prop · GS03101 · 2005-04-15 00:00:00 — Anslaget höjdes till följd av att biståndsramen höjdes med . Vidare var utfallet lågt beroende på utgiftsbegränsningar och lägre utbetalningar för ekonomiska reformer och u-krediter. Redovisning av utfallet för biståndet Biståndsramens storlek bestäms utifrån den procentsats (procent av bruttonationalin- komsten, BNI) som beslutat om för varje enskilt år. Vid beräkningen av bistånds- ramen i budgetpropositionen används den senast tillgängliga BNI-prognosen, varför ramens storlek kan förändras mellan den ekonomiska vårpropositionen och budgetpropositionen samt mellan åren. Det totala svenska biståndet rapporteras till bistånds- kommitté DAC (). DAC ansvarar för att sammanställa medlemsländernas biståndsstatistik. Rapporteringen till DAC görs efter avslutat budgetår. I rapporteringen ingår samtliga kostnader, inklusive avräkningar, som kan klassificeras som bistånd enligt DAC:s definitioner. Avräkningar avser t.ex. kostnader för flyktingar från biståndsländer, administration av bistånd på och delar av EU-biståndet. Biståndsrelaterade utgifter finns således inom ett flertal utgiftsområden. Även vid rapporteringstillfället används senast tillgängliga BNI-prognos. Biståndsramen uppgår till , vilket motsvarar av beräknad BNI plus . I tabell 5.43 redovisas DAC-rapporteringen för åren 19972004. Det preliminära utfallet är av BNI enligt DAC:s redovisningsprinciper. Procentandelen för det preliminära utfallet har beräknats med den senaste prognosen för BNI. Jämfört med rapporteringen har det totalt utbetalade biståndet justerats upp med . Det beror bl.a. på att en skuldsedel till internationella utvecklingsfond tillkommit. har biståndet justerats upp med , vilket bl.a. beror på att skuldlättnader på tillkommit. Tabell 5.43 Utfall för bistånd 19972004 Totalt utbetalt bistånd 1 Totalt bistånd i procent 1Utfallet innehåller samtliga kostnader, inklusive avräkningarna såsom de budgeterats i budgetpropositionen, som kan klassificeras som bistånd enligt DAC. 2Den senaste prognosen för BNI används vid rapporteringstillfället till DAC. 5.4.8Utgiftsområde 8 Invandrare och betydligt lägre än vad som förutsattes i Utgiftsområdet omfattar politikområdena Integrationspolitik, Storstadspolitik, Migra- tionspolitik och Minoritetspolitik. Tabell 5.44 UO 8 Invandrare och flyktingar Utfallet uppgick till och var därmed (6,) högre än vad som anvisades i statsbudgeten. Skillnaden mellan utfall och statsbudget hänför sig främst till anslaget 12:2 Mottagande av asylsökande vars utfall blev , vilket är högre än anvisat i statsbudgeten. Antalet nya asylsökande minskade från 31 355 personer till 23 161 personer . Däremot är antalet inskrivna flyktingar i mottagande- systemet fortsatt högt. Det beror främst på att personer med lagakraftvunna avvisnings- eller utvisningsbeslut är registrerade i mottagnings- systemet under allt . För att täcka de högre utgifterna anvisades på tilläggsbudget. Dessutom beslutade regeringen att anslaget får överskridas med högst . Sedan hela anslagskrediten () utnyttjats användes av det medgivna överskridandet. Utgifterna för anslaget 10:3 Kommunersättningar vid flyktingmottagande var däremot lägre än anvisat i statsbudgeten. Det förklaras av att antalet mottagna flyktingar blev blev utgifterna för utgiftsområdet (3,) lägre än 2003. Utfallet för anslaget 10:3 Kommunersättningar vid flyktingmottagande blev (21,) lägre än 2003. Förklaringen till det lägre utfallet är att antalet mottagna flyktingar i kommunerna minskat från ca 12 000 personer till ca 9 000 personer . 