prop · GS031d2 · 2005-01-01 00:00:00 — (Se även avsnitt 3.4). genomfördes val till . har genomfört omfattande insatser i samband med valet. (Se även avsnitt 3.7). års val till genomfördes en särskild demokratisatsning om med syfte att stimulera ett ökat valdeltagande. Satsningen riktades särskilt till de delar av befolkningen som tidigare röstat i mindre utsträckning än andra. Satsningen har bestått av två delar; en satsning i de sju storstadskommuner som har tecknat lokala utvecklingsavtal med staten och en satsning riktad till förstagångsväljare. har fått i uppdrag att utvärdera satsningen och en slutrapport skall lämnas senast . (Se även avsnitt 3.7). Medel till riksdagspartierna för information inför val års allmänna val tillfördes riksdagspartierna sammantaget för information till invandrare. fick i uppdrag att genomföra en uppföljning och utvärdering och lämnade rapporten eller nätverkande? (Se även avsnitt 3.7.2). Inför Europaparlamentsvalet har tilldelats riksdagspartierna för informationsinsatser. Ett uppdrag om uppföljning och utvärdering av informationsinsatserna har lämnats till . Uppdraget skall redovisas . Den s.k. demokratidatabasen med uppgifter om kommunernas och landstingens förnyelsearbete har uppdaterats av (). kommer SCB att göra databasen tillgänglig för medborgarna. Vi- dare har SCB på uppdrag av regeringen och och genomfört en totalundersökning om förtroendevalda i kommuner och landsting. lämnade Indikatorer för uppföljning av demokratiutvecklingen i (2003) till regeringen med förslag på vilken statistik som bör produceras för att möjliggöra en återkommande uppföljning av målen respektive vissa av de föreslagna åtgärderna i propositionen Demokrati för det nya seklet (prop. 2001/02:80). Rapporten utgör ett viktigt underlag för regeringens fortsatta arbete med att ta fram ett uppföljningssystem för den svenska demokratins utveckling. Information och utbildning inom demokratiområdet har webbplatsen använts för att bl.a. informera om regeringens demokratisatsning års Europaparlamentsval. Webbplatsen har avvecklats och delar av informationen har förts över till webbplatsen . beslutade regeringen att tillkalla en parlamentariskt sammansatt kommitté med uppgift att göra en samlad översyn av regeringsformen (dir. 2004:96). Kommitténs arbete skall framför allt koncentreras på och inriktas på att stärka och fördjupa den svenska folkstyrel- sen, att öka medborgarnas förtroende för demokratins funktionssätt och att höja valdeltagandet. I uppdraget ingår därför bl.a. att göra en utvärdering och översyn av hela valsystemet samt av de bestämmelser som reglerar regeringsbildningsprocessen och förhållandet mellan riksdag och regering i övrigt. Vidare ingår vissa kommunala frågor i uppdraget, bl.a. det s.k. folkinitiativet. (Se även avsnitt 3.4). Kommittén skall redovisa sitt uppdrag . Regeringen har beslutat att en parlamentariskt sammansatt kommitté skall se över bestämmelserna i vallagen (1997:157) och lämna förslag till en ny lag (dir. 2003:37). -föreslå hur ansvaret för den s.k. institutionsröstningen kan föras över till kommunerna, -överväga om tiden nu är mogen för att samla hela det lokala ansvaret för genomförande av val hos kommunerna, -se över systemet med budröstning och överväga om säkerheten i något eller några avseenden bör förstärkas, -överväga i vilken utsträckning elektroniska förfaranden bör införas vid röstning i röstningslokal. Den nya vallagen skall tillämpas års val. Uppdraget skall slutredovisas . Analyser av valdeltagandet i folkomröstningen om införande av euron fick ett särskilt uppdrag att analysera valdeltagandet i folkomröstningen om införande av euron. Analyser har presenterats i ett statistiskt meddelande (ME 16 Valdeltagande vid folkomröstningen om Eu- ron) och en slutrapport planeras att vara klar . 