prop · GS031d22 · 2005-01-01 00:00:00 — Grunden för arbetet mot klimatförändringarna är därför samarbetet inom ramen för klimatkonventionen som ratificerade 1992. Kyotoprotokollet, som är ett protokoll under konventionen, utgör ett första steg mot klimatkonventionens slutgiltiga mål att undvika farliga klimatförändringar - men behövs betydligt mer långtgående och omfattande åtaganden. I en klimatproposition kommer regeringen att följa upp klimatpolitiken och behandla det nationella delmålet om att minska utsläppen av växthusgaser i relation till EU:s handelssystem med utsläppsrätter. 2004/05:1 UTGIFTSOMRÅDE 20 Nationellt har den koldioxidskatt som infördes tillsammans med andra åtgärder som lokala investeringsprogram (LIP) och åtgärder för energieffektivisering, lett till att utsläppen av koldioxid dämpats. Stödet till klimatinvesteringsprogram bör ge ytterligare positiva effekter. Satsningarna på forskning och utveckling på energi- och transportområdena för ökad effektivisering och ökat utnyttjande av förnybara energikällor är också av vikt för att morgondagens rena och energisnåla teknik skall kunna utvecklas. Även luftföroreningsfrågorna ges fortsatt hög prioritet i miljöpolitiken. Trots att miljösituationen i många avseenden förbättrats kvarstår svårlösta problem som innebär hälsorisker för människor. Ny kunskap har lett till att miljöfaktorers påverkan på hälsa har omvärderats så att man numera ser allvarligare på dem. Det gäller t.ex. luftföroreningar i form av partiklar och marknära ozon, som allt tydligare framstår som allvarliga riskfaktorer även vid låga exponeringsnivåer. Nationellt är arbetet med miljökvalitetsnormer för luftföroreningar av stor vikt. Men eftersom luftföroreningar ofta är långväga och gränsöverskridande är EU-arbetet och det övriga internationella samarbetet av avgörande betydelse för att vi skall kunna nå våra nationella miljökvalitetsmål luft och Bara naturlig försurning. Den stora utmaningen för den moderna miljöpolitiken och politiken för hållbar utveckling är att bryta sambandet mellan ekonomisk utveckling och negativ påverkan på miljö, naturresurser och människors hälsa. En ökad satsning på ny miljöteknik och teknikutveckling är avgörande för att nå hållbar utveckling och skapa hållbara konsumtions- och produktionsmönster. Målmedvetna teknologiskiften kan finna lösningarna på globala miljöproblem som det kan främja svensk industris utveckling och konkurrenskraft och därmed tjäna som drivkraft för en tillväxt inom ramen för hållbar utveckling. Fortsatta satsningar på kunskapsuppbyggnad, forskning och utveckling inom energi- och transportområdet är nödvändiga för att vi skall kunna utveckla morgondagens energi- och bränslesnåla teknik. Regeringens arbete med att utveckla effektiva ekonomiska styrmedel fortsätter. Den offentliga sektorns roll som motor i omställningen till hållbar utveckling förstärks. De stora och allvarliga miljöproblemen är gränsöverskridande och känner inga nations- 2004/05:1 UTGIFTSOMRÅDE 20 För att skapa en miljömässigt, socialt och ekonomiskt hållbar värld krävs globalt samarbete och internationella överenskommelser. För att uppnå flera av de nationella miljökvalitetsmålen krävs internationella insatser. Det handlar bland annat om att minska sådana utsläpp som påverkar och att höja den allmänna skyddsnivån. EU:s arbete påverkar direkt den svenska miljölagstiftningen. Därför är ett proaktivt agerande inom EU-samarbetet en förutsättning för att uppnå flera av våra nationella miljömål, i synnerhet när det gäller normer för gränsöverskridande föroreningar såsom utsläpp till hav och luft samt produktlagstiftning som är harmoniserad för hela EU. Miljöskydd för tillväxt och arbetstillfällen är en viktig del i att driva reformarbetet framåt för att nå målet med den s.k. Lissabonstrategin . Inom EU kommer regeringen att arbeta fortsatt intensivt för att den utvidgade unionen skall utveckla hållbara konsumtions- och produktionsmönster. skall också fortsatt utnyttja möjligheten att