prop · GS031d7 · 2005-01-01 00:00:00 — Dessa organisationer erhöll även högst uppdragsersättning m.m. . CFB fick och SLK . Antalet personer med frivilligavtal (samarbetsavtal mellan Försvarsmakten och elva av de frivilliga försvarsorganisationerna) minskade . Avtalspersonalen svarar för kompetensförsörjning inom främst hemvärnet, bl.a. avseende underhålls- och motorfordonstjänst. Det totala antalet avtal uppgick vid utgången av 2003 till ca 17 300 (målet var 28 600), varav var ingångna med kvinnor. tecknades 940 nya avtal. av dessa tecknades med kvinnor. Av personerna med frivilligavtal var . Behovet av avtalspersonal är fortfarande stort och uppskattas av Försvarsmakten till 23 000 personer. Utbildningsverksamheten inom de frivilliga försvarsorganisationerna ökade något , till ca 2003. Antalet kursdeltagare uppgick till ca 47 000 personer. Ungdomsverksamheten har visat på ett ökat antal deltagare (drygt 17 800) och ett ökat antal utbildningsdagar (ca 52 500). Av anslaget 6:10 har utnyttjats för ungdomsverksamhet, vilket är en ökning mot 2002. 2004/05:1 UTGIFTSOMRÅDE 6 Av totalt 23 frivilliga försvarsorganisationer har 10 organisationer haft uppdrag inom det civila försvaret. Organisationsstöd har fördelats till frivilliga försvarsorganisationer för deras ledning, administration, totalförsvarsinformation, rekrytering, ungdomsverksamhet och funktionärsutbildning. Frivilliga försvarsorganisationer utbetalades i organisationsstöd. Stödet har utbetalats till bland annat () , () , Frivilliga () och Svenska Blå Stjärnan () . utbetalade i uppdragsmedel. Mest uppdragsmedel erhöll CFS , Svenska Röda Korset (SRK) , SKBR och FAK . Särskilda projektmedel via har skapat möjligheter för de frivilliga försvarsorganisationerna att stödja utvecklingen av frivillig försvarsverksamhet i , , , , och . Regeringen ser det som positivt att uppsatta mål i stort har nåtts, utom gällande avtalspersonal till hemvärnet. En av frivilligrörelsens väsentligaste uppgifter är att förse Försvarsmakten med avtalspersonal till hemvärnet. Den personal som tecknat sådana avtal har emellertid hög medelålder och nära hälften är , vilket, enligt regeringen, motverkar hemvärnets föryngring. Positivt är emellertid att en majoritet av avtalspersonalen är kvinnor. Regeringen redovisade i prop. 2001/02:159 Frivillig försvarsverksamhet inom totalförsvaret förslag till riktlinjer för organisationsstöd och uppdrag till frivilliga försvarsorganisationer. Propositionen bifölls av (bet. 2001/02:FöU12, rskr. 2001/02:262). Med anledning av propositionen har regeringen bl.a. gett Försvarsmakten och i uppdrag att lämna förslag på vilka organisationer som skall omfattas av förordningen (1994:524) om frivillig försvarsverksamhet. Regeringen avser låta klarlägga om ett behov finns av förstärkningspersonal vid svåra påfrestningar på samhället i fred samt förutsättningarna för detta. De utbildningsuppdrag som ger organisationerna riktas alltmer mot behoven vid svåra påfrestningar på samhället i fred. Samarbetsformer har börjat utvecklas mellan kommuner och frivilliga försvarsorganisationer. Därigenom ökar möjligheten för enskilda medlemmar att medverka i samhällets krishantering. Regeringen finner fortsatt att stora delar av dagens frivilligverksamhet är inriktad mot det gamla invasionsförsvaret och anpassat till en numerärt större insatsorganisation med andra behov av stöd av frivilliga än dagens. Försvarsmakten har för verksamheten lämnat dels en sammanfattad redovisning av försvarssektorns miljöarbete, dels en redovisning av miljöarbetet inom den egna myndigheten. För försvarssektorn redovisas i huvudsak följande. Arbetet leds av miljödelegationen, som består av representanter för de myndigheter som ingår i sektorn, dvs. Försvarsmakten, , , , och . Arbetet har inriktats på fossila bränslen, kemikalier och utbildning. Försvarsmakten redovisar försvarssektorns åtgärder för att minska den negativa påverkan på de nationella miljökvalitetsmålen. Ur redovisningen kan