prop · GS03101 · 2005-04-15 00:00:00 — Andra långfristiga värdepappersinnehav har minskat med , främst p.g.a. minskade innehav av bostadsobligationer. Obligationerna ingick i tidigare överföring från AP-fonderna. Det ur- sprungliga nominella värdet var och således har lösts in, varav . innehav avser till största delen nollkupongobligationer i syfte att möta betalningsströmmar vid förfall av leasing- och leaseholdkontrakt för anläggningstillgångar ut- hyrda till och . Marknadsvärdet för aktier i uppgick till . - Återförsäkrares andel av () redovisar försäk- ringstekniskt beräknat nettovärde på skade- fordringar. Fordringarna utgår från de skade- belopp som betalats ut. Avdrag görs för återvunna eller avskrivna belopp. Till detta läggs kapitaliserade räntor samt förfallna, obetalda och upplupna, ej förfallna avtalsräntor. Värderingen av EKN:s fordringar görs utifrån olika kriterier. En utgångspunkt vid bedömning av fordringar på andra länder är det aktuella landets skuldsättning och inkomstnivå samt hur landet skött sina skuldbetalningar. Detta kompletteras med det allmänna riskläget i landet vad gäller krediter och på den återstående löptiden på EKN:s utestående fordran. Värdet före avsättning av förlustrisker m.m. på EKN:s fordringar uppgår till . Avsättningen uppgår till . samarbete (Sida) garanterar och subventionerar u-landskrediter i projekt som Sida bedömer kan få betydande utvecklingseffekter i landet. Posten utgörs till största delen av Säkerhetsreserven som förvaltas av EKN vilken är knuten till det s.k. U-kreditsystemet. Säkerhetsreservens redo- visade värde efter gjorda avsättningar bedöms täcka kostnader för framtida eventuella förluster. universitets fordringar avser utlåning av donationsmedel till Akademiska Hus för fastigheterna , Wallen- bergsalen och Hasselbladslaboratoriet, som vid uppförandet finansierades med bl.a. donations- medel. redovisar regressfodringar till följd av utbetalda ersätt- ningar för infriade garantier. redovisar fordringar, leasing- och leaseholdavtal på och . Dessa uppgick till 2004. Dessutom redovisar affärsverket en fordran på lokaltrafik (SL) avseende kapitalkostnads- ersättning på . Studielån beviljade efter 1988 Återkrav på lån och bidrag RGK, löpande krediter och rörelsekapital med fast löptid till RGK, investeringslån till RGK, utlåning till RGK, utlåning till AP-fonden () administ- rerar ett flertal lånetyper som kan delas in i två huvudkategorier. Den ena typen är lån finansie- rade med lån i . Det avser främst studielån beviljade . Den andra kategorin är lån som ursprungligen finansierades via anslag på statsbudgeten, främst studielån beviljade . CSN:s fordringar uppgår till totalt , efter att hänsyn tagits till reservationer för osäkra fordringar. tog CSN ett nytt administrativt Jämförelsetalen har inte ändrats eftersom inkomster än föregående år, räntesänkning och färre låntagare inom lånetypen. Av reserverat belopp avser lån beviljade och lån tagna . års årsredovisning räknade CSN fram en reservation för de nya annuitets- lån som infördes vilket blev av en bruttofodran på . Därutöver tillkommer återkrav m.m. på . Effekterna av den vidareutvecklade beräkningsmodellen kom- menteras i avsnitt 4.2, 4.5.8 och 4.5.10. () är den myndighet utöver CSN som har omfattande utlåning. När det gäller är bolaget beroende av Konsortiets framtida resultat för att kunna återbetala lånet. RGK:s riskvärdering av lånet har lett till en nedskrivning av lånet med . RGK:s utlåning till () och AP-fonderna ingår också i denna post, eftersom dessa myndigheter inte konsolideras i årsredovisningen för staten. Styrelsens för internationellt utvecklings- samarbete (Sida) utlåning avser biståndskrediter och villkorslån. Med varulager och förråd avses råmaterial, rå- varor, halvfabrikat och färdiga produkter samt förnödenheter som förbruknings- och till- satsmaterial. pågående arbeten avser i huvudsak fastighetsbildning, vilket t.ex. innebär avstyckning och reglering av gränsdragning mellan fastigheter. i