prop · GS031d25 · 2005-01-01 00:00:00 — I samband därmed har informationsskriften Same, same but different producerats och tryckts i ca 40 000 exemplar. Skriften har distribuerats till drygt 500 högstadieskolor och andra intresserade ute i landet. följs upp med produktion och distribution av en bredare och mer djuplodande informationsskrift om samer och samisk kultur med inriktning på vuxna målgrupper. Skriften skall publiceras /2005 och kopplas samman med 2004/05:1 UTGIFTSOMRÅDE 23 det blivande permanenta nationella informationscentrumet för samefrågor. En undersökning om den svenska allmänhetens kunskaper om samer och samisk kultur har genomförts. En inventering och genomgång av befintligt informationsmaterial om samiska förhållanden har utförts. En studie och granskning av läromedel om samer och samisk kultur med inriktning på årskurserna 49 har slutförts. Samernas nationaldag har högtidlighållits på med ett omfattande program. Permanent nationellt informationscentrum för samefrågor förslag i en utredning som ESV gjort på uppdrag av . Denna omorganisation beräknas medföra en engångskostnad på och genomföras . Informationsverksamheten vid mot allmänheten har inte fungerat på grund av att tjänsten som informatör inte återbesatts. Det Nationella informationscentrum som är under uppbyggnad skall fungera som informationskälla om samer och samisk kultur till samhället i övrigt. Regeringen avser öka budgetram med för detta ändamål. Regeringen har 2002 beslutat att ge i uppdrag att utveckla och etablera ett permanent nationellt informationscentrum för samefrågor. För detta anvisades ett engångsbelopp på . Uppdraget skall redovisas . Informationscentrumet skall vara ett bestående och långsiktigt resultat av regeringens informationssatsning. Genom ett sådant informationscentrum kan tillgången på relevant och trovärdig information om samer och samisk kultur säkras och öka. har lämnat en ren revisionsberättelse för . har dock vid kontakt framfört kritiska synpunkter på resultatredovisningen i årsberättelsen. ESV har genomfört en bedömning av redovisning och funnit att denna erhåller ett väsentligt lägre antal (positiva) poäng än medelvärdet för de myndigheter man bedömt . För att kvaliteten skall bli bättre behöver verksamheten enligt ESV omorganiseras. Generellt är analys bristande. Ekonomiskt utfall kommenteras inte i förhållande till resultat. Det är svårt att avgöra om de resultat man uppnått bidrar till att nå de mål som uppsatts i regleringsbrevet. Uttalande om måluppfyllelse förekommer endast i enstaka fall. bereds Rennäringspolitiska kommitténs och förslag. Ett arbete pågår för att organisera om enligt bedömer att årsredovisning i allt väsentligt är rättvisande. budgetförslag redovisas under utgiftsområde 1 anslaget 45:1 . överförs från utgiftsområde 1 anslaget 45:1 till anslaget 46:1 Allmänna val och demokrati. Överföringen avser täcka kostnader för och i i samband med sametingsvalen. 8.8.245:1 Främjande av rennäringen m.m. 1 Inklusive tilläggsbudget i samband med ekonomiska vårproposition (bet. 2003/04:FiU21) och förslag på tilläggsbudget i samband med budgetpropositionen . 2004/05:1 UTGIFTSOMRÅDE 23 De utgifter som belastar anslaget är: -underhåll av vissa riksgränsstängsel och underhåll eller rivning av renskötselanläggningar för vilka staten har underhållsansvaret, -statens del av kostnaderna för redovisning av markanvändningen, riksintressen och marker som är värdefulla eller känsliga för renskötseln, natur- och kulturmiljövården, Beställningsbemyndigande om ekonomiska åtaganden Regeringen bör bemyndigas att fatta beslut om stöd som inklusive tidigare gjorda åtaganden innebär utgifter om högst . -utveckling av företagsregistret för rennäringen, -prisstöd till rennäringen enligt förordningen (1986:255) om pristillägg på renkött, -ersättning till följd av som kan lämnas till jordbruksföretag, renskötselföretag och till den som helt eller delvis försörjer sig på att fiska till husbehov eller för försäljning enligt förordningen (1994:246) om ersättning för vissa