prop · GS03163 · 2005-05-31 00:00:00 — 3 § I varje kommun skall det finnas en valnämnd, som är lokal val- myndighet med ansvar i kommunen för frågor om val. Att kommunerna skall se till att det finns vallokaler för varje valdi- strikt framgår av 4 kap. 20 §. I val som gäller hela landet ansvarar varje kommun också för att det i kommunen finns särskilda röstmottagningsställen som i fråga om öppet- hållande, tillgänglighet och lokalisering ger väljarna goda möjligheter att rösta. Om kommunen avser att som särskilt röstmottagningsställe använda en lokal som inte uppfyller kravet på tillgänglighet, skall kommunen samrå- da med innan den beslutar i saken. Kommunen skall ange varför den gjort bedömningen att någon annan lokal inte kan användas i stället. 4 § I varje röstningslokal skall det finnas så många röstmottagare som behövs för att röstmottagningen skall kunna genomföras. För varje valdistrikt skall det utses minst fyra röstmottagare, varav en ordförande och en ersättare för denne. Vid röstmottagningen skall minst tre av röstmottagarna vara närvarande i vallokalen. En av dessa skall vara ordföranden eller dennes ersättare. 5 § Röstmottagare förordnas av valnämnden. utlandsmyndighet förordnas dock av myndighetens chef. den har beslutat att särskild röstmottagning skall äga rum på ett sjukhus, en kriminalvårdsanstalt, ett häkte eller någon liknande inrättning, får nämnden överlåta åt den som är chef för inrättningen att förordna röst- Alla som är valbara till ledamöter i valnämnden är skyldiga att ta emot ett uppdrag som röstmottagare i ett valdistrikt, om de inte har ett giltigt 6 § skall biträda vid val genom att de lantbrevbärare som är anställda av bolaget skall vara bud enligt bestämmelserna i 7 kap. Vid val som inte gäller hela landet får den centrala valmyndigheten begränsa Posten AB:s skyldighet enligt första stycket. 4 kap. Valkretsar och valdistrikt m.m. 1 § För val till , och kommunfullmäkti- ge skall det finnas geografiskt avgränsade områden för vilka det skall väljas ledamöter till den beslutande församling valet gäller (valkretsar). För val till utgör landet en enda valkrets. Om inte annat anges skall vid tillämpningen av detta kapitel antalet röstberättigade vid ett val beräknas på grundval av uppgifterna i folkbok- föringsdatabasen enligt lagen (2001:182) om behandling av personupp- gifter i skatteförvaltningens folkbokföringsverksamhet val- 2 § Vid val till är landet indelat i följande valkretsar: 2.Stockholms läns valkrets (med undantag av kommun), läns västra valkrets (Bjuvs, Eslövs, , , , , och kommuner), 13.Skåne läns södra valkrets (, , , Lunds, Sjö- bo, , , , , och Ystads kommuner), 14.Skåne läns norra och östra valkrets (, , Hässle- holms, Klippans, , , , , , , , och kommuner), 17.Västra läns västra valkrets (, , Lyse- kils, , , , , , , , Tanums, Tjörns, och kommuner), 18.Västra läns norra valkrets (Ale, , , , , , , , , Troll- , , och Åmåls kommuner), 19.Västra läns södra valkrets (, , , , och kommuner), 20.Västra läns östra valkrets (, , Gräs- torps, , , , , , , , , , , och kommuner), 28.Västerbottens län, och 3 § Den centrala valmyndigheten skall det år då ordinarie val skall hållas besluta hur många fasta valkretsmandat som varje valkrets skall ha. Det skall göras på följande sätt. Varje valkrets skall få ett fast valkretsmandat för varje gång som anta- let personer som har rösträtt i valkretsen är jämnt delbart med en tre- hundrationdel av antalet personer som har rösträtt i hela landet. Om inte alla fasta valkretsmandat kan fördelas på detta sätt, får val- kretsarna de återstående mandaten i tur och ordning efter de överskott som uppstår vid beräkningen. När överskottstalen är lika stora i två eller flera valkretsar, skall avgöra vilken valkrets som skall få mandatet. 4 § Ändrad länsindelning eller ändrad indelning skall beak- tas vid val till ändringen har beslutats, om beslutet kommer att påverka antalet fasta valkretsmandat och det träder i kraft året då ordinarie val till har hållits. 