prop · GS0380 · 2005-03-22 00:00:00 — Regeringens proposition 2004/05:80 Forskning för ett bättre liv Regeringen överlämnar denna proposition till . (Utbildnings- och ) Regeringen lämnar i propositionen sin syn på forskningspolitikens inriktning . I propositionen redovisas regeringens bedömningar av hur de av anvisade resurserna för forskning, utveckling och forskarutbildning bör fördelas för att tillgodose strategiska behov inom forskningen. Regeringen redovisade i budgetpropositionen att anslagen för forskning och forskarutbildning kommer att tillföras en permanent nivåhöjning om fram . En utgångspunkt för regeringens ställningstagande har varit att skapa goda förutsättningar för kraftsamling och att säkerställa stöd till forskning av hög internationell kvalitet med hjälp av långsiktig finansiering av starka forskningsmiljöer. I propositionen presenteras strategiska satsningar på de prioriterade forskningsområdena medicin, teknik och forskning till stöd för hållbar utveckling. Även stöd till vissa andra områden, såsom design- och genusforskning samt utbildningsvetenskaplig forskning presenteras. Forskningens infrastruktur bör stärkas och resurser bör tillföras för stöd till forskningsinfrastruktur inom alla områden. En annan utgångspunkt i propositionen har varit att ge goda förutsättningar för framtidens forskare att meritera sig. Lärosäten, forskningsråd och Verket för innovationssystem () får möjlighet att öka sina satsningar på meriteringsanställningar för unga forskare. Dessutom tillförs forskningsråden och medel till forskarskolor. Lärosätenas resurser för forskning och forskarutbildning ökar . Som ett led i lärosätenas arbete med att utveckla och främja Prop. 2004/05:80 kommersialisering av forskningsresultat bör lärosätena upprätta handlingsplaner för kommersialisering och tekniköverföring. Handlings- planerna är ett led i arbetet med att skapa professionella och hållbara strukturer med både forskare och externa aktörer såsom forsknings- finansiärer, holdingbolag och det kunskapsintensiva näringslivet. Vidare görs bedömningen att en översyn av holdingbolagsstrukturen i syfte att förbättra holdingbolagens möjligheter att arbeta med kommersialisering bör genomföras. Strukturen bör förstärkas med ett kapitaltillskott. I propositionen redovisas regeringens syn på samverkan mellan näringsliv och offentligt finansierad forskning samt regeringens förslag till FoU-program i samverkan med näringslivet. Vidare presenteras insatser för att förbättra den strategiska kompetensuppbyggnaden vid de statligt delägda industriforskningsinstituten. Regeringens syn på den framtida nationella organisationen för EU:s forskningssamarbete beskrivs. I propositionen föreslås att regeringen inte längre skall besluta om nya nationella anläggningar. Dessutom föreslås att regeringen ges bemyndigande att avyttra hela eller delar av statens aktieinnehav i till ny huvudman. Förslag till riksdagsbeslut ................................................................. Ärendet och dess beredning .............................................................. Utgångspunkter för regeringens forskningspolitik ........................... 3.3Prioriterade forskningsområden och strategiska insatser . Forskningssystemet och internationella perspektiv ........................ Det svenska forskningssystemet....................................... Svensk forskning i ett internationellt perspektiv.............. Investeringar i FoU......................................... Avkastning på de offentliga FoU- i internationellt forskningssamarbete .................. Övrigt internationellt forskningssamarbete.... Nationell organisation för EU:s Ledande offentliga forskningsfinansiärer......................... Rymdstyrelsen och svensk rymdverksamhet . Universitet och högskolor................................................. 4.5.1Resurser för forskning och forskarutbildning 54 4.5.2 Profilering och samarbete mellan lärosäten ... 57 Hälsa i ett samhällsperspektiv ........................ Forskning till stöd för hållbar utveckling ......................... Förstärkt stöd ......................till starka forskningsmiljöer Forskningsbibliotek ........................................och arkiv Statens ljud - och bildarkiv Utbildningsvetenskaplig forskning med an - knytning till pedagogisk yrkesverksamhet... 117 Insatser för att tillgodose behovet av forskare................ Insatser för forskarutbildningen ..................................... En effektiv forskarutbildning med Stöd till forskarskolor................................... De 16 nationella forskarskolorna ................. Forskning, innovation och hållbar tillväxt .................................... Forskningens roll i innovationssystemet ........................ Samverkan med näringslivet .......................................... Forskning i små och medelstora företag ...... 8.2.2FoU-program i samverkan med näringslivet 153 Lärosätenas roll i innovationssystemet........................... Rätten till resultaten av högskoleforskning.. Handlingsplaner för kommersialisering och 8.3.3Holdingbolagens roll i innovationssystemet 168 Insatser för ökad forskarmobilitet ................ Institutens roll i innovationssystemet ............................. Långsiktig strategisk finansiering av Forskning till stöd för andra politikområden ................................ Forskning om demokrati och offentlig förvaltning ........ Forskning om brottsligheten, brottslighetens konsekvenser och åtgärder mot brottsligheten ............... 9.3Forskning om mänskliga rättigheter, folkrörelser Forskning för utrikespolitiken ........................................ Forskning om försvar samt beredskap mot sårbarhet..... Forskning om hälsa, välfärd, sociala frågor m.m. .......... Forskning om utbildning och lärande............................. forskning och utveckling ............................. 9.9Forskning för en hållbar tillväxt, naturresurs- användning och konsumtion........................................... Forsknings- och utvecklingsinsatser på kulturområdet .. 9.12Forskning kring IT, transport, arbetsliv, energi, jämställdhet, turism m.m. ............................................... Bilaga 1 Sammanfattning av uppdrag om forskningsstrategier ........ Sammanfattning av rapporten av starka forskningsmiljöer (Ds 2004:21).......................................... Förteckning över remissinstanserna (Ds 2004:21) ............. Sammanfattning av betänkandet Innovativa processer (SOU 2003:90).................................................................... Förteckning över remissinstanserna (SOU 2003:90).......... Sammanfattning av betänkandet KB - ett nav i kunskapssamhället (SOU 2003:129)................................... Förteckning över remissinstanserna (SOU 2003:129)........ Sammanfattning av betänkandet En ny doktorsutbildning (SOU 2004:27).................................................................... Förteckning över remissinstanserna (SOU 2004:27).......... Sammanfattning av betänkandet Bevara ljud och rörlig bild (SOU 2004:53)................................................... Förteckning över remissinstanserna (SOU 2004:53).......... Sammanfattning av betänkandet om nationell organisation för deltagande i EU:s forsknings- och utvecklingsarbete (SOU 2004:60)....................................... Förteckning över remissinstanserna (SOU 2004:60).......... Sammanfattning av betänkandet Verksamheten vid (SOU 2004:89) .................................................. Förteckning över remissinstanserna (SOU 2004:89).......... Sammanfattning av rapporten ................ Sammanfattning av rapporten förslag till förbättrad kommersialisering och ökad avkastning i tillväxt på forskningsinvesteringar vid högskolor............... Förteckning över remissinstanserna () .................. Utdrag ur protokoll vid regeringssammanträde ....... Regeringen föreslår att godkänner 1.vad regeringen föreslår om inrättande av nationella forskningsanläggningar (avsnitt 6.2.1), 2.vad regeringen föreslår om att avyttra hela eller delar av aktiekapitalet i (avsnitt 8.4.2). Ärendet och dess beredning Regeringen lämnar forskningspolitiska propositioner till en gång per mandatperiod. års forskningspolitiska beslut har regeringen tagit initiativ till vissa utredningar inom forskningsområdet. Bland utredningarna kan nämnas Innovativa processer (SOU 2003:90), KB ett nav i kunskapssamhället (SOU 2003:129), En ny doktorsutbildning Kraftsamling för excellens och tillväxt (SOU 2004:27), Bevara ljud och rörlig bild Insamling, migrering prioritering (SOU 2004:53), Samspel och integration Nationell organisation för ett integrerat deltagande i EU:s forsknings- och utvecklingsarbete (SOU 2004:60), Verksamheten vid (SOU 2004:89). Utredningarna har remissbehandlats. En förteckning över remissinstanserna finns i anslutning till respektive sammanfattning av betänkandena i bilaga 5, 7, 9, 11, 13 och 15. har departementspromemoriorna Finansiering av starka forskningsmiljöer en internationell utblick (Ds 2004:21) samt Innovativa en strategi för tillväxt genom förnyelse (Ds 2004:36) tagits fram. Forskningsråden, Verket för innovationssystem (), universitet, högskolor samt ett stort antal myndigheter har haft i uppdrag att inkomma med forsknings- och kunskapsstrategier. Forskningsstiftelser, akademier och intresseorganisationer har inbjudits att inkomma med forskningsstrategier. Sammanlagt har ett hundratal myndigheter och organisationer redovisat forsknings- och kunskapsstrategier. Ett flertal rapporter ingår i regeringens bedömningsunderlag, varav kan nämnas rapporten från . Rapporten har remissbehandlats. Förteckning över remissinstanser finns i bilaga 18. Dessutom har en redovisning av det framtida behovet av lärare vid universitet och högskolor från ingått som underlag liksom Försvarsberedningen, Forskning för grön framtid och Teknisk Framsyn. Regeringens forskningsberedning har diskuterat många av de huvudfrågor som den forskningspolitiska propositionen behandlar. Propositionen bygger på en överenskommelse mellan den socialdemokratiska regeringen, och . En sammanställning av remissyttrandena finns tillgänglig i Utbildnings- och (U2005/3161/F). 3Utgångspunkter för regeringens forskningspolitik Forskningen bidrar till utveckling och förnyelse, stärker tillväxten, ökar förståelsen och samspelet med människor i andra länder och förbättrar medborgarnas möjligheter att leva ett gott liv. självständiga forskare som förutsättningslöst analyserar, ifrågasätter och aktivt i den offentliga debatten. demokratiska samhället genom att gynna ett kritiskt ifrågasättande och stödjer tanke- och yttrandefrihet. Genom forskning kan vi bättre förstå den värld vi lever i och också göra den bättre. I tider av snabb teknisk utveckling, ökad globalisering och omfattande kulturmöten behövs forskning för att söka svaret på nya frågor som utvecklingen ger upphov till. Forskningen fyller också en viktig funktion för att utbilda kompetenta och kreativa människor med djupt specialiserad kunskap som kan höja kompetensen i arbetslivet. Forskningspolitiken har blivit en allt viktigare del i en politik för ökad välfärd, hållbar ekonomisk tillväxt och teknisk utveckling. Såväl nya kunskapsintensiva branscher som traditionella industribranscher och offentlig sektor behöver tillgång till ny kunskap för att utveckla och förnya sin verksamhet. Forskningen som en stark och framåtdrivande kraft i samhället blir allt viktigare till följd av vetenskapens snabba utveckling såväl nationellt som internationellt. Kunskap produceras och sprids allt snabbare inom och mellan länderna som mängden och komplexiteten i informationen ökar. Forskningens betydelse ökar i ett internationellt perspektiv. Dels behövs ökad kunskap för att lösa de globala problemen inom hälsa, fattigdom och miljöförstöring, dels behövs en förbättrad förståelse av nya internationella maktrelationer, nya internationella aktörer och spelregler. Det internationella samarbetet inom forskningen