genom EU påverka den globala miljöpolitiken. kommer att fortsätta att bidra aktivt till arbetet inom FN:s kommission för hållbar utveckling (CSD), där handlingsplanen från FN- toppmötet i följs upp. I det globala miljösamarbetet kommer att ge fortsatt prioritet till arbetet för hållbara konsumtions- och produktionsmönster, vatten och sanitet, den globala kemikaliestrategin, skyddet av den biologiska mångfalden, klimatfrågor och förnybar energi, jämställdhet och företagens ansvar. Riktlinjer för det svenska internationella miljöarbetet skall utarbetas. lägger också fortsatt stor vikt vid det regionala miljösamarbetet för att skapa en mer enhetlig och ambitiös miljöpolitik i vårt närområde. EU-utvidgningen skapar helt nya förutsättningar för ett intensifierat miljösamarbete i norra , inklusive . Det är också särskilt viktigt att spelar en fortsatt aktiv och pådrivande roll i , i Östersjösamarbetet (Baltic 21 och HELCOM), i samarbetet i och samt i samarbetet i Nordostatlanten (OSPAR). Att utveckla det gemensamma arbetet inom UNECE och har också stor miljöpolitisk betydelse. Besluten om miljökvalitetsmål, delmål och åtgärdsstrategier är vägledande för statens och andra samhällsaktörers åtgärder på miljöområdet. Miljömålsstrukturen är utgångspunkt för myndigheternas miljöarbete. Miljömålsansvariga myndigheter arbetar med att utveckla sina roller bl.a. när det gäller uppföljning och utvärdering samt förslag till åtgärder och styrmedel för att miljökvalitetsmålen skall kunna nås. Regeringen har också givit några myndigheter direkta uppdrag inom ramen för miljökvalitetsmålen. Länsstyrelserna har regeringens uppdrag att arbeta med miljökvalitetsmålen regionalt i samarbete med kommunerna och regionala aktörer. Politikområdet Miljöpolitik delas in i tre verksamhetsområden. Verksamhetsområde 1 Pådrivande och förebyggande miljöarbete, verksamhetsområde 2 Bevara och restaurera natur och miljö samt verksamhetsområde 3 Kunskap och underlag för miljöarbete. Indelningen i verksamhetsområden är åtgärdsbaserad medan miljömålsstrukturen visar vad som skall uppnås. In- satserna under Miljöpolitiken redovisas därför enligt verksamhetsområden medan resultatbedömningen redovisas enligt miljömålsstrukturen. 3.6.1Verksamhetsområde 1 Pådrivande och förebyggande miljöarbete Målet för verksamhetsområdet är att nationellt och internationellt utveckla och tillämpa styrmedel i enlighet med de fem grundläggande miljövärdena samt att påverka attityder och beteenden hos individer och organisationer så att de agerar i enlighet med sitt miljöansvar. 3.6.1.1 Insatser inom politikområdet engagemang i det internationella miljösamarbetet har tre drivkrafter. Internationellt samarbete är nödvändigt för att förbättra miljön i och för att vi skall nå de svenska miljömålen. Den svenska politiken skall vidare bidra till att internationellt stärka skyddet av naturresurser och miljö, inte minst i ljuset av de effekter som en snabb tillväxt i många delar av världen skapar. Vårt internationella miljöarbete utgör också en integrerad del i politiken för en rättvis och hållbar global utveckling, som bidrar till att skapa förutsättningar för fattiga människor att förbättra sina levnadsvillkor. För att de nationella miljökvalitetsmålen skall uppnås krävs i många fall beslut eller initiativ inom EU. Prioriteringar i EU-arbetet är nödvändiga för att möjliggöra ett proaktivt agerande. Erfarenheter från medlemskap och inte minst det svenska ordförandeskapet visar ett tidigt målinriktat agerande är en tillgång. Regeringen lämnade därför en skrivelse (skr. 2003/04:9) till om EU-priorite- ringar för att nå miljömålen. kommer att ge större genomslag för unionens miljöregler och gemensamma ansträngningar på miljöområdet. De bilaterala kontakterna med de nya EU-medlemsländerna i regionen stärktes inför utvidgningen och utnyttjas för fortsatt nätverks- och alliansbyggande. De regionala samarbetsorganisationerna är viktiga för att främja miljö och hållbar utveckling. De organisationer där är