prop · GS0383 · 2005-02-03 00:00:00 — När kommissionen för granskning av de svenska säkerhetstjänsternas författningsskyddande verksamhet tillsattes infördes en särskild regel om sekretess hos den kommissionen i 9 kap. 26 § sekretesslagen. Enligt bestämmelsen gäller sekretess för uppgift om enskilds personliga eller ekonomiska förhållanden hos kommissionen i dess granskningsverksamhet, om det inte står klart att uppgiften kan röjas utan att den enskilde eller någon honom närstående lider skada eller men. Denna bestämmelse motiverades i förarbetena bl.a. med att det inte kunde uteslutas att det i den kommissionens granskningsverksamhet skulle komma fram uppgifter som kunde vara integritetskänsliga och som inte skyddades av gällande sekretessbestämmelser. Särskilt framhölls att det kunde tänkas förekomma uppgift om enskilds fysiska eller psykiska hälsa liksom om enskilds familjeförhållanden (prop. 1998/99:140 s. 36). En sekretessbestämmelse till skydd för enskildas personliga och ekonomiska förhållanden hos rådet och kommissionen kan således lämpligen införas genom en ändring i 9 kap. 26 §. På samma sätt som skett beträffande kommissionen för granskning av de svenska säkerhetstjänsternas författningsskyddande verksamhet bör sekretessbestämmelsens tillämpningsområde begränsas till viss verksamhet. När det gäller den nya kommissionen bör sekretessen gälla i dess verksamhet för utvärdering av nationell krishanteringsförmåga med anledning av naturkatastrofen i . Såvitt avser rådet bör, mot bakgrund av den inställning som framförts från såväl JO som rådet om behovet av en tydlig avgränsning av tillämpningsområdet, sekretessen gälla i den del av rådets verksamhet som avser kontakter med dem som drabbats av katastrofen och anhöriga till katastrofens offer. Sekretesskyddets styrka Frågan är då hur stark sekretessen till skydd för enskildas personliga och ekonomiska förhållanden bör vara hos rådet och kommissionen. Den typ av uppgifter som enskilda kan väntas lämna till dessa organ - t.ex. uppgifter om förluster av anhöriga eller om enskildas fysiska och psykiska hälsa - är typiskt sett av känslig art. Inom hälso- och sjukvården och omfattas sådana uppgifter av ett s.k. omvänt skaderekvisit, dvs. presumtionen är att uppgifterna omfattas av sekretess. När det gäller uppgifter om enskilds personliga förhållanden innebär ett omvänt skaderekvisit att uppgifterna får röjas endast om det i det enskilda fallet står klart att den enskilde inte lider men om uppgifterna röjs. Begreppet "men" har givits en mycket vid innebörd i sekretesslagens förarbeten. I första hand åsyftas sådana effekter som att någon blir utsatt för andras missaktning om hans eller hennes personliga förhållanden blir kända. Redan den omständigheten att vissa personer känner till en för någon enskild ömtålig uppgift kan i många fall anses vara tillräckligt för att medföra "men". Utgångspunkten för en bedömning av om men föreligger är den berörda personens egen upplevelse. Till skillnad från vad som gäller inom hälso- och sjukvården och omfattas uppgifter om enskildas personliga förhållanden, t.ex. deras hälsa, hos många andra myndigheter, t.ex. hos , av ett rakt skaderekvisit (jfr 7 kap. 7 § sekretesslagen). Det raka skaderekvisitet innebär att skadebedömningen skall ta sin utgångspunkt i själva uppgiften. Det innebär att frågan huruvida sekretess gäller eller inte i första hand inte behöver knytas till en skadebedömning i det enskilda fallet. Om uppgiften genomsnittligt sett måste betraktas som harmlös skall den normalt anses falla utanför sekretessen. Endast om det av omständigheterna framgår att en sådan uppgift kan vara känslig i det enskilda fallet behöver en noggrannare sekretessprövning göras. Om uppgiften däremot är typiskt sett känslig är utgångspunkten att uppgiften omfattas av sekretess. I sådana fall kan omvänt upplysningar om sökandens identitet