prop · GS03170 · 2005-05-31 00:00:00 — I praktiken används möjligheten att förena tillståndet med villkor så att det i beslutet anges vilket yrke tillståndet gäller samt vilken arbetsgivare sökanden skall arbeta hos. I vissa fall anges dock inte någon arbetsgivare. Så är fallet främst vid arbetstillstånd som grundas på uppskjuten invandringsprövning i anknytningssituationer. Säsongsarbetstillstånd är knutet till bransch eller yrkesområde men inte till viss arbetsgivare. Några speciella villkor utöver arbetsgivare förekommer vanligtvis inte i tillståndsbesluten. Faktorer som lönenivå och arbetsförhållanden skall framgå av ansökningshandlingarna och beaktas redan vid prövningen av om tillstånd överhuvudtaget skall meddelas. När sökanden får permanent uppehållstillstånd av arbetsmarknadsskäl, begränsas inte tillståndet till ett visst yrke och inte heller till någon viss arbetsgivare. Vid anställningar som är ett led i ett internationellt utbyte däremot, där arbetstillståndet är tidsbegränsat, är det normalt knutet till anställning inom ett visst yrke hos en viss arbetsgivare. Utlänningar med tidsbegränsade uppehållstillstånd på grund av anknytning eller liknande beviljas arbetstillstånd utan begränsning till speciellt arbete eller speciell arbetsgivare. Arbetstillstånd skall enligt huvudregeln sökas före inresan i . Ansökan skall ges in till ambassad eller konsulat i sökandens hemland eller det land där han eller hon är stadigvarande bosatt. En ansökan om arbetstillstånd av en utlänning som vistas i ges in till (4 kap. 10 § UtlF). Om sökanden befinner sig i vid ansökningstillfället, får den inte bifallas om inte särskilda undantag är för handen (2 kap. 6 § UtlL). Undantagen, som anges i 2 kap. 5 § och 5 a § UtlL, gäller bl.a. utlänningar som kan beviljas uppehållstillstånd som skyddsbehövande och deras nära anhöriga, utlänningar som av humanitära skäl bör få bosätta sig här, ansökning som gäller förlängning av tillstånd som getts en utlänning med familjeanknytning eller utlänningar som kan åberopa vägande skäl för förlängning av ett arbetstillstånd eller om det annars finns synnerliga skäl. Beslut om arbetstillstånd meddelas av . Regeringen och, i den utsträckning regeringen föreskriver, får dock ge andra myndigheter rätt att besluta om arbetstillstånd (2 kap. 7 § UtlL). Regeringens bemyndigande härvidlag har utnyttjats på så sätt att det i 4 kap. 4, 4 a och 5 §§ UtlF föreskrivits att en polismyndighet får ge arbetstillstånd i den omfattning bestämmer efter samråd med AMS och . På samma sätt får en svensk beskickning eller ett svenskt konsulat bevilja arbetstillstånd i den omfattning som bestämmer efter samråd med AMS och . Vidare får AMS och länsarbetsnämnden besluta om arbetstillstånd i den omfattning samråd med AMS. Enligt huvudregeln i 4 kap. 7 § UtlF skall samråda med länsarbetsnämnden innan en ansökan om arbetstillstånd får beviljas. Sådant samråd skall anses ha skett om vid prövningen av ansökan följer de av AMS utfärdade riktlinjerna. samrått med en länsarbetsnämnd och är ärendet av principiell betydelse eller annars av större vikt, skall länsarbetsnämnden lämna sammanslutningar av arbetsgivare och arbetstagare inom det verksamhetsområde som tillståndet avser tillfälle att yttra sig (4 kap. 7 § tredje stycket UtlF). har dock bemyndigande att självständigt bevilja arbetstillstånd i vissa fall. regleras i 4 kap. 8 § UtlF, nämligen tillstånd under högst en månad för konstnärliga yrkesutövare som besöker landet för gästspel samt då det finns särskilda skäl med hänsyn till längden av den tid utlänningen har vistats här, hans eller hennes personliga förhållanden och omständigheterna i övrigt. Därutöver kan rätt att bevilja arbetstillstånd utan samråd med länsarbetsnämnden också följa av generella yttranden från AMS. gällande utlänningslag och utlänningsförordning innehåller inga bestämmelser där förutsättningarna för att få arbetstillstånd framgår. lagrådsremiss fördes nuvarande bestämmelser i princip oförändrade över till det