2004/05:1 UTGIFTSOMRÅDE 1 redovisade Vardagens konkreta politik uppföljning av medborgarförslag i fullmäktige . fick i uppdrag att i samarbete med analysera statistik om förtroendevalda. Uppdraget redovisades i rapporten Det nya seklets förtroendevalda om politikerantal och representativitet i kommuner och landsting 2003. På uppdrag av har en forskare och början av 2004 genomfört en utvärdering av tillämpningen av kommunallagens bestämmelser om ersättning för förlorad arbetsinkomst samt andra kostnader för förtroendevalda i kommuner och landsting. Uppdraget redovisades genom rapporten ersättning enligt kommunallagen en utvärdering av genomförandet. inrättades en arbetsgrupp i med uppgift att följa och främja utvecklingen av demokratiska processer med stöd av IT. Inom ramen för arbetsgruppens arbete har flera rapporter publicerats, bl.a. har gruppen lämnat ett förslag till strategi för att minska de digitala klyftorna. avslutades den pilotutbildning som genomförts i samverkan med och Votia om hur IT bättre kan användas i de förtroendevaldas arbete. Inom ramen för den handlingsplan som IT-politiska strategigrupp har upprättat är IT och demokrati ett område som gruppens arbete skall fokuseras på. redovisade en kartläggning om demokrati, förvaltnings- och folkrörelsefrågor (Svensk forskning om demokrati, offentlig förvaltning och folkrörelser). tillfördes särskilda medel för att genomföra en satsning på mångvetenskaplig demokratiforskning. Arbetsgruppen för forskningsfrågor har genomfört ett slutseminarium om 2004/05:1 UTGIFTSOMRÅDE 1 framtida forskning om offentlig sektor. Arbetsgruppen kommer få ändrade arbetsuppgifter. Hot och våld mot förtroendevalda beslutade regeringen att tillkalla en parlamentariskt sammansatt kommitté med uppdrag att motverka och förebygga hot och våld mot förtroendevalda i stat, kommun och landsting (dir. 2004:102). Kommitténs ena huvuduppgift är att kartlägga och analysera förekomsten av hot och våld mot förtroendevalda samt lämna förslag till åtgärder som motverkar och förebygger sådant hot och våld. Dess andra huvuduppgift är att genom information och utbildning öka medvetenheten och beredskapen på statlig, och landstingskommunal nivå vad gäller frågor som rör hot och våld mot förtroendevalda. Kommittén skall redovisa sitt uppdrag . skall kommittén lämna en delrapport med en redovisning av hur arbetet med informations- och utbildningsinsatserna har bedrivits. Offentlighet för partiers och valkandidaters intäkter överlämnade Utredningen om offentlighet för partiers och valkandidaters intäkter betänkandet Allmänhetens insyn i partiers och valkandidaters intäkter (SOU 2004:22). Utredningen föreslår att allmänhetens insyn i hur de politiska partierna finansierar sin politiska verksamhet och hur valkandidaterna finansierar sina kampanjer skall regleras i en särskild lag om detta. Frågan bereds inom . För att öka kunskapen om arbetet med demokratifrågorna inom EU har via bl.a. (dir. 2001:35) genomfört informationsinsatser för att väcka debatt och engagemang. lämnade till regeringen sitt slutbetänkande Sluta strunta i EU EU 2004-kommitténs förslag till permanent bidragsgivning och utåt- riktad verksamhet (SOU 2004:82). Bland annat föreslår kommittén att ett organ skall inrättas för permanent bidragsgivning till ideella organisationer med syfte att stimulera ett ökat deltagande i debatten om EU och bidra till att öka allmänhetens kunskap om aktuella frågor inom EU. Betänkandet bereds inom . har genom regeringens och representanter medverkat i att ta fram ett förslag till nytt konstitutionellt fördrag för EU inom ramen för konventet om EU:s framtid. En ratificeringsprocess av fördraget har inletts i medlemsstaterna. I fördraget ingår bl.a. ett avsnitt om unionens demokratiska liv där principen om deltagardemokrati slås fast. Inom deltar bl.a. i genomförandet av rekommendationen om participation of citizens in local public life samt i arbetet med att ta fram en rekommendation med juridiska, operationella och tekniska standarder för elektronisk röstning. deltar även i demokratiarbetet inom samt inom ramen för Östersjöstaternas råds demokratiarbetsgrupp (WGDI). Insatser inom ramen för den