5.4.9Utgiftsområde 9 Hälsovård, sjukvård och social omsorg Utgiftsområdet omfattar politikområdena Hälso- och sjukvårdspolitik, Folkhälsopolitik, Barnpolitik, Handikappolitik, Äldrepolitik och Socialtjänstpolitik samt del av Forskningspolitik. Tabell 5.45 UO 9 Hälsovård, sjukvård och social omsorg Utfallet uppgick till och var därmed (2,) lägre än vad som anvisades i den ursprungliga statsbudgeten. För anslaget 13:1 Tandvårdsförmåner m.m. blev utfallet , vilket var (22,) lägre än anvisat i statsbudgeten. Avvikelsen beror främst på att antalet inkomna ärenden för personer, som omfattas av högkostnadsskyddet för protetik för individer , har minskat och därmed blivit lägre än väntat. Anslaget 13:1 Sjukvårdsförmåner m.m. delades upp i anslaget 13:1 Tandvårds- förmåner m.m. och 13:8 Sjukvård i internationella förhållanden. Utfallet för anslaget 13:2 Bidrag för läkemedelsförmånerna uppgick till enligt gällande avtal mellan stat och landsting, vilket var i enlighet med anvisat anslag i statsbudgeten. På tilläggsbudget ökades anslaget med för att täcka den utnyttjade anslagskrediten som uppgick till vid början av 2004. För anslaget 14:8 Alkohol och narkotika- politiska åtgärder blev utfallet 236 miljoner, vilket är högre än anvisade medel i statsbudgeten. Ett ingående överföringsbelopp på gör dock att utfallet blev lägre än totalt tilldelade medel. Utgifterna för anslaget 16:8 Kostnader för statlig assistansersättning uppgick till , vilket var (0,) lägre än anvisat i statsbudgeten. beslutade i samband med behandlingen av ekonomiska vårproposition att assistansersättningen från inte får lämnas retroaktivt. medgavs tre månaders retroaktiv utbetalning. Till följd därav minskades anslaget med på tilläggsbudget. Jämfört med ökade utgifterna för utgiftsområdet med (8,). Utfallet för anslaget 16:8 Kostnader för statlig assistansersättning ökade med (15,). Den kraftiga ökningen beror på ett ökat antal assistans- berättigade personer och timmar samt högre beviljad ersättning . Utgifterna för anslaget 13:2 Bidrag för läkemedelsförmånerna ökade med (4,) jämfört med , vilket var i enlighet med Tandvårdsförmåner m.m. ökade utgifterna med (11,) jämfört med . Utfallet för anslagsposten Tandvårds- ersättningar blev , vilket är en ökning med jämfört med . Även ökade kostnaderna kraftigt jämfört med som en följd av införandet av ett högkostnadsskydd för protetik för personer . 5.4.10Utgiftsområde 10 Ekonomisk trygghet vid sjukdom och handikapp Utgiftsområdet omfattar politikområdet Ersättning vid arbetsoförmåga. Tabell 5.46 UO 10 Ekonomisk trygghet vid sjukdom och handikapp Utfallet uppgick till och var därmed (0,) lägre än vad som anvisades i statsbudgeten. Den största skillnaden mellan utfall och statsbudget hänför sig till anslaget 19:2 Aktivitets- och sjukersättningar. Utgifterna på detta anslag uppgick till , vilket är (1,) lägre än anvisat i statsbudgeten. ersatte reglerna om aktivitets- och sjukersättning de tidigare bestämmelserna om förtidspension och sjukbidrag. Utfallet för anslaget 19:1 Sjukpenning och rehabilitering m.m. blev , vilket är (0,) lägre än vad som anvisades i statsbudgeten. Det ingående ramöverföringsbeloppet var -. I tilläggsbudget ökades anslaget med för att minska utnyttjandet av anslagskrediten. Det utgående ramöverföringsbeloppet