prop · GS0390 · 2005-03-14 00:00:00 — En kartläggning av näringsrelaterade gränshinder visar att även andra politikområden än det näringspolitiska berörs av gränshindersarbetet. Fackministrar har därför av de nordiska näringsministrarna fått i uppdrag att arbeta vidare inom sina respektive ansvarsområden för att avhjälpa gränshindersproblem. Som exempel kan nämnas att de nordiska bostadsministrarna tillsammans med sina baltiska och polska kollegor redan inlett ett närmare samarbete inom byggsektorn. Näringsministrarna har beslutat att frågan om en gemensam nordisk riskkapitalmarknad ska vara en del av gränshindersarbetet. Arbetet har påbörjats och består i att klargöra hur en bred nordisk marknad kan främja teknologibaserad innovation och stärka de nationella ekonomierna. För att underlätta företags rörlighet och handel över gränserna har också arbete bedrivits i syfte att genomförandet av EU:s bolagsdirektiv och mätinstrumentdirektiv samordnas så att dessa hanteras på ett likartat sätt i hela . I arbetet med att avveckla gränshinder har ett flertal nationella näringslivsorganisationer inbjudits att komma med förslag och synpunkter på hur gränshinder kan avskaffas. Bland dessa organisationer kan i (LO) och nämnas. De erfarenheter som organisationerna har av gränshindersproblematik är värdefulla för det fortsatta arbetet. Bland de åtgärder som diskuteras finns exempelvis förslag om gemensamma nordiska varumärkningar, möjligheter till en nordisk marknad för offentliga inköp samt insatser för att underlätta företags möjligheter till överföring av vinster och förluster mellan nordiska länder. Under ordförandeskap i det nordiska regeringssamarbetet uppnåddes överenskommelser när det gäller att avskaffa gränshinder för yrkestrafiken. Dessa överenskommelser följs nu upp. En gemensam strategi för e-handel togs fram i en tvärsektoriell grupp med deltagare från konsument-, närings- och IT-sektorn. närings- respektive konsumentministerråden godkänt strategin och antagit en gemensam ministerdeklaration om främjande av e-handel som verktyg för minskade gränshinder. I gränshindersarbetet har framsteg gjorts. Det finns dock nationella skillnader som försvårar gemensamma nordiska regler och möjligheterna att uppnå nordiska riktlinjer och överenskommelser. Olika nationella lagar och förordningar kommer att bestå. En följd härav är att vissa gränshinder kommer att kvarstå. Sannolikt kommer också nya att uppstå . Då nationella skillnader föreligger blir informationstillgången om gällande regelverk av stor vikt. Om harmonisering inte är möjlig är det ambition att informationen om vilka regler som gäller för rörlighet inom skall vara tydlig och lättillgänglig så att nackdelar av nationella olikheter kan minimeras. Bristande kunskap och begränsad informationstillgång är i sig att betrakta som gränsbarriärer, vilka hindrar rörlighet och integration. Av denna anledning har ökade resurser tilldelats den nordiska informationstjänsten Hallå . Organisationens informationsspridning har visat sig värdefull och genom ökade medel får Hallå möjlighet att ytterligare utveckla sin verksamhet. Dessutom har ett tätare samarbete inletts mellan Hallå och de bilaterala informationstjänsterna och gränskommittéerna i för att ytterligare förbättra informationsflödet inom och mellan de nordiska länderna. Informationstillgängligheten säkerställs också av att sammanställningar över nordiska avtal finns åtkomliga på Hallå och Nordiska ministerrådets webbplatser. Dessa avtalstexter uppdateras kontinuerligt och här finns kontaktuppgifter till ansvariga myndigheter i de olika länderna. Även gällande näringslivets gränshinder har det noterats att tillgång till information är av betydande vikt för rörligheten inom . Frågan övervägs om hur informationstillgången för företag kan bli bättre. Det nordiska samarbetet på forskningsområdet innebar i stora stycken fullföljande av det omfattande reformeringsarbete som påbörjades