prop · GS03137 · 2005-03-31 00:00:00 — modern och andra personer som kan lämna uppgifter av betydelse för Av hänvisningen till 5 § följer att socialnämnden bör bereda den kvinna som kan vara förälder tillfälle att bekräfta föräldraskapet när frågan kan bedömas med tillräcklig säkerhet. Hänvisningen till 7 § ger nämnden möjlighet att i vissa fall lägga ned en påbörjad utredning om föräldraskap. En nedläggning kan bli aktuell exempelvis om det, sedan utredningen påbörjats, framkommer att partnern eller sambon till barnets mor inte har samtyckt till en assisterad Prop. 2004/05:137 befruktning enligt 1984 eller lag eller om det inte är sannolikt att barnet har kommit till på det sättet utan t.ex. genom en insemination i egen regi (jfr 7 § första stycket 2). I så fall skall i stället faderskapet för barnet utredas. Hänvisningen till 8 § innebär att socialnämnden skall föra protokoll över vad som förekommer vid utredningen av betydelse för frågan om föräldraskapet och att utredningen bör bedrivas skyndsamt. Någon hänvisning görs inte till 6 §. Bestämmelsen om blodundersök- ningar vid faderskapsutredningar är alltså inte tillämplig. Detta hindrar inte att de berörda, om de känner till vem spermagivaren är, själva tar initiativ till en DNA-analys. 9 § Skall en viss man enligt 1 kap. 1 § anses som far till ett barn som står under någons vårdnad och har barnet hemvist i , skall socialnämnden, om vårdnadshavaren eller någon av vårdnadshavarna eller mannen begär det och det är lämpligt, utreda om någon annan man kan vara far till barnet eller om en kvinna skall anses som barnets förälder enligt 1 kap. 9 §. I fråga om utredningen tillämpas 26 och 8 §§. Utredningen får läggas ned, om det finns skäl som anges i 7 § första stycket 1 eller 4 eller om det annars är lämpligt. Vid utredningen av en kvinnas föräldraskap tillämpas dock inte 6 §. beslut att inte påbörja en utredning enligt denna paragraf eller att lägga ned en påbörjad utredning får överklagas hos . Länsstyrel- sens beslut får överklagas hos allmän förvaltningsdomstol. Prövningstillstånd krävs vid överklagande till kammarrätten. Bestämmelsen rör socialnämndens möjlighet att utreda faderskapet för ett barn när en man på grund av faderskapspresumtionen i 1 kap. 1 § skall anses som barnets far. I första och andra styckena har tillägg gjorts om socialnämndens medverkan vid utredning om föräldraskapet för en kvinna enligt 1 kap. 9 §. Övervägandena finns i avsnitt 5.2. Tillägget i första stycket innebär att socialnämnden om vårdnads- havaren, någon av vårdnadshavarna eller mannen begär det och det är lämpligt skall utreda om en kvinna skall anses som barnets förälder enligt 1 kap. 9 §. Ett sådant fall kan undantagsvis aktualiseras om barnet har kommit till genom en assisterad befruktning enligt 1984 eller lag och barnets mor ingår äktenskap innan barnet föds. Faderskaps- presumtionen kan då hävas och föräldraskapet i stället fastställas för den kvinna som för befruktningen var partner eller sambo med barnets mor. Av andra stycket framgår att 6 § om blodundersökning inte är tillämplig vid en utredning om föräldraskapet för en kvinna, jfr 8 a §. Beträffande utredningen i övrigt gäller dock detsamma som vid utredning av faderskap. Mål om föräldraskap enligt 1 kap. 9 § 14 § Talan om att en bekräftelse av föräldraskap enligt 1 kap. 9 § saknar verkan mot den som har lämnat bekräftelsen får väckas vid rätten i den ort där barnet har sitt hemvist eller, om barnet har avlidit, vid den rätt som skall ta upp en tvist om arv efter barnet. Finns det inte någon annan behörig domstol, skall målet tas upp Talan om fastställande av föräldraskap enligt 1 kap. 9 § väcks av barnet. I fall Prop. 2004/05:137 som avses i 2 kap. 8 a § förs barnets talan av socialnämnden. naden om barnet, får hon alltid föra barnets talan, även om hon inte har uppnått myndig ålder. Talan får vidare alltid föras av en särskilt förordnad vårdnads- havare för barnet. Det som sägs i 613 §§ om fastställande av faderskap tillämpas