prop · GS031d18 · 2005-01-01 00:00:00 — makthåller en hög ambitionsnivå när det gäller vuxenutbildningen även efter det att det riktade statsbidraget upphört, så att de av uppställda målen för vuxnas lärande kan uppnås. 7.4.2Tillgång till stöd för lärande för alla vuxna Den särskilda satsningen inom den kommunala vuxenutbildningen () övergick 2003 i en annan form av mindre omfattning med ett särskilt riktat statsbidrag. fanns det en stor efterfrågan på det nya riktade statsbidraget från kommunernas sida. Myndigheten för skolutveckling har dock signalerat att det finns en osäkerhet vad det gäller vissa kommuners ambitionsnivå att upprätthålla utbildningsvolymerna. Orsaken till detta förefaller att vara minskad vilja att uppfylla kravet på egenfinansiering. Detta krav skärptes också för ett antal kommuner när vissa övergångsregler upphörde att gälla . skall det riktade statsbidraget inordnas i det generella statsbidraget till kommunerna. Det är enligt regeringens bedömning viktigt att den kommunala vuxenutbildningen också i fortsättningen har en hög ambitionsnivå. Likvärdighet när det gäller tillgång och kvalitet på stöd till vuxnas lärande oberoende av hemkommun är grundläggande om de av uppställda målen (prop. 2000/01:72, bet. 2000/01:UbU15, rskr. 2000/01:229) skall kunna nås. Regeringen avser följa utvecklingen noga. Det är oroväckande att så få deltar i vuxenutbildning för utvecklingsstörda (särvux), att så lite lärarledd verksamhet erbjuds de studerande samt att de nationella kursplanerna används i så liten utsträckning. som ser över utbildningen för barn, ungdomar och vuxna med utvecklingsstörning skall lämna sitt slutbetänkande . Myndigheten för skolutveckling skall redovisa hur det statliga bidraget för att utveckla särvux har använts och bedöma effekterna av bidraget. Regeringen kommer senare att ta ställning till utredningens förslag och myndighetens redovisning. Svenskundervisning för invandrare (sfi) är ett fortsatt prioriterat område. Tendensen är att genomströmningen har ökat något efter införandet av de nya kursplanerna. Trots detta är resultaten inte tillfredställande. 2004/05:1 UTGIFTSOMRÅDE 16 att återkomma till i särskild ordning i frågan om den fortsatta reformeringen av sfi. Inför EMU-omröstningen fick med kort varsel uppdrag att genomföra en särskild insats vilken nådde många människor och visar på studieförbundens och folkhögskolornas förmåga att belysa aktuella frågeställningar i samhället. För att alla vuxna skall ha möjlighet att delta i lärande krävs en väl utvecklad infrastruktur. Den uppföljning av kommunernas arbete med utvecklingen av infrastrukturen som Myndigheten för skolutveckling genomfört på regeringens uppdrag, visar att satsningen ökat flexibiliteten och tillgängligheten i vuxenutbildningen samt att samarbetet mellan berörda aktörer och intressenter utvecklats. Arbetet med att söka upp och motivera kortutbildade vuxna för deltagande i vuxenutbildning är alltjämt en av de stora utmaningarna. Ansvaret för detta vilar i första hand på kommunerna. Staten har genom införandet av rekryteringsbidraget skapat nya förutsättningar för kommunerna att motivera vuxna med kort tidigare utbildning att delta. En första utvärdering gjord av visar att kommunerna i hög grad nått dem med kortast utbildning. Kommunerna har dock inte i någon större utsträckning nått personer med funktionshinder. Se vidare kapitel 9 Studiestödsverksamhet. De fackliga organisationerna och handikapporganisationers uppsökande verksamhet är viktiga komplement till kommunernas uppsökande verksamhet och har visat sig vara verkningsfullt. Den webbaserade studie, som Nationellt centrum för flexibelt lärande (CFL) låtit genomföra, visar att CFL:s roll som ett nationellt resurscentrum håller på att befästas. De initiativ som regeringen tagit för att CFL ska ha rollen som ett nationellt resurscentrum för kommuner och för folkbildningen har haft en god genomslagskraft. En övervägande del av landets kommuner har deltagit i någon av de aktiviteter som CFL erbjudit i syfte att höja den metodiska och pedagogiska nivån på distansutbildning. Man bör dock räkna med att det tar tid innan dessa åtgärder leder till en reell ökning av distansutbildning i kommunerna och inom folkbildningen. En viktig uppgift för CFL är att, som centret stöder utvecklingen av spetskompetens hos vissa huvudmän, som kan fungera som förebilder, medverka till att alla kommuner, folkhögskolor och studieförbund blir delaktiga i utvecklingen. 