medlem, HELCOM, Baltic 21, , och UN ECE är efter särskilt viktiga. Samarbetet med är viktigt bland annat med hänsyn till miljön i närområdet och då särskilt miljö, samt för att bidra till en förbättrad miljö i nordvästra . Beslut om åtgärder för att förbättra miljö och ett nytt mandat för Baltic 21 togs på Östersjöstaternas toppmöte i . I det nordiska samarbetet kommer antagandet av en reviderad strategi för hållbar utveckling och ett nytt miljöhandlingsprogram att prägla arbetet . har genomfört en granskning av den svenska miljöpolitiken och haft ett särskilt miljöministermöte. fastställdes en strategi för det svenska arbetet inom FN:s miljöprogram () för åren 20042006. verkar i allt internationellt miljöarbete för ett jämställdhetsperspektiv. Miljöministern är ordförande i av kvinnliga miljöministrar. I samband med arrangerade nätverket ett välbesökt seminarium om kvinnor, vatten och sanitet. En effekt är att nästa års styrelsemöte får kvinnor och miljö som tema. Miljöskydd är fortsatt en viktig dimension av arbetet i FN:s kommission för hållbar utveckling, CSD. 2004/05:1 UTGIFTSOMRÅDE 20 kommer att verka för att policybeslut tas som preciserar hur målen om vatten, sanitet och bosättningar skall nås. Bilaterala kontakter är ett viktigt sätt att utbyta erfarenheter. Samarbetsavtal finns med bl.a. och . Efter statsministerns besök i In- dien lyftes bl.a. stadsmiljö- och vattenfrågor fram som viktiga samarbetsområden. Med och bedrivs ett särskilt samarbete i den internationella miljöpolitiken. har varit pådrivande i det internationella arbetet med klimat och luftföroreningar, både inom EU och globalt. Arbetet inom ramen för har framför allt varit inriktat på att lösa metodologiska och övervakningstekniska frågor som krävs för en effektiv uppföljning av klimat- och utsläppsutvecklingen. En vidare diskussion om åtaganden efter Kyotoprotokollets första period har hämmats av att Kyotoprotokollet ännu inte trätt i kraft. Många parter är ovilliga att diskutera eventuella framtida åtaganden innan redan gjorda överenskommelser fullföljts. Om ratificerar Kyotoprotokollet kan avtalet träda i kraft vilket i sin tur skulle ge ny kraft åt de internationella förhandlingarna. Inom EU har klimatarbetet fortskridit väl och viktiga framsteg har gjorts . Arbetet har framförallt varit inriktat på att genomföra EU:s system för handel med utsläppsrätter för koldioxid. Rådet och enades också om det s.k. länkdirektivet vilket möjliggör för företag som ingår i EU:s system för handel med utsläppsrätter att tillgodogöra sig utsläppsminskningar från de s.k. projektbaserade mekanismerna gemensamt genomförande och mekanismen för ren utveckling. Genomförandet av systemet för utsläppshandel inom EU är även viktigt i ett internationellt perspektiv för att visa på möjligheterna att driva ett framsynt klimatarbete. Arbetet med att sätta upp nya mål och strategier på lång sikt har också påbörjats. I slutsatserna från europeiska rådets möte fastslogs att stats- och regeringscheferna på europeiska rådets vårmöte skall överväga strategier och mål för EU:s utsläpp av växthusgaser på medellång och lång sikt. Ett sådant beslut har stor betydelse för framtida klimatarbete. 2004/05:1 UTGIFTSOMRÅDE 20 beslutades lagar och förordningar som krävs för genomförandet i av EU:s system för handel med utsläppsrätter för koldioxid. De grundade sig på två propositioner angående handel med utsläppsrätter (prop. 2003/04:31, bet. 2003/04:MJU11, rskr. 2003/04:150, prop. 2003/04:132, bet. 2003/04:MJU19, rskr. 2003/04:281). Därmed fastslogs riktlinjer för genomförandet av handelssystemet och lagstiftning med bestämmelser om tillstånd för utsläpp av koldioxid och tilldelning av utsläppsrätter. Ett råd för tilldelningen av utsläppsrätter inrättades vid . och redovisade uppdraget att utarbeta underlag inför utvärderingen av klimatpolitiken vid kontrollstationen 2004. Det internationella luftvårdsarbetet bedrivs främst inom (CLRTAP) och for Europe (CAFE). CAFE är en av de tematiska strategierna