prop · GS031d15 · 2005-01-01 00:00:00 — Insatserna inom verksamhetsområdet skall bidra till att, i enlighet med EU:s sysselsättningsriktlinjer, arbetsmarknadsprogrammens effektivitet utvärderas regelbundet och att insatserna justeras i enlighet med de resultat som framkommer. vikande konjunktur står vi nu inför en konjunkturuppgång. Det är fortfarande osäkert hur kraftig uppgången blir och vilken effekt den kommer att ha på sysselsättning och arbetslöshet regionalt och nationellt. Läget på arbetsmarknaden präglas fortfarande av den låga arbetskraftsefterfrågan och den höga arbetslösheten. Vikten av att hålla tillbaka arbetslösheten och öka sysselsättningen är en huvuduppgift för regeringen. 2004/05:1 UTGIFTSOMRÅDE 13 Det övergripande målet för den ekonomiska politiken är full sysselsättning och ökat välstånd genom en god och uthållig tillväxt. Ett bidrag till målet för den ekonomiska politiken är att säkerställa att välfärdssystemen tillgodoser medborgarnas behov. Ett stort arbetsutbud, dvs. arbetskraftsdeltagande och antalet arbetade timmar, är en viktig grund för att trygga finansieringen av välfärdstjänster. Drivkrafterna att arbeta måste förstärkas för hela befolkningen. Samspelet mellan olika trygghetssystem måste utformas så att de sammantaget ökar drivkrafterna till arbete, snarare än motverkar dem. Genom ett stort arbetsutbud kan välfärden finansieras på ett stabilt sätt och komma hela befolkningen till del. Målet om att den reguljära sysselsättningen för personer i åldern skall uppgå till ligger fast, även om det inte kommer att uppnås . Regeringen fortsätter löpande att följa utvecklingen och kommer att föreslå åtgärder för att målet skall nås. Den öppna arbetslösheten skall pressas tillbaka mot . För att det skall vara möjligt att kombinera en stigande sysselsättning med låg arbetslöshet och låg inflation krävs en väl fungerande och flexibel arbetsmarknad. En sådan bygger på en effektiv matchning som uppnås genom att arbetskraften har en kompetens som motsvarar efterfrågan på arbetsmarknaden genom en fungerande yrkesmässig och geografisk rörlighet. Den låga sysselsättningen, arbetslösheten och det förhållande att stora delar av befolkningen inte deltar i arbetskraften utgör på lång sikt ett hot mot finansieringen av välfärden. Det innebär också ett hot mot möjligheterna att slå vakt om och ytterligare utveckla ett samhälle där lika rättigheter, möjligheter och skyldigheter råder oavsett kön, kulturell bakgrund, ålder, sexuell läggning eller eventuella funktionshinder. Ytterst handlar kampen mot arbetslösheten om att värna demokrati, rättvisa och ett väl utbyggt välfärdssamhälle. De arbetsmarknadspolitiska insatserna måste vara effektiva och hålla en sådan kvalitet att de på ett påtagligt sätt förbättrar möjligheterna för de arbetslösa att få arbete. Det är viktigt att () gör en långsiktig planering så att de sammantagna resurserna effektivt fördelas över landet och används så att kvalitén i insatserna upprätthålls. Enligt regeringens uppfattning är det viktigt att AMS nu gör en sådan planering så 2004/05:1 UTGIFTSOMRÅDE 13 att matchningsprocessen fungerar väl i den kommande konjunkturuppgången. Vid en sådan planering bedömer AMS att antalet personer i olika program kommer att vara cirka 115 000 . Den arbetsmarknadspolitiska verksamheten skall anpassas till individens behov genom att erbjuda tre olika servicevägar, arbetsförmedlingen på Internet, arbetsförmedlingens kundtjänst och det lokala arbetsförmedlingskontoret. De tre servicevägarna kompletterar varandra och förstärker värdet av den arbetssökandes kontakter med arbetsförmedlingen. Tillgängligheten ökar väsentligt och möjligheten att få service likaså. För arbetssökande som gör anspråk på arbetslöshetsersättning inleds alltid kontakten med ett personligt besök på den lokala arbetsförmedlingen där den sökandes behov av service identifieras. Den arbetssökande skall få information om vilka skyldigheter som åligger den som uppbär arbetslöshetsersättning. Samtliga