är härvid av central betydelse. Inget land är självförsörjande inom forskningen, alla länder är beroende av internationellt samarbete och förmågan att medverka i forskning och följa utvecklingstendenser i omvärlden. Det egna forskningsarbetet ger möjlighet att tillgodogöra sig resultat av forskning som bedrivits i andra länder. Forskning behövs också för att stödja vårt samhälle i de utmaningar som väntas i form av t.ex. en allt äldre befolkning, en strävan efter att snabbt och säkert behandla hälsorelaterade problem, önskemål om ett hållbart samhälle, ett alltmer rörligt och multietniskt arbetsliv och integration av medborgare från olika regioner och kulturer. Forskning leder till ny kunskap och nya upptäckter som blir användbara verktyg och innovationer för att hantera samhällets utmaningar. Den snabba omvandlingen inom traditionellt offentliga verksamheter, förändrade välfärdssystem och samhällsproblem som arbetslöshet, miljöförstöring, liksom villkoren för lärande ställer krav på högkvalitativ forskning som beslutsunderlag på dessa områden. Den svenska industrins konkurrenskraft avgörs i ökande utsträckning av dess höga kunskapsinnehåll. Företagen söker sig till de länder som har de bästa förutsättningarna och tillgång till högklassig forskning och högutbildad arbetskraft kan vara en avgörande faktor vid företagens val av lokalisering. För att lösa de komplexa problemställningar som forskningen ställs inför krävs kompetens och resurser från olika forskningsområden och olika länder. Mång- och tvärvetenskaplig forskning har i detta sammanhang ett särskilt värde som gränsöverskridande kraft och behöver goda villkor för att utvecklas ytterligare. Målen för regeringens forskningspolitik ligger fast. skall vara en ledande kunskaps- och forskningsnation där forskning bedrivs med hög vetenskaplig kvalitet. skall vara ett av världens mest FoU- intensiva länder, vilket kräver fortsatt stora insatser av både staten och näringslivet. All forskning skall hålla hög kvalitet och forskningssatsningarna skall rymma både bredd och specialisering. För att upprätthålla svensk forsknings starka internationella position behöver fortsatta satsningar göras på forskning och forskarutbildning. För att förverkliga visionen att skall bli mest konkurrenskraftiga, dynamiska och kunskapsbaserade ekonomi måste svensk forskning fortsätta att hålla världsklass. Svensk forskning måste också bedrivas med öppenhet för den mångfald av frågeställningar som finns i samhället. För att fortsatt skall vara attraktivt för internationellt forskningssamarbete krävs satsningar på centrala forskningsområden och att arbetet sker på ett sätt som stärker kraftsamling och samarbete mellan olika forskningsområden samt mellan forskning och utveckling. Genom att tillse att framstående forskarbegåvningar har tillräckligt stöd för att utveckla självständig och nyskapande forskning kan behålla de bästa svenska forskarna samt attrahera framstående forskare från andra länder. Ett fortsatt högt deltagande i internationellt forskningssamarbete både inom och utanför EU är viktigt för att stimulera såväl den svenska som den övriga europeiska industrins kompetens och konkurrenskraft inom forskning och utveckling. En betydelsefull faktor är att allt fler svenska forskare åtar sig rollen som koordinator i internationella projekt. Eftersom kunskap är grunden för en gynnsam samhällsutveckling och vårt främsta internationella konkurrensmedel, måste vi ständigt sträva efter att förbättra och stärka förutsättningarna för att skall vara en ledande kunskapsnation. För att uppnå detta mål behöver vi i en alltmer globaliserad värld ett inflöde av ledande forskare och företag. Höga krav ställs därför på vårt forskningssystem att ge de bästa förutsättningarna för högklassig och internationellt konkurrenskraftig forskning. Svårigheten att i förväg bedöma den framtida nyttan av forskningsresultaten gör att långsiktig grundforskning inte kan bedrivas i rimlig omfattning utan offentlig finansiering. Staten