lagförslaget. Lagrådet framförde kritik mot förslaget och menade att en konstruktion av regelsystemet avseende arbetstillstånd enligt nuvarande modell inte var godtagbar. särskilt påtagligt eftersom prövningen i överinstans enligt remissens förslag skulle övergå från förvaltningsmyndighet till domstol. måste åtminstone vissa kriterier för meddelande av beslut i fråga om arbetstillstånd framgå av lagen. uppgift att föreslå hur förutsättningarna för arbetstillstånd skulle preciseras i lag. har föreslagit att förutsättningarna för beviljande av arbetstillstånd detaljregleras i utlänningslagen. bl.a. en bestämmelse med innebörd att arbetstillstånd får, om inte arbetskraftsbehovet kan fyllas inom landet eller genom rekrytering från ett EES-land eller , ges till en utlänning som erbjudits anställning inom ett yrkesområde där det råder tillfällig brist på arbetskraft eller som Vidare föreslår utredningen att tillstånd får ges till en utlänning som deltar i internationellt utbyte. överensstämmer med villkoren på den svenska arbetsmarknaden inom branschen, om arbetstiden är av sådan omfattning att arbetstagaren får en tillräcklig försörjning under vistelsen i landet och om bostadsfrågan är Vidare föreslår utredningen att permanent uppehållstillstånd under vissa förutsättningar får ges till en utlänning som har särskilda kvalifikationer och som har erbjudits långsiktig anställning i . Nuvarande regelverk är föremål för en utredning. beslöt regeringen att tillsätta en parlamentarisk kommitté som skall se över det regelverk som styr möjligheterna till arbetskraftsinvandring från länder utanför EU/EES (dir. 2004:21). Kommittén skall också utreda behovet av arbetskraftsinvandring, bedöma de konsekvenser som ytterligare sådan invandring kan få på arbetsmarknaden och i övrigt samt, med utgångspunkt i denna bedömning, föreslå eventuella åtgärder. Kommittén skall beakta pågående arbete inom EU av relevans för uppdraget liksom konsekvenser för den svenska arbetsmarknaden av arbetskraftsinvandring och regelverket för asyl och skyddsbehövande i övrigt skall studeras med utgångspunkten att asylrätten inte skall urholkas. Kommittén skall lämna förslag till de författningsändringar som är nödvändiga. Kommittén har antagit namnet ; KAKI (N2004:09). Kommittén skall redovisa sitt uppdrag i ett delbetänkande och i ett slutbetänkande . Regeringens förslag: Arbetstillstånd skall få ges till en utlänning som erbjudits säsongsarbete, anställning inom ett yrke där det råder tillfällig brist på arbetskraft eller som deltar i internationellt utbyte. Tillstånd skall även få ges om det följer av internationellt avtal eller bilateralt avtal med annat land. Den som har tidsbegränsat uppehållstillstånd skall få beviljas arbetstillstånd, om inte skäl hänförliga till syftet med uppehållstillståndet talar häremot. förslag: Överensstämmer i huvudsak med Utredningen föreslår dock en mer detaljerad bestämmelse än i (LO) är positiva till att lagfästa de grundläggande förutsättningarna för att arbetstillstånd skall kunna beviljas och framhåller att detta kommer att öka rättsäkerheten och anser att det behövs förtydligande i lagen så att det framgår att de som inte beviljas arbetstillstånd när de beviljas tidsbegränsat uppehållstillstånd inte heller i framtiden skall beviljas arbetstillstånd. lagtexten bör ändras för att bättre motsvara de faktiska förhållandena. Statskontoret och Föreningen anser mot bakgrund av det pågående utredningsarbetet att förslaget inte bör genomföras. Skälen för regeringens förslag: Varken i utlänningslagen eller i utlänningsförordningen anges några kriterier för att arbetstillstånd skall Förutsättningar för tillstånd återfinns i stället i praxis och i de riktlinjer som AMS utfärdar med stöd av 4 kap. 6 § UtlF. När det gäller personer som har ett erbjudande om anställning är det i huvudsak två kategorier arbetstagare som i enlighet med AMS riktlinjer får tillstånd, nämligen arbetstagare inom områden där det råder tillfällig brist på arbetskraft