7.4.3Vuxnas lärande och ekonomisk tillväxt Tillväxt och sysselsättning är beroende av att det finns en välutbildad befolkning. Myndigheten för skolutveckling bedömer att vuxenutbildning i många kommuner betraktas som ett viktigt instrument för utveckling och tillväxt såväl på lokal nivå som på regional och nationell. Inte sällan sluter kommuner överenskommelser med varandra om samarbete kring vuxenutbildning och högskoleutbildning. sker detta inom ramen för regionförbund. Regeringen instämmer helt i de synsätt som ligger bakom denna utveckling. Det är angeläget att satsningarna blir uthålliga och sker parallellt på alla utbildningsnivåer. Ökad tillgång på högskoleutbildade i en region kräver ökad tillgång på arbetskraft med gymnasial yrkesutbildning för att få full effekt. Statistiskt mätbara ekonomiska resultat kan sällan avläsas eller . Investeringar i befolkningens kompetens är satsningar på lång sikt som stöder en långsiktigt hållbar ekonomisk utveckling. signalerar Myndigheten för skolutveckling och farhågor beträffande den geografiska likvärdigheten då det gäller tillgång till vuxenutbildning. Olikheterna i landet mellan kommuner och regioner då det gäller ambitionsnivå och tillgång till stöd för lärande har ökat efter slut. Det är därför av stor betydelse att följa denna utveckling. Det nationella uppföljningssystemet bör ses över i syfte att bättre kunna följa och analysera de olika verksamheterna i fråga om innehåll, form och resultat. Regeringen avser ge i uppdrag att utveckla det nationella uppföljningssystemet för vuxenutbildningen för att anpassa det efter den reformering och förnyelse som verksamheten genomgår. Regeringen tog initiativ till en tidsbegränsad satsning på s.k. kombinationsutbildning. Syftet var att medverka till att begränsa kommunernas och landstingens behov att friställa personal inom vård, skola och omsorg genom att erbjuda anställda inom dessa områden möjlighet till kompetensutveckling på halvtid med rekryteringsbidrag (ekonomiska vårproposition, prop. 2003/04:100, 2003/04:FiU20, rskr. 2003/04:284) samt proposition om Tillfälligt vidgad användning av rekryteringsbidrag till vuxenstuderande, prop. 2003/04:138, bet. 2003/04:UbU15, rskr. 2003/04:261). Tio myndigheter, samordnade av , överlämnade på regeringens uppdrag en plan för kompetensförsörjning inom äldre- och handikappomsorgen. Myndigheterna föreslog insatser inom tio olika områden, bland annat vad gäller de statliga och kommunala utbildningarna för vård och omsorg. Förslagen kommer att beredas vidare inom . Det finns ett stort behov av kortare yrkesutbildningar på eftergymnasial nivå. Överföringen av vissa påbyggnadsutbildningar till statligt ansvar är ett led i den pågående utvecklingen av dessa utbildningsformer. utnyttjas inte fullt ut möjligheten att utifrån målgruppernas behov genomföra yrkesinriktade utbildningar på eftergymnasial nivå. Befintliga kommunala påbyggnadsutbildningar bör kontinuerligt anpassas till arbetslivets behov. Regional samverkan mellan kommuner för att tillgodose sådana behov av utbildning som inte lämpligen kan tillgodoses på annat sätt är också angelägen. Här avses utbildningar som är unika inom ett yrkesområde och som är av särskild betydelse för bl.a. hantverk, teknik och industri. Mot bakgrund av vad regeringen anfört i budgetpropositionen bör vissa påbyggnadsutbildningar kunna genomföras med statlig finansiering i landstingskommunal eller primärkommunal samverkan och med kommun, landsting eller kommunalförbund som