prop · GT031 · 2005-09-20 00:00:00 — Skatteintäkterna är även beroende av den kom- munala utdebiteringen, vilken 2005 i genomsnitt uppgår till . För 20062008 antas medelutdebiteringen vara oförändrad. Tabell 6.8 visar den underliggande utveck- lingen av kommunskatterna, dvs. efter korriger- ing för regeländringar och ändringar i utdebitering. Tabell 6.8 skatt, faktisk och underliggande utveckling Miljarder kronor och procentuell förändring -7,3 -2,3 Faktisk utv., % Anm.: Beloppen är avrundade och summerar därför . Den årliga faktiska förändringen varierar . Såväl utdebiterings- höjningarna 2003 och 2004 som pensions- omläggningen ökade kommunernas skatteintäkter. De relativt svaga underliggande utvecklingen och 2004 kan i stort hänföras till den svaga arbetsmarknaden. Egenavgiftskom- pensationen, som regeringen föreslår i denna proposition, ökar de kommunala skatterna med . Den höjda milersättningen beräknas minska de kommunala skatteintäkterna med . De senaste årens ändrade skatteregler har haft stor inverkan på de kommunala skatteintäkterna. Det skall dock påpekas att regeländringarna inklusive pensionsomläggningen inte har påver- kat kommunernas finanser, då intäkts- förändringen reglerats via det generella stats- bidraget på statsbudgetens utgiftssida. Den statliga inkomstskatten beror på inkomstfördelningen men även på utvecklingen av lönesumman och förändringen av skikt- gränserna. förväntas den statliga inkomstskatten öka med . beräknas intäkterna öka med i genomsnitt . Skiktgränserna räknas vanligen upp med KPI- utvecklingen plus , men för räknas de upp med KPI- utvecklingen plus . Det innebär att skiktgränserna inte har höjts lika mycket som , vilket i sin tur betyder att fler personer betalar statlig inkomstskatt för inkomståren 20042006. Tabell 6.9 Statlig inkomstskatt Anm.: Beloppen är avrundade och summerar därför . Fördelningen mellan grund- och tilläggsnivå är beräknad. Skattereduktionerna utgörs till största delen av skattereduktion för allmän pensionsavgift, vilket framgår av tabell 6.10. Ökningen av de totala skattereduktionerna 2006 förklaras till största delen av förslaget av att höja skattereduktionen för den allmänna pensionsavgiften från . Anm.: Beloppen är avrundade och summerar därför . Skattereduktionen för bredband uppgår till 0,010,. Indirekt skatt på arbete uppgår till av de totala skatterna. Av de indirekta skatterna utgör arbetsgivaravgifter , egenav- gifter , särskild löneskatt medan nedsatta avgifter uppgår till ca -. Premieskatt på grupplivförsäkringar utgör . beräknas arbetsgivaravgifterna till . Arbetsgivaravgifterna följer i huvudsak utvecklingen av lönesumman. beräknas avgifterna i genomsnitt öka . betalar arbetsgivare sjuklön de två för- sta veckorna mot tidigare . har ett betalningsansvar införts om av den totala sjukpenningen som betalas från och med tredje sjukveckan. För att kompensera för detta åtagande har arbetsgivaravgiften sänkts till 2005. Den del av sjukpenningen som arbetsgivare skall betala, särskild sjukförsäkringsavgift, beräknas 2005 till och redovisas på inkomsttitel på den föreslagna statsbudge- ten. Som redovisas i kapitel 5 föreslår regeringen en sänkning av sjukförsäkringsavgiften och en höjning av den allmänna löneavgiften. Det totala uttaget är emellertid oförändrat varför ändringen inte påverkar de totala intäkterna. Den beloppsmässigt största delen av särskild löneskatt är hänförlig till