också i fråga om fastställande av föräldraskap. Paragrafen, som är ny, anger vad som gäller för rättegången i mål om hävande eller fastställande av föräldraskap enligt 1 kap. 9 §. Övervägan- dena finns i avsnitt 5.2. Bestämmelsen handlar om mål om hävande av föräldraskap. Om en kvinna har bekräftat föräldraskapet för ett barn och det senare visar sig att kvinnan inte skall anses som förälder, skall rätten förklara att bekräf- telsen saknar verkan (se hänvisningen i 1 kap. 9 § andra stycket till 1 kap. 4 §). Så kan vara fallet t.ex. om det framkommer att barnet inte har avlats genom en assisterad befruktning enligt 1984 eller lag. Talan får i ett sådant fall väckas vid rätten i den ort där barnet har sitt hemvist eller, om barnet avlidit, vid den rätt som har att ta upp tvist om arv efter barnet. Finns det inte någon annan behörig domstol, skall målet tas upp av . Detta motsvarar vad som gäller för en talan om att faderskapsbekräftelse saknar verkan. I andra stycket regleras mål om fastställande av föräldraskap. En talan om fastställande av föräldraskap väcks av barnet. När socialnämnden är skyldig att utreda föräldraskapet, förs barnets talan av socialnämnden. Har modern vårdnaden om barnet, får hon alltid föra barnets talan, även om hon inte har uppnått myndig ålder. Talan får vidare alltid föras av en särskilt förordnad vårdnadshavare för barnet. Detta motsvarar vad som gäller för en talan om fastställande av faderskap. Bestämmelserna om mål om fastställande av faderskap i 612 §§ och om förening av mål i 13 § tillämpas på samma sätt när det gäller fast- ställande av föräldraskapet för en kvinna. I ett mål om fastställande av föräldraskap torde det i praktiken knappast bli aktuellt att föra talan mot två kvinnor. Om det skulle vara tveksamt hur barnet har kommit till, är det genom hänvisningen till 6 § möjligt att föra talan även mot en man. Talan kan alltså i samma mål föras om fastställande av både föräldraskap och faderskap. En sådan situation kan uppkomma när en assisterad befruktning har utförts enligt 1984 eller lag men det är oklart om barnet i stället kan ha avlats på annat sätt, exempelvis genom en insemination i egen regi. Talan kan då föras både mot den kvinna som är partner eller sambo med barnets mor och mot spermagivaren. Hänvisningarna till 79 §§ rör frågor om behörig domstol för talan om fastställande av föräldraskap, protokollet över socialnämndens utredning av föräldraskapet och rättens utredning av föräldraskapet. Hänvisningen till 10 § innebär att ett mål om fastställande av föräldraskap om talan återkallas mot en av flera personer får avskrivas i den delen endast om alla svarande samtycker. Även bestämmelserna i 11 § om rättegångs- Prop. 2004/05:137 kostnader och i 12 § om rättegången i högre rätt tillämpas på motsva- rande sätt i mål om föräldraskap. Genom hänvisningen till 13 § får en talan om fastställande av föräldra- skap väckas vid samma domstol som en talan om hävande av en fader- skapspresumtion, varvid målen skall handläggas i samma rättegång. 4 § Står barnet under vårdnad av endast en av föräldrarna och vill föräldrarna gemensamt utöva vårdnaden, skall rätten på talan av dem båda förordna i enlighet med deras begäran, om inte gemensam vårdnad är uppenbart oförenlig med barnets bästa. Om barnet är folkbokfört här i landet kan föräldrarna få gemensam vårdnad också genom registrering hos efter anmälan av dem båda 1.till socialnämnden i samband med att nämnden skall godkänna en faderskaps- bekräftelse eller en bekräftelse av föräldraskap enligt 1 kap. 9 §, eller 2.till under förutsättning att förordnande om vårdnaden inte har meddelats tidigare och att föräldrarna och barnet är svenska medborgare. Paragrafen handlar om hur föräldrarna till ett barn kan få gemensam vårdnad om barnet. I andra stycket har gjorts en ändring till följd av ändringarna i 1 kap. om föräldraskapet för barn som avlas genom assiste- rad befruktning i registrerade partnerskap och samboförhållanden mellan två kvinnor. Föräldrarna kan få gemensam vårdnad efter anmälan av dem båda till socialnämnden i samband med att nämnden skall godkänna bekräftelsen av föräldraskapet. 