prop · GS031d19 · 2005-01-01 00:00:00 — I betänkandet lämnas förslag rörande bl.a. det statliga arkivväsendets organisation och finansiering, samverkan mellan statlig och arkivhantering samt enskilda arkiv. Regeringen avser att återkomma till i dessa frågor. För mottagande, bevarande och tillhandahållande av folkbokföringsmaterial för tiden fram till från föreslås en förstärkning av anslaget till och landsarkiven med . tillkom två arkivförbund till de tidigare 20 bidragsberättigade arkivförbunden, utan att det statliga bidraget till regional arkivverksamhet räknades upp i motsvarande grad. Regeringen föreslår därför att bidraget ökas med . 2004/05:1 UTGIFTSOMRÅDE 17 Det vetenskapliga arbetet utgör grunden för Språk- och folkminnesinstitutets verksamhet. Merparten av arbetet sker i projektform, där flera av projekten är långsiktiga och resurskrävande. För att vidmakthålla kompetensen vid bearbetning och bevarande av dokumentationen i myndighetens omfattande samlingar samt att möjliggöra tolkning och förmedling av innehållet föreslås att myndighetens anslag tillförs . Sammantaget innebär detta att kommer att fördelas till . Regeringen beslutade att tillkalla en särskild utredare för att utreda skyddet för kulturhistoriskt värdefull bebyggelse m.m. Utredningen överlämnade delbetänkandet De norrländska kyrkstäderna (SOU 2003:81) till regeringen . Delbetänkandet har remissbehandlats. Ett slutbetänkande avses att överlämnas till regeringen . Arkeologiska utredningar och undersökningar skall vara av vetenskapligt god kvalitet och genomföras till en kostnad som inte är högre än vad som är motiverat med hänsyn till omständigheterna. En särskild utredare med uppdrag att se över vissa frågor inom det uppdragsarkeologiska området tillsattes . Uppdraget skall redovisas (dir. 2004:22). I enlighet med beslut om kyrkoantikvarisk ersättning erhåller en viss ersättning av staten för kulturhistoriskt motiverade kostnader i samband med vård och underhåll av de kyrkliga kulturminnena (prop. 1998/99:38, bet. 1998/99:KU18, rskr. 1998/99:176). Ersättningen, som avser kyrkobyggnader, kyrkotomter, kyrkliga inventarier och begravningsplatser, fördelas av efter samråd med myndigheter inom kulturmiljöområdet. uppgår ersättningen till , vilket är en ökning med jämfört med . 2004/05:1 UTGIFTSOMRÅDE 17 till trossamfund (SST) fördelar statens stöd till trossamfund och har i sin verksamhet omfattande kontakter med olika trossamfund. Regeringen avser att besluta om en översyn av vissa frågor på trossamfundsområdet. Översynen bör omfatta bl.a. former för stödet till trossamfund och sammansättningen av SST samt frågan om det register över trossamfunden som förs av Kammarkollegiet. Det är en viktig kulturpolitisk princip att det offentliga kulturlivet tar ansvar för att dess verksamhet vänder sig till hela befolkningen. Regeringen har utlyst till ett särskilt mångkulturår. Syftet med är att ge utökat utrymme till konstnärliga och kulturella yttringar som sällan syns, att öka möjligheterna till allas delaktighet i kulturlivet samt att ge ett tydligt och framåtsyftande incitament till offentligt finansierade verksamheter att inom ramen för sina uppdrag spegla och inlemma den etniska och kulturella mångfald som finns i dagens . Ett mål för myndigheter och institutioner inom ansvarsområde är att etnisk, kulturell, språklig och religiös mångfald skall tillvaratas som en positiv kraft samt att bidra till minskad diskriminering, främlingsfientlighet och rasism. Regeringen gav Mångkulturellt Centrum i i uppdrag att kartlägga och analysera de resultat som inrapporterats från de statliga kulturmyndigheterna och institutionerna vad gäller detta mål. Mångkulturellt centrum skall lämna sin rapport . Slutsatserna i denna rapport kommer att vara ett av flera viktiga underlag inför och med det långsiktiga arbetet att förstärka mångfalden i kulturlivet. De flesta kulturinstitutioner har lång planläggning av sin verksamhet, det gäller t.ex. teateruppsättningar och