pensionskostnader. Under 19982003 var den genomsnittliga ökningstakten . Den höga ökningen förklaras av successivt införda nya tjänstepensionsavtal och av att särskild löneskatt betalats både på utbetalda pensioner och på av- sättningar till framtida pensionsutbetalningar. Ökningstakten har avtagit och den årliga för- ändringen uppgår till . Miljarder kronor och procentuell förändring -3,4 -9,2 -7,4 -0,3 Skatt på kapital utgör av de totala skatteintäkterna, varav ca hälften utgörs av före- tagens inkomstskatter. Skatt på kapital beräknas öka till 2005 och med i genomsnitt . Skatt på kapital, hushåll Hushållens skatt på kapital utgörs av nettot av skatt på inkomsträntor, utdelningar och kapital- vinster m.m. samt skattereduktion för utgifts- räntor m.m. Diagram 6.3 Intäkts- och utgiftsräntor samt kapitalvinster som andel av BNP Jämfört med har ränte- nedgången medfört att hushållens intäkts- och skuldräntor i princip har halverats som andel av BNP. Även som andel av hushållens inkomster, löner och transfereringar, har ränteutgifterna halverats från . Intäktsräntorna och utdelningarna som andel av hushållens inkomster har mer än hal- verats från . Diagram 6.3 visar utvecklingen 19912008 där uppgifter är prognoser. Skatt på kapitalvinster utgör en stor del av hushållens kapitalskatt. Prognosen för kapital- vinster 20062008 baseras på en anpassning till en långsiktig nivå om av BNP, vilket medför en uppgång till av BNP. Kapitalvinsternas utveckling 19882008 visas i diagram 6.4. Tabell 6.11 Offentliga sektorns skatteintäkter och statsbudgetens inkomster -36,4 -59,4 -56,6 -61,1 -72,3 -82,2 -85,4 -89,5 -6,3 -8,1 -8,4 -8,1 -8,1 -9,4 -9,5 -8,9 Skatt på kapital, hushåll Skatt på konsumtion och insatsvaror Skatt på vin m.m. Övriga skatter på energi och miljö Restförda och övriga skatter -1,7 -3,3 -2,8 -1,7 -2,6 -2,8 -3,0 -5,2 -7,3 -5,9 -5,9 -6,4 -6,6 -6,9 -7,2 -23,4 -26,0 -59,7 -64,0 -65,0 -75,8 -70,2 -68,1 Skatter som ej redovisas på budgeten -1,5 -2,0 -1,9 -1,9 -1,9 -1,9 -1,9 -1,9 Avräknad moms statliga myndigheter -19,3 -20,0 -20,5 -20,7 -20,0 -20,8 -21,3 -21,9 -28,0 -32,5 -33,2 -34,6 -35,9 -37,4 Stöd via kreditering på skattekonto -1,4 -4,0 -7,0 -7,7 -15,8 -18,5 -11,1 -7,0 -1,2 -2,3 -1,2 -22,0 -31,8 -3,0 -0,9 -1,5 -8,6 -8,8 -22,5 -2,5 -8,0 -6,0 -7,0 -14,4 -0,9 -13,0 -9,3 -0,2 -1,4 -1,3 -4,9 -14,5 -9,0 -0,1 -0,7 -14,3 -0,2 -0,1 -2,1 -0,1 -0,4 -0,6 -0,4 -0,6 -0,6 -0,2 -0,3 -0,2 -0,2 -0,2 -0,2 -0,2 Inkomster av statens verksamhet Inkomster av försåld egendom blev utfallet för företagens inkomstskatt , vilket var en uppgång från en mycket låg nivå 2002. Prognosen på bolagens inkomstskatt är , vilket är en uppgång eller , varav förklaras av tidigare- lagda återföringar av periodiseringsfonder. Res- terande del av uppgången återspeglar den för- bättring av resultaten som redovisats i boksluten . beräknas intäk- terna, bli oförändrade medan de under kom- mande år bedöms öka med i genomsnitt . Orsaken till den kraftiga prognosjusteringen i förhållande till bedömningen i budget- propositionen är en ändrad syn på effekten av räntebeläggningen av periodi- seringsfonderna. Historiskt har företagen valt att återföra avsatta medel i linje med den tillåtna avsättningstiden, som är , eller tidigare än i samband med negativt resultat. Räntebeläggningen har medfört att vissa bolag valt att återföra hela eller delar av sina perio- diseringsfonder till beskattning. Framför allt gäller