arbetssökande skall stå till arbetsmarknadens förfogande, men vissa kan ha behov av att få sin kompetens kompletterad genom ett arbetsmarknadspolitiskt program. Att programmen riktas till personer som har förhållandevis stora behov speglas av att den genomsnittliga sammanlagda inskrivningstiden vid arbetsförmedling är för programdeltagarna. För samtliga arbetslösa är den genomsnittliga sammanlagda inskrivningstiden , en tredjedel av programdeltagarnas. In- skrivningstiderna för båda kategorierna har ökat marginellt . Insatserna skall hålla en sådan kvalité att de på ett påtagligt sätt förbättrar möjligheterna för de arbetslösa att få ett reguljärt osubventionerat arbete. Åtgärderna får inte användas på ett sådant sätt att de, där så inte är önskvärt, tränger ut och ersätter ordinarie arbeten. Arbetsmarknadspolitiken skall bidra till uthållig tillväxt, ökad sysselsättning och ett konkurrenskraftigt näringsliv. Detta är särskilt angeläget i ljuset av demografiska förändringarnas långsiktiga inverkan på arbetskraftsutbudet och därav följande svårigheter att finansiera välfärdssystemen och erbjuda medborgarna välfärdstjänster av god kvalitet. riskerar i likhet med många andra europeiska länder att hamna i en situation med mer allmän arbetskraftsbrist. Huvudorsaken är den demografiska utvecklingen. För att förhindra detta måste hela den potentiella arbetskraften tas till vara på bästa möjliga sätt. En parlamentarisk utredning med syfte att ta fram ett regelverk som medger vidgad arbetskraftsinvandring från länder utanför EU/ESS har därför tillsatts av regeringen. Utredningen beräknas lägga fram ett färdigt förslag 2006. Allas vilja till arbete måste tas till vara och arbetsmarknaden skall kännetecknas av en hög rörlighet. Arbetsmarknadspolitiken skall bidra till en ökad reguljär sysselsättning och bättre matchning mellan utbud och efterfrågan på kompetens samt förhindra att inflationsdrivande flaskhalsar uppkommer. Arbetsmarknadspolitiken skall också verka för lika rättigheter, möjligheter och skyldigheter oavsett kön, kulturell bakgrund, ålder, sexuell läggning och eventuella funktionshinder. Könsuppdelningen på arbetsmarknaden skall särskilt motverkas. Grunden för arbetsmarknadspolitiken är platsförmedling. Insatserna måste än tydligare inriktas mot platsförmedling, insatser för att motverka brist på arbetskraft och åtgärder för de personer som har särskilda svårigheter att få ett arbete. Ett effektivt arbetsutbud kan skapas genom att arbetsmarknadspolitiken blir än mer individinriktad som den leder till en hög sökaktivitet bland de arbetslösa och att arbetsutbudet stimuleras. Arbetslinjen att främja aktivitet i form av arbete eller utbildning är en överordnad princip i regeringens sysselsättnings- och tillväxtpolitik. De arbetsmarknadspolitiska instrumenten och åtgärderna har successivt utvecklats och allt bättre anpassats till olika individers behov och förutsättningar för att effektivt möta efterfrågan på arbetsmarknaden. Det fortsatta arbetet med att ge arbetsmarknadspolitiken en mer tillväxtorienterad inriktning skall koncentreras till sju områden (prop. 2002/03:44 Arbetsmarknadspolitiken förstärks, bet. 2002/03:AU8): -Fortsatt effektivisering och förbättring av styrningen av arbetsmarknadspolitiken. -Åtgärder för att hålla uppe och öka arbetskraftsutbudet. -Förbättrad integration för invandrare på arbetsmarknaden. -Insatser för att få långtidssjukskrivna i arbete. -Anpassning av arbetsmarknadsutbildningen till kraven på arbetsmarknaden. -Åtgärder för att främja arbetskraftens rörlighet. -Säkerställande av arbetslöshetsförsäkringens legitimitet. En av nyckelfaktorerna för ökad tillväxt är förmågan till omställning på arbetsmarknaden. Vid konkurser drabbas anställda på många sätt. Lö- negarantin kan i sådana fall utgöra en inkomsttrygghet för den enskilde . Detta kan bidra till att arbetskraften vågar söka sig till anställningar inom nyföretagande eller riskbranscher. Det måste inte nödvändigtvis vara staten som skall