har, i enlighet med beslut, ett särskilt ansvar att garantera forskningens frihet och för finansieringen av grundforskning och forskarutbildning. Den ökade efterfrågan på forskarutbildade har gjort forskarutbildningen till en allt viktigare utbildning i kunskapssamhället. som staten har ett tydligt och uttalat ansvar för grundforskning har staten även ett intresse att stödja forskning som utgår från olika samhällssektorers behov, inklusive de behov som finns inom näringslivet. I den offentliga debatten framkommer ibland en motsättning mellan grundforskning och behovsinriktad, ofta mer tillämpad, forskning. Motsättningen kan till del ha sin upprinnelse i en begreppsförvirring. Behovsmotiverad forskning utgår från ett problem eller en frågeställning inom en sektor och kan innehålla element av både grundforskning och tillämpad forskning. engagerade i såväl grundforskning som tillämpad forskning. Det är inte ovanligt att just sådana forskningsmiljöer är framstående. Regeringen anser att motsättningen mellan inomvetenskapligt motiverad forskning/grundforskning och behovsmotiverad forskning är olycklig. Steget från grundforskning till tillämpning i näringslivet och samhället blir allt kortare och därmed försvinner alltmer gränsen mellan grundforskning och behovsmotiverad forskning. I de bedömningar som regeringen presenterar för i denna proposition finns åtgärder som syftar till att stödja all forskning, såväl grundforskning som behovsmotiverad forskning. Propositionen innehåller också en satsning på forskarutbildning och meriteringsanställningar för att möta behovet av framtida forskare. Dessa insatser stärker såväl den grundvetenskapliga som den behovsmotiverade forskningen. Mång- och tvärvetenskaplig forskning behövs för att lösa olika samhällsproblem och utmaningar. Kreativa forskningsmiljöer utmärks inte sällan av mång- och tvärvetenskaplighet. Möjligheten till landvinningar även inom grundforskningen kräver allt oftare bidrag från olika discipliner. Av stor vikt är också att dialogen mellan forskare och avnämare stärks. Kunskapsöverföring betraktas ofta som en envägskommunikation från forskare till avnämare. Men forskningen berikas lika mycket av kunskap från andra delar av samhället och blir därigenom mer relevant för samhället i stort. Generellt sett är det angeläget att de stora mängder forskningsresultat som kontinuerligt produceras görs åtkomliga för samhället utanför. Här har lärosäten, forskningsinstitut och de forskningsfinansierande myndigheterna ett särskilt ansvar, men avnämarna har också ett ansvar att söka efter relevant information. Det är regeringens mening att forskningen bidrar till samhällets utveckling men har potential att ytterligare understödja en positiv samhällsutveckling. Problemen i samhället och i världen förändras ständigt och kräver därmed nya lösningar. Problemlösningarna får inte begränsas till kortsiktiga akuta åtgärder utan måste innehålla ett långsiktigt perspektiv. Orsakerna till problemen bör alltid stå i fokus och detta kräver ofta forskningsinsatser. Det är därför viktigt att alltid ha med ett forskningsperspektiv när insatser inom olika områden planeras. En utmaning för de svenska forskningsfinansierande myndigheterna är att i större omfattning samarbeta vid fördelning av resurser samt även utöka sin samverkan med andra forskningsfinansiärer, såsom forskningsstiftelserna. Utvecklingen ställer nya krav på att svenska lärosäten och forskningsmiljöer är attraktiva och internationellt konkurrenskraftiga. Förutsättningarna för de främsta svenska forsknings- och innovationsmiljöerna måste förbättras. Deras internationella konkurrenskraft bör stärkas genom prioritering och kraftsamling. Det är angeläget att universitet och högskolor stimuleras att profilera sig. Internationaliseringen kräver att lärosätena blir bättre på att lyfta fram och utveckla sina starka sidor. Genom samarbete inom forskningen kan de komplettera varandras profiler och bygga upp verkligt starka miljöer med internationell