter motsvarar av studentpopulationen ett givet år. av alla free movers /04, knappt 2 500 studenter, varit utomlands i sex terminer eller mer, dvs. Andelen studenter som bara har en del av sin utbildning förlagd utomlands är oklar, eftersom studenter bara registreras i statistiken det år de studerar utomlands, men uppskattas av CSN till ca En Erasmusstudent tillbringar i genomsnitt sex Både för dem som reser inom ramen för ett program och för dem som reser som free movers är det populäraste området. movers studerar i . , en andel som har sjunkit medan blir alltmer populärt, av free mover-studenterna. ökar också i popularitet och är nu det sjätte mest populära Prop. 2004/05:162 landet för svenska free mover-studenter. det klart mest populära landet, även om andelen studenter som väljer har sjunkit från en dryg fjärdedel /99 till en knapp femtedel /03. och hör till de länder som blir alltmer populära mål för svenska Erasmusstudenter. Nästan hälften av alla free movers studerar humaniora (inkl. språkstudier på icke-akademisk nivå) och konst och en fjärdedel studerar inom området samhällsvetenskap, ekonomi och juridik. Inom är företagsekonomi och företagsledning vanligast. Därefter kommer ingenjörsvetenskap och teknologi samt samhällsvetenskap. Vid studier utomlands lånar de flesta studenter extra studiemedel för sina merkostnader och får därmed en sammanlagd större studieskuld. Dessa merkostnader och den regel som säger att studiemedel endast kan ges för sammanlagt studier, kan påverka en del studenter till att inte välja utlandsstudier, om de inte är säkra på att dessa tillgodoräknas i den svenska utbildningen. Regeringen följer utvecklingen noga för att se att reglerna inte medför att studenter i mindre utsträckning väljer att förlägga en del av sin utbildning utomlands. CSN publicerade 2004 en rapport (Uppföljning av studiestödsreform, CSN 2004) där man konstaterar att området utlandsstudier anses relativt opåverkat av reformen. Utresande grundutbildningsstudenter inom program Det största utbytesprogrammet är . har deltagit i /93. Erasmusprogrammet blev allt populärare och har utvecklingen legat på en relativt nivå. Den nedgång som påbörjades efter /99 har stabiliserats. Diagram 5.2 Antal utresande grundutbildningsstudenter inom program läsåren 1992/932003/04 Källa: CSN:s databas och Internationella programkontoret för utbildningsområdet. Regeringen gav i regleringsbrevet Internationella program- kontoret för utbildningsområdet som mål att minst 3 000 studenter skulle resa ut inom . Detta mål nåddes inte, och programkontoret har initierat ett särskilt projekt för att öka deltagandet. Europeiska kommissionen har föreslagit att ett mål för kommande utbildnings- program skall vara att 3 miljoner studenter skall ha rest inom 20072013. För att skall nå sin del av detta måste antalet utresande studenter inom mer än fördubblas jämfört med dagens nivå. som antalet utresande Erasmusstudenter har stagnerat har antalet högskolestudenter ökat. Andelen utresande Erasmusstudenter minskade därmed från av det totala antalet inskrivna studenter //04, minskningen var mest markant mellan läsåren 1999/2000 och 2000/01. Antalet utresande inom Nordplusprogrammet är ca 500 . De första ansökningarna inom Linnaeus-Palmeprogrammet beviljades 2000 och har mobiliteten ökat till 149 utresande studenter /04, vilket är en ökning jämfört med året innan. Vid en jämförelse mellan dessa program och den totala statistiken avseende antalet utresande inom program kan konstateras att de bilaterala avtal om utbyten som lärosätena själva sluter står för en stor del av antalet utresande studenter inom program. Utresande studenter inom lärarutbildningen /04 utgjorde andelen nybörjare inom lärarutbildningen av det totala antalet nybörjare. Studenter inom lärarutbildning står för en mycket liten andel av de utresande studenterna med tanke på det stora antalet studenter inom detta område. Antalet mobila lärarstuderande