prop · GS03101 · 2005-04-15 00:00:00 — Tusen liter ren sprit jan maj sep jan maj sep jan maj sep jan maj sep jan maj sep Källa: SoRAD, . Diagram 5.3 åskådliggör privatinförseln av sprit under 20002004.4 inträffade ett trendbrott och införseln har etablerat sig på en nivå högre än genomsnittet för de tre föregående åren. Totalt uppgick införseln till 2004, vilket är en ökning jämfört med . Trots att Systembolagets försäljning av öl och vin ökade något så minskade in- täkterna från samtliga produktslag bortsett från mellanklassprodukter, vilket beror på att intäk- terna från restaurangförsäljning minskade. Av de totala intäkterna från alkoholskatt minskade intäkter från sprit i störst omfattning, jämfört med . uppgick energiskatteintäkterna till , vilket är en minskning med jämfört med . Intäkterna från koldioxidskatt ökade däremot med till 2004, bl.a. beroende på höjd skattesats. Med registrerad alkoholkonsumtion avses här Systembolagets försäljning, restaurangförsäljning samt privatinförsel. Per invånare mätt i liter ren alkohol. Källa: SoRAD, 4 De införda kvantiteterna avser motsvarande 38,5-procentig sprit. Intäkterna från energiskatt blev lägre 2004 än beräkningen till budget- propositionen . Detta var främst energi- skatt på olja och bensin som blev lägre än prognoserat. Koldioxidskatten blev lägre än vad som antogs i budget- propositionen. Skatt på olja stod för merparten av skillnaden. I tabell 5.12 redovisas intäkterna per energislag. Tabell 5.12 Fördelning av energi- och koldioxidskatt -0,6 -0,4 -0,3 -0,3 -0,4 -2,3 -0,2 -0,7 -1,4 -0,4 -0,3 Anm.: Beloppen är avrundade och summerar därför . Utvecklingen mot större andel koldioxidskatt på bekostnad av energiskatt inom gruppen energi- och koldioxidskatt fortsatte . I tabell 5.13 redovisas utfallet för statsbudgetens inkomster för åren 20022004, samt skillnaden mellan utfallet och den beräkning som gjordes till statsbudgeten . Därutöver ges en periodiserad redovisning av enskilda inkomsttitlar från och med inkomsthuvud- gruppen 1100 Skatt på inkomst Skatt på varor och tjänster. Fysiska personers inkomstskatt ökade med medan de i periodiserade termer minskade med . Jämfört med statsbudgeten blev utfallet lägre medan utfallet för de periodiserade skatterna på in- komsttiteln blev lägre. Juridiska personers inkomstskatt ökade med medan de i periodiserade termer ökade med . Jämfört med statsbudgeten blev utfallet lägre medan utfallet för de periodiserade skatterna på in- komsttiteln blev högre. Socialavgifter och löneskatter ökade med medan de i periodiserade termer ökade med . Skillnaden förklaras av att den särskilda löneskatten omförs med eftersläpning. Jämfört med statsbudgeten blev utfallet lägre. Skatt på egendom ökade med medan de i perio- diserade termer ökade med . Skillnaden förklaras av att både fastighetsskatt och förmögenhetsskatt redovisas med eftersläpning på statsbudgeten. Jämfört med statsbudgeten blev utfallet högre. Skatt på varor och tjänster ökade med vilket de också gjorde i periodiserade termer. Jämfört med statsbudgeten blev utfallet lägre. Inkomsthuvudgruppen 1500 Utjämningsavgift och kompensation för mervärdesskatt minskade med . Jämfört med beräkningen till budgetpropo- sitionen blev utfallet högre. Skillnaden mellan inbetalda och debiterade skatter redovisas på inkomsthuvudgruppen 1600 minskade betalningsdifferensen med . Jämfört med statsbudgeten blev utfallet högre. Inkomsthuvudgruppen 1700 Nedsättningar av skatter innehåller nedsättningar avseende anställ- ningsstöd, bredbandsinstallation och sysselsätt- ningsstöd till kommuner och landsting, stöd till sjöfart, stöd till skyddad anställning hos offentlig arbetsgivare samt skattelättnad för vissa byggtjänster. ökade storleken på nedsättningarna med till -9,. Anställnings- stödet och sjöfartsstödet uppgick tillsammans till , och sysselsättningsstödet uppgick till . Jämfört med statsbudgeten blev utfallet högre. Tabell 5.13 Statens periodiserade skatter och statsbudgetens inkomster Periodiserade skatter, inkomstår Statsbudgetens inkomster, budgetår -9,8 -8,3 -18,9 -17,0 -19,7 -26,9 -38,1 -17,2 -7,5 -1,1 -0,7 Skatt på fast egendom -0,1 -0,2 Övrig skatt på egendom Skatt på varor och tjänster -4,5 -0,9 -0,3 -0,5 -2,6 Skatt på import m.m. Övriga skatter varor och tjänster -0,5 Utjämningsavgift och komp. -5,8 -1,8 -5,5 -4,4 -4,2 -9,5 -8,6 -5,4 Inkomster av statens verksamhet Inkomster av statens aktier Inkomster av försåld egendom -14,9 Övriga inkomster av försåld egendom -14,9 Bidrag från EU m.m. -18,1 Anm.: Beloppen är avrundade och summerar därför . 