följande noteras. -Miljökvalitetsmålet Rikt odlingslandskap, dvs. att bevara en god och hälsosam livsmiljö och att bevara natur- och kulturvärden. Övnings- och miljöanpassade skötselplaner har börjat upprättas för ytterligare tolv övnings- och skjutfält. -Miljökvalitetsmålet God bebyggd miljö, dvs. att städer, tätorter och annan bebyggd miljö skall utgöra en god och hälsosam livsmiljö. Arbetet med att bullerisolera bostäder runt de militära flygplatserna har fortsatt. -Miljökvalitetsmålet Giftfri miljö, dvs. att miljön skall vara fri från ämnen och metaller som har skapats i eller utvunnits av samhället och som kan hota människors hälsa eller den biologiska mångfalden. Försvarssektorn har fortsatt att sanera farliga lämningar efter tidigare militär verksamhet. För att utveckla samarbetet i kemikaliefrågor har sektorn bildat en särskild kemikaliegrupp. Vidare har ett kemikaliehanteringsprogram införts inom en av sektorns myndigheter (). -Miljökvalitetsmålet Skyddande ozonskikt, dvs. att avveckla ämnen som bryter ned ozonskiktet. Sektorn har fortsatt att avveckla användningen av de ozonnedbrytande ämnena CFC och HCFC. -Miljökvalitetsmålet Begränsad klimatpåverkan, dvs. att begränsa utsläppen av koldioxid. Sektorn har minskat sin totala energiförbrukning, t.ex. genom att byta ut oljepannor eller att installera bergvärme. Vidare har hos flera myndigheter rutinerna för resor ändrats. har försvarssektorn utvecklat miljösamarbetet med . har inlett arbetet med att miljöanpassa sitt försvar och har därvid vänt sig till för att få del av svenska erfarenheter. Försvarsmakten fortsätter att utveckla det införda miljöledningssystemet. En viktig del därvidlag är att starkare än integrera miljöledningssystemet i myndighetens verksamhetsledningssystem. Försvarsmakten redovisar också att miljöarbetet är viktigt vid internationella insatser och övningar. Den svenska bataljonen i Kosovo bedriver därför sitt miljöarbete utifrån ett hållbarhetsperspektiv, med bl.a. källsortering. Farligt avfall transporteras tillbaka till för att möjliggöra ett miljömässigt omhändertagande. Vidare har ett miljöledningssystem införts för den svenska styrkan i Kosovo. På regeringens uppdrag och inom ramen för det säkerhetsfrämjande stödet har Försvarsmakten fortsatt ett aktivt internationellt försvarsmiljösamarbete. Det avser bl.a. projekt med , , samt och . Myndigheten har också genomfört en miljökurs för officerare från stater runt och . Samarbetet med har fortsatt inom ramen för det gällande försvarsmiljösamarbetsavtalet. har fortsatt arbetet med att införa ett miljöledningssystem och en 2004/05:1 UTGIFTSOMRÅDE 6 miljöpolicy har tagits fram. De tyngst vägande miljöbelastningarna anses tjänsteresor, mönstringsresor och resor till och från arbetet vara. En översyn av myndighetens resor genomförs tillsammans med en miljöanpassning av upphandlingar vad avser mönstringsresor. Försvarshögskolan har lämnat in en särskild miljöredovisning av vilken det framgår att cirka hälften av de miljömål som satts upp har uppnåtts till hälften eller mer. Ett stort inslag har varit miljöutbildning av personalen. Andra viktiga inslag är beaktande av miljöpolicyn i samband med projekteringen av de nya lokalerna vid Kungl. redovisar goda resultat i miljöarbetet. Institutet bedriver både ett direkt miljöarbete bl. a. genom att miljöutbilda sin personal, utarbeta en miljömanual, minska energianvändningen och förebygga olika typer av föroreningar men även ett indirekt miljöarbete där myndigheten genomför miljöforskningsuppdrag åt regeringen och myndigheter inom den militära och civila sektorn. Institutets försvarsrelaterade miljöforskning har bidragit till försvarssektorns uppfyllande av målen i nordisk bl. a. avseende miljökrav vid materielanskaffning och internationellt samarbete på miljöområdet. En miljödirektör arbetar centralt inom myndigheten och miljöhandläggare finns vid respektive avdelning. Ett kvalitetsledningssystem enligt ISO 9001 infördes vid myndigheten. Integration med det införda miljöledningssystemet enligt ISO 14001, till ett gemensamt verksamhetsledningssystem, planeras ske fullt ut . systematiska miljöarbete startade med genomförandet av en miljöutredning . visade att miljöpåverkan huvudsakligen är indirekt genom den materielförsörjning myndigheten genomför på uppdrag av Försvarsmakten. upprättade ett processbaserat miljöaspektsregister, grundat på miljöutredningens resultat. miljömål är baserade på de miljöaspekter som identifierades i miljöutredningen och på de principer för miljöarbetet som framgår av miljöpolicy. 