och personer För den förstnämnda kategorin gäller att arbetstillstånd endast beviljas om arbetskraftsbehovet inte kan fyllas inom landet eller från ett annat EES-land eller . Till denna kategori räknas även säsongsarbetare. För samtliga gäller att anställningsvillkoren lön, försäkringsskydd och övriga villkor skall överensstämma med vad som allmänt gäller på den svenska arbetsmarknaden, vilket skall framgå av arbetserbjudandet. Arbetskraft från länder utanför EES-området skall inte tillåtas att bli koncentrerad till arbetsplatser där svårigheter att rekrytera arbetskraft kan hänga samman med lönesättning, arbetsmiljö, lokala förhållanden eller liknande faktorer. Arbetstiden skall vara av en sådan omfattning att arbetstagaren kan försörja sig på sin lön och bostad skall vara ordnad före inresan till . AMS riktlinjer bygger på de uttalanden som regeringen har gjort i propositionen 1983/84:144 s. 61 ff. Regeringen uttalar där att det är angeläget att här i landet bosatta arbetssökande samt nordbor i första hand tillgodoses när arbetstillfällen finns. Arbetskraftsinvandring skall i fortsättningen tillåtas endast i undantagsfall och sedan det genom arbetsförmedlingens aktiva medverkan har visat sig att ett uppkommet arbetskraftsbehov inte kan tillgodoses genom arbetskraft som finns i . Arbetskraftinvandring skall förekomma bara i undantagsfall; främst beträffande nyckelpersoner inom industrin, näringslivet och det kulturella området. Vidare uttalas i propositionen att det då bedömdes sakna anledning att räkna med något egentligt behov för del av arbetskraftsinvandring . Regeringen tillsatte en parlamentarisk kommitté som skall se över det regelverk som styr möjligheterna till arbetskraftsinvandring (dir. 2004:21). Kommittén skall ta fram förslag till ett regelverk som medger vidgad arbetskraftsinvandring från länder utanför EU/EES. Kommittén skall i sammanhanget också utreda behovet av arbetskraftsinvandring, bedöma de konsekvenser som ytterligare sådan invandring kan få på arbetsmarknaden och i övrigt samt, med utgångspunkt i denna bedömning, föreslå eventuella åtgärder. och Statskontoret har avstyrkt förslag med hänvisning till att en parlamentarisk kommitté ser över regelverket. Regeringen kan hålla med remissinstanserna om att det nu inte är det bästa tillfället att lägga fram förslag till detaljerade regler. Som Lagrådet påpekat bör dock vissa kriterier för meddelande av beslut om arbetstillstånd läggas fast i lagen. Regeringen föreslår därför att grundläggande förutsättningar för beviljande av arbetstillstånd skall anges i lagen. Vidare skall anges när permanent uppehållstillstånd kan ges i stället för arbetstillstånd. Utgångspunkten för förslaget är att bestämmelserna om arbetstillstånd så långt som möjligt skall säkerställa en enhetlig och förutsebar tillämpning samt en effektiv handläggning. När det gäller områden där det råder tillfällig brist på arbetskraft, står möjligheten att få arbete här, enligt AMS riktlinjer och praxis, i princip bara öppen för kvalificerad eller erfaren arbetskraft inom sådana yrkesområden där arbetsgivarna har svårt att rekrytera arbetskraft inom landet eller något annat EES-land eller . Regeringen anser att det av lagtexten bör framgå att arbetstillstånd skall få ges till en utlänning som erbjudits anställning inom ett yrke där det råder tillfällig brist på Lagrådet har ställt sig frågan, varför det inte finns än starkare skäl att bevilja arbets- och uppehållstillstånd ifall bristen på arbetskraft inom ett yrke förefaller bli permanent. Lagrådet anser att ordet tillfällig framför brist bör strykas. Tidsbegränsat arbetstillstånd bör enligt Lagrådets mening således ges när det råder brist på arbetskraft. Regeringen anser dock att det med tanke på det pågående utredningsarbetet inte finns anledning att reglera annat än tillfällig brist på arbetskraft. När det gäller säsongsarbetare tillämpas en speciell handläggningsordning. Länsarbetsnämnderna fastställer kvoter för antalet s.k. säsongsarbetstillstånd