museiutställningar. Det är därför viktigt att det förberedande arbetet för kan sätta i gång . Till myndigheters, institutioners och organisationers hjälp kommer en funktion som samordnare för att inrättas. För vissa inledande insatser beräknar regeringen . För att kunna ge fler organisationer som arbetar med mångkultur ökade möjligheter till utvecklad verksamhet beräknar regeringen en förstärkning av stödet till mångkulturella organisationer med . Stödet fördelas av under anslaget 28:2 Bidrag till allmän kulturverksamhet, utveckling samt internationellt kulturutbyte och samarbete. Sammantaget innebär detta att kommer att fördelas till mångkulturella organisationer . Barns och ungas rätt och möjlighet till deltagande i det kulturella och konstnärliga livet har varit en prioriterad fråga i den svenska kulturpolitiken . Sedan 1996 års kulturproposition (prop. 1996/97:3) har målgruppen för flera av de statliga reformerna varit just barn och ungdom. Mot bakgrund av tillkännagivande (bet. 2003/04:KrU6, rskr. 2003/04:228) redovisas i avsnitt 4.6 regeringens insatser för barnkultur. Regeringens insatser för barnkultur inom ramen för mediepolitiken redovisas under rubriken i allmänhetens tjänst i avsnitt 5.5 och 5.6. För att ytterligare stärka barn- och ungdomskulturens ställning har regeringen beslutat att anslå ur Allmänna Arvsfonden till barn- och ungdomskultur. Regeringen har vidare tillsatt en aktionsgrupp för barnkultur med uppdrag att ta initiativ till ett modellsamarbete med ett antal kommuner som etablerat föredömliga former för arbetet med barn och kultur (dir. 2004:117). Gruppen skall ge förslag på framtida insatser för att stärka barnkulturens ställning och göra en kartläggning av barnkulturen i . Aktionsgruppen skall redovisa sitt uppdrag i en slutrapport . Den internationella kulturutredningen (Iku) presenterade betänkandet Internationella kulturutredningen (SOU 2003:121). Utredningen tar upp målfrågor för den internationella kulturverksamheten och lägger förslag om ansvarsfördelning och organisation för berörda myndigheter. föreslås få ett internationellt samordningsansvar. För föreslår utredningen en renodling av verksamheten samt ett stärkande av institutets ansvar för Sverigefrämjandet. Ut- redningen föreslår också att en internationell kulturfond bildas för stöd till större projekt. I utredningens förslag ingår även åtgärder för utbildning och kompetenshöjning inom området. Betänkandet har remissbehandlats. Regeringen avser att återkomma till med anledning av utredningens betänkande. Teater, dans och musik De statliga insatserna syftar till att öka tillgängligheten till teater, dans och musik, såväl geografiskt som socialt, som förutsättningar ges för fortsatt hög kvalitet i det konstnärliga utövandet. En viktig del av de kulturpolitiska insatserna är den infrastruktur av konstnärliga institutioner som med statligt stöd byggts upp på nationell, regional och lokal nivå. Operan och är nationalscener för musikdramatik och talteater och har tillsammans med , Svenska rikskonserter och initierande, främjande och producerande uppgifter av nationell betydelse. Regionala och lokala teater- och orkesterinstitutioner ger tillgång till professionell scenkonst och musik av hög kvalitet över hela landet. Genom länsmusiken samverkar staten och landstingen om att göra musik inom olika genrer tillgänglig för alla. Staten lämnar även ett betydande stöd till det fria teater-, dans- och musiklivet genom bidrag till bl.a. fria grupper, arrangörsföreningar och fonogramproduktion. Teater, dans och musik är det största insatsområdet inom den statliga kulturpolitiken. In- satserna uppgår 2004 till . Härtill kommer konstnärspolitiska åtgärder med inriktning på musik eller scenkonst. Stor betydelse har, förutom de bidrag och ersättningar som fördelar, stödet till på och den lagstadgade kassettersättningen, som gav ca till dramatiker, skådespelare, musiker m.fl. Vidare får teatern, dansen och musiken del av konstområdesövergripande insatser