10 a § Om vårdnadshavare skall förordnas särskilt, utses någon som är lämpad att ge barnet omvårdnad, trygghet och en god fostran. Den som är underårig får inte förordnas till vårdnadshavare. Två personer kan utses att gemensamt utöva vårdnaden, om de är gifta med varandra eller är sambor. För syskon skall samma person utses till vårdnadshavare, om inte särskilda skäl talar mot det. Om vårdnadshavare skall förordnas efter föräldrarnas död och föräldrarna eller en av dem har gett till känna vem de önskar till vårdnadshavare, skall denna person förordnas, om det inte är olämpligt. Genom ändringen i andra stycket har lagtexten anpassats till sambolag. Frågan har berörts i avsnitt 3. Av lagen om registrerat partner- skap följer att vad som sägs om personer som är gifta med varandra även gäller registrerade partner. 20 § Det som sägs i 12, 15 och 16 §§ om fastställande av faderskap gäller även fastställande av föräldraskap enligt 1 kap. 9 §. Det som sägs i 18 § om en man tillämpas också i fråga om en kvinna som skall anses som förälder enligt 1 kap. 9 §. En ny paragraf har införts till följd av ändringarna i 1 kap. om föräldra- skapet för barn som avlas genom assisterad befruktning i registrerade partnerskap och samboförhållanden mellan två kvinnor. 2004/05:137 i 7 kap. om underhållsskyldighet är tillämpliga även beträffande en förälder enligt 1 kap. 9 §. I vissa av dem talas om fastställande av faderskap och far. Det har ansetts mest lämpligt att i en sista paragraf i kapitlet föreskriva att vad som sägs i dessa bestämmelser gäller också för föräldraskap. Övervägandena finns i avsnitt 5.2. Hänvisningarna till 12 och 15 §§ innebär att en talan om underhåll till barn kan väckas i samband med ett mål om fastställande av föräldraskap och att ett interimistiskt beslut om underhållsskyldighet inte får meddelas i ett sådant mål om flera är instämda i målet. I ett mål om föräldraskap för en kvinna kan det undantagsvis förekomma att talan även förs om faderskapet (se kommentaren till 3 kap. 14 § andra stycket). Av hänvisningen till 16 § följer att bestämmelserna om verkställighet av ett åtagande att betala underhållsbidrag även gäller ett åtagande att betala underhållsbidrag i avvaktan på en blodundersökning i samband med fastställande av föräldraskapet för en kvinna. Visserligen har varken socialnämnd eller domstol möjlighet att besluta om blodundersökning för fastställande av föräldraskap. Men bestämmelsen kan få betydelse om de berörda själva tar initiativ till en DNA-analys. Hänvisningen till 18 § tar sikte på det fall att en man har haft kostnader för ett barns försörjning men det senare fastställs att en kvinna skall anses som förälder enligt 1 kap. 9 §. Mannen har alltså begränsade möjligheter att få ersättning av kvinnan. Hänvisningen omfattar även situationer där föräldraskapet har fastställts för en kvinna enligt 1 kap. 9 § men faderskapet senare fastställs (eller föräldraskapet för en annan kvinna). 1 § I mål om faderskap, föräldraskap enligt 1 kap. 9 §, vårdnad, boende, umgänge och underhåll tillämpas 14 kap. 17 och 18 §§ . Vid handläggning som sker enligt lagen (1996:242) om domstolsärenden består tingsrätten av en lagfaren domare. Om det finns särskilda skäl med hänsyn till ärendets beskaffenhet, får tingsrätten dock bestå av en lagfaren domare och tre nämndemän. I första stycket har ett tillägg gjorts till följd av ändringarna om fast- ställande av en kvinnas föräldraskap i 1 kap. Genom tillägget gäller 14 kap. 17 och 18 §§ om domstolens sammansättning m.m. i mål om föräldraskap enligt 1 kap. 9 §. 1.Denna lag träder i kraft . 