prop · GT0324 · 2005-10-07 00:00:00 — tillkännagivanden som avses i 5 kap. 10 § nämnda lag. Varje delegerad har en röst. Rätt att delta i delegerades överläggningar men ej i besluten har även 1.ordföranden eller vice ordförande i arbetsutskott eller kommitté som avses i 14 § eller i kommunstyrelsen i en kommun som har valt delegerade, 2.ordföranden eller vice ordförande i annan nämnd eller i beredning i en kommun som har valt delegerade vid handläggningen av ett ärende som har beretts av nämnden eller beredningen och vid besvarandet av en interpellation som har framställts till ordföranden i nämnden eller beredningen, 3.ledamöter i det arbetsutskott som avses i 14 § eller i kommunstyrelsen i en kommun som har valt delegerade och sådana ledamöter i styrelsen för ett sådant kommunalt företag som avses i 3 kap. 17 och 18 §§ kommunallagen (1991:900) vid besvarandet av en interpellation som har överlämnats för att besvaras av dem, 4.i den mån delegerade har beslutat det, ledamöter eller ersättare i ett arbetsutskott eller en Rätt att delta i delegerades överläggningar men ej i besluten har även 1.ordföranden eller vice ordförande i arbetsutskott eller kommitté som avses i 14 § eller i styrelsen i en kommun eller ett landsting som har valt delegerade, 2.ordföranden eller vice ordförande i annan nämnd eller i beredning i en kommun eller ett landsting som har valt delegerade vid handläggningen av ett ärende som har beretts av nämnden eller beredningen och vid besvarandet av en interpellation som har framställts till ordföranden i nämnden eller beredningen, 3.ledamöter i det arbetsutskott som avses i 14 § eller i styrelsen i en kommun eller ett landsting som har valt delegerade och sådana ledamöter i styrelsen för ett sådant kommunalt företag som avses i 3 kap. 17 och 18 §§ kommunallagen (1991:900) vid besvarandet av en interpellation som har överlämnats för att besvaras av dem, 4.i den mån delegerade har beslutat det, ledamöter eller ersättare i ett arbetsutskott eller en 4Senaste lydelse 1991:1694. 5Senaste lydelse 1991:1694. kommitté som avses i 14 § eller i kommunfullmäktige, kommun- styrelsen, någon annan nämnd eller beredning i en kommun som har valt delegerade. Delegerade får kalla en tjänsteman i en kommun som har valt delegerade eller en särskild sakkunnig för att meddela upplysningar vid ett sammanträde. kommitté som avses i 14 § eller i fullmäktige, styrelsen, någon annan nämnd eller beredning i en kommun eller ett landsting som har Delegerade får kalla en tjänsteman i en kommun eller ett landsting som har valt delegerade eller en särskild sakkunnig för att meddela upplysningar vid ett sammanträde. Delegerade skall besluta i ärenden Delegerade skall besluta i ärenden som har väckts av som har väckts av 1. arbetsutskott eller kommitté som 1. arbetsutskott eller kommitté som avses i 14 §, avses i 14 §, 2. en delegerad genom motion, 2. en delegerad genom motion, 3.regeringen, en central 3. regeringen, en central 4. fullmäktige eller styrelsen i en kommun eller ett landsting som har som har valt delegerade. Föreskrifterna i 4 kap. 11 § och i 5 kap. 1820, 3646 och 4862 §§ kommunallagen (1991:900) skall tillämpas också på delegerade och avses i 5 kap. 4956 §§ avses i 5 kap. 4956 §§ arbetsutskottet och i en kommitté, arbetsutskottet och i en kommitté, även till ordföranden i styrelsen kommunstyrelsen eller i någon eller i någon annan nämnd eller annan nämnd eller beredning i en beredning i en kommun eller ett kommun som har valt delegerade. landsting som har valt delegerade. Tillkännagivanden som avses i 5 Tillkännagivanden som avses i 5 kap. 62 § kommunallagen skall ske kap. 62 § kommunallagen skall ske på anslagstavlan i varje kommun på anslagstavlan i varje kommun som valt delegerade. eller landsting som har valt Så snart delegerades protokoll har Så snart delegerades protokoll har blivit justerat, skall en avskrift av blivit justerat, skall en avskrift av arbetsutskottet och till styrelsen i kommunstyrelsen i varje kommun