och dennes avsikt med uppgifterna medföra att det inte längre finns någon anledning till antagande att den i sekretessbestämmelsen angivna skadan skall uppkomma (prop. 1979/80:2 s. 80 f). Det finns skäl att anta att de uppgifter som enskilda kommer att lämna till kommissionen i stor utsträckning kommer att vara sådana uppgifter som får anses vara typiskt sett känsliga, t.ex. uppgifter om förluster av anhöriga eller psykiska och fysiska skador med anledning av katastrofen. Sådana uppgifter omfattas av sekretess även vid tillämpning av ett rakt skaderekvisit. Även om sekretess gäller finns det möjlighet att lämna ut avidentifierade uppgifter. Om den enskilde så önskar har den enskilde även möjlighet att efterge sekretess som gäller till skydd för den enskilde (14 kap. 4 § sekretesslagen). JO, JK, och Tidningsutgivarna har haft synpunkter på valet av skaderekvisit. har därvid påpekat att syftet med rådets och kommissionens verksamhet skiljer sig åt. En grundtanke i sekretesslagen är att en och samma uppgift kan erhålla olika starkt skydd hos olika myndigheter beroende på hur pass stort insynsintresset är hos de olika myndigheterna. Kommissionen har att utföra en granskande verksamhet och skall aktivt inbjuda enskilda att dela med sig sina erfarenheter av myndigheternas agerande. Även om enskilda med största sannolikhet kommer att lämna känsliga uppgifter om sina personliga förhållanden till kommissionen skall uppgiftsinhämtandet fokusera på vad de enskilda anser har brustit i myndigheternas verksamhet. Rådet har däremot, i den del dess verksamhet avser kontakter med överlevande och anhöriga till katastrofens offer, till uppgift att genom att förmedla kontakter med andra myndigheter hjälpa enskilda till rätta i deras nya livssituation. En förutsättning för att sådan hjälp skall kunna lämnas är ofta att enskilda lämnar mer ingående uppgifter om vilka problem de har eller står inför och om sina levnadsförhållanden i övrigt. Insynsintresset får således anses vara större hos kommissionen än hos rådet som sekretessbehovet får anses vara större hos rådet i dess nämnda funktion. Hos rådet bör sekretessen enligt regeringens uppfattning vara lika stark som hos hälso- och sjukvården och . Med hänsyn till det anförda anser regeringen att det finns skäl att - i likhet med vad har förordat - införa sekretess till skydd för enskilds personliga förhållanden med ett omvänt skaderekvisit hos rådet, men med ett rakt skaderekvisit hos kommissionen. Samma åtskillnad mellan kommissionen och rådet bör göras när det gäller uppgifter om enskildas ekonomiska förhållanden. Till skillnad från Tidningsutgivarna anser regeringen att det raka skaderekvisitet inte bör vara kvalificerat. För kommissionens del innebär det sagda att uppgifter som typiskt sett är känsliga omfattas av sekretess, såvida inte den enskilde själv vill att de skall vara offentliga, men att uppgifter som genomsnittligt sett måste betraktas som harmlösa i regel kan lämnas ut utan någon närmare skadebedömning i det enskilda fallet. Meddelarfrihet I 16 kap. 1 § sekretesslagen finns de tystnadsplikter uppräknade som har företräde framför principen om meddelarfrihet, dvs. rätten enligt tryckfrihetsförordningen och yttrandefrihetsgrundlagen att fritt lämna uppgifter för publicering i de medier som de båda grundlagarna omfattar. Denna frihet är inskränkt när det gäller uppgifter om enskildas personliga förhållanden som omfattas av sekretess enligt 9 kap. 26 § sekretesslagen i paragrafens nu gällande lydelse. När det gäller rådet och kommissionen anser regeringen emellertid att det inte finns tillräckliga skäl att inskränka meddelarfriheten. Möjligheten att utbyta uppgifter med andra myndigheter En sekretessbelagd uppgift får inte röjas för annan myndighet i andra fall än som anges i sekretesslagen eller förordning till vilken sekretesslagen hänvisar (1 kap. 3 § sekretesslagen). Det