2.För barn som har avlats före ikraftträdandet gäller 1 kap. 5 § i sin äldre lydelse. Bestämmelserna har behandlats i avsnitt 7. Från och med ikraftträdandet kan assisterad befruktning utföras enligt 1984 och lagar när kvinnan är partner eller sambo med en annan kvinna (se ändringarna i lagen om registrerat partnerskap samt i 1984 och års lagar). Bestämmelsen om föräldraskap i 1 kap. 9 § gäller barn som Prop. 2004/05:137 föds i dessa fall. När lag infördes gjordes bedömningen att en talan om fader- skap inte borde kunna föras mot en man som givit sperma oavsett om sperman givits inom eller utanför tillämpningen av lagen. I konsekvens med detta har faderskapstalan mot män som givit sperma i egen regi ogillats i två hovrättsavgöranden (se avsnitt 6). De nya bestämmelserna om fastställande av faderskap genom dom i 1 kap. 5 § innebär att fader- skapet för en man som givit sperma utanför tillämpningen av 1984 och lagar skall kunna fastställas genom dom, förutsatt att ingen annan skall anses som barnets far enligt 1 kap. 6 och 8 §§. För att und- vika en retroaktiv verkan gäller de nya bestämmelserna endast barn som avlas efter ikraftträdandet. De påverkar alltså inte möjligheten att fast- ställa faderskapet för män som före ikraftträdandet har givit sperma utanför tillämpningen av 1984 och lagar. 9.2 Förslaget till lag om ändring i 2 § Finns det inga bröstarvingar, tar arvlåtarens föräldrar hälften var av arvet. Är någon av föräldrarna död, delar arvlåtarens syskon den förälderns lott. avlidet syskons ställe träder dess avkomlingar, och varje gren tar lika lott. det inga syskon eller avkomlingar till dem, men lever någon av arvlåtarens föräldrar, tar den föräldern hela arvet. Finns det halvsyskon efter arvlåtaren, tar de tillsammans med helsyskon eller deras avkomlingar del i lott, som skulle ha tillfallit deras förälder. helsyskon, och är båda föräldrarna döda, tar arvlåtarens halvsyskon hela arvet. avlidet halvsyskons ställe träder dess avkomlingar. Paragrafen har ändrats till följd av dels ändringarna i om föräldraskapet för barn som kommit till genom assisterad befruktning i registrerade partnerskap och samboförhållanden mellan två kvinnor, dels den genomförda möjligheten för partner att adoptera. anpassa paragrafen till att arvlåtarens föräldrar kan vara av samma kön har orden fader och moder bytts ut mot föräldrar. Även en förälder enligt 1 kap. 9 § omfattas alltså. Språket i paragrafen har också 3 § Lever inte arvlåtarens föräldrar, syskon eller syskons avkomlingar, tar far- föräldrar och morföräldrar arvet. Var och en ärver lika lott. Är en farförälder eller morförälder död, delar den dödes barn dennes lott. det inga barn efter den döde, tar den andre av farföräldrarna eller morföräldrarna den dödes lott. Om även han eller hon är död men har efterlämnat barn, tar barnen den dödes lott. Finns det ingen arvinge på den sidan, går hela arvet till arvingarna på den andra sidan. Det som sägs i första och andra styckena om farföräldrar och morföräldrar gäller även föräldrar till en förälder enligt 1 kap. 9 § . För att anpassa paragrafen till att arvlåtarens föräldrar kan vara av samma kön har orden fader och moder bytts ut mot föräldrar. I ett nytt tredje stycke har en bestämmelse införts som tydliggör att den arvsrätt som far- och morföräldrar har även tillkommer föräldrar till en kvinna som enligt 1 kap. 9 § skall anses som ett barns förälder. Språket har Prop. 2004/05:137 också moderniserats. 2 § Lever vid den efterlevande makens död någon bröstarvinge till den först avlidna maken eller dennes föräldrar, syskon eller syskons avkomling, skall, om inte annat sägs i tredje stycket eller i 35 §§, 6 § tredje stycket eller 7 § tredje stycket, hälften av den efterlevande makens bo tillfalla dem som då har den bästa arvsrätten efter den först avlidna maken. Den efterlevande maken får inte genom testamente bestämma över egendom som skall tillfalla den först avlidnes arvingar. Har en bröstarvinge redan vid den först avlidna makens död helt eller delvis fått ut sitt arv efter denne, skall bröstarvingens andel i den efterlevande makens bo minskas i motsvarande mån. Om det som den efterlevande maken erhöll i arv av kvarlåtenskapen efter den först avlidne utgjorde annan andel än hälften av summan av detta arv och den efterlevandes egendom efter bodelningen, skall arvingarna efter den först avlidne ta samma andel i boet efter den sist avlidne. För att anpassa paragrafen till att arvlåtarens föräldrar kan vara av samma kön har orden fader och moder i första stycket bytts ut mot föräldrar. 