ombesörja lönegarantin. I andra EU-länder finns andra system för lönegarantin och försäkringslösningar inom närliggande områden har även i ett annat upplägg. Regeringen har tillsatt en utredning för att se över den långsiktiga finansieringen av lönegarantin. Utredaren har lämnat sitt betänkande (se avsnitt 4.9.2). I de följande avsnitten kommer regeringen att redovisa förslag och bedömningar utifrån den beskrivning av problemen på arbetsmarknaden som lämnats ovan. Den inriktning på politiken som förordas, bedöms sammantaget leda till en bättre fungerande arbetsmarknad som ger förbättringar till ekonomisk tillväxt och bättre möjligheter till självförsörjning. Grunden i arbetsmarknadspolitiken är platsförmedlingen. En offensiv och tillväxtinriktad platsförmedling kräver intensiva företagskontakter och ett systematiskt arbete med de lediga platserna. Kvalitet i arbetet med platserna leder till ökat förtroende och större marknadsandelar för förmedlingen. Därmed blir den offentliga förmedlingen attraktiv för arbetsgivare. En sådan utveckling kan bidra till en bättre fungerande arbetsmarknad. Ett viktigt led i arbetet för att förbättra matchningsprocessen, är att gjorda regelförändringar i arbetslöshetsförsäkringen verkligen får fullt genomslag. Det är viktigt att de arbetslösa och personer i olika program är aktiva i sitt arbetssökande. Genom tydliga krav på individen att ta lediga arbeten eller delta i olika åtgärder i enlighet med regelverket kan arbetslöshetsförsäkringens legitimitet upprätthållas. Det är också viktigt att kraven på de arbetslösa att visa att de är aktiva i sitt arbetssökande ökar. 2004/05:1 UTGIFTSOMRÅDE 13 bl.a. ske genom att anvisningar och ifrågasättanden används effektivare, mer enhetligt och mer frekvent. Arbetsförmedlingarna skall också följa upp alla anvisningar. Den individuella handlingsplanen är ett viktigt instrument i detta sammanhang. Kvaliteten på handlingsplanerna måste dock förbättras och de arbetssökandes delaktighet öka. För att komma till rätta med problemen med matchningen på arbetsmarknaden räcker det dock inte med att fokusera på sökaktiviteten. Ytterligare förstärkningar och effektiviseringar behövs också av insatserna för dem som har svårast att få ett arbete. Mellan gjorde AMV en rad särskilda insatser för att halvera långtidsarbetslösheten bland ungdomar. AMS egeninitierade mål har uppnåtts, delvis genom att fler ungdomar placerats i olika program. Ytterligare effektiviseringar av insatserna behövs dock. Den låga sysselsättningen och höga arbetslösheten bland invandrare är ett annat stort problem. Visserligen har utvecklingen varit mycket positiv, men är skillnaden i arbetslöshet och sysselsättning mellan utrikes födda och infödda oacceptabelt stor. Arbetsplatsintroduktionen och övriga åtgärder som vidtagits bör kunna leda till att fler invandrare får ett arbete och att de får det snabbare. Mot bakgrund av bl.a. kontakter med och övriga centrala organisationer på arbetsmarknaden avser regeringen att ta ytterligare initiativ på området. Försöksverksamheten med vidgad samordnad länsförvaltning på fortsätter . Försöksverksamheten innebär att länsarbetsnämndens och arbetsuppgifter ingår i den verksamheten som ansvarar för. har i regleringsbrevet fått i uppdrag att med anledning av försöksverksamheten med samordnad statlig länsförvaltning, redovisa initiativ och insatser i verksamheten som varit resultat av sådana sektorövergripande bedömningar som verksamheten möjliggjort. Den övergripande strategin för Europeiska socialfondens mål 3 i , och för motsvarande del av mål 1, är att stärka individens ställning på arbetsmarknaden genom kompetensutveckling av såväl sysselsatta som arbetslösa. Även andra insatser som kompletterar och utvecklar den na- 2004/05:1 UTGIFTSOMRÅDE 13 sysselsättningspolitiken och som stödjer s.k. utvecklingspartnerskap, med en genomsnitt- genomförandet av den europeiska sysselsätt- lig budget om . ningsstrategin skall göras. andra och sista ansökningsomgång inom