5.2.7Förklaring till redovisningen av fysiska och juridiska personers inkomstskatt Skatteinkomsterna som de redovisas i stats- budgeten skiljer sig från statens periodiserade skatter. Skillnaden består i att de totala skatte- inkomsterna på statsbudgeten avser betalningar för skatter som är hänförliga till flera olika in- komstår medan den periodiserade redovisningen avser debiterade skatter som är hänförliga till ett specifikt inkomstår. Avvikelsen i redovisningen mellan de två metoderna är störst för de skatter som fastställs vid den årliga inkomsttaxeringen, dvs. för de skatter som redovisas inom direkta skatter på arbete och inom skatt på avkastning och vinster. I statsbudgeten redovisas dessa till stor del på titlarna fysiska personers inkomst- skatt samt juridiska personers inkomstskatt, men även på socialavgifter och allmänna egen- avgifter samt skatt på egendom. De årligt fastställda skatterna utgör hälften av de totala skatterna och av statsbud- getens skatter. Betalningarna under ett visst år kan omfatta skatter avseende tre olika inkomst- år, vilket i princip omöjliggör en fullständig analys av statsbudgetens utfall för dessa skatter. Den huvudsakliga analysen av dessa skatter görs därför utifrån utvecklingen av de periodiserade skatterna. Utfallet på inkomsttiteln in- komstskatt för blev -26,9 mil- jarder kronor, vilket är lägre jämfört med beräkningen till statsbudgeten . Tabell 5.14 visar hur nettot på inkomst- titeln kan beräknas med information om skatter avseende tre inkomstår. Tabell 5.14 Inkomsttiteln inkomstskatt prel. F-skatt och SA-skatt -0,2 -1,2 -1,3 -0,2 -0,2 Omföringar till andra titlar -35,4 -47,9 -26,9 Anm.: Beloppen är avrundade och summerar därför . SINK betecknar särskild inkomstskatt för utomlands bosatta. De preliminärskatter som debiterades under avser huvudsakligen inkomst- , med undantag för debiteringarna som avser inkomster intjänade . Preliminära skatter regleras mot den slutligt debiterade skatten via tre skilda flöden som var och en avser ett inkomstår. Underuttaget (debiterad slutlig skatt minus preliminär skatt) är den största posten och avser , men bokfördes först året efter i samband med att taxeringen var klar. Omprövningar har hänförts till , vilket även har gjorts för omprövningar aktuellt taxeringsår som gjordes februari juni. Motsvarande omprövningar har hänförts till . Omprövningar som fastställts februaridecember som avser äldre taxeringsår har hänförts till innevarande inkomstår. Anstånd som fastställs har i enlighet med nationalräkenskapernas principer hänförts till , medan de som fastställs till och med december har hänförts till innevarande inkomstår. Kommunskatterna som betalades ut består dels av ett preliminärt belopp (som skall slutregleras ), dels av en slutreglering som avser . Till följd av att den preliminära utbetalningen av kommunskatte- medel som gjordes var för låg slut- reglerades . Analogt med kommunskatteutbetalningarna fördes den allmänna pensionsavgiften över till AP-fonderna med ett preliminärt belopp under budgetåret. Överföringen under budgetåret innehöll även ett slutregleringsbelopp avseende . Utöver den allmänna pensionsavgiften om- fördes även fastighetsskatt, förmögenhetsskatt, fysiska personers mervärdesskatt samt egen- avgifter. Dessa skatter omförs dock med eftersläpning. Av de sammanlagda omföringarna om avser . Av utbetalningarna från