huvudman. Inom den kvalificerade yrkesutbildningen är det angeläget att de branschmässiga och regionala arbetsmarknadsbehoven ges en mer markerad betydelse när ansökningar om utbildningsstarter behandlas. Regeringen ser positivt på det arbete som Myndigheten för kvalificerad yrkesutbildning bedriver för att utveckla möjligheter att erbjuda KY som uppdragsutbildning. Vad gäller utbudet av kompletterande utbildningar varierar detta mellan åren och är bl.a. beroende av anordnarnas planering. Särskilt utbildningar som finansieras enbart med deltagaravgifter har färre studerande . Regeringen har förordnat en arbetsgrupp med uppgift att analysera utbudet av eftergymnasial yrkesutbildning. Resultatet av gruppens arbete 2004/05:1 UTGIFTSOMRÅDE 16 avses ge underlag för den fortsatta utvecklingen av yrkesutbildningen. Tabell 7.2 Kvinnliga och manliga studerande inom olika utbildningsformer Som framgår av ovanstående tabell är det färre män än kvinnor som deltar i vuxenutbildning, med undantag för kvalificerad yrkesutbildning och vuxenutbildning för utvecklingsstörda. Detta förhållande har länge varit en tydlig tendens trots insatser med avsikt att höja andelen män i vuxenutbildning. Utbildningsresultaten visar också att män generellt sett har lägre betyg än kvinnor, något som har identifierats på alla utbildningsnivåer. Myndigheten för skolutveckling har som nationellt prioriterat mål att verka för ökad rekrytering av vuxna med kort tidigare utbildning. Erfarenheter från 1997 2002 pekar på att det företrädesvis är män som har kort tidigare utbildning. Det är av vikt att arbetet med rekrytering fortsätter. Studier av kvinnors och mäns inställning till att delta i utbildning tyder på att män är mindre benägna än kvinnor att byta bostadsort för att skaffa sig en utbildning, likaså att män är mindre benägna att anpassa sitt vardagsliv för att möjliggöra deltagande i utbildning. För att rekrytera de kortutbildade män som väljer att inte delta i 2004/05:1 UTGIFTSOMRÅDE 16 utbildning kan därför t.ex. distansutbildning vara ett instrument. Analyser av mäns utbildningsbehov och utbildningsefterfrågan bör utvecklas och i högre grad utgöra en grund för t.ex. den gymnasiala vuxenutbildningens innehåll. Få studier om kvinnors och mäns villkor inom vuxenutbildningen har gjorts och regeringen anser att det är angeläget att öka kunskapen om hur jämställdheten kan stärkas inom vuxenutbildningen. Myndigheten för skolutveckling har redovisat goda exempel på hur grund- och gymnasieskolor arbetar med jämställdhet. Regeringen avser att återkomma till myndigheten med ett liknande uppdrag inom verksamhetsområdet vuxnas lärande. 2004/05:1 UTGIFTSOMRÅDE 16 I budgetpropositionen gjorde regeringen bedömningen att det kunde bli svårt för vissa lärosäten att rekrytera tillräckligt många studenter för att fullgöra utbildningsuppdraget och att nå takbeloppet. Med anledning av detta föreslog regeringen att resurser motsvarande 3 900 helårsstudenter inom de naturvetenskapliga och tekniska utbildningsområdena skulle föras bort från lärosätenas grundutbildningsanslag. Härigenom möjliggjordes angelägna satsningar på utbildning av obehöriga lärare, uppbyggnad av samt kompletterande utbildning för utländska akademiker. Flertalet av de lärosäten som i budgetpropositionen bedömdes ha svårigheter att rekrytera studenter har goda möjligheter att möta studenternas ökade efterfrågan på högre utbildning. Mot den bakgrunden har regeringen under anslagen för grundläggande högskoleutbildning återfört medel och avser att på motsvarande sett i budgetpropositionen återföra ytterligare medel under anslagen för grundläggande högskoleutbildning. återförs och avser regeringen att återföra ytterligare i enlighet med tabellen 8.1. Tabell 8.1 Återföring av under 20022004 tillfälligt indragna medel för grundläggande högskoleutbildning Lärarutbildningen reformerades enligt förslagen i propositionen En förnyad lärarutbildning (prop. 1999/2000:135). I den nya lärarutbildningen intar den