2004/05:1 UTGIFTSOMRÅDE 6 En av de främsta uppgifterna för myndighetens miljöpolicy är att ställa krav på verksamhetsledningssystem. Myndigheten har ett processorienterat arbetssätt där kraven på ett systematiskt miljöarbete omhändertas i processerna. Därmed fördelas miljöansvaret på dem som använder processerna, det vill säga personal. har bedrivit ett omfattande miljöarbete. Några av de viktigaste åtgärderna för vidareutveckling av miljöledningssystemet har varit följande: -utarbetande av ett miljöaspektsregister, såsom införskaffande av videokonferensutrustning i syfte att minska antalet tjänsteresor. Trots att alla miljömål inte nåtts är regeringens samlade bedömning att Försvarshögskolan gjort en ambitiös satsning och att den struktur för miljöarbetet som både årsredovisningen och den särskilda miljöredovisningen visar, har varit ett viktigt instrument för att mäta måluppfyllelsen inom området. Kvaliteten i arbetet har stadigt höjts . Mycket talar också för att Försvarshögskolan, i de nya lokalerna, kommer att kunna nå en högre måluppfyllelse än . Regeringen anser att Totalförsvarets -utbildning av cirka 100 nyanställda, 40 forskningsinstituts miljöarbete utvecklats på ett inköpare samt 20 chefer samt -utarbetandet av ett intranätverktyg som hjälpmedel för anställda att kunna ställa relevanta miljökrav i materielens hela livscykel. Försvarets radioanstalts miljöarbete präglas av målsättningen att minimera all påtaglig skadlig miljöpåverkan och att vara förebyggande när det gäller ny miljöpåverkan. Myndighetsmål för den närmaste femårsperioden är bl.a. att minska utsläppen från fossila bränslen, minska miljöbelastningen från interna och externa transporter och minska avfallets mängd. Som ett led i detta skall all personal vid radioanstalten genomgå miljöutbildning. Regeringen konstaterar att försvarssektorn fortsätter att bedriva ett ambitiöst miljöarbete i linje med de nationella miljökvalitetsmålen. Regeringen vill också peka på att hölls det andra plenarmötet inom det s.k. Rigainitiativet. Detta samarbete syftar till att utveckla och stärka försvarsmiljösamarbetet i och det innefattar samtliga Östersjöstater samt bl.a. , och . Samarbetets informella sekretariat leds av . Rigainitiativet involverar Försvarsdepartementet och Försvarsmakten. Härutöver har försvarsmiljösamarbetet mellan EU-staternas försvarsministerier fortsatt att utvecklas. hölls två möten, det ena i och det andra i . Regeringen bedömer att i sin redovisning fokuserat på relevanta teman och planerar vidta adekvata åtgärder, bra sätt och att det finns en god miljökompetens vid myndigheten. Regeringen utgår från att institutet fortsätter detta arbete och att utvärderingar och uppföljningar av miljöarbetet utvecklas ytterligare. Regeringens bedömning är att bedriver ett omfattande och ambitiöst miljöarbete, som även har uppmärksammats internationellt. Regeringen anser att miljöarbetet vid fortskrider väl. Det är angeläget att fortsätta arbetet med att öka personalens medvetenhet och motivation att följa miljöpolicyn i det dagliga arbetet. Regeringen behandlar i detta avsnitt huvudsakligen de organisatoriska förändringarna. Frågor om Försvarsmaktens personal behandlas i personalavsnittet. inrättades den nya organisationsenheten Livgardet i med enheten . Flyttningen av verksamhet från i till /slutfördes och Försvarsmakten framhåller att investeringskostnaderna i med anledning