har emellertid ansetts att sekretesslagen inte bör hindra myndigheterna från att utväxla uppgifter i situationer där det är uppenbart att intresset av att lämna uppgifterna bör ha företräde framför det intresse som sekretessen skall skydda. En bestämmelse med denna innebörd, den s.k. generalklausulen, har därför tagits in i 14 kap. 3 § sekretesslagen. I den mån kommissionen eller rådet behöver lämna sekretessbelagda uppgifter till andra myndigheter för att kunna fullgöra sitt uppdrag kan de, i den mån uppgifterna avser enskilds personliga förhållanden, förmodligen i de flesta fall lämna dem med stöd av samtycke från den enskilde. Om det är uppenbart att intresset av att uppgiften lämnas har företräde framför det intresse sekretessen skall skydda kan uppgifter även lämnas med stöd av generalklausulen. Enligt 1 kap. 5 § sekretesslagen hindrar vidare inte sekretess att uppgifter lämnas till en annan myndighet om det är nödvändigt för att den utlämnande myndigheten skall fullgöra sin verksamhet. När det gäller kommissionens möjlighet att få ut uppgifter från andra myndigheter bör de flesta myndigheter kunna lämna uppgifter till kommissionen med tillämpning av generalklausulen. Hälso- och sjukvården samt är dock undantagna från generalklausulens tillämpningsområde. Kommissionen, men knappast rådet, kan behöva inhämta uppgifter från dessa verksamheter. Bestämmelsen i 1 kap. 5 § sekretesslagen kan knappast bli tillämplig i en sådan situation eftersom det är kommissionen, och inte hälso- och sjukvården eller , som behöver uppgifterna för att kunna fullgöra sin verksamhet. I den mån kommissionen finner att den har behov av sådana uppgifter avser regeringen att i ett senare skede överväga möjligheten att införa en sekretessbrytande uppgiftsskyldighet i förordning för att möjliggöra ett sådant inhämtande av uppgifter (jfr 14 kap. 1 § sekretesslagen). 5 Ekonomiska konsekvenser Förslaget till ändring i sekretesslagen beräknas inte få några kostnadskonsekvenser. 6 Ikraftträdande För att kommissionen och rådet skall kunna fullgöra sina uppdrag är det angeläget att den nya sekretessbestämmelsen kan träda i kraft . Förslaget till ändring i sekretesslagen föreslås därför träda i kraft dagen efter den dag då den kommit ut från trycket i . 7 Författningskommentar 9 kap. 26 § Paragrafen gäller i sin nuvarande lydelse uppgifter om enskildas personliga och ekonomiska förhållanden hos kommissionen för granskning av de svenska säkerhetstjänsternas författningsskyddande verksamhet. Den kompletteras så att den även blir tillämplig på uppgifter dels hos rådet, dels hos den nya kommissionen. Med anledning härav införs ett nytt andra stycke och en punktuppställning i det första stycket. Första stycket 1 Första stycket 1 avser kommissionen för granskning av de svenska säkerhetstjänsternas författningsskyddande verksamhet. Ingen ändring är avsedd i förhållande till vad som gäller för denna kommission. Första stycket 2 Samma sekretess som gäller hos kommissionen för granskning av de svenska säkerhetstjänsternas författningsskyddande verksamhet skall även gälla hos rådet. Bestämmelsens tillämpningsområde är avgränsat på så vis att sekretessen skall gälla i den del av rådets verksamhet som avser kontakter med de som drabbats av katastrofen och anhöriga till katastrofens offer. Sekretess enligt denna bestämmelse gäller således inte hos rådet för uppgifter om enskilds personliga eller ekonomiska förhållanden som kommer fram i rådets övriga verksamhet. Andra stycket Sekretess skall gälla hos den nya kommissionen för uppgift om enskilds personliga och ekonomiska förhållanden om det kan antas att den enskilde eller någon anhörig till denne lider skada eller men om uppgiften röjs. Tillämpningsområdet är begränsat till uppgifter som har kommit fram i kommissionens verksamhet för utvärdering. Begränsningen innebär att i den mån det förekommer uppgifter om enskilds personliga eller ekonomiska förhållanden i annan verksamhet hos myndigheten, t.ex. i myndighetens personaladministration, skall sekretessen enligt den föreslagna bestämmelsen inte gälla. 