titeln under budget- avser aktuellt inkomstår och avser . Utfallet på inkomsttiteln in- komstskatt för blev , vilket är lägre jämfört med beräkningen till statsbudgeten . Tabell 5.15 redovisar hur nettot på inkomst- titeln beräknas genom att först summera preli- minärskatter, underuttag, omprövningar och an- stånd. Därefter avräknas omföringar till andra inkomsttitlar. Tabellen visar även hur inkomster och omföringar på statsbudgeten är hänförliga till i princip tre olika inkomstår. Tabell 5.15 Inkomsttiteln inkomstskatt -4,0 -4,0 Omprövningar, pågående taxering -0,3 -2,2 -4,7 -2,6 -0,1 Omföringar till andra titlar -32,1 Anm.: Beloppen är avrundade och summerar därför . Under debiterades preliminär F-skatt avseende i huvudsak , men även avseende 2003. Debiteringar avseende skedde till största delen . Perioden under återbetalades redan inbetalda debiteringar av preliminärskatt avseende . Storleken på återbetalningarna varierar mycket mellan åren, men har historiskt sett uppgått till mellan av den debiterade skatten under föregående inkomstår. Slutregleringen av skatterna för skedde . Det medför bl.a. att underuttaget som debiterades är hänförligt till . Ompröv- ningar har hänförts till , vilket även har gjorts för omprövningar aktuellt taxeringsår som gjordes februarijuni. Motsvarande omprövningar har hänförts till . Omprövningar som fastställts februaridecember som avser äldre taxeringsår har hänförts till innevarande inkomstår. Anstånd som fastställs har i enlighet med NR:s principer hänförts till , medan de som fastställs till och med december har hänförts till innevarande inkomstår. Särskild löneskatt, fastighetsskatt och för- mögenhetsskatt som omfördes till respektive inkomsttitel är hänförliga till inkom- . Den mervärdesskatt som omfördes avser . Övriga inkomster omfattar inkomsttyperna Inkomster av statens verksamhet, Inkomster av försåld egendom, Återbetalning av lån, Kalkylmässiga inkomster och Bidrag m.m. från EU. Utfallet uppgick till totalt och var därmed (12,) lägre än vad som beräknats i statsbudgeten. Skillnaden förklaras främst av att Inkomster av försåld egendom blev lägre än beräknat. Inkomsterna av statens verksamhet blev däremot högre än beräknat i statsbudgeten. Tabell 5.16 Övriga inkomster, sammanfattning Bidrag m.m. från EU 5.2.9Inkomster av statens verksamhet Under denna inkomsttyp redovisas bl.a. rörelseöverskott från statliga affärsverk, Riks- banken, AB och Statens fastighets- verk. Vidare redovisas ränteinkomster, aktie- utdelningar från bolag med statligt ägande, offentligrättsliga avgifter, försäljningsinkomster, böter samt övriga inkomster av statens verksamhet. Inkomsterna under denna inkomsttyp uppgick till och var därmed (19,) högre än beräknat i statsbudgeten. Ökningen hänför sig dels till Inkomster av statens aktier (), dels till Övriga inkomster av statens verksamhet (). blev Inkomster av statens verksamhet (20,) högre än Det är Inkomster av statens aktier och Övriga inkomster i statens verksamhet som svarar för ökningen. Tabell 5.17 Inkomster av statens verksamhet, översikt Inkomsterna under inkomsthuvudgruppen Rörelseöverskott uppgick till och var därmed (8,) högre än beräknat i statsbudgeten. Den enskilt största ökningen () avser Inlevererat överskott från AB . inlevererade överskott uppgick till , vilket är högre än beräknat i statsbudgeten. blev inkomsterna av Rörelse- överskott (9,) lägre än 2003. Den största minskningen avser inlevererade överskott. Över- skottet minskade med (18,). Överskott av statens fastighetsförvaltning Inkomsterna av Överskott av statens fastighetsförvaltning blev och var därmed (6,) lägre än beräknat i statsbudgeten. Av utfallet avser och . blev Inkomster av statens fastighetsförvaltning (15,) högre än 2003. Utfallet för inkomsthuvudgruppen Räntein- komster uppgick till och var därmed (12,) lägre än beräknat i statsbudgeten. Skillnaden förklaras främst av att Räntor på skattekonton m.m., netto, blev lägre än beräknat. Det beror på