detta bolag med tillgång på krediter till låg kostnad, t.ex. banker. ekonomiska vårproposition bedömdes räntebeläggningen av periodiseringsfonderna medföra ökade intäkter 2004 om till följd av återföring av avsatta medel till beskattning. Det preliminära taxeringsutfallet avseende 2004 indi- kerar dock att skatteeffekten av återförda medel uppgår till . I prognosen för företagens inkomstskatter har antagits en fortsatt upplösning med en skatteeffekt om ca . därefter antas inga ytterligare återföringar ske, men däremot antas att vissa större bolag fort- sättningsvis inte kommer att nyttja perio- diseringsfonderna för resultatutjämning. Detta medför att intäkterna under 20062008 bedöms bli högre jämfört med tidi- gare bedömning. Anm.: Den tillfälliga effekten 2000 uppkom till följd av återbetalade från försäkringsgivaren (f.d. SPP). Effekterna 2004 och framåt beror av ränte- beläggningen av juridiska personers periodiseringsfonder. Det faktum att vissa bolag har valt att lösa upp sina periodiseringsfonder påverkar emellertid inte den offentliga sektorns varaktiga finansiella sparande. Minskade ränteintäkter balanseras fullt ut av den uteblivna kostnaden för skattekrediten. Den bedömning av de varaktiga finansiella effekterna som gjordes i propositionen Räntebeläggning av periodiseringsfonderna (prop. 2004/05:38) gäller således fortfarande. I diagram 6.5 framgår den beräknade effekten av räntebeläggningen som den ljusgrå delen av staplarna under 20042008. bedöms effekten på skatten uppgå till ca , varav är i form av skatt på den schablonintäkt som följer av ränte- beläggningen. Åren 20062008 antas återförda medel minska som en direkt konsekvens av tidigarelagda återföringar. Då kostnaden för alternativa krediter beräknas stiga mer än kost- naden för periodiseringsfondsanvändning antas att en del företag återigen sätter av medel. Sam- mantaget, dvs. inklusive effekten av ränte- beläggningen, beräknas effekten på inkomst- skatten uppgå till . beräknas bolagsskatten vara i princip oförändrad jämfört med , vilket förklaras av periodiseringsfondseffektens storlek 2004. Ökningstakten, frånsett periodiseringsfonds- systemets inverkan, beräknas till , eller . 2008 prognoseras en ökningstakt på i genom- snitt exklusive effekten av det ändrade antagandet av periodiseringsfonder. Mätt som andel av BNP ökar bolagens inkomstskatt från 2003 till i genomsnitt Genomsnittlig andel under 19942001 var av BNP. Diagram 6.6 visar utvecklingen av bolagens inkomstskatt som andel av BNP 19912008. I diagrammet visas även andelen efter justering för avsättningar till och återföringar från periodi- seringsfondssystemet samt för återbetalningen av av försäkringsgivaren . Ingen justering har emellertid gjorts för förändrade förlustavdrag till följd av periodiseringsfonds- systemet. Den samlade bilden är att inkomst- skatten som andel av BNP har börjat återhämta sig. Diagram 6.6 Företagens inkomstskatt som andel av BNP Inkomstskatt exkl. PF & / BNP Anm.: PF betecknar periodiseringsfondssystemet, (f.d. SPP) avser åter- betalning av försäkringspremier. Avkastningsskatten bedöms öka något 2005 men minska med 2006 till följd av den låga nivån på statslåneräntan. väntas de långa räntorna stiga, vilket inne- bär att avkastningsskatten åter ökar 2007 och 2008. Prognosen för fastighetsskatt utgår från anta- ganden om hur taxeringsvärden och bestånden för de olika fastighetsslagen utvecklas. tillämpas