Equal Mål 3-programmet är indelat i fyra insatsom- ningsomgång beräknas vara beslutad . sysselsatta syftar till att genom verksamhetsre- laterad kompetensutveckling bidra till förnyelse inom Equal på såväl nationell som europeisk nivå och flexibilitet på arbetsplatserna. ett arbete för att påverka de strukturer m.m. som Ökad anställbarhet och företagaranda omfattar bidrar till diskriminering. aktiva åtgärder för att stärka de grupper som står ras främst i tematiska grupper för att i högre utanför arbetsmarknaden genom hjälp till egen grad kunna generalisera erfarenheterna och re- försörjning, utbildning och jobbrotation eller till sultaten av de nya metoder som utvecklats inom att starta eget företag. och jämställdhet syftar till integrera personer med utländsk bakgrund och öka funktionshindrades delaktighet i arbetslivet. trädde lagändringar i kraft Även särskilda insatser för att minska könsse- inom lönegarantins område enligt förslag i pro- gregeringen på arbetsmarknaden skall göras. Insatsområdet Lokal utveckling är riktat till 2002/03:49, 2002/03:LU17, regionala och lokala aktörer och syftar till att 2002/03:222). Syftet med reformen är bl.a. att skapa sysselsättning på lokal nivå, bl.a. i den underlätta för företag att genomföra företagsre- konstruktion i stället för att gå i konkurs. genomsyras av ett jämställdhetsperspektiv. också meningen att kreditgivning och kredit- Totalt har 39 400 ansökningar om stöd från uppföljning ytterligare inriktas på en verksam- mål 3 bifallits sedan starten t.o.m. hets utsikter till lönsamhet, att insolvenshanter- Antalet deltagare i dessa projekt ingen sker mer skyndsamt, att antalet konkurser uppgår sammantaget till 1 084 000, varav 592 000 på detta sätt skall minska och att oprioriterade kvinnor och 492 000 män. borgenärer får bättre utdelning vid konkurser. har deltagit i projekten kan uppskattas till cirka För lönegarantin innebär lagändringarna att det högsta belopp som kan lämnas per person nu- för sysselsatta, som genomförs i två steg, har mera är värdebeständigt och har höjts till fyra Övriga insatsområden, som främst avser arbetslösa och som till del medfinansieras samt att den längsta ersättningstiden förlängts. inom ramen för de arbetsmarknadspolitiska pro- Löneförmånsrätten som lönegarantin bygger på grammen, omfattade 3 000 har dock i viss mån begränsats. projekt med 151 000 deltagare. dessutom i fortsättningen inte att vara möjligt 82 000 kvinnor och 69 000 män. att finansiera fortsatt drift under konkurs med Socialfondsmedlen i mål 3 uppgår till 6 630 arbeta för konkursboet, skall konkursboet 2006, inklusive den s.k. resultatreserven. kunna bära kostnaderna. nell medfinansiering med motsvarande belopp I samband med att propositionen lades fram konstaterades att beredningsunderlaget inte var Gemenskapsinitiativet Equal syftar till att ge- tillräckligt i fråga om förslaget om att införa lö- nom transnationellt samarbete främja nya meto- negaranti vid företagsrekonstruktion. der för att motverka all slags diskriminering och ingen avsåg att återkomma till i frågan ojämlikhet i anknytning till arbetsmarknaden, efter att ha hämtat in det kompletterande bered- vad avser såväl arbetslösa som sysselsatta. ningsunderlag som krävs. skall fungera som ett försökslaboratorium för tat att överlämna en remiss till Lagrådet med för- slag om införande av lönegaranti vid företagsre- övergripande mål för det svenska Equal-pro- Regeringen planerar att lämna en grammet är ett arbetsliv utan diskriminering och ojämlikhet och som är präglat av mångfald. Rådets direktiv /987/EEG om tillnärmning första ansökningsomgång ingår totalt 46 projekt, av medlemsstaternas lagstiftning om skydd för 2004/05:1 UTGIFTSOMRÅDE 13 arbetstagarna vid arbetsgivarens insolvens har reviderats. Ett ändringsdirektiv (2002/74/EEG) har antagits. Ändringen är bl.a. föranledd av att i ett antal domar behandlat så kallade transnationella situationer, dvs. när insolvensförfarandet inleds i en annan medlemsstat än den där