ändrade redovisnings- principer gällande tidpunkten för redovisningen av kostnads- eller intäktsränta på skattekonto. Redovisningen av räntorna sker fr. o. m. 2004 vid betalning i stället för vid debitering. Detta medför att räntor som tidigare redovisades i stället redovisas därpå. blev Ränteinkomster (4,) lägre än 2003. Räntor på skattekonton m.m., netto minskade med bl.a. till följd av de ändrade redovisningsprinciperna, medan Ränteinkomster på studielån upptagna efter ökade med (18,). Inkomster av statens aktier uppgick till (exkl. ) och var därmed (55,) högre än beräknat i statsbudgeten. Utdelningar, som bolagen betalade ut , hänför sig till . I tabell 5.20 redovisas aktieutdelningarna från statligt ägda aktier . Aktieutdelningarna ökade med (68,) . Utdelningen från uppgick till , vilket är en ökning med i förhållande till 2003. Utdelningen från uppgick till för . Av utdelningen för () användes en del för ersättning till för stängningen av . Ökningen mellan åren beror dels på att ersätt- ningen för stängningen av upphörde, dels på det förbättrade resultatet för verksam- . Offentligrättsliga avgifter uppgick till och var därmed (2,) högre än beräknat i stats- budgeten. Den största skillnaden återfinns under Övriga offentligrättsliga avgifter (). Utfallet för Avgifter vid kronofogde- myndigheterna blev högre än beräknat i statsbudgeten. Det förklaras av att antalet enskilda mål och ansökningar om betalningsförelägganden har ökat hos kronofogdemyndigheterna. blev Offentligrättsliga avgifter (7,) högre än 2003. Övriga offentligrättsliga avgifter ökade med . tillkom Avgifter för årlig revision med . Inkomsterna under inkomsthuvudgruppen Försäljningsinkomster uppgick till , vilket är (59,) högre än vad som beräknades i stats- budgeten. För , försäljningsintäkter blev utfallet högre än beräknat i statsbudgeten. köper, lagrar och säljer spannmål, skummjölksprodukter, nötkött och smör åt EU om vissa förutsättningar är uppfyllda (offentlig lagring). Skillnaden mellan utfall och statsbudget beror på ökad försäljning av varor som lagrats. blev försäljningsinkomsterna högre än 2003. Ökningen hänför sig i huvudsak till Offentlig lagring, försäljningsintäkter. Utfallet för inkomsthuvudgruppen Böter m.m. uppgick till och var därmed (11,) lägre än beräknat i statsbudgeten. Utfallet för inkomsttiteln blev , vilket är lägre än beräknat. blev inkomsterna av Böter m. m. (18,) högre än 2003, varav avser Övriga inkomster av statens verksamhet Övriga inkomster av statens verksamhet uppgick till och blev därmed högre än vad som beräknades i statsbudgeten. Här redovisas bl.a. tillfälliga inkomster, vilket förklarar avvikelsen mot statsbudgeten. () redovisade på denna inkomsttitel. detta belopp från AP-fonderna för justering av bokföringen av retroaktiva utbetalningar av pensioner . () återbetalade för av staten erhållen räntekompensation. blev Övriga inkomster av statens verksamhet högre än 2003. Det beror på inbetalningarna från RFV och EKN . 5.2.10 Inkomster av försåld egendom Under inkomsttypen Inkomster av försåld egendom redovisas inkomster från försäljning av aktier, byggnader, maskiner och mark. Inkomster av försåld egendom uppgick till . Utfallet blev därmed lägre än beräknat i statsbudgeten. I denna togs försäljningar schablonmässigt upp med . Kammarkollegiet redovisade som avser skifteslikvid från likvidationen av Stadshypotekskassa. betalade in av det balanserade överskottet i den avgiftsfinansierade verksamheten. blev Inkomster av försåld egendom högre än 2003. Tabell 5.21 Inkomster av försåld egendom 5.2.11 Återbetalning av lån Under inkomsttypen Återbetalning av lån redovisas återbetalningar av lån. Dessa uppgick till och var därmed (5,) högre än beräknat i statsbudgeten. Skillnaden beror främst på att Återbetalning av studiemedel och Återbetalning av lån för svenska FN-styrkor blev respektive högre än beräknat. blev Återbetalning av lån (5,) lägre än 2003. Återbetalning av lån för svenska FN-styrkor minskade