under det svenska ordförandeskapet i 2003. Årets arbete kom därmed framför allt att kretsa kring frågorna om det framtida nordiska forskningssamarbetet och de gemensamma nordiska institutionerna på forskningsområdet. Hög kvalité på forskning är en avgörande förutsättning för moderna samhällens utvecklingsförmåga och internationella konkurrenskraft. Forskningen och innovationsklimatet utgör tillsammans viktiga förutsättningar för välstånd. För forskning på högsta internationella nivå krävs miljöer av yppersta kvalitet. Kostnaden för detta tenderar emellertid att bli allt högre. För att möta denna globala utmaning aktualiserade, med utgångspunkt i bland annat rekommendation 39/2002, de nordiska utbildnings- och forskningsministrarna 2003 arbetet med att upprätta en struktur för stärkt nordiskt forskningssamarbete NORIA (. 2004/05:90 Innovation Area). Samarbetets fokus skall vara forskningsområden inom vilka de nordiska länderna är vetenskapligt starka och möjligen världsledande. Syftet skall vara att främja forskning av allra högsta internationella kvalitet. Det principiella beslutet om att upprätta NORIA fattades av utbildnings- och forskningsministrarna . Frågans vidare behandling kom att kretsa kring organisationsfrågor. För att effektivisera forskningssamarbetet mellan de nordiska länderna beslutade ministrarna 2004 att bilda NordForsk som självständigt samordningsorgan under forsknings- och utbildningsministrarna, med ansvar för nordiskt samarbete inom forskning och forskarutbildning samt samarbete och koordinering med NICe. De nationella forskningsråden (och även andra forskningsfinansierande organ) samt universiteten utgör de centrala aktörerna i detta organ. NordForsk skall utgöra en organisatorisk ram för att främja samverkan mellan de nordiska ländernas centrala forskningsfinansiärer. NordForsks finansieringsfunktion innebär disponering av de medel för nordiskt forskningssamarbete som finns under utbildnings- och forskningsministrarna samt eventuellt medel som från andra samarbetssektorer ställer till förfogande. Avsikten är att definiera samarbetet utifrån nationella prioriteringar och utifrån identifierade gemensamma intressen. Det nordiska samarbetet skall kunna utgöra en plattform för internationella samarbeten, exempelvis inom ramen för EU. Grunden för all beviljning skall vara en utmärkt kvalitet och förutsätts omfatta alla stadier av forskningen, från grundforskning till mer tillämpad inriktning. NordForsk ges även en policyfunktion i den meningen att den på eget initiativ och i samverkan mellan forskarvärlden, näringslivet samt forsknings-, närings- och andra relevanta ministerier skall verka för en utvecklingskraftig forsknings- och innovationspolitik. Med utgångspunkt i de nordiska samarbetsministrarnas beslut om uppföljning av Budgetanalys 2000 och som ett led i att frigöra nordiska medel för stöd för utvecklingen av NORIA, beslutade ministrarna att se över möjligheterna att överföra ansvaret för vissa av de åtta institutioner som man ansvarar för till nationellt ägandeskap, men med möjlighet till finansiering från . Det arbetet avslutades genom att nya kontrakt mellan och vissa av de berörda institutionerna upprättades och godkändes. Nya kontrakt upprättades med för Asienforskning (NIAS) som kopplas till , för sjörätt (NIfS) som kopplas till , Nordisk samiskt institut (NSI) som kopplas till i samt Nordisk vulkanologiskt institut (Nordvulk) som kopplas till . Kontraktsförhandlingarna beträffande för teoretisk fysik (Nordita), som är placerat vid , beräknas avslutas . Nordiska samarbetsorganet för vetenskaplig information (Nordinfo) i är föremål för ett översynsarbete syftande till en alternativ Arbetet beräknas avslutas . 2004/05:90 för i (NIFIN) överfördes till kulturministrarna. Sammantaget innebär omstruktureringen av finansieringsansvaret för de nordiska institutioner som utbildnings- och forskningsministrarna ansvarar för att kunnat överföras i form av fria medel till förverkligandet av NORIA. 