arbetet utförs. Direktivet skall vara implementerat före . Ett arbete för att förbereda detta pågår i . Detta kan exempelvis ske genom engagemang i de regionala tillväxtprogrammen. har i sin , om dagens behov och framtidens möjligheter, en trendanalys, som redovisades , behandlat bl.a. frågor om situationen för utanförstående arbetslösa samt utflyttningen av arbeten. Rapporten lyfter fram omställningsprocessen i arbetslivet som en viktig faktor för att upprätthålla den svenska arbetslinjen. har prioriterat arbetsmarknad och sysselsättning som ett av åtta kunskapsom- 4.7Insatser utanför politikområdet råden i sin utvecklingsplan 2008 (se utgiftsområde 14). Det pågår omfattande arbete i samhället som bi- Staten har bl.a. inom ramen för utbildnings- drar till målet för arbetsmarknadspolitiken, t.ex. politiken till kommunerna fördelat av kommuner, arbetsgivare, fackliga organisa- för en fortsatt utveckling av infrastruktur för vuxnas lärande. lighet att redovisa omfattningen av dessa verk- skapslyftet 1997-2002 avsattes medel för bl.a. lo- Regeringen avser att genomföra en En del av denna utveckling in- övergripande kartläggning av vilka aktörer som nebar ett utökat lokalt samarbete mellan kom- bidrar till att uppfylla arbetsmarknadspolitikens munernas vuxenutbildning och arbetsförmed- lingen samt mellan vuxenutbildningen och ar- AMS bedriver tillsammans med Riksförsäk- Flera goda exempel på en sådan kon- ringsverket (RFV) arbetslivsinriktad reha- kret samverkan mellan kommuner och AMV bilitering i syfte att fler sjukskrivna skall börja återfinns i landet på såväl lokal som regional Insatserna finansieras via sjukpenningan- nivå, bland annat i regionala kompetensråd. hade i genomsnitt 2 000 personer ersättning från aktivitetsstöd. ramen för omställningsavtal mellan parterna på arbetsmarknaden finansieras insatser för upp- sagda personer med målsättningen att de skall få ett nytt arbete. Slutligen finansieras insatser med socialfondsanslag och kommunerna bedriver för AMV, Svenska och . Revisionsberättelserna är utan invändningar; Regeringen utsåg en utredare som skulle Årsredovisningarna har upprättats i enlighet med lämna förslag till inriktning, effektivisering och förordningen om myndigheters årsredovisning organisering av statens insatser för företagsut- och budgetunderlag, regleringsbrev och övriga veckling på regional nivå (Insatser för tillväxt beslut för myndigheten. och företagsutveckling på regionalnivå, dir. Utredaren lämnade sitt betänkande, rapporten för Svenska bl.a. att det Företagsutveckling på regional nivå (SOU finns vissa felaktigheter eller brister i redovis- 2002:101), . ningen av transfereringar, bemyndiganderedo- tionen aviserade regeringen att arbete visningen och anslagsredovisningen. skulle inledas med anledningen av utredarens kommenderar att Svenska ESF- En arbetsgrupp bildades med deltagande rådet på central nivå prioriterar uppföljning av från , AMS och . att interna riktlinjer följs och vid behov vidtar En rad åtgärder har vidtagits för att underlätta Ytterligare en rekommendation är att samordningen av statens stöd till potentiella Svenska skall verka för att myndig- hetens instruktion ändras så att myndigheten Insatser inom arbetsmarknads- och den regi- själv kan besluta om organisationens utformning onala utvecklingspolitiken skall bidra till att må- och beslutsordning för mål 3. len uppfylls inom respektive politikområde. 