en dämpningsregel, som innebär att ett högre taxeringsvärde höjer skatte- underlaget och därmed skatteintäkterna med en tredjedel av ökningen . I prognosen ingår den i denna proposition föreslagna höjningen av fastighetsskatten på vattenkraftverk, som beräknas öka intäkterna med . Intäkterna från fastighetsskatten beräknas 2005 till , vilket är 2,7 pro- cent högre än föregående år. 20062008 beräknas intäkterna öka med 2 till , vilket dels förklaras av högre taxeringsvärden för småhus och hyreshus, dels av den föreslagna höjningen av fastighetsskatten på vattenkraftverk. I diagram 6.7 visas den beräknade fördel- ningen av fastighetsskatten 2005 uppdelad efter fastighetsslag. beräknas andelen fastighetsskatt från småhus uppgå till . Diagram 6.7 Fastighetsskatt uppdelad efter fastighetsslag Diagram 6.8 visar förmögenhetsskatten åren 19912003. Av diagrammet framgår även hur många personer som betalade förmögenhets- skatt. Stämpelskatt utgår vid köp av fast egendom och tomträtter samt beviljande av inteckningar. Intäkterna är till stor del beroende av omsätt- ningen och prisutvecklingen på fastighets- marknaden. beräknas intäkterna att uppgå till . beräknas intäkterna att öka med mellan . avskaffades arvs- och gåvobeskattningen. Intäkterna uppgick till och beräknas till 2005. Arvs- och gåvoskat- ten fastställs i regel med lång eftersläpning, vilket innebär att skatt även kommer att debiteras . 6.4.3 Skatt på konsumtion och insatsvaror , vilket är en minskning med Miljarder kronor och procentuell förändring kronor jämfört med . gången beror i huvudsak på att fribeloppet för är det i huvudsak fastighets- Uppgången 2007 och 2008 antas bli i genomsnitt Skatt på konsumtion och insatsvaror utgörs av mervärdesskatt och punktskatter. Antal personer, tusental av de totala skatteintäkterna. Personer (tusental) 2004, vilket är en ökning , dels beroende på relativt svag utveckling av hushållens konsum- 1991 1992 1993 1994 1995 1996 1997 1998 1999 2000 2001 2002 2003 tionsutgifter, dels beroende på effekten av den investeringsstimulans som medges vid byggande av mindre hyres- och studentbostäder och som lämnas i form av en kreditering på skattekontot. För 20062008 antas en starkare utveckling av intäkterna i huvudsak beroende på en starkare tillväxt av hushållens konsumtionsutgifter. I diagram 6.9 åskådliggörs mervärdesskatten 2004 uppdelad på de sektorer som bär skatten. I diagrammet ingår även mervärdesskatt på investeringar och förbrukning i de företag som har undantag från skatteplikt, och som implicit belastar de tre sektorerna. Staten och kom- munerna bedriver även skattepliktig verksamhet och denna beläggs, liksom privat näringsverk- samhet, med utgående mervärdesskatt vilken i slutänden träffar hushållens konsumtion. Diagram 6.9 Mervärdesskatt uppdelad på sektorer 2004 Andel av totala mervärdesskatteintäkter Fördelningen mellan statens och kommunernas mervärdesskatt i icke skattepliktig verksamhet respektive mervärdesskatt på hushållens konsumtionsutgifter har varit för- hållandevis stabil över tiden. Utvecklingen för de olika sektorerna skiljde sig dock mycket 2004. Även för prognosåren antas utvecklingen för mervärdesskatt från de olika sektorerna gå isär något, vilket illustreras i diagram 6.10. Punktskatter är s.k. särskilda konsumtions- skatter. En avsikt med punktskatter är att de ska kompensera de externa kostnader för samhället som uppstår i samband