merkostnader och förluster med anledning av , -kostnader för medling m.m. i tvister mellan samebyar och jordbrukare när det gäller konflikter på grund av renbetning på , -övriga åtgärder för främjande av rennäringen som beslutas efter överläggningar mellan staten och såsom samfinansiering av EU-projekt för utveckling av rennäringen. Tabell 8.3 Beställningsbemyndigande om ekonomiska åtaganden Utestående åtaganden vid årets början Erhållet/föreslaget bemyndigande 2004/05:1 UTGIFTSOMRÅDE 23 Efter förslag ekonomiska vårproposition ökade anslaget med för att bibehålla ett oförändrat prisstöd . Även föreslås anslaget öka med för oförändrat prisstöd. Mot bakgrund av ovanstående föreslår regeringen att anvisas under anslaget 45:1 Främjande av rennäringen m.m. . beräknas anslaget till oförändrat belopp. Tabell 8.4 Härledning av anslagsnivån 20052007, för 45:1 Främjande av rennäringen m.m. Förändring till följd av: Överföring till/från andra Förslag/beräknat anslag 1 Statsbudget enligt beslut (bet. 2003/04:FiU10). Beloppet är således exklusive beslut på tilläggsbudget under innevarande år. 2004/05:1 UTGIFTSOMRÅDE 23 9 Utbildningspolitik och Forskningspolitik under utgiftsområdena 16 och 20 Politikområde Utbildning inom utgiftsområde 23 () ingår i politikområdet Utbildning som redovisas under utgiftsområde 16. Verksamheten vid SLU utgör också ett viktigt medel för att förverkliga målen inom skogspolitiken, djurpolitiken, livsmedelspolitiken, landsbygdspolitiken samt samepolitiken under utgiftsområde 23. Politikområde Forskning inom utgiftsområde 23 Forskningen som bedrivs inom de areella näringarna har ett särskilt ansvar för att kunskaperna om naturresurserna utvecklas för kommande generationers behov. Viktiga globala livsmedelsförsörjnings- och miljöfrågor måste lösas genom samverkan mellan många länder och mellan forskare från olika vetenskapliga discipliner. för miljö, areella näringar och samhällsbyggande (Formas) har till uppgift att främja och stödja grundforskning och behovsstyrd forskning inom områdena miljö, areella näringar och samhällsbyggande. Rådet sorterar under utgiftsområde 20 men anvisas medel under ett anslag för forskning under utgiftsområde 23. En resultatredovisning för samtliga forskningsfinansierande myndigheter görs under politikområdet Forskning under utgiftsområde 16. 1Inklusive tilläggsbudget i samband med ekonomiska vårproposition (bet. 2003/04:FiU21) och förslag på tilläggsbudget i samband med budgetpropositionen . 2Motsvarar 1 356 200 tkr prisnivå. 3Motsvarar 1 356 200 tkr prisnivå. () skall utveckla kunskapen om de biologiska naturresurserna och människans hållbara nyttjande av dessa. Detta sker genom utbildning, forskning, fortlöpande miljöanalys och information. Anslaget finansierar grundläggande högskoleutbildning, forskarutbildning, forskning, fortlöpande miljöanalys samt information och fortbildning. Verksamheten bedrivs utifrån en sektorsroll som preciseras av fem ansvarsområden: -kvalitet i livsmedelskedjan, -djurhållning, djurhälsa och djurskydd, -skog, skogsbruk och förädling av skogsråvaran, -naturresurser för landsbygdsutveckling, rekreation och fritid, -landskapsplanering och markanvändning. 2004/05:1 UTGIFTSOMRÅDE 23 SLU har, i samverkan med näringsliv och andra intressenter, påbörjat en översyn av sektorsrollens omfattning och mål. En grundläggande utgångspunkt för den översynen är att SLU:s sektorsroll primärt omfattar samlade verksamhet inom forskning, utbildning och fortlöpande miljöanalys, men att det därutöver kan finnas specifika uppgifter som bör finansieras genom statsanslaget. Fakultetsnämnderna har av styrelsen fått i uppdrag att till redovisa strategier i vilka skall belysas de sektorsuppgifter som fakulteterna anser sig utföra och för vilka de även framgent kan ta ett långsiktigt ansvar. Regeringen ser positivt på den öppna dialog med berörda parter som SLU initierat om sektorsrollen. Den process som SLU har initierat kommer regeringen att följa upp genom en särskild utredning. Grundutbildningen bedrivs inom ett