varje kommun eller landsting som 6 Senaste lydelse 1992:348. Delegerade får för beredning och verkställighet också anlita nämnder och beredningar i en kommun eller ett landsting som har valt delegerade. som har valt delegerade. Utdrag av protokollet skall tillställas den kommitté eller nämnd åt vilken har uppdragits att verkställa delegerades beslut. har valt delegerade. Utdrag av Prop. 2005/06:24 protokollet skall tillställas den Bilaga 2 kommitté eller nämnd åt vilken har uppdragits att verkställa delegerades beslut. För beredning och verkställighet skall delegerade utse ett arbetsutskott. För sådana uppgifter får delegerade dessutom utse en eller flera kommittéer. Delegerade får för beredning och verkställighet också anlita nämnder och beredningar i en kommun som har valt delegerade. Ledamöter och ersättare i arbetsutskottet eller i en kommitté väljs för tiden till dess indelningsändringen träder i kraft till det antal som delegerade bestämmer. Antalet ledamöter i arbetsutskottet får dock inte vara mindre än fem. I fråga om valbarhet till ledamot I fråga om valbarhet till ledamot eller ersättare i arbetsutskottet eller eller ersättare i arbetsutskottet eller i en kommitté tillämpas 4 kap. 5 i en kommitté tillämpas 4 kap. 5 (1991:900). Därvid skall iakttas, att (1991:900). Därvid skall iakttas, att utöver delegerad och ersättare för utöver delegerad och ersättare för delegerad endast den som är delegerad endast den som är indelningen är valbar. den nya indelningen är valbar. ledamot eller ersättare upphör att en ledamot eller ersättare upphör vara valbar, upphör hans uppdrag att vara valbar, upphör hans Delegerade skall befria en ledamot eller ersättare från hans uppdrag, om han vill avgå och särskilda skäl inte talar mot det. Om ersättare inte väljs proportionellt, skall vid valet även bestämmas den ordning i vilken de skall kallas in till tjänstgöring. Bestämmelserna i 4 kap. 7, 8 och Bestämmelserna i 4 kap. 7, 8 och 11 §§, 6 kap. 10, 11, 14, 18 och 11 §§, 6 kap. 10, 11, 14, 18 och 2331 §§ samt i 7 kap. 2331 §§ samt i 7 kap. tillämpas i fråga om arbetsutskottet tillämpas i fråga om arbetsutskottet tillkännagivanden som avses i 6 tillkännagivanden som avses i 6 7 Senaste lydelse 1991:1694. 8 Senaste lydelse 1991:1694. anslagstavlan i varje kommun som anslagstavlan i varje kommun eller har valt delegerade. landsting som har valt delegerade. får kalla en delegerad eller ersättare får kalla en delegerad eller ersättare för en delegerad, en ledamot av en för en delegerad, en ledamot av en kommitté eller en tjänsteman hos kommitté eller en tjänsteman hos en kommun som har valt en kommun eller ett landsting som har valt delegerade eller en särskild sakkunnig att närvara vid ett sakkunnig att närvara vid ett Den som har kallats Den som har kallats får, om utskottet eller kommittén får, om utskottet eller kommittén och kommittés protokoll och övriga handlingar skall vårdas och förtecknas. Förslag till budget för kommunen Förslag till budget för kommunen enligt den nya indelningen skall eller enligt den nya göras upp av arbetsutskottet. indelningen skall göras upp av Därvid tillämpas 8 kap. 6 och 7 §§ kommunallagen (1991:900). kap. 6 och 7 §§ kommunallagen (1991:900). Om fastställande av budgeten finns bestämmelser i 8 kap. 810 §§ En kommun som har valt En kommun eller ett landsting som medel för delegerades verksamhet. Om mer än en kommun skall än en kommun eller mer än ett kommunerna i förhållande till de förvärvsinkomster som enligt lagen landstingen i förhållande till de förvärvsinkomster som enligt lagen skatt, m.m. skall ligga till grund för skattesatsen för uttag av skatt för skatt, m.m. skall ligga till grund för skattesatsen för uttag av skatt för endast en del av en kommun ingår i 9Senaste lydelse 1991:1694. indelningen, skall fördelningen ske endast en del av en kommun eller i förhållande till de sammanlagda en del av ett landsting ingår i inkomsterna för den kommundelen. enligt den nya indelningen, skall fördelningen