med förbrukning av vissa varor och tjänster. De används således för att på- verka konsumtionen i en för samhället önskvärd riktning, även om de i många fall har en mer fiskal betydelse. De totala intäkterna från punkt- skatter uppgick till . Diagram 6.10 Utveckling av intäkter från mervärdesskatt uppdelad efter sektorer Intäkterna från tobaksskatt uppgick till 2004. och framöver förväntas intäkterna minska med till följd av EU-harmoniserade införselregler samt restriktioner för rökning på restauranger. ökar dock intäkterna med ca till följd av den i denna proposition föreslagna höjningen av minimi- skatten på cigaretter samt röktobakskatten. Diagram 6.11 visar hur den registrerade kon- sumtionen av olika tobakslag utvecklas under 19972008. Konsumtionen av cigaretter, vilken utgör av underlaget för intäkterna, förväntas under 20062008 minska medan kon- sumtion av snus förväntas öka. Diagram 6.11 Konsumtion av olika tobakslag Miljarder st., miljoner kg Cigaretter, miljarder st. Snus, miljoner kg Alkoholskatteintäkterna uppgick till . förväntas intäkterna öka något till följd av minskad privatinförsel och ökad försäljning för System- är alkohol- skatteintäkterna i stort sett oförändrade. I diagram 6.12 redovisas skatteintäkternas fördelning per produktslag 19972008. förväntas intäkterna från skatt på vin och öl öka medan intäkterna från skatt på sprit antas minska. Diagram 6.12 Alkoholskatt per produktslag Intäkterna från skatt på sprit har minskat kraf- tigt sedan det svenska undantaget för införsel- kvoter upphörde . Då fick samma införselkvoter som vid resor mellan andra EU-länder. Införseln har även på- verkats av att både och har sänkt skatten på sprit med 46 respektive 44 pro- cent . Intäkterna från skatt på sprit antas fortsätta att minska, dock i svagare takt till följd av den minskade resandeinförseln. Diagram 6.13 visar privatinförseln av sprit . De införda kvantiteterna avser motsvarande 38,5- procentig sprit. Diagram 6.13 Privatinförsel av sprit Tusen liter, 38,5 procentig sprit Källa: SoRAD, . skift med högre införsel jämfört med genom- snittet för de tre föregående åren. Totalt uppgick införseln till 2004, vilket är en ökning jämfört med . har införseln dock minskat jämfört med . Intäkterna från energiskatt uppgick till 35 mil- jarder kronor 2004. beräknas intäkterna öka med . I huvudsak beror detta på de beslutade höjningarna av energiskatten på bensin och diesel, med 15 re- spektive per liter, samt höjningen av el- skatten med per kWh. Samtliga energi- och koldioxidskattesatser har dessutom höjts med motsvarande förändringen i konsumentprisindex. 2008 påverkas intäkterna av de i denna proposi- tion föreslagna höjningarna av elskatten motsva- rande (se kapitel 5). Tabell 6.12 redovisar intäkterna från energiskatt och koldioxidskatt uppdelad på de viktigaste under- lagen. Tabell 6.12 Skatt på energi Anm.: Beloppen är avrundade och summerar därför . Utfallet för intäkter från koldioxidskatt 2004 blev och beräknas minska något både 2005 och 2006 för att sedan öka med en knapp miljard kronor 2007 och 2008. Den låga utvecklingen beror i huvudsak på avvecklingen av koldioxidskatten för anlägg- ningar som omfattas av handeln med utsläpps- rätter. slopas koldioxidskatten för bränslen som förbrukas i industrianläggningar samt vissa kraftvärmeanläggningar. För övriga anläggningar sätts den i ett första steg ned med per kg koldioxid. Sammantaget minskar