av flyttningen ligger inom den planerade ramen om . Regeringen konstaterar också att organiseringen av den operativa insatsledningen (OPIL) i följer den uppgjorda planeringen. Organiseringen har kunnat slutföras . I och med att OPIL, som organisatoriskt ingår i Högkvarteret, lokaliserats till kommer garnison att bibehållas i sin helhet. I övrigt gäller för att F 16 lades ned vid utgången av 2003. Den militära flygskolan är /04 organiserad på Malmen i . Den grundläggande taktiska flygutbildning, GTU, omlokaliserades från till Malmen och är nu samordnad med den grundläggande flygutbildningen, GFU. Den första gruppen GFU-elever påbörjade sin utbildning på Malmen . Den första gruppen GTU-elever påbörjade sin utbildning . Regeringen beslutade tillåta den militära verksamheten på Malmen enligt . Regeringen föreskrev i sitt beslut antalet flygrörelser för verksamheten samt överlämnade ärendet till i för fortsatt prövning enligt . har därefter, i avvaktan på att myndigheten kan fatta ett slutligt beslut, i ett delbeslut medgivit flygskolans verksamhet. Nedläggningarna efter beslut innebär också att Försvarsmakten skall avveckla en del övnings- och skjutfält. Ett generellt problem i det sammanhanget är frågan om oexploderad ammunition på dessa fält. Osäkerheten om det förekommer ammunitionseffekter av detta slag försenar i allmänhet avvecklingen av fältet. Problemet har lett till att Försvarsmakten tillsammans med bl.a. och nu utarbetar en modell för att kunna riskvärdera övnings- och skjutfält. Detta arbete beräknas kunna bli klart . Regeringen vill också belysa en annan fråga som är av betydelse för utvecklingen av grundorganisationen, nämligen uppföljningen av beslutade och genomförda förändringar. Bland annat inom ramen för det s.k. reformkontrollprojektet, som syftade till att följa upp försvarsreformen, dvs. försvarsbesluten och 2001, har Försvarsdepartementet konstaterat att det är svårt att på ett ändamålsenligt sätt följa upp grundorganisatoriska förändringar. Regeringen har i de årliga regleringsbreven till Försvarsmakten successivt preciserat återredovisningskraven för att på detta sätt skapa en bättre grund för uppföljning. I årsredovisningen har Försvarsmakten sålunda redovisat bl.a. orts- och förbandsvisa besparingar vid genomförda nedläggningar. 2004/05:1 UTGIFTSOMRÅDE 6 Inom ramen för uppdraget att utarbeta underlag års försvarsbeslut uppdrog regeringen åt Försvarsmakten att redovisa ett förslag till en förbättrad planerings-, besluts- och uppföljningsprocess för förändringar i grundorganisationen. Processen skall medge uppföljning i bl.a. ekonomiska termer och av strukturförändringar liksom av konsekvenser av genomförda förändringar. Försvarsmakten har redovisat ett förslag till en förbättrad process. Regeringen konstaterar, liksom föregående år, att omstruktureringen av grundorganisationen efter besluten i allt väsentligt löper i enlighet med planeringen. De strukturella förändringarna är genomförda. Avvecklingen av fastigheter går snabbare än Försvarsmakten har planerat. Regeringen delar Försvarsmaktens uppfattning att en modell för att kunna riskvärdera övnings- och skjutfält vore värdefull för att förenkla och därmed påskynda avvecklingen av de fält som Försvarsmakten skall lämna. Härigenom underlättas för andra intressenter att nyttiggöra områdena för angelägna ändamål. Regeringen bedömer vidare att de nya redovisningsmodeller som Försvarsmakten redovisat i årsredovisningen , tillsammans med den nya planerings-, besluts- och uppföljningsprocessen kommer att lägga grund för betydligt förbättrade möjligheter för regeringen att följa upp de grundorganisatoriska förändringarna i Försvarsmakten. Regeringen anser att det är angeläget att den förändring av grundorganisationen som prop. 2004/05:5 kommer att leda till kan följas upp på ett adekvat sätt. övnings- och skjutfält samt 2004/05:5 2007. I fråga om det fysiska skyddet mot NBC- stridsmedel har detta förbättrats i samband med anskaffning av