2004/05:1 UTGIFTSOMRÅDE 13 avseende anslagsredovisningen beslutat om ett förtydligande till Svenska . har granskat arbetslöshetsförsäkringens hantering på arbetsförmedlingen (RIR 2004:3). Granskningen påvisar en rad brister. Det gäller brister i arbetsförmedlingens fullgörande av sin kontrollfunktion avseende efterlevnaden av försäkringsvillkoren. Konsekvensen av dessa brister blir dels att arbetsmarknadens funktionssätt försämras, dels att arbetslöshetsersättning utbetalas till individer som inte är berättigade till det, se vidare avsnitt 4.9.1. Re- geringen bedömer att granskningsrapportens resultat och rekommendationer ligger i linje med det utvecklingsarbete som pågår för att säkerställa arbetslöshetsförsäkringens roll som omställningsförsäkring. AMS har fått regeringens uppdrag att vidta åtgärder utifrån granskningsrapporten. Resultatbedömningen bygger på den nya målstrukuren för arbetsmarknadspolitiken som gäller , enligt bl.a. önskemål (bet. 2003/04:AU1). Förändringen av målstrukturen och justeringen av målformuleringen av det övergripande målet för arbetsmarknadspolitiken har inte inneburit några förändringar av arbetsmarknadspolitikens uppgift eller insatser. Därmed bedömer regeringen att resultatbedömningen kan göras utifrån den målstruktur som gäller 2004. Mot bakgrund av vad som redovisas nedan under respektive verksamhetsområde bedömer regeringen målen för arbetsmarknadspolitiken har uppnåtts . AMV har en central roll i att bidra till måluppfyllelsen för arbetsmarknadspolitiken. Regeringens bedömning är att AMV:s verksamhet har bidragit till att målet för arbetsmarknadspolitiken i stora delar uppnåtts . uppfyllde AMV samtliga av regeringen uppsatta kvantitativa mål för myndighetens verksamhet. Regeringen bedömer dock att AMS bidrag till målet vad gäller kontrollfunktionen för arbetslöshetsförsäkring måste öka. Förutsättningarna har präglats av det försämrade arbetsmarknadsläget. Arbetslösheten ökade och förväntas uppgå till . Sysselsättningen förväntas minska med drygt 40 000 personer jämfört med . Antalet varsel om uppsägning ökade till 74 000 personer 2003, vilket är det högsta antalet varsel , som antalet nyanmälda platser minskade med 68 000 och uppgick till 393 000 nyanmälda platser. Målen för förmedlingsverksamheten är att: -Bidra till att arbetslöshetstiden för de arbetssökande samt att vakanstiden för otillsatta platser förkortas. -Säkerställa arbetslöshetsförsäkringens och lönegarantins roll som omställningsförsäk- Regeringens bedömning är att insatser bidragit till att arbetslöshetstiderna och vakanstiderna för lediga platser kunnat förkortats utifrån rådande konjunktur. För att säkerställa målet om arbetslöshetsförsäkringens roll som en omställningsförsäkring måste omgående insatser göras för att säkerställa kontrollfunktionen vid arbetsförmedlingen. När regeringen bedömer måluppfyllelsen för verksamhetsområdet är inte arbetslöshetstiden eller vakanstiden i sig de mest lämpliga indikatorerna. Båda dessa indikatorer påverkas i huvudsak av andra faktorer än vad arbetsmarknadspolitiken rår över. Exempelvis så kommer arbetslöshetstiderna generellt att minska då efterfrågan på arbetskraft ökar. Vid en minskad efterfrågan så ökar arbetslöshetstiderna. Generellt gäller detta även för vakanstiderna men i omvänd ordning. Givetvis så skall arbetsförmedlingens insatser påverka tiderna, men det går inte att särskilja vad som beror på arbetsmarknadspolitiken respektive andra faktorer. Medianarbetslöshetstiden har ökat från 15 mellan och enligt SCB:s arbetskraftsundersökning. Enligt AMS statistik har den genomsnittliga arbetslöshetstiden ökat . Den genomsnittliga inskrivningstiden som inkluderar både arbetslöshet och tid i program har däremot minskat . Ökningen i medianarbetslöshetstiden hänger framför allt samman med en ökning av antalet arbetslösa med arbetslöshetstider mellan och upp till . Trots en ökad öppen arbetslöshet har inte andelen arbetslösa med längre arbetslöshetstider än ökat enligt SCB:s arbetskraftsundersökning. Jämfört med 2000 då antalet arbetslösa var ungefär på samma nivå som , har andelen arbetslösa med arbetslöshetstider längre än minskat. Män har längre arbetslöshetstider än kvinnor och mäns arbetslöshetstider uppvisar större konjunkturellt relaterade förändringar. Kvinnor har större andel arbetslösa med kortare arbetslöshetstider och utvecklingen för kvinnor är också mer stabil över tiden. Enligt en undersökning genomförd av SCB har den genomsnittliga rekryteringstiden i privat sektor minskat från 0,3 månader tredje kvartalet 2003, då undersökningen gjordes, .