5 Samarbetet med närområdet Samarbete med närområdet är ett prioriterat område inom det nordiska samarbetet. Samarbetet med närområdet omfattar främst de tre baltiska länderna och nordvästra . har också ett särskilt program för arktiskt samarbete. Nordiska ministerrådets insatser i närområdet är ett komplement till insatser som görs nationellt och genom andra internationella organ. Insatserna utformas i dialog med berörda samarbetspartners. Avsikten är att insatserna skall koncentreras till områden där det nordiska samarbetet ger ett mervärde och bidrar till en bättre samordning med andra insatser. I ministerrådets budget för uppgick anslaget till det särskilda närområdesprogrammet till . En stor del av resurserna satsas på projekt med inriktning på demokrati, välfärd, hållbart resursutnyttjande och marknadsutveckling. Olika former av stipendie- och utbytesordningar, exempelvis för studenter, konstnärer och parlamentariker, är också viktiga inslag i programmet. Närområdesprogrammet omfattar dessutom verksamheten vid Nordiska ministerrådets kontor i de baltiska huvudstäderna och i . önskar även etablera ett kontor i . Diskussioner med ryska myndigheter om denna fråga har pågått och fördes framåt under det svenska ordförandeskapet 2003 och under det isländska ordförandeskapet 2004. Slutligt besked avvaktas dock fortfarande från rysk sida. Utöver det särskilda närområdesprogrammet görs insatser över ministerrådets budget även genom olika facksektorer, särskilt jämställdhet, miljö, kultur samt utbildning och forskning. De samlade insatserna är därför avsevärt större. Mot bakgrund av de nordiska samarbetsministrarnas beslut om att upprätta en ny och övergripande nordisk strategiplan för samarbete med närområdet 20032005, samt det faktum att de baltiska staterna blev EU-medlemmar , beslutade utbildnings- och forskningsministrarna att undersöka förutsättningarna för ett förtätat samarbete med . träffade därför dessa de baltiska utbildnings- och forskningsministrarna för att anta en överenskommelse om ökat samarbete på samtliga nivåer i utbildningssystemet. Nytt i överenskommelsen är också att samarbetet skall genomföras i formen av ett reguljärt mellanstatligt samarbete. På jämställdhetsområdet har de nordiska och baltiska jämställdhetsministrarna upprättat en samarbetsplan för åren 20042006. Samarbetet med de baltiska länderna på utbildnings- och Skr. 2004/05:90 forskningsområdet är nu formaliserat på regeringsnivå genom en baltisk- nordisk kontaktgrupp, vars uppgift är att driva och samordna förverkligandet av ett tätare baltisk-nordiskt utbildnings- och forskningssamarbete. Till kontaktgruppens förfogande står inte bara de mobilitets- och stödordningar som utbildnings- och forskningsministrarna ansvarar för, utan även de förslag på projekt med finansiering som ledningsgrupper under ministrarna föreslår från nordisk sida och de förslag om samarbete som framförs från baltisk sida. Vid det nordisk-baltiska konsumentministermötet som hölls antogs en deklaration om fördjupat samarbete mellan länderna rörande konsumentskydd. Deklarationen slår fast att samarbetet skall fördjupas, bl.a. gällande utomrättslig tvistlösning, samarbete kring förslag till EG-direktiv och genomförande av nya direktiv. Inom konsumentpolitiken har också ett nordisk-baltiskt samarbete utvecklats kring genomförandet av EG:s nya produktsäkerhetsdirektiv. De nordiska finansieringsinstitutionerna i , Nordiska investeringsbanken (NIB), Nordiska miljöfinansieringsbolaget (NEFCO) och Nordiska projektexportfonden (NOPEF), har verksamhet med inriktning på närområdet. NIB har en särskild ordning för lån på förmånliga villkor för finansiering av miljöprojekt i närområdet. NEFCO har en riskkapitalfond för lån till miljöinvesteringar i närområdena och en miljöutvecklingsfond som gör insatser i närområdet. NOPEF:s verksamhet för perioden 20012004 finansierades delvis