i EU:s sjätte miljöhandlingsprogram och syftar till att minska luftföroreningarna och förbättra luftkvaliteten i . Inom CLRTAP och CAFE pågår arbete med att ta fram underlag för kommande förhandlingar om revidering av de olika protokollen under konventionen som Göteborgsprotokollet och de olika direktiven om utsläpp till luft, som takdirektivet och direktivet om stora förbränningsanläggningar. För ett fjärde dotterdirektiv under ramdirektivet för luftkvalitet pågår förhandlingar inom EU. Nya direktiv inom området är ett direktiv om användning av organiska lösningsmedel i vissa färger och lacker och ett direktiv om skärpta avgaskrav för större dieseldrivna arbetsmaskiner. Havsmiljöfrågorna har hög prioritet i det svenska miljöarbetet och har deltagit i det internationella arbetet för att bevara och skydda den miljön. har detta främst skett inom ramen för Konventionen för skydd av den miljön i (HEL- COM), Konventionen för skydd av den miljön i Nordostatlanten (OSPAR) och samarbetet i där innehar ordförandeskapet. i kommissionens arbetsgrupper som förbereder utarbetandet av en europeisk marin strategi. Ministermötet i slog fast att HELCOM:s framtida roll och prioriteringar måste anpassas till de nya förhållanden som råder i omvärlden, särskilt att åtta av nio HELCOM- länder från är EU-medlemmar. tog HELCOM beslut om inriktningen på den fortsatta verksamheten. På grundval av information om tillståndet i skall HELCOM vara pådrivande för att lämpliga åtgärder vidtas inom EU och internationella organisationer så att specifika behov av skydd tillgodoses. När tillräcklig skyddsnivå inte kan uppnås genom åtgärder i andra fora skall åtgärder övervägas inom HEL- COM. Arbetet inom OSPAR har i hög grad inriktats på att följa upp besluten från ministermötet i . kommer arbetet inom att inriktas på förberedelserna inför det ministermöte om miljöpåverkan från sjöfart och fiske som skall anordna . betänkande (SOU 2003:72) som lämnades har remissbehandlats. Regeringen avser att behandla delar av kommissionens förslag i samband med regeringens redovisning till av den fördjupade utvärderingen av miljömålen. Regeringen har även för avsikt att föreslå en sammanhållen nationell havsmiljöstrategi . har FN:s kommission för hållbar utveckling (CSD) vatten, sanitet och boende och bosättningar som teman. Vid kommissionens tolfte möte drev bland annat frågor om jämställdhet, tydligt offentligt ansvar för sanitets- och hygienfrågor och utbildningsfrågor. Nästa möte kommer också att inriktas mot policyinriktade frågor och fånga upp erfarenheter och resultat från FN- konferensen i , . Tredje partsmötet under FN:s konvention om skydd och användning av gränsöverskridande vattendrag och internationella sjöar, Vattenkonventionen (SÖ 1993:16) hölls . Vid mötet beslutades att även stater utanför ECE-området skall kunna tillträda konventionen. 2004/05:1 UTGIFTSOMRÅDE 20 Företrädare för och regeringar behandlas det också i en teknisk arbetsgrupp un- har förhandlat om en revidering av REACH beräknas vara avslutad Syftet är att främja samarbetet mellan parterna i vatten- och fiske- Regeringen har vidtagit flera åtgärder för att frågor på ett sätt som gagnar gränsregionens in- utveckla underlaget för det svenska arbetet med tressen och att uppfylla de krav som uppställs i har på regeringens uppdrag EG:s ramdirektiv för vatten (2000/60/EG) och undersökt konsekvenserna för svenskt närings- den Europeiska gemenskapens övriga relevanta har också initierat två konsekvens- studier med ekonomiskt stöd från Nordiska mi- kommit överens om ett nytt avtal som skall er- nisterrådet, som redovisas . fokuserar på miljökostnader för kemiska förore- rige och slutit ett avtal om ett gemen- ningar och den andra på REACH-förslagets samt svensk-finskt avrinningsdistrikt, i enlighet konsekvenser för industrin inom EU. med kraven i EG:s ramdirektiv för vatten. har remissbehandlats som möten med avrinningsdistriktet skall parterna och deras be- näringslivet, miljö- och djurskyddsorganisatio- höriga