5 § Vid val till skall landsting delas in i valkret- sar. En valkrets skall omfatta en eller flera kommuner, om inte något annat följer av 6 § andra stycket. 6 § En valkrets bör utformas så att den kan beräknas få minst åtta fasta valkretsmandat. Den bör ha en sammanhängande gränslinje. En del av en kommun får bilda en valkrets tillsammans med en annan kommun, en del av en annan kommun eller delar av andra kommuner, om valkretsen annars inte kan beräknas få minst åtta fasta valkretsman- dat. En kommun får också delas in i två eller flera valkretsar, om man på så sätt kan uppnå en lämpligare valkretsindelning. 7 § Om en kommun delas in i två eller flera valkretsar för val till lands- tingsfullmäktige och om kommunen är indelad i valkretsar för val till kommunfullmäktige, skall gränsen för en valkrets för val till landstings- fullmäktige sammanfalla med gränsen för en valkrets för val till kom- munfullmäktige. 8 § Indelningen i valkretsar skall, sedan kommunerna inom har fått tillfälle att yttra sig, beslutas av året före det valår då den nya indelningen skall gälla . För att gälla skall beslutet vara fastställt av . Regeringen eller den myndighet som beslutar om ändring i landets in- delning i landsting eller kommuner får, om det behövs, bestämma att beslut om indelning i valkretsar får meddelas senare än som sägs i första stycket. 9 § Mandaten i består av fasta valkretsmandat och utjämningsmandat. Nio tiondelar av mandaten är fasta valkretsmandat. Om talet blir brutet när antalet fasta valkretsmandat beräknas, skall det rundas av till närmast lägre hela tal. Återstående mandat är utjämningsmandat. 10 § skall det år då ordinarie val skall hållas besluta hur många fasta valkretsmandat som varje valkrets skall ha. Det skall göras på följande sätt. Antalet personer som har rösträtt i delas med antalet fasta valkretsmandat och därefter delas antalet personer som har rösträtt i varje valkrets med det tal som blir resultatet av den beräkningen. Varje gång som antalet som har rösträtt i en valkrets är jämnt delbart med detta tal får den valkretsen ett mandat. Om inte alla fasta valkretsmandat kan fördelas på detta sätt, får val- kretsarna de återstående mandaten i tur och ordning efter de överskott som uppstår vid beräkningen. När överskottstalen är lika stora i två eller flera valkretsar, skall avgöra vilken valkrets som skall få mandatet. Regeringen eller den myndighet som beslutar om ändring i landets in- delning i landsting eller kommuner får, om det behövs, bestämma att beslut om fördelning av mandat får meddelas senare än som sägs i första stycket. 11 § Vid val till kommunfullmäktige är kommunen en enda valkrets, om inte något annat följer av 12 §. 12 § Om en kommun har fler än 6 000 personer som har rösträtt, får kommunen delas in i två eller flera valkretsar. Om det finns fler än 24 000 som har rösträtt i en kommun eller om det för kommunen skall utses minst 51 fullmäktige, skall kommunen delas in i två eller flera val- kretsar. En kommun som har färre än 6 000 personer som har rösträtt får delas in i två eller flera valkretsar om det finns synnerliga skäl för det. Antalet röstberättigade skall beräknas på grundval av uppgifterna i folkbokföringsdatabasen enligt lagen (2001:182) om behandling av per- sonuppgifter i skatteförvaltningens folkbokföringsverksamhet det år beslutet om valkretsindelning fattas. En valkrets skall utformas så att den kan få minst 15 kommunfullmäk- tige. Den skall ha en sammanhängande gränslinje, om det inte finns sär- skilda skäl för något annat. Antalet fullmäktige för hela kommunen skall fördelas så jämnt som möjligt. 13 § Indelningen i valkretsar skall beslutas av kommunfullmäktige se- nast året före det valår då den nya indelningen skall gälla . För att gälla skall beslutet vara fastställt av länsstyrel- sen. Regeringen eller den myndighet som beslutar om ändring i landets in- delning i landsting eller kommuner får, om det behövs, bestämma att beslut om indelning i valkretsar får meddelas senare än som sägs i första stycket. 