prop · GT035 · 2005-09-29 00:00:00 — Regeringens proposition 2005/06:5 Regeringen överlämnar denna proposition till . I propositionen redovisas en utvärdering av den omstrukturering av lantmäteriverksamheten som ägt rum sedan beslut om en ny organisation för lantmäteri- och fastighetsdataverksamheten. Vidare redovisas mål och bedömningar som avser det statliga lant- mäteriet och det offentliga åtagandets omfattning. I propositionen redo- visar regeringen också sina bedömningar vad gäller formerna för lant- mäteriverksamhetens bedrivande och inskrivningsverksamhetens över- föring till den statliga lantmäteriorganisationen. I propositionen föreslås ett bemyndigande för regeringen att meddela föreskrifter om att andra myndigheter än lantmäterimyndigheten skall registrera uppgifter i fastig- hetsregistrets allmänna del. Konsekvensändringar föreslås i fyra andra lagar. Lagändringarna föreslås träda i kraft . Förslag till riksdagsbeslut.................................................................. Förslag till lag om ändring i fastighetsbildningslagen (1970:988)........................................................................... 2.2Förslag till lag om ändring i (1987:10)............................................................................. 2.3Förslag till lag om ändring i lagen (1988:950) om 2.4Förslag till lag om ändring i lagen (1952:166) om 2.5Förslag till lag om ändring i lagen (1952:167) om allmänningsskogar i och ........................ Ärendet och dess beredning............................................................. Utvärdering av omstruktureringen av det statliga lantmäteriet ....... Utgångspunkter och mål.................................................................. Myndighetsstruktur och organisation.............................................. Fastighetsbildning och fastighetsregistrering.................................. 7.1Fastighetsbildning och fastighetsregistrering skall ske i offentlig regi ............................................................. 7.2Myndighetsutövning och upphandling av 7.3Uppdragsverksamhet i anslutning till fastighetsbildning..30 Grundläggande geografisk information och fastighets- Ett råd som stöd för samordningsfunktionen.................... Registrering i fastighetsregistrets allmänna del ................ Bemyndigande att utse behöriga Avgränsning av uppdragsverksamheten ........................... Marknads- och konkurrensråd och konkurrenspolicy....... Bilaga 1 Sammanfattning av betänkande Lantmäteriet nya vägar för ökad samhällsnytta (SOU 2003:111) .................................................................... Förteckning över remissinstanserna ...................................... Utdrag ur protokoll vid regeringssammanträde Regeringen föreslår att antar regeringens förslag till 1.lag om ändring i fastighetsbildningslagen (1970:988), 2.lag om ändring i (1987:10), 3.lag om ändring i lagen (1988:950) om kulturminnen m.m., 4.lag om ändring i lagen (1952:166) om häradsallmänningar, och 5.lag om ändring i lagen (1952:167) om allmänningsskogar i och . Regeringen har följande förslag till lagtext. 1.1Förslag till lag om ändring i fastighetsbildningslagen (1970:988) Härigenom föreskrivs att 19 kap.6 § fastighetsbildningslagen (1970:988)1 skall ha följande lydelse. Ärenden om att föra in eller ta bort uppgifter i fastighetsregistrets all- männa del handläggs av lantmäterimyndigheten. Regeringen får meddela före- skrifter om att någon annan myn- dighet än lantmäterimyndigheten skall föra in eller ta bort uppgifter i fastighetsregistrets allmänna del. Sådana föreskrifter får endast avse uppgifter som enligt annan lag- stiftning än denna lag skall redo- visas i fastighetsregistrets allmänna del. Denna lag träder i kraft . Lagen omtryckt 1992:1212. Senaste lydelse 2000:233. 