antal utbildningsprogram som leder till tio olika yrkesexamina eller kandidat/magisterexamen med åtta olika inriktningar. Budget för avgiftsbelagd verksamhet Avgiftsintäkterna disponeras av SLU. bedömer att årsredovisning i allt väsentligt är rättvisande. Verksamheten vid SLU ingår som en del i politikområdet Utbildning och omfattas därför av den övergripande resultatredovisning som görs för högskoleväsendet under utgiftsområde 16. Den fakultetsorganisation som styrelsen fattade beslut om trädde i kraft . Syftet med denna var att uppnå en effektiv intern organisation och för att snabbare kunna möta omvärldens krav på förändring och förnyelse. Den nya strukturen har fyra ortsbunda fakulteter; fakulteten för naturresurser och lantbruksvetenskap och fakulteten för veterinärmedicin och husdjursvetenskap med bas i , fakulteten för skogsvetenskap i samt fakulteten för landskapsplanering, trädgårds- och jordbruksvetenskap i . SLU redovisar en kapitalförändring på minus . Detta skall ställas i relation till resultatet som uppvisade en kapitalförändring på minus och att delårsrapporten för prognostiserat årets resultat till minus . Underskottet hänför sig främst till pensionsavgifter, egendomsförvaltning och ofinansierade personalavvecklingskostnader och täcks av balanserad kapitalförändring. De åtgärder som vidtagits av ledning för att förbättra den ekonomiska situationen har visat sig vara otillräckliga för att komma till rätta med det kärva ekonomiska läget. SLU har vidtagit ytterligare åtgärder för att åstadkomma en förbättring av resultatet. En ny delegationsordning har antagits. Grundprincipen i denna är att så mycket som möjligt av besluten skall decentraliseras och att beslutsordningen skall var tydlig och transparent. Oklarhet i beslutsordningen har påtalats av i en rapport. Som ett led i åtgärderna för att komma till rätta med den ekonomiska situationen vid SLU har verksamheten i varit föremål för en översyn. Slutsatsen av denna översyn var att verksamheten i skall fortsätta och att den bör utvecklas i nära samarbete med näringsliv och myndigheter. SLU har slutit avtal med två nya huvudmän om övertagande av djursjukhusets i kommersiella verksamhet. Avtalet innebär samarbete kring utbildning och forskning, främst djursjukvårdarutbildningen. Vidare har driften av hovslagarutbildningen, som inte är en utbildning på högskolenivå, övertagits av annan huvudman. SLU har, liksom många andra lärosäten, haft ett vikande sökandetryck till vissa utbildningar. Dock har sökandetrycket till SLU, liksom totalt till högskolan, ökat något för höst- Flera utbildningar har dock färre förstahandssökande än utbildningsplatser. SLU har analyserat situationen och vidtagit särskilda åtgärder för att locka fler studenter till sina utbildningar. Brister kan identifieras vad gäller både den sociala och etniska mångfalden bland studenterna. Ett projekt har genomförts för att bredda rekryteringsunderlaget till SLU med avseende på etnicitet, kön och social bakgrund. I regleringsbrev för avseende SLU specificeras utbildningsuppdraget genom ett mål för antalet helårsstudenter. Antalet helårsstudenter för treårsperioden 20032005 har fastslagits till 10 700 varav 1 250 i fristående kurser. Enligt delårsrapporten för kan SLU få problem att nå det fastställda målet. Prestationsgraden är , vilket innebär en minskning i förhållande till föregående år. Den genomsnittliga prestationsgraden för hela riket ligger på . Veterinärer med utbildning från land utanför EU hade tidigare små möjligheter att få en kompletterande utbildning för att därigenom erhålla legitimation och kunna utöva sitt yrke i . I syfte att tillvarata den resurs som dessa personer utgör, anvisades SLU första gången särskilda medel för att genomföra en kompletterande utbildning för utländska veterinärer. antogs 13 veterinärer till utbildningen. har totalt 44 utländska veterinärer antagits. Utbildningsresultaten har varit goda och alla utom en har avslutat utbildningen och erhållit adekvat arbete. I tabellen nedan anges utfallet för 