har dessutom sjunkit. Detta gäller både inom utbytes- program och för free movers. Antalet studenter inom området undervisning och lärarutbildning som rest ut inom sjönk , från /99 då det var 158 studenter (av samtliga utresande Erasmusstudenter) till 79 studenter /03 (av samtliga utresande Erasmusstudenter). Regeringen har i regleringsbrevet för Internationella programkontoret för utbildnings- området angett som särskilt viktigt att en ökad rörlighet kommer till stånd när det gäller lärarutbildningarna. Det är därför glädjande att konstatera att trenden har vänt och att något fler studerande inom lärarutbildningen reste ut /04. När det gäller free movers har inget trendbrott kommit till stånd. Antalet utresande free movers inom lärarutbildning och pedagogik var som högst /99, 205 studenter (1,av samtliga utresande free movers) och sjönk sedan till 140 studenter /04 (en procent av samtliga utresande free movers). är ett populärt land för studenter inom . Tillsammans med och är det land som har flest inresande studenter i relation till relationen 6 100 inresande mot 2 700 utresande. har fler inresande än utresande studenter. Diagram 5.3 Antal inresande grundutbildningsstudenter inom program läsåren 1992/932003/04 Källa: SCB, Statistiska meddelanden, UF 19 och Internationella programkontoret för utbildningsområdet. Mest populärt är bland tyskarna, eller 1 336 av de inresande studenterna är tyskar. Det kommer också många inresande från (934 stycken eller av de inresande studenterna), (593 stycken eller ) och (402 stycken eller ). Med tanke på folkmängden är det relativt många inresande studenter från , 125 studenter /03. är det största utbytesprogrammet, men även i lärosätenas egna utbytesprogram sker en stadig ökning av inresande studenter. En viktig faktor är säkert att många kurser har undervisning på engelska. /97 har antalet inresande studenter inom utbytesprogram i det närmaste fördubblats. Inom programmet var antalet inresande studenter 181 /04, vilket är en ökning jämfört med året innan. SCB har tillsammans med bedrivit ett utvecklingsarbete för att kartlägga antalet inresande free movers. Dessa är dock inte inkluderade i diagrammet ovan eftersom data bara finns . Enligt SCB var antalet inresande free movers 4 450 under /03 och 5 330 /04. Inresande studenter utanför utbytesprogrammen består av två kategorier. En kategori består av studenter som har beviljats uppehållstillstånd för studier och som invandrat mindre än innan studierna påbörjades. De var 2 080 /04, vilket är en ökning jämfört med året innan. Över hälften av dessa var från , och teknik var den vanligaste inriktningen på deras studier. Andelen män var klart över- representerade. Den andra kategorin är free mover-studenter som inte har något uppehållstillstånd, t.ex. studenter från de nordiska länderna och Prop. 2004/05:162 övriga EU-länder, som enligt SCB var 3 250 under /04 och 2 600 läsåret innan. En stor del av free mover-studenterna stannar i mer än två terminer. Denna genomgång av inresande free movers är den första SCB och har gjort, och det går därför inte att jämföra ovanstående siffror med tidigare års resultat. Utresande och inresande forskarstuderande reste 900 doktorander utomlands för att delta i ett utbyte . Något färre, drygt 800 forskarstuderande, kom till från andra länder för motsvarande utbyte. Det är svårt att urskilja någon trend i utvecklingen av utbytet . Antalet ut- och inresande forskarstuderande har varierat mellan 700 och 900 personer . Den större delen av utbytet sker med länder inom EU. Närmare hälften av utbytet skedde inom EU 2004, och om övriga europeiska länder inkluderas är andelen . Utbytet med sker främst genom utresande doktorander; närmare en fjärdedel förlägger sina studier dit, medan bara av inresande doktorander kommer från . När det gäller länder utanför är förhållandet det omvända. Omkring tre av tio inresande doktorander kommer från länder utanför , medan