1.2Förslag till lag om ändring i (1987:10) Härigenom föreskrivs att 6 kap. 20 § (1987:10)1 skall ha följande lydelse. Lydelse enligt prop. När en fråga har väckts om tillämpning av 19 §, skall kommu- nen genast anmäla detta till lant- mäterimyndigheten för anteckning i fastighetsregistrets allmänna del. Överlåtelse av mark eller annat ut- rymme, som sker efter det att sådan anmälan har inkommit, in- verkar inte på den bedömning som skall göras enligt 19 § andra stycket. När en fråga har väckts om tillämpning av 19 §, skall kommu- nen genast vidta de åtgärder som behövs för att en anteckning om detta skall bli införd i fastighets- registrets allmänna del. Den be- dömning som skall göras enligt 19 § andra stycket påverkas inte av överlåtelse av mark eller annat utrymme, som sker efter det att ärendet om anteckning i fastig- hetsregistret har anmälts hos den som skall föra in anteckningen i registret eller, om det är kommu- nen som skall föra in anteckningen i registret, efter att anteckningen har införts i registret. Bestämmelser om vem som skall föra in uppgifter i fastighets- allmänna del finns i lagen (1970:988). Denna lag träder i kraft . Lagen omtryckt 1992:1769. Senaste lydelse 2000:248. 1.3Förslag till lag om ändring i lagen (1988:950) om kulturminnen m.m. Härigenom föreskrivs att 3 kap. 8 § lagen (1988:950) om kulturminnen m.m.1 skall ha följande lydelse. skall för anteckning i fastighetsregistrets allmänna del eller för borttagande av en tidigare gjord anteckning genast under- rätta lantmäterimyndigheten, skall genast vidta de åtgärder som behövs för att en anteckning skall bli införd i fastig- hetsregistrets allmänna del eller för att en tidigare gjord anteckning skall tas bort, 1.då fråga väckts eller tagits upp om att en byggnad skall förklaras för byggnadsminne eller förklaring utfärdats enligt 7 §, 2.då förordnande enligt 6 § första stycket meddelats eller upphävts, 3.då beslut om byggnadsminnesförklaring vunnit laga kraft eller hävts, eller 4.då ansökan om byggnadsminnesförklaring avslagits. Bestämmelser om vem som skall föra in eller ta bort uppgifter i fastighetsregistrets allmänna del finns i 19 kap. 6 § fastighetsbild- ningslagen (1970:988). Denna lag träder i kraft . 1 Lagen omtryckt 2002:620. 1.4Förslag till lag om ändring i lagen (1952:166) om häradsallmänningar Härigenom föreskrivs att 8 § lagen (1952:166) om häradsallmänningar skall ha följande lydelse. Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse Är rätt till delaktighet i häradsallmänning förenad med fastighet som ej är taxerad såsom lantbruksenhet, må , på framställning av all- männingsstyrelsen och efter hörande av fastighetens ägare eller i 3 § omförmäld innehavare av fastigheten, förordna att rätten till delaktighet skall avlösas mot ersättning i penningar. Ersättningens belopp fastställes av och skall bestämmas till sammanlagda värdet av den på fastighetens delaktighetstal belöpande utdelningen från allmänningen för de senast förflutna tio åren. skall utsätta viss dag, då löseskillingen senast skall hava erlagts och bevis därom inkommit till vid påföljd att förordnandet om avlösning eljest är förfallet. Då beslut om avlösning vunnit Då beslutet om avlösning har laga kraft och bevis som omför- vunnit laga kraft och bevis som mäles i andra stycket inkommit till avses i andra stycket har kommit , åligger det länsstyr- in till , skall länsstyr- elsen att ofördröjligen översända elsen genast vidta de åtgärder som meddelande om avlösningen till behövs för att en anteckning om den som för fastighetsregistrets all- avlösningen skall bli införd i fastighetsregistrets allmänna del. skall anteckning om avlösningen verkställas i registret. Bestämmelser om vem som skall föra in uppgifter i fastighets- allmänna del finns i lagen (1970:988). Denna lag träder i kraft . 1 Senaste lydelse 2000:230. 1.5Förslag till lag om ändring i lagen (1952:167) om allmänningsskogar i och Härigenom föreskrivs att 7 a § lagen (1952:167) om allmänningsskogar i och skall ha följande lydelse. Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse Är rätt till delaktighet i allmänningsskog förenad med fastighet som ej är taxerad såsom lantbruksenhet, må , på framställning av all- männingsstyrelsen och efter hörande av fastighetens ägare eller i 3 § omförmäld innehavare av fastigheten, förordna att rätten till delaktighet skall avlösas mot ersättning i penningar. Ersättningens belopp fastställes av och må, efter vad som finnes skäligt, bestämmas till högst sammanlagda värdet av den del av allmänningsskogens behållna avkastning , som svarar mot fastighetens delaktighetstal. Länsstyrel- sen skall utsätta viss dag, då löseskillingen senast skall hava erlagts och bevis därom inkommit till vid påföljd att förordnandet om avlösning eljest är förfallet. Då beslutet om avlösning har Då beslut om avlösning vunnit laga kraft och bevis som omför- vunnit laga kraft och bevis som mäles i andra stycket inkommit till avses i andra stycket har kommit , åligger det länsstyr- in till , skall länsstyr- elsen att ofördröjligen översända elsen genast vidta de åtgärder som meddelande om avlösningen till behövs för att en anteckning om den som för fastighetsregistrets all- avlösningen skall bli införd i fast- ighetsregistrets allmänna del. skall anteckning om avlösningen verkställas i registret. Bestämmelser om vem som skall föra in uppgifter i fastighets- allmänna del finns i lagen (1970:988). Denna lag träder i kraft . 1 Senaste lydelse 2000:231. 2 Ärendet och dess beredning Regeringen beslutade att en särskild utredare (dir. 2002:86) skulle tillkallas med uppgift bl.a. att utvärdera den process som lett fram till dagens lantmäteriorganisa- tion, tydliggöra det offentliga åtagandet inom lantmäteriområdet och att redovisa en målbild för verksamheten, lämna förslag till i vilka organisatoriska former olika delar av den lantmäterianknutna verksamheten lämpligen bör bedrivas, och lämna förslag till förändring av den nuvarande modellen för finan- siering av verksamheten. Utredningen, som antog namnet , har i betän- kandet Lantmäteriet nya vägar för ökad samhällsnytta (SOU 2003:111) redovisat överväganden och förslag avseende den statligt be- drivna lantmäteriverksamheten. En sammanfattning av betänkandet finns Utredningens lagförslag finns i bilaga 2. Betänkandet har remissbehandlats. En förteckning över remissinstans- erna finns i bilaga 3. En sammanställning av remissyttrandena finns till- gänglig i (dnr M2003/3613/Bo). Lagförslagen avser ett bemyndigande för regeringen att meddela före- skrifter om vem som skall föra in eller ta bort uppgifter i fastighetsregist- rets allmänna del. Bemyndigandet föreslås bli infört i fastighetsbildnings- lagen (1970:988). Bemyndigandet gör det nödvändigt att konsekvens- ändra lydelserna av fyra andra lagrum. Konsekvensändringarna innebär endast en anpassning till det nya bemyndigandet och inte en ändring i sak. Någon remissbehandling av konsekvensändringarna har därför inte bedömts nödvändig. Propositionen bygger på en överenskommelse mellan den socialdemo- kratiska regeringen, och de Gröna. I propositionen Från IT-politik för samhället till politik för IT-sam- hället (prop. 2004/05:175) har regeringen redovisat sina bedömningar avseende nationella ansvar för produktion, samverkan och utveckling inom området grundläggande geografisk information och fastighetsinformation samt behovet av att se över prissättningen av fram- för allt den geografiska informationen. tidigare beslut om lantmäteriverksamheten beslutade om en ny organisation för lantmä- teri- och fastighetsdataverksamheten m.m. (prop. 1993/94:214, bet. 1993/94:BoU19, rskr. 1993/94:375). Beslutet innebar att det skulle bildas en ny central myndighet bestående av delar av och Vidare skulle nya länsvisa lantmäteri- myndigheter inrättas varvid överlantmätarmyndigheterna samt fastighets- bildnings- och fastighetsregistermyndigheterna skulle avvecklas. nya myndighetsorganisationen trädde i kraft . Enligt riksdagsbeslutet skulle lantmäteriorganisationen både ha myn- Prop. 2005/06:5 dighetsuppgifter och bedriva uppdragsverksamhet. som kunde skada förtroendet för myndighetsutövningen eller som av andra skäl borde bolagiseras