verksamhetsförlagda delen av utbildningen en viktig roll. och har gemensamt konstaterat vilken ömsesidig nytta och utvecklingsmöjlighet som samverkan mellan lärosätena och skolan innebär. Parterna har konstaterat att lokala överenskommelser är den mest ändamålsenliga vägen för denna samverkan. inbjöd därför och gemensamt till konferenser 2004/05:1 UTGIFTSOMRÅDE 16 Konferenserna visade att det pågår ett intensivt lokalt samarbete mellan högskolan och skolan som de lokala lösningarna varierar. ingick regeringen och en överenskommelse om att samarbete i den verksamhetsförlagda delen av lärarutbildningen bäst regleras genom lokala avtal. Parterna överenskom också om att den gällande centrala överenskommelsen om praktikersättningen i lärarutbildningen fortsatt skall avse endast praktik i lärarutbildningen enligt bestämmelser som gällde före . Denna överenskommelse gäller från tills vidare, dock längst till och med utgången av . Den tidigare barn- och ungdomspedagogiska examen (120 poäng) har i den nya lärarutbildningen ersatts med en lärarexamen om 140 poäng med inriktning mot . Inriktningen kan vara mot förskola, förskoleklass, och fritidshem. ses förskolan som ett led i det livslånga lärandet. Förskolan har fått en läroplan och de lärare som arbetar i förskola, förskoleklass eller fritidshem skall som andra lärare ha möjlighet att fördjupa sig i ett ämne eller ämnesområde. Vidare arbetar de olika verksamheterna förskola, förskoleklass, skola och fritidshem integrerat. En avsikt med lärarutbildningsreformen var att generellt öka studenternas intresse för utbildningen och rekryteringen till den. Ett sätt att göra detta är den s.k. öppna ingången som innebär att studenterna börjar sin utbildning med inriktning på att bli lärare för att sedan göra successiva val inne i lärarprogrammet grundade på fortlöpande information från studievägledare och egna erfarenheter från bl.a. den verksamhetsförlagda delen av utbildningen. I en utbildning för ett yrke som ställer krav på stor personlig mognad har den öppna ingången blivit populär bland studenterna och lett till en god tillströmning. Antalet nybörjare på den nya lärarutbildningen var 2002 och 2003 cirka 15 000 , vilket kan jämföras med en årlig antagning till motsvarande äldre utbildningar på drygt 10 000 . Lärarutbildningens öppna och flexibla struktur kräver att högskolan erbjuder en kvalificerad studievägledning för att studenterna skall kunna välja inriktningar som överensstämmer med arbetsmarknadens, dvs. huvudsakligen skolans, behov. Möjligheten, att liksom tidigare, direkt antas till en bestämd inriktning av lärarutbildningsprogrammet och garanteras möjligheten att slutföra studierna i denna finns fortfarande kvar. genomför en kvalitetsgranskning av lärarutbildningen. Denna kommer att följas av en utvärdering av reformen. I propositionen om En förnyad lärarutbildning (prop. 1999/2000:135) gjorde regeringen bedömningen att lärosätena även fortsättningsvis bör ges specificerade utbildningsuppdrag inom ramen för en samlad lärarutbildning. Regeringen fastställer mål för antal lärarexamina vid de lärosäten som har lärarutbildning, uppdelat på examina med inriktning mot tidigare respektive senare år. Regeringen har vidare som planeringsförutsättning angivit antal examina under period en 20052008 per lärosäte för respektive inriktning mot tidigare och senare år. Behovet av lärare i förskola och förskoleklass samt av yrkeslärare har särskilt framhållits i regleringsbrev. Lärosätena har uppfyllt regeringens mål avseende antalet examinerade lärare för perioden 20012004 i olika hög grad beroende på lärarkategori. Efter tre av av är den sammantagna måluppfyllelsen för antalet lärarexamina med inriktning mot och för lärarexamina med inriktning mot senare år . Enligt Statens skolverks prognos 2004 för perioden (dnr 2004:1486) kommer det för vissa kategorier lärare fortsatt att finnas ett behov som överstiger den förväntade examinationen utifrån de mål för antalet examina som regeringen har