i betydande omfattning. Dit hör bl.a. vissa nationella uppdrag, stödet till 2004/05:1 UTGIFTSOMRÅDE 17 samisk kultur, stödet till centrumbildningar, stödet till centrala amatörorganisationer, verksamheten med länskonstnärer och insatserna på det mångkulturella området. har ca satsats på långsiktiga åtgärder och reformer inom teater-, dans- och musikområdet. Härtill kommer engångsinsatser på totalt ca . Reformverksamheten 2004 omfattar bl.a. följande åtgärder inom området. Dansen har tillförts medel för regional verksamhet, för utökad verksamhet vid bl.a. , för inrättandet av ett arrangörs- och turné- stöd samt för ett nationellt uppdrag på området samtida dans. Stödet till fria teater-, dans- och musikgrupper och bidragen till musiklivets arrangörsorganisationer har i det närmaste fördubblats. En ny regional musikteaterinstitution (Musik- och Dansteater), två dansinstitutioner (och Norrdans), tre musikinstitutioner (Göteborgsmusiken, Musica Vitae i och kammarorkester) samt två länsteaterverksamheter (Länsteatern och Musik och Teater) har införlivats i det regionala stödsystemet. Särskilda insatser har gjorts för att förstärka folkmusikens och folkdansens ställning i landet. i , har tilldelats ett årligt verksamhetsstöd och Rikskonserter har fått möjlighet att inrätta en scen för folk- och världsmusik och dans i det s.k. Stallet på i . avsattes en viss del av de regionala institutionernas årliga verksamhetsstöd till riktade utvecklingsinsatser i syfte att öka tillgängligheten. har denna avsättning permanentats. får de regionala institutionerna också ett särskilt stöd för projektsamverkan med tonsättare. Tillfälliga stöd har lämnats till både centrala och regionala kulturinstitutioner med akuta ekonomiska problem, däribland . Särskilda insatser har vidare gjorts för vissa mindre teatrar eller liknande av nationellt intresse, såsom , , och Strindbergsteatern. synliggjordes statens verkliga kostnad för de anställdas pensioner. In- stitutionerna tillfördes närmare 100 miljoner 2004/05:1 UTGIFTSOMRÅDE 17 kronor i kompensation för höjda pensionspremier. Regeringen ser över reformens utfall. Nationalscenerna har varit föremål för vissa insatser av såväl tillfällig som permanent karaktär. Både Operan och hyr s.k. ändamålsfastigheter som 2002 gick från marknadsbaserade till kostnadsbaserade hyror. förstärktes Operans allmänna driftsstöd. , som utökat sin verksamhet med , har också fått ett ökat driftsstöd samt vissa engångsmedel med anledning av bl.a. ombyggnad och att ett datoriserat styrsystem installerats på . och Operan har även fått särskilt stöd för att nå publik utanför . Litteraturen, läsandet och språket Statens insatser på litteraturområdet koncentreras på att stimulera en varierad utgivning av kvalitetslitteratur samt på att öka tillgången till och intresset för litteratur i hela landet. Folk- och skolbibliotek, förlag och bokhandel får därför del av statsbidrag i olika former. Till länsbibliotek utgår verksamhetsbidrag för att stödja folkbiblioteken med kompletterande medieförsörjning och utvecklingsverksamhet. Lånecentraler och depåbibliotek finansieras helt av staten. Kommuner har möjlighet att ansöka om statsbidrag för inköp av litteratur till barn och unga samt för sina biblioteks prenumerationer på kulturtidskrifter. För att främja tillgången till biblioteksservice vid folkbiblioteken för de vuxenstuderande finns även särskilda statliga medel avsatta . Utgivningsstöd utgår till förlag och de enskilda titlar som beviljas stöd, ca 800 titlar , distribueras av staten till samtliga huvudbibliotek. Till bokhandeln utgår bidrag för att bredda den enskilda bokhandelns sortiment. Särskilda medel för läsfrämjande insatser utgår till skolor, bibliotek och ideella organisationer. Statligt stöd utgår vidare till verksamheten med En bok för alla. Ett årligt internationellt litteraturpris till minne infördes . Produktions- och utvecklingsstöd utgår också till kulturtidskrifter. Ett betydande statligt stöd går till Talboks- och