andelen av utresande doktorander som åker till sådana länder är ungefär hälften så stor. har omkring en tredjedel av det internationella utbytet ägt rum inom det tekniska vetenskapsområdet, och en femtedel inom det naturvetenskapliga vetenskapsområdet. En fjärdedel av de utresande doktoranderna finns inom det humanistisk- samhällsvetenskapliga vetenskapsområdet, och en lika stor andel av de inresande doktoranderna finns inom det medicinska vetenskapsområdet. Diagram 5.4 Antal utresande och inresande doktorander läsåren 1994/952004 Källa: NU-databas. Ovanstående uppgifter om internationellt utbyte inom forskarutbildning avser begränsade perioder som utgör poäng- givande delar eller motsvarande av forskarutbildningen. I gruppen inresande doktorander ingår alltså bara de som inte är antagna till svensk forskarutbildning och som inte har för avsikt att genomföra hela forskarutbildningen i . Därutöver finns det många inresande doktorander som genomför hela sin forskarutbildning i . Av doktorandnybörjarna /03 räknades (330 personer) som gästdoktorander enligt SCB:s statistik, dvs. de hade angivit studier som grund för bosättning i och invandrat mindre än innan studierna påbörjades. Den verkliga andelen är troligen högre, eftersom studerande från övriga och EU inte behöver ansöka om uppehållstillstånd för inresa i . Det ingår därmed personer som kan betecknas som gästdoktorander också i de av nybörjarna /03 som hade okänd bakgrund eller var utrikes födda men inte räknades som gästdoktorander. /03 är som gruppen gästdoktorander särredovisats. Det går därför inte att följa utvecklingen för denna grupp ännu, men andelen doktorandnybörjare med utländsk bakgrund var relativt mellan läsåren 1994/95 och 2001/02 (SCB, Utländsk bakgrund för studerande i grundutbildning /04 och forskarutbildning /03, Statistiska meddelanden UF 19 ). Utresande och inresande lärare Lärarutbyte sker dels inom program som och , dels genom lärosätenas egna kontakter med lärosäten i andra länder. I NU-databas rapporteras antalet lärare som under ett kalenderår tjänstgjort utomlands. Inom programmen är utbytet ofta . Inom Erasmusprogrammet kan man tjänstgöra utomlands men i praktiken förekommer detta i stort sett inte. Diagram 5.5 Antal inresande och utresande lärare som tjänstgjorde Källa: NU-databas. Jämfört med det totala antalet lärare sjönk andelen utresande lärare från till . Motsatt tendens ses i det största utbytesprogrammet för lärare, , där det i stället har skett en stark positiv utveckling . Diagram 5.6 Antal utresande och inresande lärare inom läsåren 1997/982003/04 Källa: Rapport från Internationella programkontoret för utbildningsområdet: lärarmobilitet deltagande från /982003/04. Över hälften av lärosätena har ökat sitt deltagande i lärarutbyte , medan ca en fjärdedel av lärosätena har färre utresande De vanligaste ämnesområdena för utresande lärare är medicin, ingenjörsvetenskap och teknik, samhällsvetenskap samt konst I regleringsbrevet för Internationella program- kontoret för utbildningsområdet angav regeringen som mål att minst 500 lärare skulle resa ut inom . Detta mål nåddes, och i reglerings- brevet har regeringen höjt målet till 700 utresande lärare. Det är värt att notera att utbytena inom är korta. För en utresande svensk Erasmuslärare var utbytesperioden . Stipendierna för lärarmobilitet fördelas mellan ansökande lärosäten. För /04 utnyttjades av lärarstipendiemedlen, vilket är en ökning jämfört med . Detta kan jämföras med studentstipendiemedlen där utnyttjades . Av de 38 deltagande lärosätena i utnyttjade 16 alla sina tilldelade medel för lärarstipendier /04. Antalet inresande lärare var /04 /01 lägre än antalet utresande Erasmuslärare. De flesta inresande lärarna kom från och . Även lärarmobiliteten inom för utresande lärare ökade, från 49 utresande lärare 2000/01 till 190 /04. Ungefär lika många som reser ut inom programmet reser in. Samarbetet sker med utvecklingsländer över