14 § Samtliga mandat i kommunfullmäktige är fasta mandat. Om en kommun är indelad i flera valkretsar skall det år då ordinarie val skall hållas besluta hur många mandat som varje valkrets skall ha. Det skall göras på följande sätt. Antalet personer som har rösträtt i kommunen delas med antalet man- dat och därefter delas antalet personer som har rösträtt i varje valkrets med det tal som blir resultatet av den beräkningen. Varje gång som anta- let som har rösträtt i en valkrets är jämnt delbart med detta tal får den valkretsen ett mandat. Om inte alla mandat kan fördelas på detta sätt, får valkretsarna de åter- stående mandaten i tur och ordning efter de överskott som uppstår vid beräkningen. Om överskottstalen är lika stora i två eller flera valkretsar, skall avgöra vilken valkrets som skall få mandatet. Regeringen eller den myndighet som beslutar om ändring i landets in- delning i landsting eller kommuner får, om det behövs, bestämma att beslut om fördelning av mandat får meddelas senare än som sägs i andra stycket. 15 § Om antalet mandat som en valkrets får enligt 14 § blir mindre än 15, skall antalet ändå bestämmas till 15. Antalet mandat i övriga kretsar skall då jämkas i motsvarande utsträckning. I ett sådant fall skall val- kretsindelningen omprövas före nästa val. 16 § Varje kommun skall delas in i geografiska röstningsområden (val- distrikt). Om det inte finns särskilda skäl för något annat skall för varje fastighet samtliga röstberättigade hänföras till samma valdistrikt. Om kommunen har fler än en valkrets för val till kommunfullmäktige, skall varje sådan krets omfatta ett eller flera valdistrikt. 17 § Ett valdistrikt skall omfatta mellan 1 000 och 2 000 röstberättiga- de. Om det finns särskilda skäl, får ett valdistrikt omfatta färre än 1 000 eller fler än 2 000 röstberättigade. Ett valdistrikt får omfatta färre än 300 röstberättigade endast om det finns synnerliga skäl. På förslag av kommunfullmäktige skall besluta om kommunens indelning i valdistrikt. Kommunen skall se över indelningen året närmast före det år då ordinarie val till skall hållas. Om det behövs får självmant besluta om indelningen i valdistrikt. Innan fattar ett sådant beslut, skall kommun- fullmäktige få tillfälle att yttra sig. 18 § beslut om indelning i valdistrikt skall meddelas året före det år då beslutet skall tillämpas första gången. Om det behövs med hänsyn till ändringar i fastighetsindelning- en, får beslut om mindre ändringar i indelningen i valdistrikt meddelas även efter denna tidpunkt. skall i ortstidning kungöra beslut om indel- ning i valdistrikt. 19 § Regeringen eller den myndighet som beslutar om ändring i landets indelning i landsting eller kommuner får, om det behövs, bestämma att beslut om indelning i valdistrikt får meddelas senare än som sägs i 18 §.0 20 § Varje kommun skall se till att det finns lämpliga lokaler som kan användas som vallokaler och som i fråga om lokalisering, tillgänglighet och öppethållande ger väljarna goda möjligheter att rösta. För varje valdistrikt skall det finnas en vallokal. Om kommunen avser att använda en lokal som inte uppfyller kravet på tillgänglighet, skall kommunen samråda med innan den beslutar i saken. Kommunen skall ange varför den gjort bedömningen att någon annan lokal inte kan användas i stället. 21 § En vallokal skall vara öppen för röstning 1. vid val till : , 2. vid övriga val: . Om väljarna i ett valdistrikt ändå har tillräckligt goda möjligheter att rösta, får kommunen bestämma att de öppettider som sägs i första stycket skall begränsas för en viss vallokal. En vallokal måste dock alltid vara 1.vid val till : minst samt , 2.vid övriga val: minst samt . Om kommunen avser att begränsa öppethållandet i en vallokal, skall kommunen samråda med innan den beslutar i saken. Kom- munen skall ange varför den gjort bedömningen att väljarna får tillräck- ligt goda möjligheter att rösta trots begränsningen. 