och nyhetsinformation och litteratur (), vilket gör det möjligt för funktionshindrade att ta del av litteratur, tidskrifter och nyheter. gefinska språknämnden erhåller bidrag för framför allt språkvårdande verksamhet. Insatser för språket görs också inom andra politikområden. uppgår insatserna på området till . Till detta kommer verksamhetsbidrag till olika bibliotek och arkiv, bidrag till folkbibliotekens verksamhetsutveckling, arbetsplatsbibliotek och övriga bidrag inom litteratur och biblioteksområdet som ryms under konstområdesövergripande verksamhet. uppgick reformerna på området till sammanlagt . Reformerna omfattar framför allt stöd till kommuner för inköp av litteratur till folk- och skolbibliotek, stöd till läsfrämjande verksamhet och instiftande av ett litteraturpris. Vidare har stöden till En bok för alla, Talboks- och och förstärkts . sänktes mervärdesskatten på böcker och tidskrifter m.m. från till . Den kassamässiga effekten på statsbudgeten av skattesänkningen beräknas till . Insatsen syftar till att öka läsandet i alla grupper. Om åtgärden skall bli kulturpolitisk effektiv förutsätter den dock att förlag, bokhandel, bokklubbar, varuhus och andra aktörer på marknaden långsiktigt engagerar sig för att de prissänkande effekterna av en skattesänkning skall bli bestående. Regeringen har därför tillkallat en kommission med uppdrag att följa och granska prisutvecklingen på böcker, tidskrifter m.m. efter . , vari ingår företrädare bl.a. för förlag, tidskrifter, bokhandel, bibliotek, författare och läsare, skall verka för att den sänkta mervärdesskatten får fullt och bestående genomslag i det pris som konsumenterna betalar för böcker, tidskrifter m.m. Därutöver är det ett mål för kommissionens arbete att läsandet skall öka i alla grupper. Kommissionen skall slutligt redovisa sitt uppdrag . Under uppdragets löptid skall delrapporter regelbundet lämnas. Kommissionen har redovisat delrapporter respektive augusti. De statliga insatserna på bildkonstområdet är inriktade på att göra den samtida bildkonsten tillgänglig för så många som möjligt. Detta sker bl.a. genom pedagogiska insatser som förutsättningar ges för hög kvalitet i det konstnärliga arbetet samt en ökad satsning på kvalitet i utställningsverksamheten. Det statliga stödet bidrar även aktivt till områdets internationalisering. Statliga insatser för den offentliga konsten görs främst genom . Vidare omfattar insatserna på bildkonstområdet förutom de direkta stöden till konstnärerna anslag till de statliga konstmuseerna, Riksutställningar, , de regionala museerna samt till vissa andra museer och utställare i hela landet. Staten lämnar stöd till bl.a. konstfrämjande organisationer, för de fria konsterna samt till konsthantverkskooperativ och kollektivverkstäder. Tillfälliga bidrag lämnas även till olika konstprojekt. I arbetet för att öka intresset för bildkonst i regionerna spelar dessutom konstkonsulenterna en viktig roll. Inom ramen för anslagen till , Konstnärlig gestaltning av den gemensamma miljön och Bidrag till bild- och formområdet har staten fördelat . Detta innebär en ökning med . Till detta kommer reformer och engångssatsningar på konstmuseiområdet samt bidrag och ersättningar till bild- och formkonstnärer. I det följande beskrivs reformverksamheten på området . har ett vidgat uppdrag att, utöver ansvaret att förvärva konst till statliga lokaler, även verka för att konst blir ett naturligt och framträdande inslag i hela samhällsmiljön. För sitt vidgade uppdrag har tillförts nya medel och disponerar 2004 för detta ändamål. Ansvaret för tillsynen av statens konst enligt förordningen (1990:195) om vård av statens konst har övergått från och med till . För att finansiera kostnaderna för tillsynsverksamheten har Statens konstråds anslag förstärkts med . Förutom stöd till de konstfrämjande organisationerna fördelar även ett särskilt bidrag till vissa fristående utställningsarrangörer. Det nya stödet har förstärkts och uppgår till 2004. finns även