7 § Om den efterlevande maken vid sin död efterlämnar en sambo och bodelning skall förrättas mellan samborna, skall den efterlevande makens behållna egendom delas enligt detta kapitel. Skall i den efterlevande makens livstid bodelning ske mellan den efterlevande maken och dennes sambo eller sambons arvingar, skall av den efterlevandes egen- dom före bodelningen tas ut egendom till ett värde som motsvarar vad som enligt 14 §§ skall tillkomma den först avlidna makens arvingar. Vad som föreskrivs i 4 § för det fall att egendom har tillfallit den efterlevande maken i arv, gåva eller testamente skall gälla, om den efterlevande maken genom bodelning med en sambo har erhållit egendom utöver vad maken förut hade. Vad som föreskrivs i denna balk om sambor gäller endast sådana sambo- förhållanden där ingen av samborna är gift. Genom ändringen i fjärde stycket har lagtexten anpassats till sambolag. Frågan har berörts i avsnitt 3. Av lagen om registrerat partner- skap följer att vad som sägs om en person som är gift även gäller registrerad partner. 2 § Kostnader, som en förälder har lagt ned på ett barns uppehälle och utbildning, skall inte avräknas från barnets arv, om föräldern därmed endast fullgjort sin underhållsskyldighet. Inte heller skall från bröstarvinges arv avräknas sedvanliga gåvor, vilkas värde inte står i missförhållande till givarens villkor. Första stycket har ändrats till följd av ändringarna i om föräldraskapet för barn som kommit till genom assisterad befruktning i registrerade partnerskap eller samboförhållanden mellan två kvinnor. Orden fader och moder har bytts ut mot förälder. Även en förälder enligt 1 kap. 9 § omfattas alltså. Språket i paragrafen har också 3 a § Är vid någons död faderskapet till honom eller henne inte fastställt och är fadern inte heller på annat sätt känd för annan dödsbodelägare, boutredningsman eller den som sitter i boet, skall den som vill grunda arvsrätt på faderskapet göra sin rätt gällande från dödsfallet eller, om bouppteckningen förrättas senare, senast vid bouppteckningen. Första stycket tillämpas också i fråga om föräldraskap enligt 1 kap. 9 § för- äldrabalken. I paragrafen finns en särskild tidsfrist för den som vill grunda arvsrätt på faderskapet till den avlidne. Ett nytt andra stycke har införts till följd av ändringarna i om föräldraskapet till barn som kommit till genom assisterad befruktning i registrerade partnerskap och samboför- hållanden mellan två kvinnor. Om en kvinna vill grunda arvsrätt på föräldraskap enligt 1 kap. 9 § till den avlidne, och föräldraskapet varken är fastställt eller känt av någon av de i paragrafen nämnda personerna, så måste hon göra sin rätt gällande inom den angivna tiden. I första stycket har också ett par språkliga justeringar gjorts. 9.3Förslaget till lag om ändring i jordabalken 1 § Detta kapitel avser avtal, genom vilka hus eller delar av hus upplåts till nytt- jande mot ersättning. Detta gäller även om lägenheten upplåtits genom tjänsteavtal eller avtal i anslutning till sådant avtal. Innefattar avtalet även upplåtelse av jord att nyttjas tillsammans med lägenheten, skall detta kapitel tillämpas på avtalet, om jorden skall användas för trädgårds- odling i mindre omfattning eller för annat ändamål än jordbruk. Förenas ett tjänsteavtal, som ej är av ringa betydelse, med upplåtelse av såväl lägenhet för bostadsändamål som jord, skall kapitlet tillämpas, om upplåtelsen av lägenheten är mera betydelsefull än upplåtelsen av jorden. Med bostadslägenhet avses lägenhet som upplåtits för att helt eller till en inte oväsentlig del användas som bostad. Med lokal avses annan lägenhet än bostads- lägenhet. Det som föreskrivs i detta