innehar ett stort antal fastigheter i den s.k. Jordfonden, lokali- serade till omarronderingsområden, där bytes- projekt pågår eller är planerade. lämnar förskott till i huvudsak , , och . Förskotten avser främst materiel och tjänster. Det är främst förskotten till som minskat, vilket beror på att leveranser skett . Förskott till utländska leverantörer ingår med , vilket är mindre jämfört med föregående år. post består av fordringar för externa uppdrag i huvudsak åt kommuner. kundfordringar utgörs av fordringar på garantitagare avseende debi- terade samt för bundna utfäs- telser. post utgörs av fordringar på flygbolag där står för merparten. Fordringar avseende kommunalskatt, Fordringar avseende utlägg i Depositioner för handel med futures innebär att staten hade en fordran som reglerades . har skattefordringar under indrivning på nominellt . Av dessa beräknas eller betalas in. Värdet av fordringarna har i likhet beräknats med ledning av bland annat åldersanalys av de restförda ford- ringarna. har fordringar på kommuner och landsting på ett belopp om sammanlagt avseende utnyttjad kredit hos () för utbetalningar i systemet för kompensation av viss ingående mervärdesskatt avseende 2002 och tidigare. Hur regleringen av fordran på kommuner och landsting skall ske har ännu inte beslutats av regeringen. RGK:s minskade fordringar utgörs till största delen av depositioner för handel med s.k. futures som minskat med jämfört med föregående år. och de allmänna försäkringskassornas fordringar utgörs till största delen av fordringar på bidragsskyldiga avseende underhållsstöd, , samt återkravsfordringar avseende övriga socialförsäkringsförmåner, . Samtliga fordringar äldre än avseende underhållsstöd bedöms som osäkra och har skrivits ned till noll. Nedskrivningsbeloppet uppgår till . övriga fordringar består till största delen av obetalda tullräkningar avseende mervärdesskatt. Att fordringarna per boksluts- datum fluktuerar beror till stor del på faktureringsrutiner och endast till mindre del på andra faktorer som t.ex. konjunkturväxlingar. övriga fordringar avser bland annat fordringar på EU för gjorda utbetalningar av bidrag inom garantisektionen, rekvirerade medel inom utvecklingssektionen samt bundet kapital i offentliga lager till följd av inköp- och försäljningsverksamhet för EU:s räkning av bland annat spannmål. Fordran har minskat kraftigt från föregående år. I total- beloppet ligger även en fordran avseende salmonellautbrottet i . Underkurser, just. skuldmått i svenska kronor Som förutbetalda kostnader redovisas kostnader som är hänförliga till kommande år, men har betalats ut . Som upplupna bidragsintäkter redovisas överenskommen ersättning för genomförd verksamhet som ännu inte utbetalats till myndigheten. Periodavgränsningsposter Övriga upplupna intäkter Ränteintäkter, uppköpta obligationer i Upplupna avgifter i kreditgivningen Statens jordbruksverks upplupna intäkter depositioner i svenska banker och av aktierna sålts. har medel från fonder () placerar eventuell kortfristig överskottslikviditet på dagslåne- marknaden för att hantera kortfristiga föränd- ringar i lånebehovet. har RGK istället lånat medel på dagslånemarknaden. Denna kortfristiga skuld ingår i statsskulden. Kassa, bank m.m. kassa, bank m.m. avser till största delen klienters bankmedel. () kassa, bank m.m. avser i huvudsak de medel som FMV har för olika samarbetspartners räkning. Minsk- ningen beror främst på en lägre dollarkurs jämfört med föregående år samt att medel för nyanskaffning har tagits i anspråk. ökning av kassa, bank m.m. avser medel som inte har tömts från avkastningskonto i depåbanken till konto i . Årets över-/underskott enligt Nettoförmögenheten är skillnaden mellan till- gångar och skulder. Eftersom statens skulder är större än tillgångarna är statens nettoförmögen- het negativ. Förändringen av nettoförmögen- heten mellan samvarierar i huvudsak med statsskuldens förändring. Nettoförmögenheten påverkas i första hand av resultaträkningens över- eller