ske i förhållande till Delegerade väljer tre eller flera revisorer och minst lika många revisorsersättare som skall granska arbetsutskottets och kommittéernas I fråga om valbarhet till revisor eller revisorsersättare, verkan av att valbarheten upphör och rätt till avsägelse tillämpas bestämmelserna i 15 § om ledamöter och ersättare i arbetsutskottet. Revisorerna skall det år då Revisorerna skall det år då avge en berättelse om resultatet av avge en berättelse om resultatet av revisionen till kommunfullmäktige i detta år besluta om ansvarsfrihet utgången av detta år besluta om skall beviljas eller om någon åtgärd ansvarsfrihet skall beviljas eller om för att bevara kommunens rätt skall någon åtgärd för att bevara I fråga om revisionen tillämpas i övrigt bestämmelserna om revision i kommunallagen (1991:900). Beslut av delegerade, arbets- Beslut av delegerade, arbets- överklagas enligt bestämmelserna i överklagas enligt bestämmelserna i (1991:900). (1991:900). klagas av varje kommun som har klagas av varje kommun eller valt delegerade och av den som är landsting som har valt delegerade medlem av en sådan kommun. och av den som är medlem av en sådan kommun eller ett sådant När 10 kap. 14 § kommunallagen När 10 kap. 14 § kommunallagen tillämpas gäller, om länsrätten eller tillämpas gäller, om länsrätten eller beslut eller förbjudit att det beslut eller förbjudit att det verkställs, att domstolens beslut får verkställs, att domstolens beslut får 11 Senaste lydelse 1999:626. 12 Senaste lydelse 1995:47. överklagas även av en kommun överklagas även av en kommun har valt delegerade och den eller ett landsting som har valt är medlem av en sådan delegerade och den som är medlem av en sådan kommun eller ett Bestämmelserna i 10 kap. 15 § kommunallagen om rättelse av verkställighet tillämpas på beslut av delegerade, arbetsutskottet, kommittéer eller partssammansatta organ. Denna lag träder i kraft . Förslag till lag om ändring i kommunallagen (1991:900) Härigenom föreskrivs i fråga om kommunallagen (1991:900)1 att 1 kap. 3 § skall ha följande lydelse. ändringar finns i lagen (1979:411) ändringar finns i lagen (2005:000) om ändringar i indelning i om indelning i län och kommuner och landsting. landsting samt i lagen (1979:411) om ändringar i indelning i kommuner och landsting. Föreskrifter om den kommunala organisationen under krig eller krigsfara finns i lagen (1988:97) om förfarandet hos kommunerna, förvaltningsmyndigheterna och domstolarna under krig eller krigsfara m.m. Föreskrifter om kommuners och landstings organisation och befogenheter vid extraordinära händelser i fredstid finns i lagen (2002:833) om extraordinära händelser i fredstid hos kommuner och landsting. Denna lag träder i kraft . 1Lagen omtryckt 2000:277. 2Senaste lydelse 2002:835. Förteckning över remissinstanser (SOU 2004:128) Efter remiss har yttranden över betänkandet En lag om indelning i län och landsting avgetts av Ombudsmän (), Kammarrätten i , Länsrätten i län, Länsrätten i , Justitiekanslern, , Kammarkollegiet, Statskontoret, , i län, i , i , i , i , , , , , , Verket för näringslivsutveckling (), , Bjuvs kommun, kommun, , , Ale kommun, , kommun, kommun, , , kommun, , , kommun, läns landsting, läns landsting, Västra , , Aktionsgruppen till , , Föreningen , och Samhälle, Kommuner och Landsting. Yttrande har även inkommit från . , , kommun, , kommun, kommun, kommun, kommun, , , kommun, , kommun, kommun, kommun och kommun har beretts tillfälle att avge yttrande men har avstått från att yttra sig. Kammarkollegiets yttrande (Dnr 411-4762-05) Fråga om överföring av från till läns landsting ( 2 bilagor samt akten i ärendet) Kammarkollegiet föreslår att regeringen fattar beslut enligt följande. skall nuvarande och nuvarande läns landsting upplösas och två nya landsting bildas. Det ena skall benämnas och omfatta nuvarande med undantag av . Det andra skall benämnas läns landsting och omfatta nuvarande läns landsting utökat med . skall länsindelningen ändras på så sätt att