avvecklingen intäkterna från koldioxidskatten med 2006. Tabell 6.13 Underliggande utveckling av energi- och koldioxidskatt -0,7 -1,3 -3,5 -3,2 -0,1 -0,8 -0,3 -0,4 -0,8 -1,1 Anm.: Beloppen är avrundade och summerar därför . I tabell 6.13 visas den underliggande utveck- lingen, dvs. utvecklingen korrigerad för skatte- ändringar, för energi- och koldioxidskatt 2003 2008. Utvecklingen är för åren 20032006 negativ för energiskatt och positiv för kol- dioxidskatt beroende på en förändrad samman- sättning av den totala energianvändningen. I prognosen för 20072008 antas oförändrad sammansättning. Intäkternas fördelning på respektive inkomst- slag redovisas i diagram 6.14. Av diagrammet framgår att koldioxidskatten ökat som andel av energiskatten och koldioxidskatten sammantaget. Förskjutningen förklaras av genomförda skatteväxlingar 20012004. Denna trend bryts dock beroende på energiskatte- höjningarna 2005, samt 2006 beroende på de i denna proposition föreslagna höjningarna av el- skatten och att avvecklingen av koldioxidskatten för sektorn som handlar med utsläppsrätter inleds. Diagram 6.14 Skatt på energi Övriga skatter på energi och miljö Övriga skatter på energi och miljö omfattar ett flertal skatter, bl.a. skatt på termisk effekt i kärnkraftsreaktorer och skatt på avfall. I pro- gnosen har de skattehöjningar som föreslås och aviseras i denna proposition beaktats. beräknas intäkterna uppgå till . beräknas intäkterna till ca . Ökningen förklaras huvudsakligen av de föreslagna och aviserade skattehöjningarna. fordonsskatten betalas av hushållen. Som en del av den gröna skatteväxlingen höjdes fordonsskatten med för dieseldrivna personbilar samt för lätta bussar och lätta lastbilar. I och med att fordonsskatten betalas i förskott skedde en extra debitering av fordonskatt avseende dessa skattehöjningar. Ovanstående regelförändringar samt extra- debiteringen förklarar den relativt stora ökningen av intäkterna till 2005. I denna proposition föreslås det att fordons- katten för lätta bussar och lätta lastbilar höjs med i syfte att nå en mer likställd beskattning jämfört med beskattningen av personbilar. För dieseldrivna bilar med lågt partikelutsläpp föreslås lägre skattesats fr.o.m. . Tillsammans ökar dessa förslag skatteintäkterna med 2006 och framöver. Utöver detta sker en volym- uppräkning av fordonsparken, vilken ökar intäkterna med ca . Under Skatt på vägtrafik redovisas även skatte- intäkter från försöket med trängselskatt i mantaget är nivån på intäkterna i stort sett oför- ändrad 20062008, vilket innebär högre jämfört med intäkterna 2005 exklusive extradebiteringen. Under skatt på import redovisas bl.a. tullmedel, jordbrukstullar och sockeravgifter. var utfallet för skatteintäkterna . antas intäkterna öka och förväntas de öka med i genomsnitt beroende på en relativt stark utveckling av varuimporten. Under övriga skatter redovisas bl.a. inlevererat överskott från AB , skatt på an- nonser och reklam samt lotteriskatt. förväntas intäkterna uppgå till . Den svaga utvecklingen beror på den i denna proposition föreslagna sänkningen av reklamskattesatsen, vilken minskar intäkterna med . 