blev -. Utfallet för anslaget 19:4 Arbetsskade- ersättningar blev , vilket är lägre än vad som beräknades i statsbudgeten. ramöverföringsbeloppet på har dragits in. Utfallet för utgiftsområdet blev (1,) högre än 2003. ökade utgifterna med (7,). Utgifterna på anslaget 19:2 Aktivitets- och sjukersättningar ökade med (9,) . fick cirka 540 000 personer sjuk- eller aktivitetsersättning, vilket är en ökning med drygt 32 000 personer i förhållande till 2003. Utgifterna på anslaget 19:1 Sjukpenning och rehabilitering m.m. minskade däremot med (9,) . beräknas antalet nettosjukpenningdagar till 78,3 miljoner, en minskning med 12,1 miljoner eller jämfört med . 5.4.11 Utgiftsområde 11 Ekonomisk Utgiftsområdet omfattar politikområdet Ekonomisk äldrepolitik. innefattar det garantipension till ålderspension, efterlevandepensioner till vuxna, bostadstillägg till pensionärer och äldreförsörjningsstöd. Tabell 5.47 UO 11 Ekonomisk trygghet vid ålderdom Utfallet uppgick till och blev därmed (1,) högre än vad som anvisades i statsbudgeten. Utgifterna på anslaget 20:1 Garantipension till ålderspension uppgick till , vilket är högre än beräknat. Den beskattade garantipensionen infördes . Anslagets namn ändrades 2004 från Ålderspensioner till Garantipension till ålderspension. Det ingående ramöverförings- beloppet på drogs in (regeringsbeslut ). Det utgående ramöverföringsbeloppet blev därmed -. Utfallet för anslaget 20:2 Efterlevande- pensioner till vuxna blev , vilket är högre än beräk- ningen i statsbudgeten. Det utgående ram- överföringsbeloppet blev därmed -. Utgifterna på anslaget 20:3 Bostadstillägg till pensionärer blev . Det är högre än vad som anvisades i statsbudgeten. Det utgående ramöverförings- beloppet blev -. Utfallet för utgiftsområdet blev (1,) lägre än 2003. Utfallet för anslaget 20:1 Garantipension till ålderspension minskade med jämfört med . Det beror på att antalet personer med garantipension minskar. Utgifterna under anslaget 20:2 Efterlevandepensioner för vuxna ökade däremot med (2,) i förhållande till 2003. 5.4.12Utgiftsområde 12 Ekonomisk trygghet för familjer och barn Utgiftsområdet omfattar större delen av politikområdet Ekonomisk familjepolitik (bostadsbidrag återfinns inom utgiftsområde 18 Samhällsplanering, bostadsförsörjning och byggande). Tabell 5.48 UO 12 Ekonomisk trygghet för familjer och barn Utfallet uppgick till och var därmed (0,) högre än vad som anvisades i statsbudgeten. Utfallet på anslaget 21:2 Föräldraförsäkring blev , vilket är (1,) högre än vad som anvisats i statsbudgeten. Anslaget finansierar föräldraförsäkringen i form av föräldrapenning i samband med barns födelse, tillfällig föräldra- penning och havandeskapspenning. Utgifts- utvecklingen inom föräldraförsäkringen är främst beroende av ersättningsnivå, antal födda barn och fördelning av ersättningsdagarna mellan föräldrarna. I tilläggsbudget ökades an- slaget med . Det ingående ramöverföringsbeloppet var -. För anslaget 21:3 Underhållsstöd blev utfallet , vilket är (4,) lägre än vad som anvisats i statsbudgeten. Det beror på att antalet barn inom underhållsstödssystemet minskat betydligt . gjordes en indragning med , vilket motsvarar det ingående överföringsbeloppet. Utfallet på anslaget 21:6 Vårdbidrag för funktionshindrade barn blev , vilket är (3,) lägre än vad som anvisats i statsbudgeten. Det beror i huvudsak på att de retroaktiva utbetalningarna blev lägre än vad som