ett stöd på 2 miljo- 2004/05:1 UTGIFTSOMRÅDE 17 ner kronor för utrustning till konstnärers kollektivverkstäder. För att bredda de konstnärliga uttrycksformerna och därtill höja kvaliteten i utställningarna har Folkrörelsernas konstfrämjande och vissa andra icke-statliga utställningsarrangörer fått möjlighet att fördela en statligt finansierad utställningsersättning till bild- och formkonstnärer i samband med utställningar. har ersättningen successivt förstärkts och uppgår 2004 till . Som ett komplement till utställningsersättningen infördes på försök även ett nytt stöd till arrangerande konstföreningar 2001. Ytterligare reformer med anknytning till bild- och formområdet redovisas under verksamhetsområdena Museer och utställningar, Arkitektur, form och design, Konstnärernas villkor samt Konstområdesövergripande verksamhet. Arkitektur, form och design De statliga insatserna inom området är inriktade på att främja en god utveckling inom svensk arkitektur, form och design. Utgångspunkten för det statliga engagemanget på området är propositionen Framtidsformer Handlingsprogram för arkitektur, formgivning och design (prop. 1997/98:117, bet. 1996/97:KrU1, rskr. 1996/97:129). I den nationella handlingsplanen för handikappolitiken (prop. 1999/2000:79) speglas också statens insatser vad gäller tillgänglighet inom arkitektur, form och design. Statliga insatser inom området arkitektur, form och design genomförs av ett flertal myndigheter, institutioner och organisationer med statligt stöd: , , , , Föreningen , samt andra musei- och utställningsinstitutioner runt om i landet. Inom politikområdet lämnas stipendier till bl.a. formgivare och konsthantverkare. I det följande beskrivs reformverksamheten på området . har regeringen fördelat genom anslag till , samt genom bidrag till Svensk Form och . Detta innebär en förstärkning av området med ca . Därutöver fördelar staten även medel till form- och designområdet inom ramen för anslagen till , Statens konst- 2004/05:1 UTGIFTSOMRÅDE 17 råd och andra musei- och utställningsinstitutioner runt om i landet. har Svensk Form i uppdrag att ansvara för verksamheten vid en nationell Mötesplats för form och design i . Mötesplatsen skall fungera som ett utställnings- och samt stimulera till forskning och dokumentation. Vidare skall mötesplatsen samverka och stimulera till regionala initiativ på området. har ett nationellt nätverksansvar inom form- och konsthantverksområdet. Regeringen har avsatt under 20032004 för ett antal nationella och regionala designprojekt inom näringslivsområdet som kommer att slutföras och visas under . Ytterligare reformer med anknytning till arkitektur, form och designområdet redovisas under verksamhetsområdena Museer och utställningar, Bildkonst, Konstnärernas villkor samt Konstområdesövergripande verksamhet. Statens insatser på området syftar till att främja produktion, distribution och visning av värdefull film samt att bevara och tillgängliggöra filmarvet. fördelas stöd till dessa verksamheter, liksom till internationell lansering av svensk film. Insatser som främjar ett brett utbud av film i hela landet samt insatser riktade till barn och ungdomar är särskilt prioriterade. En annan viktig kulturpolitisk ambition är att förbättra kvinnliga filmskapares villkor. fördelas även stöd till produktion av kortfilm. trädde gällande filmavtal i kraft, vilket innebar en kraftig förstärkning av stöd till filmpolitiskt viktiga områden. Parterna filmavtal träffade ett avtal om förlängning av filmavtalet till och med . Flera parter ökade i samband med filmavtal sina direkta bidrag. Staten står för det största bidraget. När avtalet trädde i kraft var detta bidrag . Därtill kommer bidrag från och samt från filmproducenterna. Från biograferna tillgodogör sig enligt avtalet av biljettintäkterna, vilket 2003 motsvarade . har staten ytterligare ökat sitt bidrag genom ett extra tillskott till filmavtalet . Det extra tillskottet går till svensk filmproduktion och fördelas med 2002 och