med bilaterala medel, för svensk del medel från Östersjömiljard 2. Alla finansieringsinstitutionerna befinner sig i ett förändringsskede. För NIB:s del undertecknades ett avtal om de baltiska ländernas medlemskap i . Bakgrunden är ett initiativ från svensk sida . Med de baltiska ländernas medlemskap i har ett principiellt viktigt steg tagits, då det är första gången de baltiska länderna går in som medlemmar i en nordisk institution. För NEFCO:s del har beslutats om en påfyllnad av grundkapitalet. För NOPEF:s del har en utvärdering genomförts om den framtida inriktningen. Utvärderingsrapporten var positiv till NOPEF. har beslutat att föra NOPEF:s verksamhet vidare, men på en lägre ekonomisk nivå som blir resultatet när den bilaterala finansieringen bortfaller 2005. Verksamheten kommer övergångsvis att fortsätta i de baltiska länderna, men ökad tonvikt läggs vid insatser i nordvästra och andra marknader i området. Den nuvarande strategin för samarbetet med närområdet gäller för perioden 20032005. Särskilt mot bakgrund av de baltiska ländernas medlemskap i från har ministerrådet genomfört en utvärdering av närområdesverksamheten och beslutat om den framtida inriktningen. Innebörden är att samarbetet med de baltiska länderna läggs om till att bli ett samarbete mellan likvärdiga parter där de baltiska länderna i ökad grad förutsätts bidra med finansiering av olika samarbetsprojekt. På uppdrag av de nordiska statsministrarna har också ministerrådets generalsekreterare undersökt möjlighet och intresse för baltiskt medlemskap i, eller närmare samarbete med, andra nordiska institutioner än NIB. Undersökningen visar att intresse finns, men några konkreta samarbetsplaner är inte aktuella . med nordvästra kommer att få en ökad samarbetsområden är demokratifrågor, gränsregionalt samarbete, forskning, utbildning, miljö och hållbar utveckling. med andra regionala organisationer eftersträvas för insatserna i . Nordiska ministerrådets program för arktiskt samarbete syftar till att ge samnordiska insatser ett särskilt mervärde i förhållande till andra aktiviteter med inriktning på . Programmet löper över perioden Verksamheten inriktas på ett antal temaområden; välfärdsfrågor, barn och unga, näringslivsutveckling, miljö, hållbar utveckling, utbildning och har ministerrådet beslutat att tillsätta en arbetsgrupp som skall lämna förslag till ett nytt program för det arktiska samarbetet för perioden 20062008. har också beslutat inrätta en särskild styrgrupp för miljögifter och klimat i samt två grupper för att utveckla forsknings- och utbildningssamarbete i . fortsatte att utveckla kontakterna och samarbetet med andra regionala samarbetsorganisationer, främst , och Östersjöstaternas råd. samarbetat med Östersjöstaternas råd vad gäller ett projekt om gränsregionalt samarbete som fokuserar på de nordiska länderna, de baltiska länderna och . har också sedan det svenska ordförandeskapet 2003 deltagit som en aktiv partner i genomförandet av den nya handlingsplanen för EU:s Nordliga ordförandeprogrammet har ministerrådet påbörjat en närmare kartläggning av de regionala organisationernas arbete i syfte att se närmare på samarbetsmöjligheter och för att undvika dubbelarbete. Den nordiska samrådsgruppen för inremarknadsfrågor träffas regelbundet för att bl.a. diskutera aktuella inremarknadsfrågor och ordförandeskapet 2003 inbjuds även kollegor från , , I samrådsgruppen bedrivs, med finansiellt stöd från Nordiska ministerrådets budget, ett baltisk-polskt samarbete med konkreta projekt för att stärka den inre marknadens funktion. har sammankomster hållits med deltagande från de nordiska länderna och , , och angående offentlig upphandling, har ett omfattande arbete bedrivits i den nordisk-baltiska aktionsgruppen mot människohandel. Aktionsgruppen tillkom som en fortsättning av den nordisk-baltiska kampanjen och genom ett initiativ från svensk sida vid det nordisk-baltiska utrikesministermötet i i