tidigare beräknats. har antalet beviljade vårdbidrag ökat, framför allt , då den övre åldersgränsen för stödet ändrades från 16 till . har dock en förskjutning från de högre nivåerna av vårdbidrag till de lägre nivåerna fortsatt. Jämfört med ökade utgifterna för utgiftsområdet med (3,). Utgifterna för anslaget 21:2 Föräldraförsäkring ökade med (6,). Det beror på fler födda barn 2004, ett ökat antal uttagna dagar inom föräldraförsäkringen samt på att grundnivån inom föräldrapenningen ökade per dag. Utgifterna för anslaget 21:7 Pensionsrätt för barnaår uppgick till , vilket är en ökning med (5,). Utgifterna avsåg preliminär statlig ålders- pensionsavgift på och regleringsbelopp på . 5.4.13 Utgiftsområde 13 Arbetsmarknad Utgiftsområdet omfattar politikområdet Arbets- marknadspolitik. I detta ingår främst bidrag till arbetslöshetsersättning och utgifter för arbets- marknadspolitiska program. Vidare ingår bl.a. Europeiska socialfonden och bidrag till Samhall AB:s verksamhet. Tabell 5.49 UO 13 Arbetsmarknad Utfallet uppgick till och var därmed (8,) högre än vad som anvisades i statsbudgeten. Utfallet för anslaget 22:2 Bidrag till arbetslös- hetsersättning och aktivitetsstöd blev högre än vad som anvisades i statsbudgeten. Det förklaras av att den öppna arbetslösheten blev av arbetskraften , vilket var högre än beräknat i statsbudgeten, samt av ökad omfattning av arbetsmarknadsprogram. På tilläggsbudget be- slutade att öka anslaget med . Det utgående ramöverförings- beloppet blev därmed . Utfallet för anslaget 22:3 Köp av arbets- marknadsutbildning och övriga kostnader blev lägre än beräknat i stats- budgeten. drogs in av anslaget. För anslaget 22:4 Särskilda insatser för arbetshandikappade blev utfallet lägre än vad som anvisats i statsbudgeten. Det förklaras av att antalet personer i de särskilda programmen för arbetshandikappade (anställning med lönebidrag och offentligt skyddat arbete) var betydligt färre än beräknat. För anslaget 22:6 Europeiska socialfonden m.m. för perioden 20002006 blev utfallet högre än anvisade medel i statsbudgeten. Till följd av fördröjningar i startskedet av programmet uppkom ett betydande anslagssparande. Detta har till en del utnyttjats även . Det utgående ramöverföringsbeloppet uppgår till . Utfallet för anslaget 22:11 Bidrag till lönegarantiersättning blev lägre än beräknat i statsbudgeten. Det beror på ett minskat antal varsel . Utgifterna blev eller högre än 2003. Huvudorsaken var högre utgifter för anslaget 22:2 Bidrag till arbetslöshetsersättning och aktivitetsstöd. Förklaringen är att den öppna arbetslösheten i genomsnitt var 2004 och att de arbets- marknadspolitiska programmen ökade från i genomsnitt 92 000 personer till 106 000 personer 2004. Utgifterna för anslagsposten Bidrag till arbetslöshetsersättning blev högre än 2003. Utgifterna på anslaget 22:3 Köp av arbetsmarknadsutbildning och övriga kostnader blev lägre 2004 jämfört med . 5.4.14 Utgiftsområde 14 Arbetsliv Utgiftsområdet omfattar politikområdena Arbetslivspolitik och Jämställdhetspolitik. Inom utgiftsområdet verkar bl.a. , och Jämställdhetsombuds- mannen. Tabell 5.50 UO 14 Arbetsliv Utfallet uppgick till och var därmed (3,) lägre än vad som anvisades i statsbudgeten. Utfallet för anslaget 23:1 blev , vilket är lägre än beräknat i statsbudgeten. Ut- gifterna för löner blev lägre än beräknat. Utfallet för anslaget 23:2 blev , vilket är lägre än beräknat i statsbudgeten. har inte kommit igång med alla de projekt som planerades starta . Utgifterna 2004 för utgiftsområdet blev (3,) lägre än 2003. 