med och Återbetal- ning av studiemedel minskade med . Tabell 5.22 Återbetalning av lån Inkomsthuvudgruppen Kalkylmässiga inkomster består av vissa amorteringar och statliga pensionsavgifter. Inkomsterna uppgick till , vilket är (0,) högre än beräknat i statsbudgeten. Utfallet för inkomsttiteln avgifter blev , vilket är lägre än beräknat i statsbud- geten. Utfallet för inkomsttitel Amortering på statskapital blev , vilket är (13,) lägre än Det beror till stor del på avstämningen av slutliga och på att ett nytt statligt tjänstepensionsavtal, PA 03, tecknats. Det nya avtalet innebär bl.a. att pensionen övergår till att vara avgiftsbestämd från att tidigare ha varit förmånsbestämd. Vidare sänktes riskpremien och värdesäkringspremien . Tabell 5.23 Kalkylmässiga inkomster Avgifterna för den statliga tjänstepensioneringen uppgick till . Den särskilda löneskatten på pensionskostnader uppgick till . Administra- tionskostnaderna för det statliga tjänste- pensionssystemet blev . Tabell 5.24 Statliga pensionsavgifter 5.2.13 Bidrag m.m. från EU Inkomsterna under inkomsttypen Bidrag m.m. från EU omfattar bidrag från EG:s jordbruks- fond, fiskefond, regionalfond, socialfond, bidrag till transeuropeiska nätverk samt övriga bidrag från EG. Inkomsterna uppgick till och var därmed (6,) högre än beräknat i statsbudgeten. Inkomsterna på inkomsttiteln från perioden 19951999 blev högre än beräknat i stats- budgeten. Beloppet avser en icke budgeterad slutredovisning från EU för perioden 1999. Utfallet för inkomsttiteln från perioden 20002006 blev högre än beräknat i statsbudgeten. Tabell 5.25 Bidrag m.m. från EU Miljö-, struktur- och Övriga bidrag från EG Bidrag m.m. från EU Utfallet för inkomsttiteln lagring blev , vilket är lägre än beräknat i statsbudgeten. Inkomsterna avser ersättning från för kostnader i samband med offentlig lagring (interventionslager). Jämfört med 2003 blev bidragen från EU (3,) lägre. Inkoms- terna på inkomsttiteln från EG:s social- fond perioden 20002006 minskade med . Det beror främst på att utbetal- ningarna av bidrag var högre än normalt, eftersom bidrag avseende 2002 betalades ut . Utgifterna på statsbudgeten är indelade i 27 utgiftsområden. Därutöver ingår även posterna Minskning av anslagsbehållningar (endast vid budgetering), nettoutlåning och Kassamässig korrigering på statsbudgetens utgiftssida. Skillnaderna per utgiftsområde i förhållande till anvisade medel redovisas i tabell 5.28. En större förbrukning än totalt anvisade medel kan finansieras genom att myndigheterna utnyttjar ingående reservationer/anslagssparande eller anslagskredit eller genom att regeringen beslutar om s.k. medgivet överskridande. 5.3.1Makroekonomiska förutsättningar och beslut I tabell 5.26 redovisas skillnaden mellan utfallet och de beräknade utgifterna i den ursprungliga statsbudgeten, som fastställdes av . Skillnaden delas upp i skillnad till följd av beslut, förändringar av makro- ekonomiska förutsättningar och övriga förkla- ringsfaktorer. De makroekonomiska förut- sättningarna redovisas i tabell 5.27. Tabell 5.26 Skillnaden mellan utfall och beräknade utgifter i statsbudgeten 2004 -5,7 -0,1 -2,2 -0,3 -2,4 -6,4 -9,2 -8,1 -6,3 -6,3 1) Inklusive Kassamässig korrigering Utfallet för statsbudgetens utgifter m.m. blev lägre än beräknade belopp i den ursprungligen fastställda statsbudgeten. För- ändringar i de makroekonomiska förutsätt- ningarna medförde att utgifterna blev högre än i statsbudgeten. Den öppna arbetslösheten blev högre än vad som beräknats i statsbudgeten, vilket medförde att utgifterna för arbetslöshetsersättning blev högre än beräknat i statsbudgeten (se vidare avsnitt 5.4.13). Statsskuldsräntor m.m. blev högre än beräknat. Det beror främst på kursförluster vid (RGK:s) återköp av obligationer i samband med introduktion av nya obligationslån (se vidare avsnitt 5.4.26). Statsbudgetens utgifter m.m. minskade med till följd av beslut. Ut- gifterna inom utgiftsområden exklusive Stats- skuldsräntor