underskott. Därutöver påverkas nettoförmögenheten av andra transaktioner som förändrar tillgångarnas eller skuldernas värde utan att de redovisas i resultaträkningen. minskade nettoförmögenheten med . Nedan redogörs för för- ändringar av poster som ingår i nettoförmögen- heten. Vissa händelser som i sig inte innebär att nettoförmögenheten påverkas utgör ändå förklaringar till förändringar av ingående delposter. Uppskrivningskapitalet har minskat med . I samband med att öppnats för trafik har överfört i uppskrivnings- kapital till balanserad kapitalförändring avseende den finansiering som erhållit i form av bidrag från . Donationskapitalet ökade med . har mottagit donationer i form av konstverk till ett värde av . svarar för merparten av posten. Ökningen med består av föregående års resultat- andelar (17,), utdelningar betalda (-6,), (0,3 miljarder kronor) samt övriga förändringar av eget kapital i dotterbolagen (-0,). En åter- föring av tidigare omförda negativa resultat- andelar från balanserad kapitalförändring har medfört en minskning av resultatandelar med . redovisar betydande minsk- ningar av det egna kapitalet vid sidan av resul- tatet. Förändringen uppgår till -1,och avser till största delen omräknings- differenser vid konsolidering av verksamhet i utlandet. föregående års överskott som ej är hänförlig till resultatandelar utgör . Utdelningar från dotterbolag enligt föregående stycke ökar denna delpost med motsvarande belopp. Aktieägartillskott minskar balanserad kapitalförändring med och ökar resultatandelar ovan. Återföring av tidigare omföring av negativa resultatandelar i dotter- och intressebolag från resultatandelar ökade balanserad kapitalförändring med . Kupongränta på de bostadsobligationer som tidigare överförts från AP-fonderna uppgår till och redovisas som en balanserad kapitalökning. Skilda principer vid värdering av inomstatliga värdepapper har med- fört en utjämningspost på som redovisas som balanserad kapitalminskning. konton för hantering av TV-avgiften, rundradiokontot m.fl., rapporteras som del av statsverket, vilket har inneburit en Saldot vid avräkning av inomstatliga betalningar avseende anslag och inkomsttitlar uppgick till och redovisas som en ökning av netto- förmögenheten. har överfört från uppskrivningskapital till balanserad kapital- förändring i samband med färdigställandet av (se avsnitt 4.3.1 Nettoförmögen- heten). Förändring av statens nettoförmögenhet Utdelning från dotter- och Förändring av eget kapital hos dotter- Återföring av negativa resultatandelar Årets över-/underskott Bygdemedel m.m. (länsstyrelser) - Fonder för frivillig sjukförsäkring Medel från vattendomar m.m., Under posten Fonder redovisas medel som reserverats för särskilda ändamål, men där det reserverade beloppet inte bestäms av en fastställd skuld eller en försäkringstekniskt beräknad risk. De viktigaste förändringarna i fondkapitalet beskrivs i not 5, Avsättning till/upplösning av fonder. redovisar Kärnav- fallsfonden som består av avgifter från kärn- kraftsföretagen, baserade på produktionen av elektrisk kraft. Avgifterna skall täcka alla kost- nader nu och för hantering och slut- förvaring av använt kärnbränsle och annat avfall. fond förvaltas enligt riktlinjer som beslutas av . Fonden utgörs av avgifter från institut som omfattas av garantin. Avgiftens storlek, som baseras på institutens kapitaltäck- ningsgrad, används till att bygga upp en fond varifrån ersättning betalas ut till institut som försatts i konkurs och som omfattas av garantin. Insättningsgarantin gäller för såväl privatpersoner som företag och andra juridiska personer. redovisar medel som enligt regeringens beslut är avsatta från inkomsterna av energiskatt för individuellt kompetenssparande. redovisar medel i en garantireserv för främst s.k. Äldre garantier. Garantireserven byggdes till sin huvddel upp , genom överföring av anslagsmedel. redovisar ett antal fon- der som förvaltas av Kammarkollegiet och från vilka bl.a. vissa livräntor enligt äldre