5.4.15 Utgiftsområde 15 Studiestöd Utgiftsområdet omfattar delar av politikområdet Utbildningspolitik. Området innehåller utgifter för olika former av ekonomiskt stöd till enskilda under studier. Inom området anslås medel för studiehjälp i form av studiebidrag, inackor- deringstillägg och extra tillägg för studerande i gymnasieutbildning, studiemedel i form av studiebidrag samt medel för räntesubventioner och avskrivning av studielån. Medel anslås även för rekryteringsbidrag vid vuxenstudier samt bidrag för studiesociala ändamål. Tabell 5.51 UO 15 Studiestöd Utfallet uppgick till och var därmed (5,) lägre än vad som anvisades i statsbudgeten. Skillnaden mellan utfall och anvisade medel i statsbudgeten hänför sig främst till anslaget 25:2 Studiemedel m.m. Utfallet på detta anslag blev , vilket är lägre än anvisade medel i statsbudgeten. Avvikelsen beror främst på att antalet studie- medelstagare blivit lägre än beräknat, framför allt vad gäller studerande med det prioriterade studiebidraget. ökade utgifterna med (4,) för detta utgifts- område. Utfallet för anslaget 25:2 Studiemedel m.m. blev (5,) högre än 2003. Vidare ökade utgifterna för anslaget 25:3 Studiemedelsräntor m.m. med (4,) . 5.4.16Utgiftsområde 16 Utbildning och universitetsforskning Utgiftsområdet omfattar stora delar av politik- områdena Utbildningspolitik och Forsknings- politik. Det avser förskoleverksamhet, skol- barnsomsorg och skola, vuxnas lärande, kvalificerad yrkesutbildning, högre utbildning och forskning samt centrala myndigheter inom Del av politikområdet Stor- stadspolitik ingick i utgiftsområdet . Tabell 5.52 UO 16 Utbildning och universitetsforskning Utfallet uppgick till och var därmed högre än vad som anvisades i statsbudgeten. De största skillnaderna återfinns under politikområdet Utbildningspolitik, som svarar för av utgiftsområdets utgifter. Utfallet för detta politikområde blev lägre än anvisade medel i statsbudgeten. Den enskilt största skillnaden hänför sig till anslaget 25:10 Bidrag till personalförstärkningar i skola och fritidshem, vars utfall blev , vilket är lägre än anvisade medel i statsbudgeten. Utfallet för anslaget 11:1 Förstärkning av utbildning i storstadsregionerna blev . Det utgående ramöverföringsbeloppet blev därmed . ökade utgifterna med (4,). Utfallet för anslaget 25:10 Bidrag till personalförstärkningar i skola och fritidshem blev (37,) högre och utfallet för anslaget 25:16 Statligt stöd för utbildning av vuxna blev (36,) högre än 2003. För anslaget 25:9 Maxtaxa i barnomsorgen m.m. blev utfallet (6,) lägre än 2003. 5.4.17Utgiftsområde 17 Kultur, medier, trossamfund och fritid Utgiftsområdet omfattar politikområdena Kul- turpolitik, Ungdomspolitik och Folkrörelse- politik samt delar av politikområdena Medie- politik, Finansiella system och tillsyn, Forsk- ningspolitik och Utbildningspolitik. Tabell 5.53 UO 17 Kultur, medier, trossamfund och fritid Utfallet uppgick till och blev därmed (0,) högre än vad som anvisades i statsbudgeten. Utfallet för anslaget 28:28 Centrala museer: Myndigheter blev högre än beräknat i statsbudgeten. Större delen av anslags- sparandet förbrukades. Utgifterna för utgiftsområdet blev 387 mil- joner kronor (4,) högre än 2003. Den största ökningen (13,) avser anslaget 28:28 Centrala museer: Myndigheter. 