myndigheter samverka för att uppfylla de ner genomförts i syfte att ha en fortlöpande di- krav som uppställs i ramdirektivet och för att sä- alog med olika intressenter. kerställa samordning i syfte att utarbeta gemen- sedvanliga informationen till har sepa- rata möten hållits med en särskild kemikalie- grupp under miljö- och jordbruksutskottet. distriktet skall inte påverka tillämpningen av Kemikalieinspektionen (KemI) utreder på re- geringens uppdrag ett system för information Avtalet har trätt i kraft. om varors innehåll av kemikalier som skall redo- () är ett svenskt initiativ för att stimulera genomförandet av de I den pågående genomgången av växtskydds- internationella åtaganden som gjorts för att lösa medel inom EU under direktivet har ett antal verksamma ämnen i bekämpningsmedel förbju- SWH skall verka genom att mobilisera svenska Det finns dock flera exempel på att ämnen kunskaper och erfarenheter och säkerställa att med för oacceptabla miljö- och hälso- dessa förs in i viktiga internationella processer egenskaper har godkänts, däribland ogräsmedlet och fora, och främja samverkan mellan svenska och internationella aktörer. föra en ogiltighetstalan i mot heten har främst inriktats på att eta- godkännandet av parakvat. blera strukturer och arbetsformer för verksam- ett uppdrag om avgiftssystemet för Arbetet med den frivilliga genomförandestrate- prövning och tillsyn av bekämpningsmedel (jfr gin för att genomföra ramdirektivet för vatten dnr M2003/1034/Knb) som har remitterats. Ärendet bereds inom . kommissionen samt flera bransch- och miljöor- EG-förordningen (2004/648/EG) om tvätt ganisationer deltar i arbetet. och rengöringsmedel antogs . genomföra EG:s ramdirektiv för vatten i ordningen kommer att tillämpas från den 8 ok- redovisas under avsnitt 3.6.2.1, Insatser inom Det innebär att strängare krav på bi- politikområdet, Vatten. ologisk nedbrytbarhet av tensider i tvätt- och rengöringsmedel införs samt att tidigare frivillig märkning på förpackningarna blir obligatorisk. Direktivet (2002/95/EG) om begränsning av förslag till ny kemikalielagstiftning. användningen av vissa farliga ämnen i elektriska och elektroniska produkter (RoHS-direktivet) Evaluation, Authorisation of Chemicals). slaget är mycket omfattande och har sedan hös- der användning av kvicksilver, bly, kadmium, ten 2003 behandlats i en arbetsgrupp under kon- sexvärt krom samt de bromerade flamskydds- medlen PBB och PBDE, med vissa undantag. 2004/05:1 UTGIFTSOMRÅDE 20 Förslag till genomförande i gick ut på remiss . Kommissionen presenterade en handlingsplan för miljö och hälsa för perioden 2010 vid miljö- och hälsoministermötet i . Arbetet med utveckling av en global kemikaliestrategi, som beslutades vid världstoppmötet i , pågår. Ett första förhandlingsmöte hölls i där en majoritet av länderna utryckte ett starkt stöd för en global kemikaliestrategi. Vid har ett globalt kvicksilverprogram etablerats. har bidragit med underlag inför beslut som skall fattas vid om globala åtgärder beträffande kvicksilver, kadmium och bly. ratificerade Rotterdamkonventionen om farliga kemikalier i internationell handel och konventionen trädde ikraft . ratificerade även om förbud mot vissa ämnen i båtbottenfärger. om persistenta organiska föroreningar (POP:s) trädde i kraft . Den förordning som genomför konventionen i EG-rätten antogs av rådet . En svensk genomförandeplan skall presenteras för . Som ett led i arbetet har i uppdrag att kartlägga källor samt föreslå ytterligare åtgärder för att minska eller eliminera utsläppen av oavsiktligt bildade ämnen såsom dioxiner och PCB. Uppdraget skall redovisas . Verket har vidare rapporterat om hur PCB skall omhändertas i byggnader och lämnat förslag till fortsatt arbete. POP-protokollet under konventionen om långväga gränsöverskridande föroreningar (CLRTAP) trädde i kraft . Tungmetallprotokollet under CLRTAP trädde i kraft . Regeringen gav Kemikalieinspektionen i uppdrag att ta fram underlag för ett nationellt förbud mot