som får beviljas. har kvoterna legat kring 8 000 tillstånd. En ansökan om säsongsarbetstillstånd ges in till en svensk utlandsmyndighet, varefter prövningen sker hos länsarbetsnämnden. har med stöd av 4 kap. 5 § UtlF bemyndigat länsarbetsnämnderna att bevilja arbetstillstånd för säsongsarbete (MIGRFS 2001:2). Om det är tveksamt om tillstånd skall beviljas eller om ansökan bör avslås skall ärendet överlämnas till . Enligt Lagrådets mening kan det inte gärna påstås att det alltid råder tillfällig brist på säsongsarbete. Saken borde enligt Lagrådet få prövas från fall till fall. Om avsikten är att säsongsarbete alltid skall få tidsbegränsat arbets- och uppehållstillstånd, bör paragrafen formuleras om. Med hänsyn till vad Lagrådet har framfört anser regeringen att den föreslagna paragrafen i förtydligande syfte skall kompletteras på så sätt att säsongsarbetare uttryckligen omnämns i bestämmelsen. Arbetstillstånd ges också till utlänningar som deltar i internationellt utbyte. Enligt AMS riktlinjer är det här fråga om sådana anställningar som inte förekommer på den öppna arbetsmarknaden. Till denna kategori räknas bl.a. lednings- och specialistpersonal inom internationella koncerner och personer som sysslar med forskning, undervisning, kultur eller idrott. Även praktikanter inom ramen för internationella praktikantutbytesavtal och au-pairer räknas hit. Inom ramen för internationellt utbyte är arbetstillstånden begränsade, inte bara till tiden utan också till yrket och en bestämd arbetsgivare. Regeringen anser att det i lagtexten bör läggas fast att arbetstillstånd får ges till utlänningar som deltar i internationellt utbyte. Det finns ett associeringsavtal mellan och EU som bl.a. rör frågan om arbetstillstånd. Det undertecknades i av Republiken , å ena sidan, och av medlemsstaterna i EEG och gemenskapen, å andra sidan. Avtalet godkändes och bekräftades för gemenskapens räkning genom rådets beslut 64/732/EEG av (EGT 217, 1964, s. 3685). syftar till att främja ett fortgående och balanserat stärkande av handeln och de ekonomiska förbindelserna mellan Europeiska gemenskapen och . Genom avtalet inrättades bl.a. om upprättandet av en associering mellan Europeiska ekonomiska gemenskapen och . antog inledningsvis beslut nr 2/76 av , vilket utgjorde en första etapp och i vilket arbetstagare stegvis gavs rätt att ta anställning i värdmedlemsstaten. antog därefter beslut nr 1/80, vilket syftar till att förbättra den rättsliga situationen på det sociala området för arbetstagare och deras familjer i förhållande till det system som inrättades genom beslut nr 2/76. Det turkiska associeringsavtalet har genomförts på myndighetsnivå. Avtalet medför bl.a. att turkiska medborgare som har arbetat här under vissa förutsättningar har rätt till förlängt arbetstillstånd. ingått avtal med och om s.k. ferietillstånd (SÖ 2001:1, SÖ 2001:15) i syfte att främja samarbetet sinsemellan och öka möjligheterna för unga människor att lära känna kulturen och samhällslivet i varandras länder. Avtalen ger ungdomar från dessa länder rätt att under vissa förutsättningar arbeta i . avtal måste beaktas. Nya avtal kan tillkomma, företrädesvis inom EU:s Att arbetstillstånd får beviljas även när det följer av internationellt avtal eller avtal med annat land bör också framgå av Redan nu gäller i praxis att den som får ett tidsbegränsat uppehålls- tillstånd ofta också får ett arbetstillstånd. Detta framgår dock inte av Regeringen anser att en särskild paragraf bör införas för dessa Det skall således framgå av lagtexten att den som redan har fått ett tidsbegränsat uppehållstillstånd, vilket kan vara fallet t.ex. vid uppskjuten invandringsprövning, skall kunna beviljas arbetstillstånd. bör det vid utformningen av bestämmelsen tas hänsyn till att det finns flera former av tidsbegränsade uppehållstillstånd då arbetstillstånd inte beviljas, t.ex. vid besök och studier. nämndens mening bör bestämmelsen förtydligas så att det framgår att de som inte beviljas arbetstillstånd när de beviljas tidsbegränsade uppehållstillstånd inte heller skall beviljas arbetstillstånd. Enligt regeringens uppfattning bör det i förtydligande syfte införas en bestämmelse enligt vilken det framgår att arbetstillstånd får ges till en utlänning som har tidsbegränsat uppehållstillstånd. skall dock inte ges om skäl hänförliga till syftet med uppehållstillståndet Två exempel på fall då detta skulle tala emot att bevilja arbetstillstånd är då ett uppehållstillstånd för tillfälligt besök av släktingar eller för studier meddelas. 