satt. Bland de lärarkategorier som kan urskiljas i prognoser räknar med en bristsituation framför allt avseende examinerade lärare med inriktning mot förskola och förskoleklass (lärarexamen med inriktning mot ) och yrkeslärare (lärarexamen med inriktning mot senare år). Mot bakgrund av det ökade behovet av personal i förskolan aviserades i budgetpropositionen en kartläggning av hur behovet av barnskötare i förskolan skulle kunna tillgodoses. skrifter om en påbyggnadsutbildning för barnskötare inom vuxenutbildning. För att få en bild av läget vad gäller rekryteringen av lärarstudenter till inriktningen mot anordnade en konferens. Vid konferensen presenterade resultatet av en enkätundersökning till lärarstudenterna (rapportserie 2004:19 R). Enkäten visar att av lärarstudenterna vill arbeta inom förskola/förskoleklass efter sin utbildning, på fritidshem, inriktar sig mot , mot senare år, mot gymnasium/vuxenutbildning och mot övrigt. av studenterna hade ännu inte bestämt sig. Studenternas val av inriktning under utbildningens gång tenderar att för examina med inriktning mot såväl som mot senare år rikta sig mot verksamhet uppåt i skolsystemet. En jämförelse av studenternas val av inriktning med bedömning av examinationsbehovet visar att fördelningen är sned framför allt när det gäller lärarexamen med inriktning mot , där tyngdpunkten i behovet ligger på lärare med inriktning mot förskola/ förskoleklass. Behovet har uppmärksammats av flera lärosäten och de arbetar på olika sätt för att tillgodose det. Ett antal lärosäten har en tydlig ingång och ett fastlagt program för utbildning mot förskola, t.ex. och Stiftelsen . På dessa orter har detta lett till ett starkt rekryteringsläge beträffande lärare i förskolan. Några lärosäten, t.ex. , arbetar medvetet med att ge samtliga lärarstudenter möjlighet att prova på alla förekommande verksamhetsformer. Med denna metod har förskolan visat sig få en god möjlighet att visa upp sig som en attraktiv arbetsplats och på så sätt rekrytera nya grupper lärarstudenter. Ett antal lärosäten, t.ex. , har en aktiv studievägledning med kontrakt mellan studenter och lärosäte för ett- eller tvåårsperioder av lärarutbildningsprogrammet. Detta gör att såväl student som lärosäte har en klar uppfattning om vilka examina som kommer att utfärdas och hur dessa kommer att tas emot på arbetsmarknaden. och i har genom satsningen Särskilda lärarutbildningar () arbetat med aktiv validering vid 2004/05:1 UTGIFTSOMRÅDE 16 antagning av förskolans personal till lärarutbildning. Erfarenheterna är värdefulla och kommer genom utvärdering att spridas till övriga lärosäten. Genom har också möjligheten att ge delar av lärarutbildningen på distans utvecklats. Denna studieform har visat sig vara värdefull för många av studenterna på program med inriktning mot förskola/förskoleklass. Andelen lärare som är utbildade för förskolan och som återfinns i arbetskraften utanför förskolan/förskoleklassen/skolan uppgår till (13 700). Dessa lärare är en rekryteringsbas som borde kunna utnyttjas genom särskilda insatser av kommunerna och lärosätena. Det råder geografiska variationer avseende behov av och tillgång på examinerade lärare. Bristen på lärare i förskolan är främst koncentrerad till Stockholms-, Mälardals- och Göteborgsregionerna. Andra delar av landet visar balans eller överskott i försörjningen av lärare för förskolan. Kännetecknande för lärarbehovet är också de stora variationerna på grund av variationer i årskullarnas storlek. För barn mellan beräknas maximum nås 2005 och för gymnasisterna 2008. beräknas antalet barn i förskolan och förskoleklassen öka från 445 000 till 510 000. För yrkesundervisning är behovet av examinerade yrkeslärare enligt prognos ett drygt tusental i början av prognosperioden 20052020 mot knappt tusentalet . Detta skulle kräva mer än en fördubbling av nuvarande examination. Det är framför allt inom de industritekniska ämnena och hantverksämnena som brister föreligger. Inom SÄL-satsningen har berörda lärosäten haft som ett särskilt uppdrag att beakta behovet av yrkeslärare. Valideringsmetoder för yrkesämnena har utvecklats tillsammans med branschorganisationerna för att tillvarata reell kompetens på ett bra sätt. För att öka utbildningens attraktionskraft för såväl studenter som arbetsmarknad har kombinationer av ingenjörs- och lärarutbildningar genomförts. Studenterna ges härigenom möjlighet att få dubbla examina och en god position totalt sett på arbetsmarknaden. 