5 kap. Röstlängder och röstkort 1 § Vid val skall den centrala valmyndigheten för varje valdistrikt upp- rätta en förteckning över dem som är röstberättigade i valet (röstlängd). Till grund för röstlängderna skall ligga de uppgifter som före valdagen finns i folkbokföringsdatabasen enligt lagen (2001:182) om behandling av personuppgifter i skatteförvaltningens folkbokföringsverk- samhet och i fastighetsregistret enligt lagen (2000:224) om fastighetsre- gister. 2 § Svenska medborgare som är folkbokförda här i landet skall tas upp i röstlängd från den dag folkbokföringen upp- hörde. Därefter skall de, i sänder, tas med i röstlängden endast om de gör en sådan adressanmälan som avses i 5 a § lagen (2001:182) om behandling av personuppgifter i skatteförvaltningens folkbokförings- verksamhet. Om den centrala valmyndigheten vid val till eller Europapar- lamentet senast dagen före valdagen tar emot en röst från en svensk medborgare som är folkbokförd här i landet och som inte är upptagen i röstlängd, skall myndigheten lägga till väljaren i röstlängden. Rösten skall också anses som en anmälan enligt första stycket. 3 § Vid val till skall unionsmedborgare som inte är svenska medborgare tas upp i röstlängd endast om de fyller senast på valdagen, är folkbokförda här i landet och senast före valda- gen skriftligen hos 1.anmäler att de vill bli upptagna i röstlängden, 2.anger sin nationalitet och adress i , 3.anger den valkrets eller det område i hemstaten där de senast var upptagna i röstlängd, och 4.försäkrar att de inte kommer att rösta i en annan medlemsstat. Underrättelse om att någon har tagits upp i röstländ enligt denna para- graf skall sändas till valmyndigheten i den stat där väljaren är medborga- Väljare som har tagits upp i röstlängd enligt denna paragraf kvarstår där till dess de stryks från den på egen begäran eller villkoren för rösträtt 4 § Väljare skall tas upp i röstlängden för det valdistrikt inom vilket de är folkbokförda enligt vad som sägs i 1 § andra stycket. De som inte är folkbokförda här i landet skall tas upp i röstlängden för det valdistrikt inom vilket de senast var folkbokförda. Finns det inte nå- gon uppgift om folkbokföring så att de kan hänföras till visst valdistrikt men finns det en uppgift om i vilken kommun som de senast varit folk- bokförda, bestämmer i vilken röstlängd de skall tas upp. 5 § Om den centrala valmyndigheten av en myndighet i någon annan medlemsstat underrättas om att en person som vid val till Europaparla- mentet är upptagen i röstlängd här i landet också är upptagen i röstlängd i ett annat land eller redan har röstat i valet, skall den centrala valmyndig- heten genast stryka personen från röstlängden. 6 § De som anser att röstlängden innehåller felaktiga uppgifter om dem skall senast före valdagen skriftligen begära att uppgifterna Detta gäller också dem som anser sig vara felaktigt uteslutna ur Det som hänt senare än före valdagen får inte ligga till grund för rättelse enligt denna paragraf. Frågor om rättelse prövas av . 7 § När samtliga rättelser och ändringar förts in i en röstlängd skall den sändas till valnämnden i den kommun där valdistrik- Om en rättelse eller ändring inte har hunnit föras in i röstlängden innan den sänts till valnämnden får den centrala valmyndigheten eller länssty- relsen uppdra åt nämnden att ombesörja att så sker. 8 § För var och en som finns i en röstlängd skall den centrala valmyn- digheten upprätta ett röstkort. För val som hålls skall det upp- rättas ett gemensamt röstkort. För väljare som inte har någon känd adress skall det upprättas röstkort bara om de begär det. Ett röstkort skall innehålla uppgift om 1. väljarens namn och nummer i röstlängden, och 2. vilka val som väljaren får delta i. 9 § Röstkorten skall skickas ut så i så god tid att de kan beräknas vara väljare som är folkbokförda här i landet till handa dagar före 10 § Väljare som har behov av det kan få dubblettröstkort. Dubblettröstkort tillhandahålls av den centrala valmyndigheten, läns- styrelsen, en utlandsmyndighet eller kommunen. Den som vill ha ett dubblettröstkort skall lämna uppgift om sitt namn och personnummer. 