bestäm- melser betalas ut. De största är Trafiklivränte- fonden, Frivilliga yrkesskadefonden och Affärs- verksfonden. De allmänna försäkringskassornas fonder för den frivilliga sjukförsäkringen har fram till ombildningen till den nya Försäkrings- kassan, , förvaltats av respektive försäkringskassa, och använts för ut- betalningar från den frivilliga sjukpenning- försäkringen. Bilskrotningsfonden redovisas av och används till bilskrotningspremier. Länsstyrelserna redovisar s.k. bygdemedel (vattenregleringsmedel) och älgvårdsfonder. Det största beloppet () redovisas av i . Batterifonden redovisas av och används för bl.a. omhändertagande av miljö- farliga batterier. Avsättningar för pensioner och liknande förpliktelser Hos Försvarsmakten har avsättningen liksom Hos har årets kostnad för Övriga avsättningar består huvud- sakligen av avsättningar för risker i garantiengagemang. Avsättningar har gjorts för förväntad förlustrisk i affärerna och för riskkoncentration i portföljen. Avsätt- ningarna har minskat med . Avsättning för förväntad förlust har minskat med nära vilket beror bl.a. på att affärer med hög riskvärdering har skadereglerats. Avsättning för oförväntade förluster p.g.a. riskkoncentration har däremot ökat med nära som följd av att koncentrationsrisken i portföljen ökat. () avsätter medel för framtida förväntade garantiförluster. Avsätt- ningen för förluster avseende kreditgarantier har minskat med som följd av ändrade riskbedömningar. Förändringen avser minskning av avsättning för förluster avseende med till endast och övriga garantier . Totalt garantiåtagande i den del avsättning gjorts är , varav avser . () avsättning avser främst verkets frivilliga pensionsförsäkring enligt äldre lagstiftning (). Nyteckning till försäkringen upphörde och avsättningen minskar numera successivt eftersom inga inbetalas, med skillnaden mellan kapitalavkastning och pen- sionsutbetalningar. har RFV även gjort avsättningar med för eventuell återbetalning av ränta på de allmänna försäkringskassornas återkravsfordringar som följd av en dom i Regeringsrätten. Styrelsens för internationellt utvecklings- samarbete (Sida) avsättningar för risker i engage- mang avser exportkrediter där Sida garanterar och subventionerar krediten (U-krediter). U- krediterna ges till f.n. 26 länder för export som av Sida bedöms få betydande utvecklingseffekter i länder som inte själva kan bära kostnaden för normal finansiering på kommersiella villkor. Garantiåtagandet har minskat kraftigt , en utveckling som fortsatt från till 2004 p.g.a. den lägre dollarkursen och färre nya ut- fästelser. Avsättningen för förluster kom att nära halveras till . Avsättningen uppgick vid utgången av av totalt engagemang. har avsatt för förväntade utbetalningar i ett pågående fall inom investerarskyddet. Lån i svenska kronor Eliminering, myndigheters innehav I () definition av den svenska statsskulden ingår de låneinstrument som kontoret använder, och har använt sig av, i sin finansiering av statens lånebehov (se avsnitt 4.5.11 Kommentarer till särskilda poster). Lån i redovisas till nominellt slutvärde, dvs. de marknadsvärderas inte med avseende på förändringar i marknadsräntorna. I årsredovisningen för staten används RGK:s definition av statsskulden minskat med elimi- neringar av de statliga myndigheternas innehav av statliga obligationer och statsskuldväxlar. Det är endast ett fåtal myndigheter som innehar statsobligationer och/eller statsskuld- växlar. Kärnavfallsfondens innehav var och Insättnings- garantinämndens innehav var . Övriga myndigheters innehav avser främst RGK:s eget innehav av premieobliga- tioner. Lån i utländsk valuta Lån i utländsk valuta Lån i utländsk valuta upptas i balansräkningen till sitt aktuella värde, dvs. den räknas om till de valutakurser som gällde på bokslutsdagen (till skillnad från lån i , se ovan). De redo- visade lånen i utländsk valuta minskade med . De utländska lånens marknadsvärde uppgick till . Lån i svenska kronor Lån i utländsk valuta Not 