skulle avskiljas från myndigheterna och privatiseras medan övrig uppdragsverksamhet samt produktion av data- baser och allmänna kartor m.m. tills vidare skulle behållas inom myndig- heterna men hållas ekonomiskt och organisatoriskt åtskilda från övrig verksamhet. beslutade om finansiering m.m. av lant- mäteri- och fastighetsdataverksamheten (prop. 1994/95:166, bet. 1994/95:BoU17, rskr. 1994/95:313). Beslutet innebar att användarna av fastighets- och landskapsinformation i ökande utsträckning skulle bidra till finansieringen av kostnaderna för drift och utveckling av informa- tionssystemen. Kostnaderna för fastighetsbildningen skulle liksom tidi- gare betalas av berörda sakägare och en ny lantmäteritaxa baseras på tidsersättning. har successivt anpassat avgiftssättningen till de av uttalade riktlinjerna. Avgifterna vid fastighetsbild- ning regleras numera i förordningen (1995:1459) om avgifter vid lant- mäteriförrättningar. bemyndigade regeringen att genomföra en om- bildning av den fastighetsekonomiska uppdragsverksamheten till aktie- bolag samt att sälja aktier i bolaget. Verksamheten bolagiserades därefter och bolaget privatiserades . Övrig uppdragsverksamhet har däremot behållits inom . beslutade om ansvaret för fastighets- bildningsverksamheten m.m. (prop. 1995/96:78, bet 1995/96:BoU04, rskr. 1995/96:102). Beslutet innebar att ansvaret för fastighetsbildningen i princip skall vila på staten men att en kommun tillåts svara för verk- samheten i kommunen om vissa villkor är uppfyllda. Lantmäteriverksam- het i regi regleras genom lagen (1995:1393) om lantmäterimyndighet. Sådan verksamhet bedrivs i 38 kommuner. beslutade om revisorers förslag angående lantmäteriet (2001/02:RR10, bet. 2001/02:BoU07, rskr. 2001/02:157). Beslutet innebar ett tillkännagivande att regeringen skulle förbättra återrapporteringen till om konsekvenserna av om- organisationen och de därpå följande omstruktureringarna av verksam- heten. Beslutet innebar vidare tillkännagivanden att en översyn borde komma till stånd vad avser dels åtskillnaden mellan myndighetsutöv- ningen och uppdragsverksamheten, dels utfallet av den nya arbetspro- cessen inom fastighetsbildningen och dels omfattningen och inriktningen av tillsynsverksamheten. Regeringen beslutade att inhämta Lagrådets yttrande över de lagförslag som finns i kapitel 2. Lagrådets yttrande finns i bilaga 5. 3Utvärdering av omstruktureringen av det statliga lantmäteriet Regeringens bedömning: Omstruktureringen av den statliga lant- mäteriverksamheten och införandet av en ny arbetsprocess inom fastighetsbildningen visar att dessa åtgärder positivt bidragit till ut- vecklingen av hela den lantmäterianknutna verksamheten. Utredningens bedömning överensstämmer med regeringens. Utred- ningen har dock inte gjort någon djupare analys av erfarenheterna av den nya arbetsprocessen och det nya teknikstödet inom fastighetsbildningen. Remissinstanserna: Ett fåtal remissinstanser har kommenterat den av utförda utvärderingen. Flertalet av dessa, däri- bland för landskapsinformation, anser att betänkandet på ett bra sätt beskriver det statliga lantmäteriets utveckling . kommun anser att utredningen genomfört ett ut- märkt arbete och redovisat ett bra faktaunderlag som ger bakgrund och förutsättningar för senare ställningstaganden. Svenska menar att betänkandet ger en utförlig och bra bild av hur det statliga lant- mäteriet fungerar . efterlyser en bredare ana- lys av vilka konsekvenser införandet av den nya finansieringsmodellen fått för de offentliga myndigheter som samverkar med och använder sig av information. Skälen för regeringens bedömning Den omstrukturering av lantmäteri- och fastighetsdataverksamheterna som påbörjades är en av de större som genomförts inom svensk statsförvaltning. För att kunna dra lärdom av och eventuellt genomföra korrigerande åtgärder är det nödvändigt att studera de mål och riktlinjer som uttalades inför omstruktureringen. Det är också ange- läget att studera omstruktureringen som sådan