överförs från till län. För indelningsändringen skall följande gälla. Principerna i det till detta beslut fogade förslaget till ekonomisk reglering, bilaga 1, fastställs. En definitiv ekonomisk reglering per måste dock upprättas före indelningsändringen. läns landsting skall bidra till läns landstings utgifter i samband med Hebys kommuns landstingsbyte på så sätt att de styrkta nettokostnader som uppstår övergångsvis skall ersättas. mellan beslutet om indelningsändring och ändringens ikraftträdande skall den beslutanderätt som tillkommer utövas av företrädare för landstingen enligt den nya indelningen, om beslutet sträcker sina verkningar till tiden efter ikraftträdandet. Företrädare för landstingen enligt den äldre indelningen får utöva sådan beslutanderätt endast i frågor som uteslutande avser detta landsting och som inte sträcker sina verkningar till tiden efter ikraftträdandet. I fråga om rätten att företräda de landsting som berörs av en indelningsändring skall till dess ändringen träder i kraft gälla att i varje landsting företräder detta landsting enligt såväl den äldre som den nya indelningen. skall till staten betala kostnaderna för Kommuner och Landstings utredning i ärendet. Dessa kostnader uppgår till och har förskotterats av allmänna medel. Beloppet skall sättas in på Kammarkollegiets plusgirokonto 95 42 98-6. är ett hörn av landskapet , beläget i . Kommunen är en typisk jord- och skogsbruksbygd med knappt 13 800 invånare på en yta av . Antalet invånare i uppgår till cirka 261 000 medan län har cirka 303 000 invånare. ansökte hos regeringen om att kommunen skulle överföras från till län. Regeringen överlämnade ärendet till Kammarkollegiet. Kollegiet förordade i ett yttrande att skulle överföras från och landsting till län och landsting. Regeringen avslog kommuns ansökan. ansökte på nytt om att kommunen skulle få byta landstings- och länstillhörighet från till län. Regeringen avslog kommuns ansökan. har på nytt ansökt om att få byta län och landsting från till län. Kommunen åberopar därvid vad som anförts i tidigare ansökningar. Som ett ytterligare argument åberopas att regeringens främsta skäl att avslå kommuns tidigare ansökan inte gäller längre. Detta skäl var att Sala lasarett skulle få läggas ned p.g.a. ett försvagat underlag om bytte landsting. i har valt att av andra skäl lägga ned Sala sjukhus som akutsjukhus. Kommunen förutsätter att medborgarna i efter ett länsbyte får välja sjukvård i om de så önskar och att de två vårdcentralerna i och får vara kvar. Kommunen förutsätter också att läns landsting tar över ansvaret för buss- och tågtrafiken inom och till . Beslutet att ge in en ansökan om läns- och landstingsbyte var fattat av kommunfullmäktige . Bakom beslutet stod 32 ledamöter. 16 ledamöter röstade nej till förslaget och 1 ledamot avstod. Vid utredningen av kommuns första ansökan uppdrog kollegiet åt att utreda förutsättningarna för ett Uppdraget redovisades till kollegiet . Kollegiet uppdrog åt kommuner och landsting att komplettera den tidigare gjorda utredningen. Uppdraget fullgjordes av och redovisades till kollegiet . Hans sammanfattande slutsatser och utlåtande framgår av bilaga 2. Sammanfattningsvis ansåg han att samtliga kriterier som indelningslagen ställer upp som villkor för en indelningsändring är uppfyllda. I samband med de allmänna valen 1998 genomfördes en rådgivande folkomröstning i i syfte att ta reda på kommunmedlemmarnas åsikt i fråga om vilket län kommunen bör tillhöra . Resultatet av folkomröstningen blev att av de röstande valde alternativet län medan föredrog alternativet . av rösterna var blanka eller ogiltiga. Det fanns en klar geografisk skiljelinje när det gäller befolkningens uppfattning i frågan. Invånarna i den västra kommundelen föredrog tillhörighet till medan invånarna i öster föredrog . med omröstningen i länsfrågan genomfördes en omröstning rörande vilken region borde tillhöra. I regionfrågan var stödet för starkare än beträffande länstillhörigheten. Folkomröstningen