hela världen. beviljades ansökningar om samarbete med universitet i 43 länder. initierade en tematisk kvalitetsutvärdering av internationalisering av grund- och forskarutbildningen vid svenska universitet och högskolor (En gränslös högskola? om internationalisering av grund- och forskarutbildning, HSV 2005:1 R). Utvärderingen omfattade tre delar kartläggning, bedömning och spridning av goda exempel. Syftet med utvärderingen var att uppmuntra lärosätena till åtgärder som kan utveckla och förbättra arbetet med internationalisering, att ge en bild av hur arbetet med internationalisering av högre utbildning bedrivs i just nu samt att lyfta fram det lärosäte som arbetar med internationalisering på det bästa sättet. I utvärderingen har samtliga statliga universitet och högskolor ingått tillsammans med Stiftelsen , Stiftelsen och i . Bedöm- ningen har koncentrerats till mål och strategier för internationalisering, organisation och stödsystem, vad lärosätena gör och i vilken omfattning samt vad som uppnåtts. kommer att följa upp den nu gjorda utvärderingen och då lägga mer vikt vid resultaten av internationaliseringsarbetet. Utvärderingen visar att arbetet med internationalisering av högre utbildning är mycket omfattande. Internationaliseringsarbetet har fått en mer central roll och inlemmats i de formella strukturerna vid universitet och högskolor. På alla nivåer inom de svenska lärosätena medverkar studenter och personal till att föra in internationella dimensioner i utbildningen. Utvärderingen visar att lärosätena är på väg mot alltmer fördjupade strategiska samarbeten med utländska lärosäten. Samarbetet sker främst genom gemensamma program och kurser. De olika utbytesprogrammen har påverkat hur arbetet med internationalisering är organiserat. Antalet utländska studenter vid svenska lärosäten har ökat kontinuerligt. Ökningen kan kopplas till att alltfler kurser och program på engelska har utvecklats. Genom de inresande studenternas närvaro har miljön på campus blivit mer internationell. Det har fört med sig en ökad internationell förståelse bland såväl studenter som lärare och annan personal. har däremot antalet utresande studenter stagnerat. I rapporten uppmanas lärosätena att se över såväl strategi som information för att återigen öka antalet utresande studenter. Bedömargruppen uppmärksammar på flera ställen i sin rapport det alltmer begränsade utbudet av språkutbildning i såväl stora som små språk. Engelskan är dominerande i lärosätenas utbud av kurser på främmande språk. Fortsätter koncentrationen till engelska riskerar enligt bedömargruppen många utbytesplatser i icke engelsktalande länder att stå tomma. kan detta få stora konsekvenser för såväl näringsliv som offentlig sektor i . Det är också angeläget att utbildningen i svenska utvecklas så att utländska studenter har reella möjligheter att stanna kvar i landet efter studierna. Bedömargruppen anser att lärosätena bör sträva efter att varje forskar- studerande skall förlägga en del av sin utbildning vid ett utländskt lärosäte. Bedömargruppen rekommenderar lärosätena att bereda alla forskarstuderande möjlighet att genomföra del av studierna utomlands och att trygga finansiering för detta ändamål. Vidare menar gruppen att regler för uppehållstillstånd i bör ses över då de hindrar studerande från länder utanför EES som studerat på magisterprogram från att stanna i för doktorandstudier. Det är också angeläget att nydisputerade doktorer kan stanna kvar för att arbeta i . Rapporten betonar lärarnas stora betydelse för internationalisering och vikten av att organisatoriska hinder för lärarnas utlandsvistelse undan- röjs. Lärosätena måste bl.a. göra större ansträngningar än för att få fram vikarier vid hemmainstitutionen. Åtgärder som rör internationalisering på hemmaplan måste enligt bedömargruppen ges stor tyngd. Gruppen rekommenderar lärosätena att formulera en sammanhållen strategi för internationalisering på hemma- plan.