det bromerade flamskyddsmedlet deka-BDE. Regeringen anser det angeläget att med tillämpning av försiktighetsprincipen fasa ut bromerade flamskyddsmedel som är bioackumulerande och persistenta då risker för negativa effekter på miljö och hälsa kan föreligga. Uppdraget skall slutredovisas till regeringen . har drivit frågan om ett EU-förbud för användningen av far- liga s.k. HA-oljor i bildäck. överlämnade kommissionen ett förslag om förbud till rådet. verkar för att förslaget skall tas upp till behandling . På regeringens uppdrag har Kemikalieinspektionen även redovisat ett förslag till nationellt förbud för användningen av HA-oljor i bildäck och regeringen avser att agera med nationella åtgärder om EU:s behandling drar ut . har drivit frågan om begränsning av användningen av ozonnedbrytande ämnen både nationellt och internationellt. Un- der 2004 hölls ett extra partsmöte med anledning av att parterna inte kunde komma överens om ansökta undantag avseende tidigare beslutad utfasning av det ozonnedbrytande ämnet metylbromid vid partsmötet . En lösning kunde nås vid partsmötet som från ett svenskt perspektiv kan anses acceptabel men inte bra. Kommissionen skall redovisa en EU-strategi för kvicksilver före utgången av 2004. var värd för en workshop om kvicksilver i samarbete med kommissionen i . har beslutat (prop. 2002/03:117, bet. 2003/04:MJU4, rskr. 2003/04:13) att avfall som innehåller en viss mängd kvicksilver bör föras till permanent förvaring djupt ner i berg. Kraven skall gälla . Regeringen har beslutat om en rad åtgärder till följd av propositionen Ett samhälle med giftfria och resurssnåla kretslopp (prop. 2002/03:117, bet. 2003/04:MJU4, rskr. 2003/04:13). Flera förordningar har ändrats bl.a. i syfte att tydliggöra ansvaret mellan olika aktörer på avfallsområdet och att förbättra servicenivån avseende hushållens möjlighet att lämna ifrån sig källsorterat avfall. har i sin instruktion fått en utökad roll på avfallsområdet. Verket har även fått flera uppdrag, bl.a. att ta fram en nationell avfallsplan som skall redovisas till regeringen . En strategi för giftfria och resurssnåla kretslopp redovisades av verket till regeringen . Förslaget har sänts på remiss och kommer att behandlas i samband med regeringens redovisning till av den fördjupade utvärderingen av miljömålen. Regeringen har också inrättat ett avfallsråd inom för att bredda samrådet på avfallsområdet och för att bistå verket i genomförandet av avfallspolitiken. Enligt bilskrotningsdirektivet (2000/53/EG) bör den sista ägaren kunna lämna sitt uttjänta fordon kostnadsfritt till skrotning. Därutöver skall enligt direktivet producenterna ta ansvar även för uttjänta bilar registrerade . Statskontoret fick därför i uppdrag av regeringen att utreda framtida finansiering av insamling och återvinning av bilar. Uppdraget skall redovisas . Direktivet (2002/96/EG) om avfall som utgörs av eller innehåller elektriska eller elektroniska produkter (WEEE-direktivet) antogs . Direktivet innebär producentansvar för elektriska och elektroniska produkter. I finns redan producentansvar för sådana produkter men direktivet innebär vissa förändringar i det befintliga producentansvaret. Förslag till genomförande i har skickats ut på remiss . Ett förslag till direktiv om avfall från utvinningsindustrin beslutades av kommissionen . presenterade kommissionen ett meddelande om en tematisk strategi för förebyggande och återvinning av avfall. Miljöministrarna antog slutsatser om strategin vid miljöministermötet . presenterade kommissionen vidare ett förslag till revidering av förordning om transporter av avfall samt ett förslag till nytt direktiv om förbrukade batterier och ackumulatorer. För att främja utbyggnaden av källsorteringsutrymmen i flerbostadshus föreslår regeringen att ett särskilt investeringsstöd skall inrättas. Stödet avses gälla från och tillgodogörs fastighetsägaren genom kreditering på skattekonto som har upprättats enligt skattebetalningslagen (1997:483). Se vidare i volym 1.