20012003 samt fastställt examinationsmål för forskarutbildningen för perioden 20012004. Tabell 9.3 Examinationsmål för forskarutbildningen 2004/05:1 UTGIFTSOMRÅDE 23 Några resultat för forskarutbildningen vid SLU redovisas i nedanstående tabell. Tabell 9.4 Resultat för forskarutbildning Aktiva (HT)1 1 Som aktiva räknas de forskarstudenter som har en aktivitetsgrad på . Regeringen har som mål för perioden 20012004 angett att av de professorer som nyanställs skall vara kvinnor. anställdes totalt 22 nya professorer, av vilka åtta var kvinnor. i perioden är andelen nyrekryterade kvinnor . Totalt är andelen kvinnor bland SLU:s professorer , vilket innebär en ökning . Mer än hälften av doktoranderna är kvinnor, vilket tyder på att kvinnorna hävdar sig bra i konkurrensen om dessa anställningar. Detta torde öka SLU:s möjligheter att närma sig målet för andelen nyrekryterade kvinnliga professorer. har de agrara utbildningarna utvärderats av . Bedömargruppen konstaterade att dessa utbildningar vid SLU totalt sett håller en hög kvalitet, men riktade särskild kritik mot en av inriktningarna i hippologutbildningen. Regeringen noterar att årets kapitalförändring uppvisar ett underskott. Regeringen har erfarit att ledningen vidtagit ytterligare åtgärder för att uppnå sina strävanden att få en ekonomi i balans. Åtgärderna, bl.a. avveckling av personal och uppsägning av överflödiga lokaler, torde på kort sikt inte ge någon effekt då dessa i sig medför vissa omställningskostnader. Effekten kommer därför att visa sig först . Regeringen menar att en ekonomi i balans måste vara ett överordnat mål. I regeringens ekonomiska vårproposition föreslogs en förstärkning av forskning om biologisk mångfald och forskning till stöd för en 2004/05:1 UTGIFTSOMRÅDE 23 ekologiskt hållbar utveckling. Som en del i satsningen anvisades medel till ArtDatabanken med samt . Syftet var att ge ArtDatabanken en möjlighet att ta fram ett taxonomiskt referensverk över samtliga i förekommande flercelliga arter. Denna satsning är permanent och bör omfatta . ArtDatabanken anvisas även ytterligare medel om för stöd till biologiska samlingar samt för taxonomisk forskning och inventeringar avseende dåligt kända artgrupper. Inom SLU finns MOVIUM (och i ). Anslagsmedel för verksamheten vid MOVIUM om har erhållits via anslaget 26:1 för miljö, areella näringar och samhällsbyggande: Forskning och samfinansierad forskning (Formas), ap. 2 stöd till samfinansierad forskning för trädgårdsforskning. Regeringen föreslår att den del av anslaget för trädgårdsforskning som via Formas har anvisats till MOVIUM, , överförs till anslaget 25:1 . Mot bakgrund av ovanstående föreslår regeringen att anvisas under anslaget 25:1 . beräknas anslaget till respektive . Tabell 9.5 Härledning av anslagsnivån 20052007, för 25:1 Förändring till följd av: Pris- och löneomräkning 2 Överföring till/från andra Förslag/beräknat anslag 1Statsbudget enligt beslut (bet. 2003/04:FiU10). Beloppet är således exklusive beslut på tilläggsbudget under innevarande år. 2Pris- och löneomräkningen baseras på anvisade medel statsbudget. Övriga förändringskomponenter redovisas i löpande priser och inkluderar därmed en pris- och löneomräkning. 9.1.226:1 för miljö, areella näringar och samhällsbyggande: Forskning och samfinansierad forskning 1Inklusive tilläggsbudget i samband med ekonomiska vårproposition (bet. 2003/04:FiU21) och förslag på tilläggsbudget i samband med budgetpropositionen . 2Motsvarar 231 759 tkr prisnivå. 