46 Övriga skulder Obligationer som förfallit, Skuld till kommuner och landsting () skuld till Premie- pensionsmyndigheten avser huvudsakligen inbe- talda ålderspensionsavgifter som placeras på konto i RGK för finansiering av framtida pen- sioner. Medel för EU-avgiften uppgår till 2,8miljarder kronor och har skuldförts på EU-kommissio- nens konto i , men ännu inte betalats från statsverkets checkräkning. RGK tar upp lån i svenska kronor och genom skuldbytesavtal (kron/valutaswappar) omvandlas lånen till skuld i utländsk valuta. Genom dessa swapptransaktioner uppstår en kreditrisk och för att hantera denna risk ingår man s.k. . Dessa uppgår till . skuld avseende kontoöverskott på skattekonto utgörs huvudsakligen av skattskyldigas kompletteringsinbetalningar för att täcka den slutliga skatten vilken avräknas först . Till viss del utgörs överskotten också av oreglerade skulder avseende över- skjutande ingående mervärdesskatt eller andra återbetalningar som inte hunnit effektueras per balansdagen. redovisar en skuld till kommuner och landsting avseende kommunalskatt. Kommunalskatten betalas ut i förskott under inkomståret. Den slutliga kommunalskatten fastställs efter taxeringen och slut- reglering sker året efter taxerings- året. övriga skulder består till största delen av lån som tas upp av och trafikleder AB. En ökning på har skett för finansiering av väganläggningar huvudsakligen i och . I övriga skulder ingår vidare betal- ningsutfästelser till och innehållna garantibelopp till externa entreprenörer där också en mindre ökning skett. Ökningen av övriga skulder med förklaras till största delen av en ökning av skuld till AP- fonderna. ökning av övriga skulder kan till stor del hänföras till en ökad skuld till avseende betalningsutfästelser om villkorat aktieägartillskott. Statens pensionsverks övriga skulder hänförs huvudsakligen till innehållen preliminär skatt avseende tjänstepensioner. Minskningen av övriga skulder med beror främst på att uppbördsfordringars stämpelskatt har minskat. övriga skulder består till stor del av personalens skatt. Ökningen på hänförs till finansiell leasing, då ett nytt kontrakt på personalens datorer har tecknats. Minskningen av övriga skulder hos affärs- verket utgörs till största delen av en skuld på till som slutreglerades . Kapitaltillskottet sattes in på Statens järnvägars konto 2003 och fördes över till . ökning av övriga skulder beror till största delen på att långfristiga skulder ökade med och att kredit i bank har utnyttjats med ytterligare . - Medel enligt förlikningsavtal och Depositioner kan utgöras av indrivna medel hos kronofogdemyndigheterna (redovisas av Skatte- verket) och av hyror som deponerats av privatpersoner hos länsstyrelserna i samband med tvist med fastighetsägare. Förskott från uppdragsgivare och kunder Svenska kraftnäts förskott består av avtal med kostnader redovisas i övrigt bl.a. myndigheternas skuld till personalen för sparad och outtagen semester. Som oförbrukade bidrag redovisas bidragsmedel som erhållits, men ännu inte förbrukats för sitt ändamål. Periodavgränsningsposter övriga förutbetalda intäkter Förutbetalda avgifter för utfärdande Förutbetalda överkurser vid upplåning Förutbetalda överkurser vid upplåning Förutbetalda underkurser, uppköp Som övriga förutbetalda intäkter redovisas avgiftsintäkter etc. som betalats , men som är hänförliga till kommande år. Garantier för vilka avsättning ej görs Garantier om tillförsel av kapital , m.fl., RGK Garantier för vilka avsättning görs Garantier om tillförsel av kapital Internationella åtaganden, RGK De statliga garantiåtagandena hanteras av fem myndigheter, , Riks- gäldskontoret, , och . Garantiverksamheten beskrivs närmare i kapitel 7 Statliga garantier och krediter. I noten har garantiåtagandena delats upp i garantier för vilka ingen avsättning för förluster görs och garantier för vilka avsättning görs. Inom linjen tas de åtaganden för vilka ingen avsättning görs upp (se även avsnitt 4.5 Redovisningsprinciper och