6.4.4Restförda och övriga skatter Restförda skatter beräknas 2005 till -6,4 miljar- der kronor och övriga skatter beräknas till . För perioden 20062008 ökar de restförda skatterna något medan övriga skatter minskar. Övriga skatter utgörs av avgifter till Insättningsgarantifonden, bilskrotnings- fonden m.fl. samt av omprövningar, skattetillägg samt några beloppsmässigt mindre skatter som påförs hushåll och företag. De tillkommande inkomsterna beräknas 2005 uppgå till och består av EU-skatter, kommunala utjämningsavgifter för LSS och den särskilda sjukförsäkrings- avgiften. beräknas inkomsterna öka med . EU-skatterna, som utgörs av tullmedel och den momsbaserade EU-avgiften, utgör den största delen av inkomsterna, . Nedgången förklaras av att den kommunala inkomstutjämningen redovisas på budgetens utgifts- sida. Under avräkningar redovisas intäkter som förs till fonder, kompensation och avlyft för statlig och mervärdesskatt samt stöd i form av kreditering på skattekonto som enligt nationalräkenskaperna är att likställa med utgif- Utöver dessa stöd finns ytterligare kredite- ringar men som enligt nationalräkenskapernas definition är att likställa med skattereduktioner. Till de senare räknas sjöfartsstödet (nedsättning av arbetsgivaravgifter) och skattelättnad för vissa byggtjänster (redovisas som en del av mervär- desskatten). Dessa två stöd redovisas således som en del av de periodiserade skatterna. De beloppsmässigt största avräkningarna är kom- pensation för mervärdesskatt. Kompensationen till kommunerna ökar med medan de statliga avlyften ökar med ca . Krediteringarna är som störst 2006 då de uppgår till , se tabell 6.14. Tabell 6.14 Stöd som ges via krediteringar på skattekonto -7,0 -7,7 -15,8 -18,5 -11,1 -7,0 -1,4 -2,1 -3,2 -3,8 -3,0 -3,0 -0,3 -0,1 -0,2 -0,4 -0,9 -0,3 -1,3 -0,7 -5,1 -4,4 -9,0 -7,0 -0,3 -0,8 -0,8 -0,8 -0,8 -0,8 personal i vård och -0,5 -0,3 -0,3 I denna proposition föreslagna stöd -3,8 -5,1 -2,6 -1,2 -1,2 -0,3 -0,3 -0,3 -0,1 -0,1 -0,1 -0,2 Anm.: Beloppen är avrundade och summerar därför . Inom ramen för regeringens sysselsättningspaket föreslås i denna proposition en ny typ av anställningsstöd, benämnt Plusjobb. Arbets- givare i offentligt finansierad verksamhet som anställer en långtidsarbetslös på Plusjobb får en lönesubvention som krediteras arbetsgivarens skattekonto. Regeringen föreslår vidare att en ny typ av arbetsmarknadspolitisk insats införs i form av utbildningsvikariat. Förslaget innebär att arbetsgivare inom offentligt finansierad vård och omsorg som anställer en vikarie i stället för en anställd som genomgår utbildning med lön, erbjuds en subvention för löne- och utbildnings- kostnader. Stödet för anställning av långtids- arbetslösa föreslås bli permanent. I denna propo- sition föreslås dessutom ett särskilt investeringsstöd för konvertering från direktverkande el i bostadshus. aviseras ett stöd för konvertering från oljeuppvärmning samt ett stöd för att stimulera forskning och utveckling i små och medelstora företag. beräknas periodiseringar ha minskat statsbudgetens inkomster med . Förskjutningar i uppbörden minskade statsbudgetens inkomster med och betalningsförskjutningar minskade dem med . 2007 beräknas nettot av uppbörds- och betalningsförskjutningar minska statsbudgetens inkomster med . påverkar periodiseringarna inkomsterna negativt med . -4,9 -2,7 -1,2 -4,8 -4,7 -3,8 -2,2 -17,3 -1,4 -1,4 -0,8 -0,8 -1,6 -1,4 -1,6 -1,6 -1,1 -1,9 -0,6 -0,7 -0,7 -0,8 -0,2 -8,8 -22,5 -2,5 -8,0 -6,0 -7,0 Anm.: Beloppen är avrundade och summerar därför . Den stora förskjutningen i uppbörden förklaras till av företagsskatter, framför allt skatteeffekten av tidigarelagda återföringar av periodiserings- fonder.