nationella handlingsplanen för de mänskliga rättigheterna överlämnade regeringen skrivelsen 2001/02:83 En nationell handlingsplan för de mänskliga rättigheterna till . I skrivelsen presenteras ett stort antal åtgärder för genomförande under handlingsplanens giltighetstid 20022004. Utbildning om mänskliga rättigheter För att öka kunskapen om de mänskliga rättigheterna har regeringen 2004 givit olika myndigheter och allmänna försäkringskassor i uppdrag att utbilda sin personal om mänskliga rättigheter eller att förstärka befintlig utbildning. En rad myndigheter har till följd av dessa uppdrag genomfört utbildningar och andra aktiviteter på olika teman inom området för de mänskliga rättigheterna. I regleringsbreven fick sju länsstyrelser uppdraget att kartlägga och analysera hur de mänskliga rättigheterna berör och berörs av länsstyrelsernas verksamhet. Utifrån denna information skall de utvalda länsstyrelserna ta fram handlingsplaner för hur kunskapen och medvetenheten om de mänskliga rättigheterna hos de anställda kan öka. Detta uppdrag skall ses som ett pilotprojekt som genomförs i syfte att stimulera en verksamhetsanpassad och konkret kunskap om mänskliga rättigheter på myndigheterna. har en central roll i arbetet för att skydda och främja de mänskliga rättigheterna på nationell nivå. erbjuds de anställda inom flera utbildningar och seminarier om mänskliga rättigheter. Kommuner och landsting har ett viktigt ansvar för förverkligandet av mänskliga rättigheter i . Detta gäller bl.a. rättigheter inom det ekonomiska, sociala och kulturella området, de nationella minoriteternas rättigheter samt rätten till skydd mot diskriminering. genomför regeringen tre regionala konferenser på temat Alla har rätt. Om mänskliga rättigheter och nationella minoriteter i verksamhet för att öka kunskapen om kommunernas och landstingens ansvar för förverkligandet av de mänskliga rättigheterna samt för att stimulera till ökat intresse och debatt kring dessa frågor. Konferenserna skall ses som inledningen på en dialog som bör föras mellan regeringen och kommuner och landsting under en rad år framöver. Forskning om mänskliga rättigheter utgör ett viktigt bidrag till kunskapsuppbyggnaden på området. Regeringen har därför givit i uppdrag att göra en kartläggning av svensk forskning om mänskliga rättigheter. Uppdraget skall redovisas . Information om mänskliga rättigheter Den webbplats för mänskliga rättigheter som regeringen inrättade 2002 har sedan starten utvecklats avseende upplägg och teknik. Kontinuerligt uppdateras och kompletteras webbplatsen. Webbplatsen har i genomsnitt 9 000 besökare . Information om webbplatsen och om den nationella handlingsplanen för de mänskliga rättigheterna skickades ut till landets samtliga högstadie- och gymnasieskolor i samband med skolstarten . Webbplatsen har även marknadsförts via andra webbplatser liksom via annonser i tidningar. 2004/05:1 UTGIFTSOMRÅDE 1 För att främja en ökad kunskap och medvetenhet om mänskliga rättigheter översätter regeringen internationella dokument på området till svenska. Regeringen stödjer och medverkar också i olika konferenser och möten om mänskliga rättigheter, både i och i utlandet. Bland annat har regeringen givit stöd till MR- dagarna, som genomförs . Vidare har en rad besöksgrupper från utländska institutioner och myndigheter tagits emot för att informera om arbetet med handlingsplanen för mänskliga rättigheter. Arbetsgruppen för mänskliga rättigheter Den interdepartementala arbetsgrupp som tillsattes 2000 med uppgift att utarbeta förslag till en nationell handlingsplan för de mänskliga rättigheterna fick förlängt uppdrag och nya arbetsuppgifter. vidgades arbetsgruppens mandat ytterligare. Mandatet omfattar nu att samordna, stödja och komplettera fackdepartementens arbete med mänskliga rättigheter, att följa upp handlingsplanen och se till att den utvärderas, att utgöra ett forum för information och diskussion om det internationella arbetet med mänskliga rättigheter samt att vid behov medverka i samordning och planering inför förhandlingar i internationella fora. ser arbetsgruppen över bl.a. reservationer till internationella överenskommelser om mänskliga rättigheter för övervägande av om de kan dras tillbaka. Vidare går arbetsgruppen igenom vilka ytterligare konventioner eller protokoll avseende mänskliga rättigheter som kan undertecknas. Arbetsgruppen samordnar även utbildningsinsatser bl.a. inom . 