Aktionsgruppens sekretariat ligger i det svenska Aktionsgruppen verkar för att öka samarbetet för att bekämpa de mest utbredda formerna av människohandel i den kontakterna med andra regionala organisationer. På svenskt initiativ har ett pilotprojekt lanserats. Projektet som omfattar samtliga åtta länder är inriktat på åtgärder för ett tryggt återvändande och en successiv återanpassning i samhället av offer för människohandel. webbplats har öppnats och informationsutbytet mellan olika aktörer har Skr. 2004/05:90 stärkts. På initiativ av genomfördes en konferens i för att skapa en överblick över olika initiativ som tagits mot människohandel. Nordiska ministerrådets kartläggning följs aktivt upp av de nordiska och baltiska länderna. Aktionsgruppen skall avrapportera sitt arbete till de nordiska och baltiska utrikesministrarna . Nordiskt samarbete är ofta ett samarbete med fem deltagande länder. Mycket av samarbetet sker på samnordisk nivå men ett omfattande samarbete mellan de nordiska länderna förekommer även i andra format. Det finns flera olika kanaler för nordisk samverkan och särskilt viktigt är det bilaterala samarbetet. bilaterala samarbete med de nordiska grannländerna är intensivt och det finns anledning att uppmärksamma några av de insatser som gjorts på det detta område. Ett av de största och mest uppmärksammade bilaterala samarbetsprojektet är samarbetet mellan och i . fortsatta utveckling är högt prioriterad både i och i . Ett stort framsteg i detta arbete var det nya svensk-danska skatteavtal som undertecknades . Avtalet fokuserar på och löser vissa problem vid arbetskraftspendling. Det finns många tecken på att integrationen tagit ordentlig fart. Trafiken med ökade och fordonstrafiken på färjorna HelsingborgHelsingör ökade . Det gör 2004 till ett rekordår för trafiken över . har de fordonsströmmar man räknade med i prognoserna före invigningen, dvs. 11 800 fordon . Och den största delen av ökningen är arbetspendling och affärstrafik. Konjunkturen vad gäller det ekonomiska klimatet i är bättre . Integrationssträvandena mellan två delar är på god väg. Integrationen är en nyckelfaktor för fortsatta tillväxt. Enligt bostadsinstitutet regionala konjunkturprognos har legat i topp vad gäller regional tillväxt i . Genom att kombinera det bästa från och inom forskning, industri och innovationer, möter konkurrensen på den globala marknaden bättre. Interaktionen mellan universitet, näringsliv och myndigheter har lett till att är på väg att bli ett av mest attraktiva kunskapsbaserade områden. I en gränsregion får samspelet ytterligare en dimension genom att två kulturer förenas. En organisation som arbetar utifrån konceptet är Science Region. Detta är en paraplyorganisation för spetskompetenser. Dess mål är att främja innovation och tillväxt genom samarbete. Den arbetar för att stärka Science Region. Av stor betydelse för enskilda och företagare är möjligheten att Skr. 2004/05:90 erhålla lättillgänglig och korrekt information om förhållandena i hela . Både den svenska och den danska regeringen har engagerat sig i ett ökat informationsflöde om frågor som rör pendling eller flytt över sundet. Regeringen har , så även , bidragit till informationscentret ÖresundDirekt (i ) som under ledning av i informerar medborgare om förhållandena i regionen. Regionen har marknadsförts såväl på lokal nivå som internationellt. Regeringen har också bidragit till detta inklusive genom stöd till aktiviteter för att marknadsföra regionen. Regeringarna har tillsammans med företrädare för regionen fortsatt arbetet för att undanröja hinder för rörlighet och integration. De åtgärder som regeringarna arbetar med för att avskaffa gränshinder på samnordisk nivå har också stor betydelse för integrationen i . Med skatteavtalet som bas arbetar , Hovedstadens Udviklingsråd och de danska och svenska regeringarna i nära samverkan med att ta fram en handlingsplan för som kan bli ett viktigt verktyg i arbetet