2004/05:1 UTGIFTSOMRÅDE 16 För att läraryrket fortsatt skall vara ett attraktivt val bland dagens studenter krävs arbetsgivarens insatser för en god arbetsmiljö, goda arbetsvillkor och en positiv karriärutveckling. Den nya lärarutbildningen rymmer många möjligheter för den enskilde studenten att forma sin utbildning enligt egna och arbetsmarknadens önskemål. För att tillgodose samhällets behov av lärare av skilda kategorier måste lärosätena aktivt bevaka arbetsmarknadens krav och informera och vägleda studenterna. Den nya lärarutbildningen öppnar för flexibilitet och ökad anställningsbarhet. har den en struktur som strävar efter att tillgodose de yrkesaktiva lärarnas behov av kompetensutveckling. Detta ger lärarna en ökad möjlighet att följa variationerna i årskullarna. Det är således en viktig uppgift för arbetsgivaren att, tillsammans med den anställde, sörja för kompetensutveckling såväl för den enskilde som för den samlade verksamheten. Regeringen kommer bl.a. mot bakgrund av innehållet i prognos att vidta åtgärder för att generellt öka tillgången på examinerade lärare liksom tillgången på lärare inom områden där särskilda behov kommer att föreligga, såsom lärare med inriktning mot förskola/ förskoleklass och yrkeslärare. Regeringen ser positivt på de åtgärder som flera lärosäten redan vidtagit och anser att fler lärosäten bör arbeta på samma sätt. Det krävs dock ytterligare åtgärder för att motverka allvarliga bristsituationer. Det är enligt regeringens bedömning nödvändigt att lärosätena i ökad utsträckning samarbetar kring specialiseringar och profileringar av lärarutbildningen för att tillgodose arbetsmarknadens behov. Detta bör göras med hänsyn till behoven av såväl grundläggande lärarutbildning som kompetensutveckling. Regeringen avser att i regleringsbrev precisera målen för 20052008 avseende antalet lärarexamina med inriktning mot med ett särskilt delmål för examina med inriktning mot förskola/förskoleklass. Vidare avser regeringen att återkomma i regleringsbrevet med uppdrag till de lärosäten som har lärarutbildning med inriktning mot . Avsikten är att det antingen skall vara möjligt att välja inriktning mot förskola och förskoleklass som ett tydligt alternativ, inför eller under lärarutbildningen, eller att lärosätet vidtar andra åtgärder som säkerställer att ett tillräckligt antal studerar med inriktning mot arbete i förskola/förskoleklass. Förbättrat tillgodoräknande, validering och vidareutbildningsmöjligheter kan bidra till att öka tillgången på utbildade lärare i förskolan och till att stimulera rekryteringen. Barnskötare och andra med förskolepedagogisk kompetens bör ges möjligheter att studera till en lärarexamen på ett sådant sätt att deras kunskaper och yrkeserfarenheter tas väl tillvara. Regeringen avser att se över möjligheten till bl.a. tillgodoräknande så att fler kan uppnå en fullständig lärarexamen , och tillgången på välutbildad personal i förskolan kan öka. Regeringen avser att i regleringsbrevet för ytterligare utveckla uppdraget om medverkan vid lärosätenas beslut om dimensioneringen av lärarutbildningen. I detta arbete skall ytterligare precisera behovet av vissa lärarkategorier. I denna del av uppdraget skall samverka med i enlighet med vad som beskrivs i avsnittet Behovet av lärare. Regeringen kommer att aktivt följa utvecklingen och vidta ytterligare åtgärder om planerade insatser inte ger avsedda resultat för en tillfredsställande försörjning av utbildade lärare. 8.1.3Forskning med anknytning till lärarutbildning