3.5.2 Insatser utanför politikområdet Insatser för att utveckla och stärka demokratin görs inom ett stort antal andra politikområden, t.ex. barnpolitiken, ungdomspolitiken, utbildningspolitiken, handikappolitiken, integrationspolitiken, minoritetspolitiken, storstadspolitiken, jämställdhetspolitiken, kulturpolitiken, rättsväsendet, folkrörelsepolitiken, forskningspolitiken, mediepolitiken, förvaltningspolitiken, miljöpolitiken och utrikespolitiken. 2004/05:1 UTGIFTSOMRÅDE 1 dovisas endast några av de insatser som har koppling till målet för politikområde Demokrati. En av hörnpelarna i FN:s konvention om barnets rättigheter är barns och ungas rätt till delaktighet och inflytande. Regeringens barnpolitik syftar bl.a. till att stärka barns och ungas rätt att komma till tals och insatser för att i ökad utsträckning använda barn som kunskapskälla i olika sammanhang. Den pågående utredningen som ser över plan- och bygglagstiftningen har fått i uppdrag att också hantera frågan om barns och ungas delaktighet och inflytande i planeringsprocessen (dir. 2002:97). Barnministern har en referensgrupp bestående av flickor och pojkar i åldern . Syftet med referensgruppen är att ge regeringen synpunkter på hur barns och ungas perspektiv kan stärkas i politiken. Vidare lämnar regeringen en ungdomspolitisk proposition där flera insatser aviseras avseende ungdomars inflytande och delaktighet. Inom utbildningspolitiken görs flera insatser för att stärka arbetet för demokrati och jämställdhet samt mot diskriminering. Regeringen har givit Myndigheten för skolutveckling i uppdrag att ta fram ett stödmaterial för skolor och huvudmän i syfte att främja en positiv utveckling av samverkan mellan skolan och olika politiska organisationer. Myndigheten presenterade materialet Politik i skolan . tillsattes en arbetsgrupp inom med uppgift att utreda möjligheten till utökat och reellt barn-, elev- och föräldrainflytande i förskola, fritidshem, skola och vuxenutbildning. Arbetsgruppen redovisade sitt uppdrag i rapporten 2003:46). I rapporten lämnades förslag på åtgärder som kommer att genomföras . har lämnat förslag till lagstiftning med regler som främjar lika rättigheter och motverkar diskriminering och annan kränkande behandling inom skolväsendet. Uppdraget redovisades i betänkandet Skolans ansvar för kränkningar av elever (2004:50). Betänkandet är under remissbehandling. Inom integrationspolitiken genomförs olika insatser som nära kopplar till demokratipolitiken. Bland annat kan nämnas att den Integrationspolitiska maktutredningen lämnat flera betänkanden som rör demokratifrågorna. Regeringen gav även en särskild utredare i uppdrag att bl.a. föreslå åtgärder för att motverka strukturell diskriminering p.g.a. etnisk eller religiös tillhörighet och för att öka möjligheterna till makt och inflytande för dem som främst riskerar att utsättas för sådan diskriminering i . Vidare arbetar en utredning med uppgift att bl.a. redovisa kunskap om och föreslå åtgärder mot strukturell diskriminering p.g.a. etnisk eller religiös tillhörighet. Det finns starka kopplingar mellan mänskliga rättigheter och politikområdet Minoritetspolitik och därför genomförs gemensamma insatser. genomför regeringen tre regionala konferenser på temat "Alla har rätt. Om mänskliga rättigheter och nationella minoriteter i verksamhet." Vidare har information om regeringens skrivelse En nationell handlingsplan för de mänskliga rättigheterna (skr. 2001/02:83) gjorts tillgänglig på de nationella minoritetsspråken. Storstadspolitiken har en nära koppling till demokratipolitiken. Inom