16 kap. 1 § Av 16 kap. 1 § punkten 3 framgår att den tystnadsplikt som följer av 9 kap. 26 § har företräde framför meddelarfriheten när det gäller uppgifter om enskildas personliga förhållanden. Eftersom fler sekretessbestämmelser förs in i 9 kap. 26 § utan att meddelarfriheten skall inskränkas ytterligare görs en ändring i 16 kap. 1 § som klargör att det bara är den tystnadsplikt som följer av 9 kap. 26 § första stycket 1 som har företräde framför meddelarfriheten. Lagförslaget i promemorian Sekretess hos den kommission och det råd som har inrättats med anledning av naturkatastrofen i för uppgift om enskilds personliga och ekonomiska förhållanden (dnr Ju2005/707/L6) Förslag till lag om ändring i sekretesslagen (1980:100) Härigenom föreskrivs att 9 kap. 26 § sekretesslagen (1980:100) skall ha följande lydelse. Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse 9 kap 26 §1 Sekretess gäller hos kommissionen för granskning av de svenska säkerhetstjänsternas författningsskyddande verksamhet i dess verksamhet för sådan granskning, för uppgift om enskilds personliga eller ekonomiska förhållanden, om det inte står klart att uppgiften kan röjas utan att den enskilde eller någon honom närstående lider skada eller men. Sekretess gäller för uppgift om enskilds personliga eller ekonomiska förhållanden hos 1. kommissionen för granskning av de svenska säkerhetstjänsternas författningsskyddande verksamhet i dess verksamhet för sådan granskning, 2. kommissionen för utvärdering av nationell krishanteringsförmåga med anledning av naturkatastrofen i i dess verksamhet för sådan utvärdering, 3. det nationella rådet för samordning och stöd till drabbade med anledning av naturkatastrofen i i dess verksamhet för att underlätta kontakterna mellan myndigheterna och de drabbade och anhöriga till katastrofens offer, om det inte står klart att uppgiften kan röjas utan att den enskilde eller någon honom närstående lider skada eller men. I fråga om uppgift i allmän handling gäller sekretessen i högst . I fråga om uppgift i allmän handling gäller sekretessen i högst . Denna lag träder i kraft dagen efter den dag då lagen enligt uppgift på den kommit ut från trycket i . Förteckning över remissinstanser som har yttrat sig över promemorian Sekretess hos den kommission och det råd som har inrättats med anledning av naturkatastrofen i för uppgift om enskilds personliga och ekonomiska förhållanden (dnr Ju2005/707/L6) ombudsmän, , och Tidningsutgivarna har inkommit med yttrande över promemorian. Därutöver har följande remissinstanser lämnat synpunkter på promemorian vid ett av anordnat remissmöte : ombudsmän, i , , , Kommissionen för utvärdering av nationell krishanteringsförmåga med anledning av naturkatastrofen i , Nationella Rådet för samordning och stöd till drabbade med anledning av naturkatastrofen i och . Styrelsen för psykologiskt försvar har inbjudits att yttra sig över promemorian, men har avstått. Lagrådsremissens lagförslag Regeringen har följande förslag till lagtext. 1 Förslag till lag om ändring i sekretesslagen (1980:100) Härigenom föreskrivs att 9 kap. 26 § och 16 kap. 1 § sekretesslagen (1980:100)1 skall ha följande lydelse. Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse 9 kap. 26 §2 Sekretess gäller hos kommissionen för granskning av de svenska säkerhetstjänsternas författningsskyddande verksamhet i dess verksamhet för sådan granskning, för uppgift om enskilds personliga eller ekonomiska förhållanden, om det inte står klart att uppgiften kan röjas utan att den enskilde eller någon honom närstående lider skada eller men. Sekretess gäller för uppgift om enskilds personliga eller ekonomiska förhållanden 1. hos kommissionen för granskning av de svenska säkerhetstjänsternas författningsskyddande verksamhet i dess verksamhet för sådan granskning, 2. hos det nationella rådet för samordning och stöd till drabbade med anledning av naturkatastrofen i i den del dess verksamhet avser kontakter med de drabbade och anhöriga till katastrofens offer, om det inte står klart att uppgiften kan röjas utan att den enskilde eller någon närstående till den enskilde lider skada eller men. Sekretess gäller för uppgift om enskilds personliga eller ekonomiska förhållanden hos kommissionen för utvärdering av nationell krishanteringsförmåga med anledning av naturkatastrofen i i dess verksamhet för sådan utvärdering, om det kan antas att den enskilde eller någon närstående till den enskilde lider skada eller men om uppgiften röjs. I fråga om uppgift i allmän handling gäller sekretessen i högst . Nuvarande lydelse 16 kap. 1 §3 Att friheten enligt 1 kap. 1 § tryckfrihetsförordningen och 1 kap. 2 § yttrandefrihetsgrundlagen att meddela och offentliggöra uppgifter i vissa fall är begränsad framgår av 7 kap. 3 § första stycket 1 och 2, 4 § 1-8 samt 5 § 1 och 3 tryckfrihetsförordningen och av 5 kap. 1 § första stycket samt 3 § första stycket 1 och 2 yttrandefrihetsgrundlagen. De fall av uppsåtligt åsidosättande av tystnadsplikt, i vilka nämnda frihet enligt 7 kap. 3 § första stycket 3 och 5 § 2 tryckfrihetsförordningen samt 5 kap. 1 § första stycket och 3 § första stycket 3 yttrandefrihetsgrundlagen i övrigt är begränsad, är de där tystnadsplikten följer av - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - 3. denna lag enligt - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - 9 kap. 26 § såvitt avser uppgift om enskilds personliga förhållanden - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - Föreslagen lydelse 16 kap. 1 § Att friheten enligt 1 kap. 1 § tryckfrihetsförordningen och 1 kap. 2 § yttrandefrihetsgrundlagen att meddela och offentliggöra uppgifter i vissa fall är begränsad framgår av 7 kap. 3 § första stycket 1 och 2, 4 § 1-8 samt 5 § 1 och 3 tryckfrihetsförordningen och av 5 kap. 1 § första stycket samt 3 § första stycket 1 och 2 yttrandefrihetsgrundlagen. De fall av uppsåtligt åsidosättande av tystnadsplikt, i vilka nämnda frihet enligt 7 kap. 3 § första stycket 3 och 5 § 2 tryckfrihetsförordningen samt 5 kap. 1 § första stycket och 3 § första stycket 3 yttrandefrihetsgrundlagen i övrigt är begränsad, är de där tystnadsplikten följer av - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - 3. denna lag enligt - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - 9 kap. 26 § första stycket 1 såvitt avser uppgift om enskilds personliga förhållanden - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - Denna lag träder i kraft dagen efter den dag då lagen enligt uppgift på den kommit ut från trycket i . Lagrådets yttrande Utdrag ur protokoll vid sammanträde Närvarande: f.d. regeringsrådet , justitierådet och regeringsrådet . Sekretess hos den kommission och det råd som har inrättats med anledning av naturkatastrofen i Enligt en lagrådsremiss () har regeringen beslutat inhämta Lagrådets yttrande över förslag till lag om ändring i sekretesslagen (1980:100). Förslaget har inför Lagrådet föredragits av kanslirådet . Lagrådet lämnar förslaget utan erinran. Utdrag ur protokoll vid regeringssammanträde Närvarande: Statsministern , statsråden , , , , , Y. , , , , , Andnor, Nuder, M. , , , , , , , : statsrådet Regeringen beslutar proposition 2004/05:83 Sekretess hos den kommission och det råd som har inrättats med anledning av naturkatastrofen i . 1 Lagen omtryckt 1992:1474. 2 Senaste lydelse 1999:989. 3 Senaste lydelse 2004:999. 1 Senaste lydelse 1999:989. 1 Lagen omtryckt 1992:1474. 2 Senaste lydelse 1999:989. 3 Senaste lydelse 2004:999. 2004/05:83 Bilaga 1 2004/05:83 Bilaga 2 2004/05:83 Bilaga 3 2004/05:83 Bilaga 4