5.4.18Utgiftsområde 18 Samhällsplanering, bostadsförsörjning och byggande I utgiftsområdet ingår politikområdena Bostads- politik, Regional samhällsorganisation samt delar av politikområdena Ekonomisk familjepolitik och Miljöpolitik. Utgiftsområdet omfattar plan-, bygg- och bostadsfrågor, geotekniska frågor, och länsstyrelserna samt stöd till ekologisk utveckling. Tabell 5.54 UO 18 Samhällsplanering, bostadsförsörjning och byggande Utfallet uppgick till och var därmed (0,) lägre än vad som anvisades i statsbudgeten. Skillnaden hänför sig bl.a. till anslaget 31:11 Investeringsbidrag för nybyggnad av hyresbostäder. I statsbudgeten anvisades på anslaget. Utfallet blev lägre. Avvikelsen avseende upp- går till . Utgifterna har också minskat genom att tidpunkten för påbörjande av de byggprojekt, som beviljats bidrag, har senare- lagts. Anslaget 34:1 Stöd till lokala program för ekologisk hållbarhet är under avveckling och inga nya bidrag beviljas. Det utgående ram- överföringsbeloppet uppgick till . Utfallet för anslaget 21:1 Bostadsbidrag blev högre än beräknat i stats- budgeten. Av anslagskrediten på har därmed utnyttjats eftersom anslagssparandet på dragits in. blev utgifterna för utgiftsområdet (0,) lägre än 2003. Utfallet för anslaget 34:1 Stöd till lokala inve- steringsprogram för ekologisk hållbarhet minskade med jämfört med . Stödprogrammet är under avveckling och inga nya bidrag har beviljats . Utfallet avser endast bidragsutbetalningar i samband med slutrapportering. Utfallet för anslaget 31:1 Räntebidrag m.m. ökade med jämfört med . Utbetalade bidrag har ökat med antalet lägenheter som omfattas av stödet. En allt lägre räntenivå har dock dämpat ökningen. 5.4.19Utgiftsområde 19 Regional utveckling Utgiftsområdet omfattar politikområdet Regional utvecklingspolitik. Utgiftsområdet benämndes tidigare Regional utjämning och utveckling. Det omfattar huvudsakligen medel som länsstyrelserna, och i vissa län regionala självstyrelseorgan eller kommunala samverkans- organ, samt Verket för näringslivsutveckling () och regeringen förfogar över för regional projektverksamhet och olika former av regionala företagsstöd. medfinansiering av de regionala tillväxt- programmen och EG:s strukturfondsprogram. Utgiftsområdet omfattar vidare utbetalningar av transportbidrag som beviljas av . Utgiftsområdet omfattar även utbetalningar från Europeiska regionala utvecklingsfonden, som delfinansierar EG:s bidrag till strukturfonds- programmen. Tabell 5.55 UO 19 Regional utveckling Utfallet uppgick till och var därmed (6,) högre än vad som anvisades i statsbudgeten. Den största skillnaden hänför sig till anslaget 33:5 Europeiska regionala utvecklingsfonden perioden 20002006 vars utfall blev högre än anvisat i statsbudgeten. Det beror huvudsakligen på att utbetalningarna inom strukturfondsprogrammen kommit i gång senare än beräknat. Utfallet för äldreanslaget 33:7 Särskilda regionala utvecklingsprogram blev . blev utgifterna för utgiftsområdet (3,) lägre än 2003. Utgifterna under anslaget 33:5 Europeiska regionala utvecklingsfonden perioden 20002006 minskade med främst på grund av minskade utbetalningar inom struktur- fondsprogrammet mål 1 . Utgifterna för anslaget 33:9 Utgifter för lokalisering av statliga arbetstillfällen till vissa kommuner minskade med . 