13.3 Permanent uppehållstillstånd för personer med särskilda kvalifikationer Regeringens förslag: Permanent uppehållstillstånd får beviljas en utlänning som har erbjudits en tillsvidareanställning i landet om utlänningen har särskilda kvalifikationer och behovet av arbetskraft inte kan fyllas av arbetssökande inom landet eller genom rekrytering från annat land inom EES eller . Om permanent uppehållstillstånd beviljas behövs inget arbetstillstånd. förslag: Överensstämmer i huvudsak med regeringens. Remissinstanserna: Statskontoret och Föreningen anser mot bakgrund av det pågående utredningsarbetet att förslaget inte bör genomföras. Skälen för regeringens förslag: KAKI, den parlamentariska kommitté som skall se över det regelverk som styr möjligheterna till arbetskraftsinvandring (dir. 2004:21), skall ta fram förslag till ett regelverk som medger vidgad arbetskraftsinvandring från länder utanför EU/EES. Kommittén skall i sammanhanget också utreda behovet av arbetskraftsinvandring, bedöma de konsekvenser som ytterligare sådan invandring kan få på arbetsmarknaden och i övrigt samt, med utgångspunkt i denna bedömning, föreslå eventuella åtgärder. Det finns skäl, såsom Lagrådet påpekat i yttrandet över 2002 års lagrådsremiss, att i lagtexten ange de kriterier som skall gälla för bl.a. Som några av remissinstanserna påpekat bör dock KAKI:s arbete inte föregripas. I avvaktan på kommitténs förslag och beredningen av dem bör därför regleringen tills vidare motsvara den praxis som tidigare gällt men som inte framgått direkt av Det innebär att bestämmelserna nu bör utformas så att permanent uppehållstillstånd får beviljas en utlänning som har erbjudits en tillsvidareanställning i landet om utlänningen har särskilda kvalifikationer och behovet av arbetskraft inte kan fyllas av arbetssökande inom landet eller inom EES eller . författningskommentaren framgår vad som avses med särskilda Enligt 2 kap. 8 § NUtlL krävs inte arbetstillstånd för den som beviljats Möjlighet att överklaga beslut rörande arbetstillstånd Regeringens bedömning: Någon ändring beträffande möjligheterna att överklaga ett beslut rörande arbetstillstånd föreslås inte . Remissinstanserna: tar upp frågan om inte ärenden som rör arbetstillstånd skall kunna prövas i mer än en instans. Även om det är oklart huruvida frågan om arbetstillstånd är en civil rättighet i den mening som avses i för mänskliga rättigheter anser samfundet att ett beslut ändå kan vara av avgörande betydelse för enskilda. Detta, samt behovet av vägledande praxis, talar enligt samfundet för att överprövning bör vara möjlig. Skälen för regeringens bedömning: kan beslut om avslag på en ansökan om arbetstillstånd endast överklagas i samband med ett beslut om utvisning eller avvisning. överklagas av sökanden. Med nuvarande ordning prövas alltså sådana beslut som inte innefattar förordnande om utvisning eller avvisning endast av en instans. presenterade en grönbok om en gemensam syn på ekonomisk migration i EU (KOM [2004] 811 slutlig). syfte är att inleda en fördjupad diskussion om den lämpligaste utformningen av gemenskapsregler för att ta emot ekonomiska migranter och om mervärdet av att anta ett sådant medlemsstaternas regeringar och det civila samhället delta. behandlar bl.a. vilken grad av harmonisering EU bör eftersträva, förfaranden för inresa och vistelse för avlönat arbete och för egenföretagare, hur rätten till inresa skall regleras, praktiska procedurfrågor och den invandrade