1 § Vid val används följande slag av valsedlar: 1.valsedlar med parti- och valbeteckning, 2.valsedlar med parti- och valbeteckning samt uppgifter om kandida- 3.valsedlar med enbart valbeteckning. 2 § Valsedlar som anges i 1 § 1 och 2 får förutom den information som framgår där innehålla 1.uppgift om för vilken valkrets valsedeln är avsedd, 2.uppgift om huruvida det parti som valsedeln gäller för har registrerat sin partibeteckning och anmält kandidater. 3 § Kandidatnamn skall vara uppförda i nummerordning. Varje kandi- dat skall identifieras så att det framgår vem som avses. Valsedlarna skall dessutom vara utformade så att väljarna kan lämna en särskild person- röst. 4 § Valsedlar skall ha storleken A 6 (105 × ). De skall vara av papper som har samma kvalitet för samtliga valsedlar. Alla val- sedlar som avser ett visst val skall ha samma färg. 5 § Vid val används följande slag av kuvert: 2.ytterkuvert för budröst, 3.ytterkuvert för brevröst, 4.omslagskuvert för brevröst, Tillhandahållande av valsedlar och kuvert 6 § Alla valsedlar och kuvert som används vid val skall tillhandahållas av den centrala valmyndigheten. 7 § Valsedlar som är avsedda att läggas ut i röstningslokal enligt 8 kap. 2 § första stycket 2 och 3 tillhandahålls endast för de partier som begär det. Begäran skall göras senast den dag som den centrala valmyndigheten bestämmer, beträffande parti som avses i 8 kap. 2 § första stycket 2 b) hos och i övrigt hos den centrala valmyndigheten. 8 § Följande partier som ställer upp i ett val har rätt till valsedlar på statens bekostnad: 1.vid val till : parti som vid valet får eller vid något av de två senaste riksdagsvalen har fått av rösterna i hela landet eller som ändå är eller genom valet blir representerat i , 2.vid val till landstings- eller kommunfullmäktige: parti som är eller genom valet blir representerat i fullmäktige, 3.vid val till : parti som vid valet får eller vid något av de två senaste valen till har fått av rösterna i hela landet. I samtliga fall avser rätten till fria valsedlar ett antal som motsvarar högst antalet röstberättigade i 1.vid val till : valkretsen, 2.vid övriga val: valet. Vid tillämpningen av andra stycket beräknas antalet röstberättigade på grundval av uppgifterna i folkbokföringsdatabasen enligt lagen (2001:182) om behandling av personuppgifter i skatteförvaltningens folkbokföringsverksamhet valåret. 9 § Valsedlar levereras endast om de betalas i förskott. För ett parti som vid en tillämpning av 8 § första stycket före valet har rätt till valsed- lar på statens bekostnad, gäller detta dock endast i den mån beställningen gäller fler valsedlar än vad som anges i 8 § andra stycket. Ett parti som vid en tillämpning av 8 § första stycket efter valet har rätt till fria valsedlar, skall få tillbaka erlagt förskott för sådana valsedlar. Detta gäller oavsett vem som har betalat beloppet. 10 § Valkuvert, ytterkuvert för budröst och fönsterkuvert skall före valet finnas hos valnämnderna, lantbrevbärare som skall ta emot ytterkuvert för budröst och de utlandsmyndigheter som skall anordna röstmottagning. Hos valnämnderna och utlandsmyndigheterna skall det dessutom finnas ytterkuvert och omslagskuvert för brevröst. 11 § Partier som har rätt till fria valsedlar enligt 8 § har också rätt att i rimlig utsträckning på statens bekostnad få valkuvert, ytterkuvert för budröst samt ytterkuvert och omslagskuvert för brevröst. 