med ökad tillväxt. Huvudområdena som arbetet koncentrerats på innovation, entreprenörskap och humankapital sätter särskilt fokus på tillväxtpotentialen. är det unionen mellan och fick sin fredliga upplösning. Det svenska officiella deltagandet i hundraårsmarkeringen av unionsupplösningen baserar sig på en gemensam önskan från svensk och norsk sida att manifestera nära och goda relationer på alla nivåer. intensifierades arbetet i med planeringen av de officiella svenska inslagen i hundraårsmarkeringen. Diskussionerna påbörjades under ledning och har därefter förts vidare i en referensgrupp med deltagande av såväl svenska som norska utförare av olika evenemang. När det 2004 stod klart att avsåg att tillmötesgå regeringens förslag om en särskild budget för planering och genomförande av officiella svenska inslag kunde planerna konkretiseras. Budgeten uppgår till sammanlagt . Hundraårsmarkeringen kommer att bjuda på ett brett program på både svensk och norsk sida. Det kommer att engagera de svenska och norska kungahusen, riksdag och Storting, regeringarna och ett stort antal aktörer i de båda länderna. Avsikten är att detta program skall nå långt ut i samhället, ge ökad kunskap och visa hur det norska och det svenska kan komplettera varandra i ansträngningarna att möta framtiden. Bland de projekt som kan rubriceras som officiella ingår främst följande. Den nya invigs . En stor internationell konferens om fredlig konfliktlösning arrangeras i med medverkan av den norske och den svenska utrikesministern. En konferens på temat Nationalismen, unionen och demokratin kommer att hållas i under ledning av statsministrarna. Två stora historiska utställningar visas i både och Skr. 2004/05:90 och på uppdrag av de båda regeringarna skrivs ett särskilt historiskt jubileumsbokverk av en norsk och en svensk historiker. En rad forskningsprojekt som skall belysa olika aspekter av svensk-norsk historia äger rum inom ramen för det särskilda historikerprojektet 1905. En rad projekt och seminarier för att främja näringslivssamarbetet planeras också. kommer ett nytt program för främjande av svensk-norskt näringslivssamarbete att lanseras, med svenska och norska Innovasjon som ansvariga. Ett flertal projekt inom informations- och kultursektorn planeras i samarbete mellan , ambassaden i och , nationalgåva till . samarbete med fortsätter att fördjupas, inte minst på näringslivets område. Ministerutbytet mellan länderna var stort. Bland besöken kan särskilt nämnas utrikesminister officiella besök i . Ett svensk-finskt statministermöte genomfördes i /. Statsministrarna bekräftade då bl.a. inrättandet av en gemensam militär snabbinsatsstyrka. gick ett stort seminarium av stapeln på Hanaholmen det svensk-finska kulturcentret för att belysa utvecklingen av den svensk- finska integrationsprocessen på det industriella och finansiella området. Det var kanske den största samlingen någonsin av svenska och finska industriledare. Seminariet kan ses som ett avstamp inför det planerade svensk-finska industripolitiska toppmötet i där ett närmare samarbete mellan länderna kommer att diskuteras. var ett speciellt år i relation till . Besöksutbytet var särskilt intensivt. Till en del berodde detta på ordförandeskap i det nordiska regeringssamarbetet. Men även de tre jubileerna var en anledning. firade att det gått blev republik, hjemmestyret infördes och grundlagen tillkom. Ett svenskt statsbesök i genomfördes och i samband därmed hölls ett antal framgångsrika seminarier. Statsministern och ett stort antal svenska statsråd besökte . Ett utbyte av parlamentariker skedde och det isländska alltingets talman besökte . nytillträdde statsminister förlade sitt första bilaterala utlandsbesök till . Utdrag ur protokoll vid regeringssammanträdet . Närvarande: statsministern , ordförande, och statsråden , , , , Y. , , , , Andnor, Nuder, M. , , , , Jämtin, Orback, Regeringen beslutar skrivelse 2004/05:90 Nordiskt samarbete 2004