arbetskraftens rättigheter. frågeställningar och alternativa vägval presenteras. har av uppmanats att före slutet av lägga fram en handlingsplan för laglig migration. Den parlamentariska kommitté som fått i uppdrag att göra en översyn av regelverket för arbetskraftsinvandring skall enligt direktiven (dir. 2004:21) se över procedurreglerna för arbetstillstånd och överväga hur överprövning av negativa beslut i sådana ärenden skall regleras. Regeringen finner med hänsyn till det pågående arbetet på området och då inte föreslagit någon ändring inte anledning att nu föreslå någon ändring av reglerna i fråga om möjlighet att överklaga beslut om avslag på ansökan om arbetstillstånd. 14 Uppenbart ogrundade ansökningar Regeringens förslag: skall även i fortsättningen ha möjligheten att förordna att ett beslut om avvisning får verkställas, även om det inte har vunnit laga kraft. Den möjligheten skall finnas när det är uppenbart att det inte finns grund för asyl och att uppehållstillstånd inte heller kan beviljas på någon annan grund. NIPU:s förslag: Överensstämmer med regeringens. , , Rådgivningsbyrån för asylsökande och flyktingar, och Kristna Råd, bedömer att det behövs någon form av snabbprocess för vissa fall där det är uppenbart att uppehållstillstånd inte skall beviljas. Svenska Röda Korset och svenska sektionen anser dock att alla asylsökande bör få stanna i medan det överklagade beslutet prövas i sin helhet. Skälen för regeringens förslag: skall enligt den föreslagna nya utlänningslagen i likhet med vad som gäller fatta beslut om avvisning i sådana fall då utlänningen saknar erforderliga tillstånd för inresan eller kan antas sakna tillräckliga medel för vistelsen eller för hemresan, inte komma att försörja sig ärligt, komma att bedriva brottslig verksamhet av visst slag eller omfång m.m. Om en utlänning som i och för sig skulle kunna avvisas på någon av dessa grunder ansöker om asyl, skall såväl enligt gällande utlänningslag som enligt den föreslagna bedöma dessa skäl och fatta beslut i Enligt 8 kap. 7 § UtlL och 12 kap. 6 § NUtlL gäller Enligt 8 kap. 8 § UtlL kan förordna att dess beslut skall verkställas om det är uppenbart att grund för asyl eller uppehållstillstånd på annan grund inte föreligger. Det måste således vara helt klart att utlänningen inte genom att avvisas från kan komma att bli utsatt för förföljelse, trakasserier eller tvingas delta i krig. bedömning måste dock alltid göras av omständigheterna i det enskilda Det är inte rimligt att personer som uppenbart saknar rätt till asyl eller uppehållstillstånd av andra skäl här i landet kan stanna kvar i i avvaktan på att ett avvisningsbeslut efter överklagande genom instanserna blir definitivt. Det kan ta innan ett ärende är slutligt Dessutom kan det förorsaka problem för den enskilde som det blir en ekonomisk belastning för det svenska samhället. ordning där ett avvisningsbeslut meddelat av i vissa fall kan verkställas även om beslutet inte har vunnit laga kraft behövs därför finnas även i fortsättningen. Enligt regeringens uppfattning bör även i den nya utlänningslagen ges möjlighet att förordna att beslut om avvisning får verkställas trots att det inte vunnit laga kraft, om det är uppenbart att det inte finns grund för Denna ordning ligger i linje med den av utfärdade rekommendationen angående harmonisering av Rekommendationen innebär att den asylsökande skall få sin sak prövad av en central myndighet med kompetens för den typen av frågor. Den asylsökande skall också ha rätt att stanna under det att saken prövas, om inte den centrala myndigheten eller ett överprövande organ finner att hans eller hennes talan grundar sig på omständigheter som inte har anknytning till asyl eller är uppenbart ogrundad. Regeringen föreslår således att även i fortsättningen skall kunna förordna att dess beslut skall verkställas trots att det inte vunnit laga kraft, om det är uppenbart att det inte finns grund för asyl och att uppehållstillstånd inte heller skall beviljas på någon annan grund.