samt hur verksamheten, organisationen och finansieringslösningen fungerar och inför fram- tiden. De förslag och bedömningar som förs fram i denna proposition syftar till att främja en positiv utveckling av lantmäteriverksamheten. Mål och riktlinjer inför omstruktureringen Den översyn av den statligt bedrivna lantmäteriverksamheten som inled- des 1993 med regeringens direktiv till Lantmäteri- och inskrivningsutred- ningen (dir. 1993:11) hade bl.a. som mål att i ett samhällsekonomiskt perspektiv utforma en organisation som främjade en effektiv fastighetsmarknad och rationell markanvändning samt god försörjning med kartor och annan landskapsinformation, skapa en organisation som präglades av kvalitet, effektivitet, kompe- tens och klara ansvarsroller samt som är utformad så att rationalisering och utveckling fortlöpande underlättas, skapa en organisation som är enkel, tydlig och enhetlig över hela landet samt är decentraliserad och marknadsanpassad, undvika att myndighetsutövningen får ett delat huvudmannaskap, i princip skilja myndighetsutövning från uppdragsverksamhet, främja rättssäkerhet i myndighetsutövningen och konkurrens i övrig verksamhet, och minska de totala kostnaderna. Lantmäteri- och inskrivningsutredningens betänkanden resulterade i en proposition om ny organisation för lantmäteri- och fastighetsdataverk- samheten (prop. 1993/94:214, bet. 1993/94:BoU19, rskr. 1993/94:375) och en proposition om finansiering av verksamheten (prop. 1994/95:166, bet. 1994/95:BoU17, rskr. 1994/95:313). Besluten innebar en betydande omstrukturering av det statliga lantmäteriets organisation, verksamhet och finansiering. De viktigaste delarna i omstruktureringen, som i huvud- sak genomfördes , bestod av att en ny central organisation för den statliga lantmäteriverksamheten, , bildades av delar av och för fastighetsdata, 125 statliga myndigheter (överlantmätar-, fastighetsbildnings-, och fastighetsregistermyndigheter) fördes samman till en lantmäterimyndig- het i varje län, finansieringen av grundläggande geografisk information och fastig- hetsinformation skulle baseras på att användarna finansierar kostnader för delar av förvaltningen av informationen utöver kostnaden för till- handahållandet, och lantmäteritaxan vid fastighetsbildning skulle baseras på en tidtaxa med möjlighet till överenskommelse om fast avgift i det enskilda ärendet. beslut innebar vidare att lantmäteriorganisationens upp- gifter skulle vara både myndighets- och uppdragsverksamhet. Uppdrags- verksamhet som kunde skada förtroendet för myndighetsutövningen eller som av andra skäl borde bolagiseras skulle dock avskiljas från myndig- heterna och privatiseras. Övrig uppdragsverksamhet samt produktion av databaser och allmänna kartor m.m. skulle tills vidare behållas inom myndigheten men hållas ekonomiskt och organisatoriskt åtskilda från övrig verksamhet. Produktion för den allmänna kartläggningen m.m. skulle i ökande utsträckning upphandlas i konkurrens. beslut om bolagisering omfattade förutom den fastighets- ekonomiska verksamheten, som bolagiserades , även den kartografiska uppdragsverksamheten och den fristående förlagsverksam- heten. Någon bolagisering av sistnämnda verksamheter har inte kommit till stånd. När det gäller fastighetsbildningen fastslogs att denna i sin helhet borde vara att betrakta som myndighetsutövning. Detta skulle dock inte hindra att vissa moment, t.ex. vissa kart- och mättekniska delar av en förrätt- ning, skulle kunna upphandlas i konkurrens. I syfte att vidmakthålla en landsomfattande, decentraliserad organisation medgavs de nya lantmäte- rimyndigheterna rätt att bedriva viss lokalt utförd uppdragsverksamhet av karaktären myndighetsservice. Vidare betonades vikten av att komma till rätta med vissa samarbetsproblem mellan stat och kommun inom lant- mäteriområdet. Sammanslagningen av fastighetsregistrering och fastighetsbildning förutsågs ge en snabb teknisk utveckling och syftade bl.a. till att sänka kostnaderna för såväl fastighetsbildning som