3Motsvarar 231 759 tkr prisnivå. Anslaget disponeras av för miljö, areella näringar och samhällsbyggande (Formas) och finansierar stöd till forskning om de areella näringarna samt projektrelaterade kostnader i anslutning till sådan forskning såsom utvärderingar, beredningsarbete, konferenser, vissa resor och seminarier samt informationsinsatser. Forskningsstödet finansierar även med näringen samfinansierad forskning som omfattar jordbruksteknisk forskning, viss skogsforskning, trädgårdsforskning samt växtförädling. För forskning inom områdena miljö och samhällsbyggande finns anslaget 26:1 för miljö, areella näringar och samhällsbyggande: Forskning och samfinansierad forskning under utgiftsområde 20. Bemyndigande om ekonomiska åtaganden För att underlätta planering, upphandling och genomförande av forskningsprojekt bör regeringen bemyndigas att under detta anslag ingå ekonomiska åtaganden som innebär utgifter på 2004/05:1 UTGIFTSOMRÅDE 23 Tabell 9.7 Beställningsbemyndigande om ekonomiska åtaganden Utestående åtaganden vid årets början Erhållet/föreslaget bemyndigande Anslaget för stöd till samfinansierad forskning avser bl.a. stöd till trädgårdsforskning. MOVIUM (och i ) vid erhåller från detta anslag . MOVIUM svarar för forskningskommunikation, forskningssamverkan, vägledning och kunskapsutveckling, vilket är en verksamhet som inte ligger inom ramen för den verksamhet som enligt instruktionen ankommer på Formas. En utvärdering av MOVIUM har avrapporterats och verksamheten har fått positiva omdömen. Regeringen, som finner verksamheten angelägen, föreslår att den del av anslaget för trädgårdsforskning som har anvisats till MOVIUM, , överförs till anslaget 25:1 . Mot bakgrund av ovanstående föreslår regeringen att anvisas under anslaget 26:1 för miljö, areella näringar och samhällsbyggande: Forskning och samfinansierad forskning . beräknas anslaget till respektive . Tabell 9.8 Härledning av anslagsnivån 20052007, för 26:1 för miljö, areella näringar och samhällsbyggande: Forskning och samfinansierad forskning Förändring till följd av: Pris- och löneomräkning 2 Överföring till/från andra Förslag/beräknat anslag 1Statsbudget enligt beslut (bet. 2003/04:FiU10). Beloppet är således exklusive beslut på tilläggsbudget under innevarande år. 2Pris- och löneomräkningen baseras på anvisade medel statsbudget. Övriga förändringskomponenter redovisas i löpande priser och inkluderar därmed en pris- och löneomräkning. 9.1.326:2 Bidrag till Skogs- och lantbruksakademien 1 Inklusive tilläggsbudget i samband med ekonomiska vårproposition (bet. 2003/04:FiU21) och förslag på tilläggsbudget i samband med budgetpropositionen . Skogs- och lantbruksakademiens (KSLA) uppgift är att med stöd av vetenskap och praktisk erfarenhet till samhällets gagn främja jordbruk och skogsbruk samt därtill knuten verksamhet. 2004/05:1 UTGIFTSOMRÅDE 23 Anslaget finansierar kostnader för ordinarie tjänstemän, ersättning åt skoglig expertis, bidrag till bibliotek, seminarier m.m. samt vissa kostnader för utländskt forskarutbyte och utländska forskarkontakter. Skogs- och lantbruksakademien (KSLA) fungerar som diskussionsplattform för ledande företrädare inom de areella näringarna och livsmedelssektorn. I konferens- och seminarieverksamheten tas angelägna frågor upp. fyller också en viktig funktion som länk mellan forskning, näringsliv, övriga samhällsorgan och ideella organisationer. har anordnat konferenser, seminarier och möten vilka belyst t.ex. strukturfrågor inom jord- och skogbruket samt i livsmedels- och skogsindustrin, frågor om den europeiska jordbrukspolitiken, växtgenetik och genmodifierade organismer, ekologisk produktion, landskapets förändring, förnyelsebara råvaror, miljö och uthållig utveckling och viltfrågor. KSLA har åtagit sig att utveckla samarbetet med inom sitt verksamhetsområde. Denna uppgift upprätthålls och utvecklas med hjälp av särskilda medel från regeringen. har dessutom fungerat som en plattform för att ta fram ett underlag och en vision till för forskning kring den gröna sektorn, Forskning för grön framtid ekonomisk tillväxt, ekosystemhälsa och livskvalitet. Mot bakgrund av ovanstående föreslår regeringen att anvisas under anslaget 26:2 Bidrag till Skogs- och lantbruksakademien . beräknas anslaget till oförändrat belopp. Tabell 9.10 Härledning av anslagsnivån 20052007, för 26:2 Bidrag till Skogs- och lantbruksakademien Förändring till följd av: Överföring till/från andra anslag Förslag/beräknat anslag 1 Statsbudget enligt beslut (bet. 2003/04:FiU10). Beloppet är således exklusive beslut på tilläggsbudget under innevarande år