i regionfrågan innehöll flera alternativa svarsmöjligheter, men om man begränsar sig till alternativet kontra finner man att två tredjedelar av befolkningen föredrog . har till kollegiet givit in resultatet av en opinionsundersökning som företaget Q & A utfört på föreningens uppdrag . Enligt denna undersökning ville av de tillfrågade att skall tillhöra län, föredrog och hade ingen åsikt. Skillnaderna mellan de olika områdena var stora. Stödet för ett länsbyte var störst i de östra delarna. Kammarkollegiet har remitterat kommunens ansökan till länsstyrelserna och landstingen i de aktuella länen. i län delar syn på kontakterna mellan och län. Starka skäl utöver folkomröstningens resultat - talar således för en överföring av till län. anser att det är av stor vikt att ett regeringsbeslut fattas i så god tid att proceduren inför de allmänna valen 2006 fungerar friktionsfritt. i län tillstyrker ett landstingsbyte för . delar bedömningen att ett landstingsbyte för inte kommer att påverka sjukvårdsstrukturen i nämnvärd omfattning. Det förtjänar dock påpekas att primärvården har en annan dimensionering och avgränsning gentemot kommunerna i . Bl.a. är hemsjukvården skatteväxlad till kommunerna Detta kommer att innebära krav på anpassningar om den ska bli en del av primärvården i i län. Det kommer även att behöva göras anpassningar av strukturer inom andra verksamhetsområden som ambulanser, sjukresor, hjälpmedel m.m. Komplexiteten och omfattningen av detta arbete ska inte underskattas utan det kommer att kräva både avsevärd tid och resurser i de båda landstingen och i . vill också understryka att tidsmarginalerna är mycket knappa när det gäller att förbereda kommuns inlemmande i när det gäller fastställande av valkretsar, partiernas nomineringar och fastställande av landstingsvalsedlar m.m. i anser att flera sakliga skäl mot ett länsbyte kvarstår. Ett länsbyte skulle, vad gäller pågående samverkan mellan kommunerna, offentlig service, näringsliv, bebyggelsetraditioner m.m. negativt påverka utvecklingen i Sala kommun och också få återverkningar för övriga kommuner i länet. har i tidigare yttranden anfört kritik mot den bristfälliga utredningen och analysen av de sakliga förutsättningarna för och konsekvenserna av ett länsbyte. Den nya utredningen innehåller inte heller någon sådan allsidig beskrivning eller analys för eller konsekvenser av ett länsbyte som efterlyst. anser att en sådan beskrivning och analys bör göras innan länsbytet genomförs. Dessutom bör också Sala kommun få tillfälle att yttra sig. Frågan om ansvarsdelningen mellan staten, landstingen och kommunerna är föremål för utredning av den s.k. (direktiv Fi 2004:93, tilläggsdirektiv Fi 2003:02). I tilläggsdirektiven sägs explicit att om kommittén utifrån sina analyser och bedömningar finner det motiverat skall den lämna övergripande förslag på förändringar av nuvarande kommun-, landstings- och länsindelning. Mot denna bakgrund anser det vara mindre lämpligt att föregripa förslag genom att nu besluta om att får byta län och landsting från till län. Ett sådant beslut skulle i praktiken inte kunna genomföras förrän tidigast , dvs. innan skall lägga fram sitt slutbetänkande. Genom att avvakta med genomförandet kan kanske stora omställningskostnader och andra kostnader, problem och merarbete undvikas. Sammanfattningsvis behöver alltså enligt en analys göras framför allt av konsekvenserna av ett läns- och landstingsbyte. Detta bör vara klart före genomförandet. anser att genomförandet bör anstå tills åtminstone . i anser att det vore lämpligast att avvakta resultatet av den s.k. innan man fattar beslut om Hebys länstillhörighet. Om detta inte bedöms möjligt tillstyrker överföringen av till i län under förutsättning att erhåller kompensation för de omställningskostnader som blir följden av överföringen. har i sina tidigare yttranden i frågan 1999 och 2000 konstaterat att ett länsbyte skulle innebära stora konsekvenser för hälso- och sjukvården i . Ett reducerat befolkningsunderlag