mobilt kollektivt skydd (COLPRO). I fråga om medicinskt skydd och medicinskt omhändertagande måste de 2004/05:1 UTGIFTSOMRÅDE 6 nuvarande autoinjektorerna ersättas. Vidare har ett arbete påbörjats för att se över den medicinska NBC-utbildningen för utlandsstyrkan. I samband med att utlandsstyrkan har utbildats och utrustats har personalen givits skydd knutet till uppgiften. Här kan nämnas att bataljonen i KFOR kompletterats med skyddsdräkter bl.a. med hänsyn till de befintliga miljöhot som finns i Kosovo i t.ex. kolkraftverken. I samverkan med FOI NBC- skydd har miljö- och sjukvårdshoten vad avser detta område kartlagts vid rekognoseringsresor till DR och . Beredskap mot att möta NBC-hot utgörs främst av den nationella NBC-insatsstyrkan. Målsättningen för NBC-insatsstyrkan och NBC-kompaniet är att förbanden skall kunna ingå i internationella enheter varför hänsyn har tagits till partnerskapsmålen i samband med förbandens upprättande. bedöms interoperabiliteten som acceptabel men förbättringar kan ske. I fråga om NBC- kompaniet har anskaffning av NBC-specifik materiel och övrig specialmateriel påbörjats, bl.a. har analys- och laboratorieutrustning levererats. Under förutsättning att inga ytterligare förseningar i materieltillförseln sker beräknas kompaniet vara fullt operativt 2006. inleddes utvecklingen av en internationell NBC-insatsstyrka som står beredskap till EU-styrkeregister fr.o.m. . Det bör uppmärksammas att materielplanerna endast omfattar materiel till ett NBC-kompani. Regeringen finner det positivt att hotstudier genomförs i samband med rekognoseringsresor inför kommande insatser i syfte att öka skyddet för svenska deltagande förband. Vidare finner regeringen det angeläget att Försvarsmakten vidtar åtgärder för att förhindra förseningar i NBC-kompaniets materieltillförsel. Mot bakgrund av att det endast är planerat att anskaffa materiel till ett NBC-kompani kommer detta att begränsa möjligheterna till utbildning och beredskap vid en internationell insats med NBC-insatsstyrkan. 3.7.1.3Materiel, anläggningar samt forskning och teknikutveckling har Försvarsmakten bland annat fått leverans av följande materielsystem: -en första leverans av JAS 39 C ur delserie 3, -splitterskyddade stridsbåtar 90 HS, -långvågsradio för ubåtskommunikation, -(i provisorisk utformning), -kulspruta 90 B och -200 personterrängbilar. Flera viktiga materielsystem är dessutom under leverans till Försvarsmakten: -ledningssystem för logistikbataljon som skall ingå i nordisk brigad, mekaniserad bataljon och pansarterrängbilsbataljon, -skyddspaket till avsedda för internationell tjänst, -splitterskyddat trupptransportfordon, delserie 2, -hårdmålsgranat Bonus till artilleriet och -Luftvärnsrobotsystem 97 och underrättelseenhet 23. Den verksamhet som har genomförts inom de fastställda objektsramarna redovisas i bilaga 1. Regeringens bedömning avseende hur tillförda materielsystem har påverkat den operativa förmågan i Försvarsmakten redovisas under respektive stridskraft. Avvecklingen av Försvarsmaktens överskottsmateriel har haft hög prioritet. Avvecklingen skall enligt Försvarsmaktens planering vara klar . Under det gångna verksamhetsåret fick dock Försvarsmakten i uppgift att avveckla delar av de materiella mobiliseringsenheterna. Eftersom detta resulterat i en ökad volym förnödenheter som skall avvecklas kan detta enligt Försvarsmakten påverka när avvecklingen blir slutförd. Förutom utgallring genom försäljning och destruktion har avveckling även skett genom t.ex. överföring till andra statliga myndigheter, gåva till humanitärt bistånd samt gåva inom ramen för bilateralt säkerhetsfrämjande samarbete med , och . Ammunitionsavvecklingen fortsätter enligt plan. Kritiska faktorer har varit tillgången på skyddsstyrkor för ammunitionstransporterna. Det företag som mottagit de största leveranserna för avveckling är NAMMO. av den totalt avvecklade explosiva vikten har utförts av detta företag. Försvarsmakten har gett i uppdrag att sälja