tilläggsupplysningar samt kap. 7 Statliga garantier och krediter). Ansvarsförbindelser är förpliktelser som inte redovisas som skuld eller avsättning i balansräkningen på grund av att det inte är troligt att de kommer att regleras eller på grund av att deras storlek inte kan beräknas med tillräcklig tillförlitlighet. Det kan också vara möjliga förpliktelser, dvs. det är osäkert om det förekommer en förpliktelse eller ej. Som övriga ansvarsförbindelser redovisas de ansvarsför- bindelser som ej är garantiförbindelser. redovisar åtaganden gente- mot internationella utvecklingsbanker och utvecklingsfonder. och med de allmänna försäk- ringskassorna redovisar antastbara pensions- förmåner. Med antastbar pensionsförmån avses pension där rätten till pension gjorts beroende av post utgörs till största delen av Förändring av skulder och fordringar Avgifter och andra ersättningar Utdelningarna som redovisas i finansierings- De utdelningar som redovisas mot statsbudgeten uppgår till (se tabell 5.21 aktieutdelning). Dessa består av utdelningar hänförliga till på och en utdelning från på . Utdelningen från tas med i finansieringsanalysen efter som det är ett helägt statligt bolag. Statens ägarandel uppgår i uppgår endast till (se även bilaga 3 Statliga bolag). Nedskrivning av lån, CSN m.fl. Förändring av fordringar, Kapitaltillskott för förlusttäckning i Avsättningar till fonder och nedskrivningar av lån medför inte några betalningar och dessa kostnader tas därför bort. Ökningen av nedskrivningar mellan åren med förklaras av att CSN har ändrat modell för beräkning av osäkra fordringar. Till transfereringar hänförs även förändringar i återkravsfordringar m.m. inom socialförsäk- ringsområdet. och har tillskjutit kapital för att täcka förluster i . Dessa medel, som redovisas under årets resultatandelar i resultaträkningen, har tillförts raden transfere- ringar. Avsättningar (se not 42 och 43) Nedskrivning av lån RGK Kostnader för avskrivningar, avsättningar och nedskrivning av lån medför inte några betalningar och tas därför bort. har skrivit ned lån till , och med totalt . Kostnaderna för statens verksamhet justeras även för realisationsförluster vid försäljning av egendom som redovisats som kostnad utan att medföra någon betalning. Förändring av långfristiga fordringar Förändring av kassa, bank Förändringar av långfristiga fordringar har medfört att statens nettoupplåning har minskat med . Till en del beror det på att bostadsobligationer till ett bokfört värde av har sålts . Förändringar av omsättningstillgångar har medfört att statens nettoupplåning har minskat med . Behållningen på kassa, bank ökade med vilket medför att statens nettoupplåning ökar. Förändringar av skulder har medfört att statens nettoupplåning har minskat med . Aktier och andra värdepapper Datasystem, rättigheter m.m. vilket är en minskning med från föregående år. Investeringar i beredskapstillgångar uppgick till , vilket är en minskning med från föregående år. Av investeringarna i beredskapstillgångar var hänförbara till det militära försvaret. Investeringar i väganläggningar uppgick till , vilket är en ökning med från föregående år. Bland större pågående väginvesteringar kan nämnas E4 förbi , E6 i samt E4 mellan och Mehedeby. Investeringar i järnvägsanläggningar uppgick till , vilket är en ökning med från föregående år. Investeringar i fastigheter och markanlägg- till föregående år. Investeringar i maskiner och inventarier Investeringar i immateriella tillgångar uppgick Centrala () nyut- låning, som till största delen består av studielån, uppgick till , vilket är en minskning från föregående år med . Amorteringarna hos CSN uppgick till , en ökning från föregående år med . () nyutlåning var , vilket är en ökning med . ökade sina lån i RGK med . Se även not 28. Amorteringarna av lån i RGK uppgick till , en minskning med . Minskningen hänför sig till stor del till . Finansiellt netto för statens upplåning Finansiella intäkter enligt not 11 Finansiella kostnader enligt not 11