i de östra delarna av länet skulle påverka möjligheten att bevara Sala lasarett i den form det då bedrevs, vilket i sin tur skulle påverka sjukvården vid övriga lasarett i länet. beslutade att förändra vårdstrukturen i länet. blev Sala lasarett ett närsjukhus. Det innebär att sjukhuset inte längre har någon akutmedicinsk verksamhet. Ett länsbyte för nu påverkar därför inte verksamheten i samma utsträckning som . Eftersom resultatet för enligt vissa till yttrandet fogade kalkyler kommer att minska med c:a om försvinner ur och med 2008 förutsätter att kompensation erhålls för dessa omställningskostnader. Den resultatnivå som tidigare budgeterat för är nödvändig att nå för att ska kunna uppnå antagna mål avseende god ekonomisk hushållning samt återbetala tidigare års underskott och omstruktureringskostnader. Noteras bör att kostnadsminskningar på 143 respektive för de båda åren redan har räknats in, men intäktsminskningarna (skatt, utjämning och övriga statsbidrag) uppgår till nästan dubbelt så mycket, nämligen 278 respektive . Som framgår av kalkylerna förlorar på inkomstutjämningen, om faller bort. De kostnader som kan tas bort är till största delen särkostnader för sådan verksamhet som direkt kan överföras till i , men därutöver har även reduceringar gjorts med och med nästan . Att minska omfattningen av länssjukvården är mer komplicerat och takten är svår att bedöma. Viktigt att poängtera i detta sammanhang är att det inte finns något linjärt samband mellan antalet länsinvånare och sjukvårdsproduktionen. Även om flyttar från måste nivån på länssjukvården i stort sett vara dimensionerad som den är med lokaler, jourkedjor, etc. Ledamöterna från c, fp, kd, m och mp reserverade sig mot beslutet. De ansåg att folkviljan skulle råda och tillstyrkte läns- och landstingsbyte. De förutsatte att staten skulle hålla skadeslöst för de kostnader som omställningen medför. Aktionsgruppen till har i en skrivelse hemställt att begäran om länsbyte för avslås alternativt får anstå. Det finns inte några författningsbestämmelser om länsindelningen och inte heller om förfarandet vid ändring i denna indelning. Mindre ändringar anses regeringen ha rätt att besluta, medan frågor om mera omfattande ändringar bör underställas (se prop. 1978/79:157 s. 85 angående lag om ändring i rikets indelning i kommuner, landstingskommuner och församlingar m.m.). Om sambandet mellan landstingsindelningen och länsindelningen finns föreskrifter i 1 kap. 2 § kommunallagen (1991:900). Enligt huvudregeln i detta lagrum omfattar varje landsting ett län. En ändring i landstingsindelningen förutsätter således att även länsindelningen ändras och vice versa. Frågor om ändring i landstingsindelningen regleras i lagen (1979:411) om ändringar i indelning i kommuner och landsting (indelningslagen). Enligt 2 kap. 1 § denna lag får regeringen besluta om ändring i rikets indelning i landsting, om hinder inte möter mot en ändring i länsindelningen. En ändring i landstingsindelningen får dock ske endast om ändringen kan antas medföra bestående fördel för ett landsting eller en del av ett landsting eller andra fördelar från allmän synpunkt. Regeringen får meddela de föreskrifter som behövs för ändringens genomförande. Enligt indelningslagen skall kollegiet göra den utredning som behövs. Om utredningen visar att indelningen bör ändras skall ett förslag upprättas till ändringen och ärendet överlämnas till regeringen för beslut. Indelningslagen innehåller regler både om den kommunala och den landstingskommunala indelningen. Dessa regler överensstämmer till stora delar men inte helt och hållet. Vad gäller den landstingskommunala indelningen uppställs som det enda kravet för att en sådan ändring skall ske att ändringen kan antas medföra bestående fördel för ett landsting eller en del av ett landsting eller andra fördelar från allmän synpunkt. Beträffande tolkningen av vad som menas med bestående fördel hänvisas till motsvarande tolkning av samma begrepp för den kommunala indelningen.