kapitel om sambor gäller endast sådana sambo- förhållanden där ingen av samborna är gift. Förbehåll som strider mot en bestämmelse i detta kapitel är utan verkan mot hyresgästen eller den som har rätt att träda i hans ställe, om ej annat anges. Omfattar hyresavtalet minst tre bostadslägenheter, som hyresgästen skall hyra ut i andra hand eller upplåta med kooperativ hyresrätt, får parterna avtala om förbehåll som strider mot vad som sägs i detta kapitel om sådana lägenheter, under förutsättning att förbehållet inte strider mot bestämmelserna om lokaler och inte heller avser rätten till förlängning av avtalet eller grunderna för fastställande av hyresvillkoren i samband med sådan förlängning. Ett sådant förbehåll gäller endast om det godkänts av hyresnämnden. Godkännande behövs dock inte om staten, kommun, landsting eller kommunalförbund är hyresvärd. Genom ändringen i fjärde stycket har lagtexten anpassats till sambolag. Frågan har berörts i avsnitt 3. Av lagen om registrerat partner- skap följer att vad som sägs om en person som är gift även gäller en registrerad partner. Förslaget till lag om ändring i 5 § Brott som avses i 13 §§ får inte åtalas av annan än målsägande. Om brottet riktar sig mot någon som är eller om i annat fall målsäganden anger brottet till åtal, får åklagaren väcka åtal om detta av särskilda skäl anses påkallat från allmän synpunkt och åtalet avser 1.förtal och grovt förtal, 2.förolämpning mot någon i eller för hans eller hennes myndighetsutövning, 3.förolämpning mot någon med anspelning på hans eller hennes ras, hudfärg, nationella eller etniska ursprung eller trosbekännelse, eller 4.förolämpning mot någon med anspelning på hans eller hennes homosexuella läggning. Har förtal riktats mot avliden, får åtal väckas av den avlidnes efterlevande make, bröstarvinge, förälder eller syskon samt, om åtal av särskilda skäl anses påkallat från allmän synpunkt, av åklagare. Innebär brott som avses i 13 §§, att någon genom att förgripa sig på en främmande makts statsöverhuvud som vistas i eller på en främmande makts representant i har kränkt den främmande makten, får brottet åtalas av åklagare utan hinder av vad som föreskrivs i första stycket. Åtal får dock inte ske utan förordnande av regeringen eller den regeringen har bemyndigat därtill. Andra stycket har ändrats till följd av ändringarna i om föräldraskapet för barn som kommit till genom assisterad befruktning i registrerade partnerskap eller samboförhållanden mellan två kvinnor. Orden fader och moder har bytts ut mot förälder. Även en förälder enligt 1 kap. 9 § omfattas alltså. 9.5Förslaget till lag om ändring i 13 § Har någon genom brott blivit dödad, har hans eller hennes efterlevande make, bröstarvinge, förälder eller syskon samma rätt som målsägande att ange brottet eller föra talan om det. Avlider eljest den, mot vilken brott är begånget eller som därav blivit förnärmad eller lidit skada, äge närstående, som sagts, samma rätt att angiva brottet eller tala därå, som tillkom den avlidne, om icke av omständigheterna framgår, att denne ej velat angiva eller åtala brottet. Första stycket har ändrats till följd av ändringarna i om föräldraskapet för barn som kommit till genom assisterad befruktning i registrerade partnerskap eller samboförhållanden mellan två kvinnor. Orden fader och moder har bytts ut mot förälder. Även en förälder enligt 1 kap. 9 § omfattas alltså. 9.6Förslaget till lag om ändring i lagen (1962:381) om allmän försäkring 10 § En förälder har rätt till tillfällig föräldrapenning för vård av ett barn, som inte har fyllt , om föräldern behöver avstå från förvärvsarbete i samband med 1. sjukdom eller smitta hos barnet, 2.sjukdom eller smitta hos barnets ordinarie vårdare, 3.besök i samhällets förebyggande barnhälsovård, 4.vårdbehov som uppkommer till följd av att barnets andra förälder besöker läkare med ett annat barn till någon av föräldrarna, under förutsättning att sist- nämnda barn omfattas av bestämmelserna om tillfällig föräldrapenning.