fastighetsregistrering. nya finansieringssystemet inom informationsförsörjningen syftade bl.a. till att stimulera en ökad användning av digital information. Även den ökade samordningen inom områdena landskaps- och fastighetsinforma- tion inom den nya centralmyndigheten ansågs vara en förutsättning för ökad användning. Inför riksdagsbeslutet om omstruktureringen hade de omställnings- kostnader som genomförandet skulle förorsaka beräknats. Dessa kost- nader skulle täckas genom en höjning av anslagskrediten. De samord- ningsvinster som omorganisationen beräknades medföra samt de ökade avgiftsintäkter som de nya finansieringsprinciperna förväntades medföra utgjorde grund för beslut om dels en omedelbar sänkning av anslaget till den nya centralmyndigheten, dels en ytterligare sänkning efter om- organisationens genomförande. Bedömningar gjordes också av de lång- siktiga besparingarna till följd av organisationsförändringen. Rationali- seringsvinster genom personalminskningar bedömdes kunna ske inom ramen för naturlig avgång och fördelas . redovisar i sin utvärdering att statsmakternas för- väntningar och mål när det gäller omstruktureringen av det statliga lant- mäteriet i allt väsentligt har infriats. Det mest betydelsefulla resultatet av omstruktureringen är att den nya organisationen skapat betydligt bättre förutsättningar för effektivisering och tillvaratagande av teknisk utveck- ling än vad den tidigare splittrade strukturen medgav. Att integrera fastighetsbildning och fastighetsregistrering, geografisk information och fastighetsinformation anses ha varit en framsynt tanke. Rättssäkerhets- och kvalitetsaspekter i myndighetsutövningen har fått ett ökat fokus i den nya organisationen. En integrerad digital handläggnings- process rörande fastighetsbildningen och fastighetsregistreringen har ge- nomförts. Kostnaderna för de mest frekventa lantmäteriförrättningarna har minskat och handläggningstiderna kortats. har inte närmare analyserat erfarenheterna från den nya arbetsprocess och det nya teknikstöd för fastighetsbildning och fastighetsregistrering som om- struktureringen av lantmäteriverksamheten gav förutsättningar för och som sedermera har introducerats i förrättningshandläggningen. Regering- en konstaterar inledningsvis i denna fråga att den nya arbetsprocessen m.m. till en början innebar stora påfrestningar för såväl personal och organisation som i ekonomiskt hänseende. mera positiva erfarenheter av utvecklingen inom fastighetsbildnings- och fast- ighetsregistreringsområdet bekräftas dock av den åter- rapportering som lämnat i verkets årsredovisningar. Av årsredovisningen avseende 2004 framgår bl.a. att sedan den nya arbets- processen och det nya teknikstödet infördes har kostnaderna för en enlottsavstyckning i fast penningvärde minskat . För en fastighetsreglering som berör två fastigheter har kostnaden under mot- svarande period minskat . Den ökade effektiviteten kan också illustreras genom en studie av hur handläggningstiderna har utvecklats. har tiden för en enlottsavstyckning minskat och för en fastighetsreglering som rör två fastigheter . har genomfört flera studier av förrättningarnas kvali- Prop. tet ur olika aspekter. Det gäller bl.a. den juridiska och funktionella kvali- teten samt redovisningskvaliteten. Utfallet av dessa granskningar visar att kvaliteten inom de mätta områdena är god. Verket har vidare sänt ut kundenkäter till ett urval av dem som varit sakägare vid lantmäteri- En sammanfattande bedömning är att kunderna är nöjda med lantmäterimyndigheternas arbete och att myndigheterna får goda omdömen när det gäller bemötande och information samt för handlingar, kartor och markeringar medan resultaten är något sämre när det gäller pris och leveranstid. Som en följd av att den nya arbetsprocessen för fastighetsbildning och fastighetsregistrering infördes är verksamheterna så integrerade i varandra att det är svårt att upprätthålla en klar gränsdragning mellan Detta var ett förhållande som också påtalades av revi-