7 kap. Allmänna bestämmelser om röstning På vilka sätt man kan rösta 1 § Röstning äger rum i röstningslokaler. Väljare röstar i första hand i sin vallokal på valdagen. De kan också före eller under valdagen rösta på särskilda röstmottagningsställen som kommunerna eller utlandsmyndig- heterna har inrättat. Väljare får dessutom i vissa fall rösta genom bud eller brev. Den centrala valmyndigheten bestämmer, efter samråd med (), vilka svenska utlandsmyndigheter som skall vara särskilda röstmottagningsställen. Hur man gör i ordning en röst 2 § För att göra i ordning en röst skall väljarna för varje slag av val de vill delta i 1.ta en valsedel, 2.lägga in valsedeln i ett valkuvert utan att vika den, och Väljare som vill avge en särskild personröst skall på valsedeln markera detta i det särskilda utrymme för personröst som finns vid den kandidat som de helst vill se vald. Om en väljare skriver till en kandidat på en valsedel för ett parti som inte registrerat sin partibeteckning eller anmält kandidater enligt 2 kap., skall väljaren anses ha lämnat en personröst för den kandidaten. Har flera kandidater skrivits till på en sådan valsedel, skall väljaren anses ha läm- nat en personröst för den första kandidaten. Valsedlar och valkuvert får inte förses med obehöriga märkningar. Hur man röstar i röstningslokal 3 § Väljare skall göra i ordning sina röster bakom en valskärm och där- efter lämna valkuverten till röstmottagarna. Väljare som på grund av funktionshinder eller liknande inte själva kan göra i ordning sina röster, skall på begäran få hjälp med detta av röstmot- tagarna i den utsträckning som behövs. 4 § Väljare som på grund av sjukdom, funktionshinder eller ålder inte själva kan ta sig till en röstningslokal får lämna sina valsedlar där genom bud. Dessutom får följande väljare budrösta: 1.väljare som betjänas av Posten AB:s lantbrevbärare, i den utsträck- ning som följer av 3 kap. 6 §, 2.väljare som är intagna i häkte, 3.väljare som är intagna i kriminalvårdsanstalt och av säkerhetsskäl inte kan rösta i samma röstningslokal som andra intagna på anstalten. Budröster skall lämnas i ytterkuvert för budröst. Vem som får vara bud 5 § Bud får vara 1.väljarens make eller sambo samt väljarens, makens eller sambons barn, barnbarn, föräldrar eller syskon, 2.de som yrkesmässigt eller på liknande sätt ger väljaren vård eller som annars brukar hjälpa väljaren i personliga angelägenheter, 3.de som särskilt har förordnats av kommunen att vara bud, 4.av anställda lantbrevbärare, 5.anställda vid ett häkte eller en kriminalvårdsanstalt. Ett bud skall ha fyllt . När budröster får göras i ordning 6 § Vid ordinarie val till och till landstings- och kommun- fullmäktige samt val till får en budröst göras i ord- ning tidigast före valdagen. Vid andra val får en budröst göras i ordning tidigast före val- En budröst som lämnas hos en utlandsmyndighet får i dessa fall dock göras i ordning tidigast före valdagen. Hur budröster görs i ordning 7 § Väljare som vill rösta genom bud skall 1.i budets och ett vittnes närvaro lägga de valkuvert som gjorts i ord- ning i ett ytterkuvert för budröst, 2.klistra igen ytterkuvertet, 3.på kuvertet intyga att de gjort i ordning valkuvert och ytterkuvertet på detta sätt och att valkuvert inte har gjorts i ordning tidigare än vad som är tillåtet. Väljare som avses i 4 § första stycket skall dessutom på ytterkuvertet intyga att de uppfyller kraven för att få budrösta. På ytterkuvertet skall vittnet och budet ange sina och intyga att väljaren själv har gjort det som sägs i första och andra styckena samt att de inte känner till något som gör att de uppgifter som väljaren har lämnat inte är riktiga. Vidare skall det antecknas vilken av de i 5 § första stycket angivna kategorierna som är tillämplig på budet. Ett vittne skall ha fyllt . 8 § I stället för vad som sägs i 7 § första och tredje styckena gäller att 1.bud som är lantbrevbärare inte behöver vara närvarande när väljaren gör i ordning ett ytterkuvert för budröst; ett sådant bud skall på ytterku- vertet i stället för namn, personnummer och adress ange sitt tjänst- göringsnummer samt intyga att kuvertet har tagits emot av väljaren själv, 2.bud som är anställd vid ett häkte eller en kriminalvårdsanstalt i stäl- let för namn, personnummer och adress får ange sitt tjänstgöringsnum- mer. Den som inte har något personnummer eller tjänstgöringsnummer skall istället ange någon motsvarande identifikationsuppgift.