m.m. blev lägre till följd av beslut. Utgifterna inom utgiftsområde 26 Försvar samt beredskap mot sårbarhet blev lägre än beräknat i statsbudgeten främst till följd av beslut om utgiftsbegränsningar. Utgifterna inom utgiftsområdet 25 Allmänna bidrag till kommuner minskade med enligt beslut om slutreglering av pensions- reformen (övergången till skattepliktig garantipension). RGK:s nettoutlåning inklusive Kassamässig korrigering blev till följd av beslut lägre än beräkningen i stats- budgeten. Den kassamässiga korrigeringen blev lägre och RGK:s netto- utlåning blev lägre till följd av beslut (se vidare avsnitt 5.4.29 och 5.4.30). Till följd av andra orsaker minskade utgifterna med jämfört med ursprung- lig statsbudget, varav hänförde sig till förändringar i RGK:s nettoutlåning inklusive Kassamässig korrigering. Tabell 5.27 Makroekonomiska förutsättningar för utgifterna BNP (volym) KPI (årsgenomsnitt) -0,9 -0,5 -0,6 -0,3 Öppen arbetslöshet, procent 6-mån ränta, procent -1,5 5-års ränta, procent -1,0 5.3.2Statsbudgetens utgifter m.m. 2004 Tabell 5.28 Statsbudgetens utgifter m.m. 2004 UO 03 Skatt, tull och exekution UO 06 Försvar samt beredskap mot UO 08 Invandrare och flyktingar UO 09 Hälsovård, sjukvård och social UO 10 Ekonomisk trygghet vid sjukdom och UO 11 Ekonomisk trygghet vid ålderdom UO 12 Ekonomisk trygghet för familjer UO 16 Utbildning och universitetsforskning UO 17 Kultur, medier, trossamfund och UO 20 Allmän miljö- och naturvård UO 23 Jord- och skogsbruk, fiske med UO 25 Allmänna bidrag till kommuner UO 27 Avgiften till Europeiska gemenskapen varav: Överföring från AP-fonden Summa statsbudgetens utgifter m.m. 1Med statsbudgeten avses här den ursprungliga statsbudgeten antagen av , exkl. tilläggsbudget. 2Endast vid budgetering. Ufallet ingår i utfallet för respektive utgiftsområde. Statsbudgetens utgifter m.m. uppgick till och blev därmed (0,) lägre än beräk- ningen i statsbudgeten. I förhållande till totalt anvisat (statsbudget och tilläggsbudget) blev utgifter m.m. lägre. Utgifterna för de 27 utgiftsområdena blev högre än i beräkningen i statsbudgeten. Det beror bl.a. på att utfallet för utgiftsområde 13 Arbetsmarknad blev högre än anvisat i statsbud- geten. I tilläggsbudget ökades anslagen inom detta utgiftsområde med . Utfallet för utgiftsområde 26 Statsskuldsräntor m.m. blev högre än beräkningen i statsbudgeten. Utfallet för utgiftsområde 25 Allmänna bidrag till kommuner minskade med . På tilläggsbudget minskades anslagen inom detta utgiftsområde med . Utgifterna inom utgiftsområde 23 Jord- och skogsbruk, fiske med anslutande näringar blev lägre än beräkningen i statsbudgeten. I statsbudgeten beräknades Riksgäldskon- torets nettoutlåning uppgå till . Utfallet blev , vilket är en minskning med . Enligt 8 § lagen (1996:1059) om statsbudgeten får regeringen besluta att medel på ett anvisat anslag inte skall användas, om detta är motiverat av särskilda omständigheter i en verksamhet eller av statsfinansiella eller andra samhällsekono- miska skäl. Indragningarna avser ofta ingående anslagssparande. har indragningar av anslagsmedel uppgående till totalt gjorts. Det är en minskning med jämfört med . De tjugotre största indragningarna svarar för av totalbeloppet. I tabell 5.29 nedan redovisas samtliga indragningar som är större än . Den största indragningen uppgår netto till och avser utgiftsområde 27 Avgiften till Europeiska gemenskapen. Tabell 5.29 Indragningar 2004 Materiel, anläggningar samt stöd till Transeuropeiska nätverk Intervention och exportbidrag för Tabell 5.30 Utgiftsbegränsande åtgärder 2004 Statligt stöd för utbildning av vuxna Åtgärder för biologiskt mångfald : Banhållning och sektoruppgifter Miljö- och landsbygdsåtgärder, inklusive stöd från Miljö- och landsbygdsprogram 2000-2006, stöd från 1995-1999, miljöersättning, skogliga åtgärder Med begränsningsbelopp avses en minskning av totalt tillgängliga medel som får disponeras utan att anvisade anslagsmedel minskas eller dras in.