ramen för de lokala utvecklingsavtalen som sju storstadskommuner har tecknat med staten har det s.k. underifrånperspektivet varit en av de fyra centrala metoder som har tillämpats inom det lokala utvecklingsarbetet i sammanlagt 24 stadsdelar. För att få kunskap om underifrånperspektiv och vilka effekter det perspektivet har haft på det lokala utvecklingsarbetet har regeringen beviljat medel till Mångkulturellt centrum för en studie om hur underifrånperspektivet har tillämpats i storstadsarbetet i samtliga berörda kommuner. En jämförande studie genom boendeenkät kommer att göras i tre utvalda stadsdelar. Centret skall redovisa resultat av denna studie genom en rapport. En ny kulturmyndighet, Forum för levande historia, inrättades . Forum för levande historia har bland annat till uppdrag att främja arbete med demokrati, tolerans och mänskliga rättigheter med utgångspunkt i Förintelsen. Genom utåtriktad verksamhet med inriktning på kunskap, kultur och utbildning arbetar Forum över hela landet med att stärka människors vilja att aktivt verka för alla människors lika värde. Folkrörelsepolitiken innehåller många frågor som är nära knutna till demokratipolitiken. Un- der 2004 har regeringen bl.a. givit i uppdrag att undersöka nya sociala rörelser. Inom miljöpolitiken arbetar för att ratificera Århuskonventionen som bl.a. handlar om bättre information och deltagande för allmänheten i beslut om miljöfrågor. Mänskliga rättigheter skall genomsyra alla delar av svensk utrikespolitik. Det finns starka kopplingar mellan det nationella och internationella arbetet för de mänskliga rättigheterna. För att få trovärdighet i det internationella arbetet krävs till exempel att de mänskliga rättigheterna främjas och skyddas på nationell nivå. Insatser av andra aktörer Ett stort antal aktörer bidrar till att utveckla och stärka demokratin. Kommuner och landsting arbetar med att utveckla nya modeller för att involvera medborgarna i den demokratiska processen. och ägnar en stor del av sin verksamhet åt demokratifrågor. Folkrörelserna och andra medborgarsammanslutningar har viktiga funktioner i demokratiutvecklingsarbetet och i arbetet med att stärka de mänskliga rättigheterna. På lokal, regional och nationell nivå finns ett stort antal organisationer och institut som på olika sätt arbetar med att belysa demokratifrågorna. Det svenska demokratiutvecklingsarbetet påverkas även av ett stort antal internationella organisationers verksamheter, inte minst arbetet inom EU och . Målet för politikområdet är att folkstyrelsen skall värnas och fördjupas. Samhällsförändringarna påverkar ständigt de demokratiska processerna och institutionerna på flera sätt. Det är svårt att exakt ange vilka resultat de statliga insatserna har haft på demokratin. 2004/05:1 UTGIFTSOMRÅDE 1 I skrivelsen Demokratipolitik (skr. 2003/04:110), som lämnades till , redogjorde regeringen för uppföljningen av de fyra långsiktiga mål som finns för medborgerligt deltagande. Regeringens övergripande bedömning är att flera av de statliga insatserna bidragit till att folkstyrelsen värnats och fördjupats. Många insatser inom politikområdet är emellertid av sådan art att man knappast kan förväntas se effekter i det korta perspektivet. Måluppfyllelsen är starkt beroende av statliga insatser inom andra politikområden samt av andra aktörer än staten. 3.7Resultat för verksamhetsområdet och deltagande Målet för verksamhetsområdet och deltagande är att medborgarnas deltagande i de allmänna valen och i övriga politiska processer skall öka. Vidare skall de allmänna valen och folkomröstningar genomföras med maximal tillförlitlighet och effektivitet. Såsom redovisats i skrivelsen Demokratipolitik har deltagandet inom politiken ökat i flera avseende. Det politiska deltagandet i s.k. icke-tra- ditionella former för inflytande fortsätter att stiga bland alla delar av befolkningen. Däremot fortsätter det politiska deltagandet i de traditionella formerna för deltagande att sjunka hos befolkningen i