5.4.20Utgiftsområde 20 Allmän miljö- och naturvård Utgiftsområdet omfattar politikområdet Miljö- politik och del av politikområdet Forsknings- politik. Tabell 5.56 UO 20 Allmän miljö- och naturvård Utfallet uppgick till och var därmed (11,) lägre än vad som anvisades i statsbudgeten. Utfallet för anslaget 34:3 Åtgärder för biologisk mångfald blev , vilket är lägre än anvisat i statsbudgeten. Det förklaras av beslut om utgiftsbegränsning. Av anslaget fick högst betalas ut (regeringsbeslut ). Utgifterna på anslaget 34:13 Stöd till klimatinvesteringar uppgick till , vilket är lägre än anvisat i statsbudgeten. I huvudsak beror detta på att anslaget avser långsiktiga projekt med utbetalningar . blev utgifterna för utgiftsområdet (20,) högre än 2003. Utgifterna på anslaget 34:4 Sanering och återställning av förorenade områden ökade med . Det förklaras av utgifts- begränsade åtgärder . Utgifterna på anslaget 34:3 Åtgärder för biologisk mångfald ökade med på grund av fler markinköp och intrångsersättningar. 5.4.21 Utgiftsområde 21 Energi Utgiftsområdet omfattar politikområdet Energi- politik. I detta ingår de tre verksamhets- områdena Elmarknadspolitik, Övrig energimarknadspolitik och Politik för ett uthålligt energisystem. Det är främst och som har ansvaret för att genomföra åtgärderna inom energipolitiken. Tabell 5.57 UO 21 Energi Utfallet uppgick till och var därmed (24,) högre än vad som anvisades i statsbudgeten. Anslagssparandet minskade från till vid utgången av 2004. Utfallet för äldreanslaget 35:2 Bidrag för att minska elanvändning blev och utfallet för äldreanslaget 35:3 Bidrag till investeringar i elproduktion från förnybara energikällor blev . Utfallet för anslaget 35:8 Energipolitiskt moti- verade internationella klimatinsatser blev högre än vad som anvisades i statsbudgeten. Det beror i huvudsak på en stor engångsutbetalning till Nefco, en nordisk fond för projekt inom Kyotoprotokollets s.k. flexibla mekanismer. Utfallet för anslaget 35:5 Energi- forskning blev högre än anslaget. Det beror främst på utbetalningar till högskolor och universitet för fullgjorda åtagan- den. På statsbudgeten anvisades för anslaget 35:9 Statlig prisgaranti elcertifikat. Utfallet blev noll kronor, eftersom prisgarantin inte behövde utnyttjas. blev utgifterna för utgiftsområdet (8,) högre än 2003. Utgifterna för anslaget 35:8 Energipolitiskt motiverade internationella klimatinsatser ökade med på grund av den stora engångsutbetalningen till Nefco. Utfallet för anslaget 35:3 Bidrag till investeringar i elproduk- tion från förnybara energikällor ökade med . Det förklaras bl.a. av att medel, som var avsedda för stöd till byggande av vindkraftverk , betalades ut . 5.4.22 Utgiftsområde 22 Kommunikationer Utgiftsområdet omfattar politikområdet Transportpolitik och politikområdet IT, elek- tronisk kommunikation och post. IT-infrastruktur: Regionala transportnät m.m. redovisas under utgiftsområde 19 Regional utveckling. Tabell 5.58 UO 22 Kommunikationer Utfallet uppgick till och var därmed (2,) högre än vad som anvisades i statsbudgeten. Utfallet inom politikområdet Transport- politik blev högre än anvisat i statsbudgeten. Utfallet för anslaget 36:2 Väg- hållning och statsbidrag uppgick till 16 220 mil- joner kronor och blev därmed högre än anvisat i statsbudgeten. Or- saken är bl.a. att utgifter för försöket med trängselskatt i . Detta finan- sierades med höjd anslagskredit. Det utgående ramöverföringsbeloppet blev -. Utfallet inom politikområdet IT, elektronisk kommunikation och post blev lägre än anvisat i statsbudgeten.