överskottsmateriel. Försäljningen sker genom anbudsförfarande. har av den övertaliga materielen sålts och tre försäljningsomgångar har avslutats. De totala försäljningsintäkterna uppgår till ca och de totala utgifterna till . Nedan redovisas de redan vidtagna och de kommande åtgärderna med anledning av försvarsutskottets betänkande Försvarsmaktens avveckling av överskottsmateriel (bet. 2003/04:FöU4). har i ovan nämnda betänkande inte något principiellt att invända mot att staten överför materiel som inte längre behövs för dess verksamhet till andra offentliga organ, såsom kommunerna, allra minst om kommunernas och landstingens krisberedskap därmed stärks. Utskottet menar därmed att man inte har något att erinra mot att det prövas om möjligheterna finns för staten att överföra överskottsmateriel till kommuner för att stärka deras krishanteringsförmåga. Denna fråga bereds inom . I samma betänkande framför försvarsutskottet att de vill ha ökad information från Försvarsmakten till kommuner, landsting, länsstyrelser och centrala myndigheter i fråga om avvecklingen av Försvarsmaktens överskottsmateriel. Den del av förslaget som berörde avslogs. Regeringen gav Försvarsmakten i uppdrag att aktivt informera kommuner, landsting, länsstyrelser och centrala myndigheter om vilken materiel som avvecklas, vilka regler som styr avvecklingen samt vad 2004/05:1 UTGIFTSOMRÅDE 6 myndigheter skall göra för att kunna överta övertalig materiel. framför slutligen i betänkandet att Försvarsmakten bör ges i uppdrag att redovisa samliga intäkter av försäljning av överskottsmateriel. Med anledning härav har regeringen uppdragit åt Försvarsmakten att redovisa samtliga intäkter från materielavvecklingen. Regeringens bedömning är att avvecklingen har genomförts enligt plan. Den helhetslösning som Försvarsmakten, med stöd från , nu arbetar med verkar vara ändamålsenlig. Trots detta aviserar Försvarsmakten som nämnts ovan att det finns en risk för att avvecklingen försenas i förhållande till det ursprungliga målet . Den angivna anledningen är att Försvarsmakten fått i uppgift av regeringen att avveckla delar av de materiella mobiliseringsenheterna. Eftersom detta inte var känt 2000 när planen för materielavvecklingen gjordes upp är det rimligt att avvecklingstakten påverkas. Beträffande kostnader för avvecklingsverksamheten motsvarar de inte de ursprungliga beräkningarna. Kostnaderna för verksamheten var . Regeringen noterar att detta är betydligt mer än de årliga kostnader om som Försvarsmakten aviserade 2000. Orsakerna till detta verkar vara missbedömningar i de uppskattade kostnaderna för avveckling och i omfattning av materiel som skall avvecklas i kombination med förändrad tidsplan. Inga fortifikatoriska åtgärder i den operativa insatsledningens lokaler i har genomförts i avvaktan på vidare beslut i frågan. Beträffande avveckling av anläggningar har Försvarsmakten prioriterat anläggningar med höga driftskostnader, anläggningar som är skadliga för miljön och anläggningar som innebär risk för tredje man. Huvuddelen av nedläggningsobjekten års försvarsbeslut är avvecklade. Arbetet med att avveckla de anläggningar som beslutats i samband med omstruktureringen 2000 fortsätter. 2004/05:1 UTGIFTSOMRÅDE 6 Regeringen har noterat att Försvarsmakten och har vidtagit åtgärder för att komma till rätta med det stora underutnyttjande av anslagsposten som påpekades i budgetpropositionen (prop. 2003/04:1, utg.omr. Detta har bidragit till ett överskridande av anlagsposten, vilket resulterat i en oren revisionsberättelse. Regeringen bedömer dock att de uppsatta målen med verksamheten i stort har uppnåtts. Forskning, teknikutveckling m.m. I detta avsnitt lämnas en resultatredovisning av Försvarsmaktens forskning och teknikutveckling som främst beställts vid , och Försvarshögskolan. Därefter lämnas en resultatredovisning av övrig forskning och teknikutveckling som bedrivits av och Försvarshögskolan. Forskning och teknikutveckling för Försvarsmaktens behov