stort. Det finns flera tecken på att utvecklingen går framåt när det gäller politisk jämlikhet. Exempelvis har skillnaderna mellan kvinnors och mäns politiska engagemang minskat. genomfördes en nationell folkomröstning om införande av euron. En jämförelse av valdeltagandet med tidigare val är svår att göra då bl.a. rösträttskriterierna skiljer sig åt. Emellertid kan konstateras att valdeltagandet var högre än i riksdagsvalet . analys av valdeltagandet bland olika delar av befolkningen visar bl.a. att män deltog i något mindre utsträckning än kvinnor. Av männen röstade jämfört av kvinnorna. Valdeltagandet bland förstagångsväljare var hela 82,8 2004/05:1 UTGIFTSOMRÅDE 1 Även bland övriga i kategorin var valdeltagandet högre än val. Emellertid var valdeltagande totalt sett högre bland äldre personer än yngre. Andelen röstande bland röstberättigade utländska medborgare var , vilket var betydligt högre än val. Skillnaderna mellan höginkomsttagare och låginkomsttagare var dock stor, liksom mellan personer med högskoleutbildning jämfört med de som enbart har förgymnasial utbildning. Vi- dare visar statistiken att av utlandssvenskarna valde att rösta i folkomröstningen. En utförlig redovisning av förberedelsearbetet och genomförandet av folkomröstning lämnades i budgetpropositionen . Vidare har lämnat en rapport om erfarenheterna från folkomröstningen (Rapport 2004:1 Erfarenheter från folkomröstningen). Sammanfattningsvis kan konstateras att valadministrationens förberedelsearbete och genomförande fungerade väl. Myndighetens utvärdering av informationsinsatserna visar att väljarna kände sig välinformerade. De statliga kostnaderna för valadministrationen i samband med folkomröstningen uppgick till ca . genomfördes val till Europa- I flertalet kommuner minskade valdeltagandet men i ca 80 kommuner ökade det. I de sju kommuner som givits särskilt stöd genom regeringens demokratisatsning ökade valdeltagandet i tre kommuner (, och ) och minskade i fyra kommuner (, , och ). En jämförelse mellan val och val är emellertid problematisk. Till exempel genomfördes i kommun en lokal folkomröstning som valet till 1999, vilket inte var fallet vid val. När det gäller analyser avseende valdeltagandet bland olika delar av befolkningen saknas fortfarande uppgifter. Statistik i denna del planeras att presenteras av . Vad avser förberedelsearbete inför Europaparlamentsvalet kan följande särskilt nämnas. En särskild broschyr med information om valet togs fram och skickades ut till alla hushåll. Vidare upprättades en valservice med eget telefonnummer och egen mejlbox för att öka de praktiska möjligheterna att lämna information till allmänheten. Information om var den som ville veta mer om hur man röstar i parlamentsvalet skulle vända sig lämnades förutom i allt informationsmaterial som producerade även genom inslag i början av spelfilmer på landets biografer, inslag i olika TV- och radiokanaler och i olika tidningsannonser samt på . Flera informationsinsatser riktade sig även till olika delar av befolkningen. En särskild broschyr "Bra att veta om valet" översattes till ett stort antal språk inklusive de officiella minoritetsspråken och skickades ut till bl.a. kommuner och föreningar. Broschyren togs även fram i en "lättlästversion". Till synskadade framställdes särskilt informationsmaterial i form av kassetter och punktskrift. Särskilda annonser på chattadresser på Internet riktade sig till ungdomar. Vidare genomförde myndigheten bl.a. insatser för att informera hemlösa samt skickade särskild information till EU-medborgare folkbokförda i . En utvärdering av myndighetens informationsinsatser har genomförts. I rapporten konstateras att en av fyra säger att de har fått mer information om valet genom informationsinsatser. Någon skillnad mellan män och kvinnor i detta avseende tycks inte finnas. De som i huvudsak tycker att de har fått information är de som inte är födda i och de yngsta (upp till ). Det är få som säger sig sakna någon information inför valet.