synlighet. Ett kännetecken för de mest framgångsrika universiteten i världen är att de förmår att förena en stor frihet för forskarna med ett akademiskt ledarskap som är kapabelt att göra strategiska vägval. Forskning har stor betydelse för utvecklingen av såväl näringsliv som Prop. 2004/05:80 offentliga verksamheter. Genom utbyggnaden av högskolan och tilldelningen av fasta forskningsresurser till alla lärosäten har förutsättningarna för högskolan att bidra till den regionala utvecklingen förbättrats. Till detta bidrar också lärosätenas uppgift att förutom att bedriva forskning och utbildning även samverka med det omgivande samhället. Ett framgångsrikt svenskt näringsliv med stor konkurrenskraft är en förutsättning för välfärdssamhällets fortlevnad. För att det svenska näringslivet även skall vara internationellt konkurrenskraftigt behövs en fortsatt stark inriktning mot produkter och processer med kunskapshöjd. I denna utveckling har även staten en viktig roll. En högteknologisk industri behöver god tillgång till kompetens inom sådana områden som är strategiska för denna sektor. Omfattande utbildning och en stark offentlig forskning och utveckling inom områden med relevans för det högteknologiska näringslivet är därmed viktigt. har en lång tradition av samarbete mellan akademisk forskning och de stora industriföretagen. Framöver bedöms de små och medelstora företagens betydelse för ekonomin öka. Därför är det angeläget att samarbetet vidareutvecklas till att i större utsträckning även omfatta mindre företag och nya branscher. De mindre företagen måste på ett bättre sätt kunna ta del av kunskapsutvecklingen inom universitet, högskolor och forskningsinstitut. För att stärka europeisk forskning driver inför beslutet om nästa ramprogram, som avser perioden 20072013, frågan om att stödja grundforskning och skapa ett europeiskt forskningsråd med vetenskaplig kvalitet som ledstjärna. Ett sådant forskningsråd skulle stärka europeisk grundforskning internationellt och skapa bättre förutsättningar att bedriva världsledande forskning i . Initiativet till att skapa ett europeiskt forskningsråd togs av under det svenska ordförandeskapet i EU . kommer vidare att arbeta för att ramprogrammet på ett bättre sätt skall främja utvecklingen av forskningsbaserade små och medelstora företag. har utbildnings- och forskningsministern ansvaret för ärenden som rör samordningen av forskningspolitiken i regeringen och därmed sammanhängande budgetfrågor. Utbildnings- och forskningsministern leder också Forskningsberedningen, som är ett rådgivande organ till regeringen i forskningsfrågor och består av företrädare från olika delar av forskarvärlden och näringslivet. Regeringen tillkallade ett innovationspolitiskt råd som forum för diskussioner om riktlinjer för svensk innovationspolitik och strategier för tillväxt och förnyelse. leds av chefen för . Detta skapar förutsättningar för Forskningsberedningen och att kunna samarbeta t.ex. kring den strategi för innovation Innovativa en strategi för tillväxt och förnyelse (Ds 2004:36) som utarbetades av företrädare från främst Närings-, Utbildnings- och Utrikesdepartementen och presenterades . 3.3Prioriterade forskningsområden och strategiska insatser Som en följd av den förra forskningspolitiska propositionen Forskning och förnyelse (prop. 2000/01:3, bet. 2000/01:UbU6, rskr. 2000/01:98) fördelades efter budgetbeslut som nivåhöjning av anslagen för forskning och forskarutbildning. Propositionen tog sin utgångspunkt i det förestående generationsskiftet inom svensk forskning och innehöll planeringsförutsättningar för forskarutbildning samt insatser i form av forskarskolor och rekrytering av unga forskare. Dessutom bedömde regeringen att vissa områden var särskilt strategiska. Dessa var biovetenskap och bioteknik, informationsteknik och IT-forskning, materialvetenskap, humaniora och samhällsvetenskap, utbildningsvetenskap, det konstnärliga området, vård och omsorgsforskning samt miljö och hållbar utveckling.