därefter med 25 miljoner till dess att avtalsperioden löper ut. Enligt en överenskommelse som träffades mellan staten och övriga parter i filmavtalet tillförs det publikrelaterade stödet hälften av de extra medlen, medan andra hälften tillfaller förhandsstöden till värdefull film. De extra medlen till förhandsstöd fördelas så att hälften tillförs stödet till långfilm medan stöden till barn- och ungdomsfilm respektive kort- och dokumentärfilm delar lika på resterande belopp. Intäkterna från filmavtalet var . anvisas i statliga medel vid sidan av filmavtalet för etableringen och driften av filmarkivet i . Därutöver beslutade regeringen att avsätta engångsvis för investeringar i samband med uppbyggandet av filmarkivet. Huvudman för verksamheten i är . Statens insatser för konstnärerna handlar i första hand om att skapa förutsättningar för ett vitalt kulturliv som ger arbete och försörjning åt konstnärerna. Att öka intresset för och efterfrågan på konstnärliga verk och prestationer är därför en huvudlinje i konstnärspolitiken. Att bättre tillvarata konstnärernas kunnande inom alla delar av samhällslivet är en annan viktig målsättning. Vidare är upphovsrättsliga skydd och ersättningsformer av grundläggande betydelse för konstnärers försörjningsmöjligheter. Inom andra politikområden bör rimlig hänsyn till konstnärers speciella villkor tas och utgöra en del av den sammanhållna konstnärspolitiken. För att uppnå målsättningen om arbete och försörjning genom det konstnärliga arbetet, krävs även kompletterande bidrags- och ersättningssystem inom kulturpolitiken. Sammantaget uppgår bidrag och ersättningar till konstnärer 2004 till . Till detta kommer direkt eller indirekt verkande insatser inom ramen för anslagen till andra verksamhetsområden inom kulturpolitiken, t.ex. insatser med syfte att förbättra konstnärernas situation på arbetsmarknaden. har totalt satsats på nivåhöjande reformverksamhet. Genom den individuella visningsersättningen som infördes får bildkonstnärer ersättning för att deras verk som finns i offentlig ägo visas för allmänheten. Regeringen har även satsat stora resurser på det internationella utbytet, bl.a. genom att möjliggöra för att inrätta ett internationellt ateljécentrum (IASPIS International Artists Studio Program in ). finns ett särskilt dramatikerstöd för att stimulera till nyproduktion av svensk dramatik. Vidare har insatser genomförts inom andra verksamhetsområden med direkt eller indirekt verkan för konstnärerna. Exempel på sådana insatser är stödet till vissa utställare av bildkonst, förstärkning av bidragen till fria teater-, dans- och musikgrupper, stöd till fonogramutgivning och satsningar på kollektivverkstäder. Samordnade insatser inom ramen för kultur- och arbetsmarknadspolitiken inleddes på försök 1999 och permanentades . Genom att förstärka stödet till olika konstnärliga centrumbildningar har arbetsförmedlingsverksamheten för konstnärer kunnat utvecklas och intensifieras. Genom TeaterAlliansen har närmare 100 frilansande skådespelare garanterats en anställning då de inte har anställning hos andra arbetsgivare inom teaterområdet. Avsikten är att förbättra villkoren för de yrkesverksamma scenkonstnärerna genom tryggare anställningsformer och ökad konstnärlig frihet. eftersträvas en avlastning av arbetslöshetsförsäkringen och en utveckling av förmedlingsverksamheten. På det upphovsrättsliga området har regler införts som möjliggör ersättningar till konstnärer och rättighetsinnehavare i form av s.k. kassettersättning och vidareförsäljning av bildkonst (droit de suite). Den statliga verksamheten på arkivområdet syftar bl.a. till att öka möjligheterna att ta del av allmänna handlingar och annat arkivmaterial, till att tydliggöra och förstärka arkivens betydelse som källa till information och kunskap om samhället och dess utveckling samt till metod- och kunskapsutveckling inom arkivområdet. Inom ramen för anslagen till och landsarkiven, bidrag till regional arkivverksam- 2004/05:1 UTGIFTSOMRÅDE 17