prop · GS0393 · 2005-03-15 00:00:00 — Trots ett omfattande utvecklings- och informationsprojekt om indivi- duell plan har antalet personer med individuell plan enligt LSS ökat för- hållandevis lite. En undersökning visade att knappt 3 200 barn, ungdomar och vuxna hade en individuell plan, vilket var av dem som då hade LSS-insatser. Det är något vanligare att vuxna har en individuell plan än att barn och ungdomar har det. Av de 3 200 planer som fanns gällde 740 planer barn och ungdomar upp till , 260 av dessa planer var riktade till flickor och 480 till pojkar. Det statliga bilstödet har stor handikappolitisk betydelse. Tillgång till bil kan medverka till att funktionshindrade kan leva aktivt, självständigt och oberoende. Bilstödet har därmed även en rehabiliterande inverkan. Inne- hav av bil för föräldrar till barn med varaktigt funktionshinder kan dess- utom ha avgörande betydelse för att familjen skall kunna göra resor till- sammans. Bidraget är ett komplement till färdtjänst. Av 2 353 beviljade bilstöd utgick 508 bilstöd till föräldrar till barn med funktions- hinder, vilket motsvarar av den totala andelen bilstöd. Anslaget för bilstöd till handikappade (16:7) uppgår för till . Ökad samordning och tydligare ansvarsfördelning (Utgiftsområde 16, Utbildningspolitik) De specialpedagogiska frågorna har samlats inom en myndighet, . För har Specialpedago- giska institutet tilldelats (anslag 25:4). Specialskole- myndigheten har givits det samlade ansvaret för döva eller hörselskadade elever och har för tilldelats ett anslag på (anslag 25:6). har, i samverkan med och Myndigheten för skolutveckling, det övergripande sektorsansvaret för genomförandet av regeringens handikappolitik inom utbildnings- området i den mån uppgiften inte ankommer på eller Myndigheten för skolutveckling. För att ytterligare stärka förutsättningarna för elever med funktionshinder har regeringen förtydligat formerna för visstidsutbildning vid statliga resurscenter. Läromedel (Utgiftsområde 16, Utbildningspolitik) Regeringen har beslutat att ett läromedelsråd skall finnas vid Special- pedagogiska institutet. Syftet med det statliga läromedelsåtagandet är att tillgodose behovet av anpassade läromedel för barn, ungdomar och vuxna med funktionshinder inom skolväsendet. Regeringen har dessutom uppdragit åt Specialpedagogiska in- stitutet att bl.a. föreslå arbetsformer för läromedelsrådet. En delrapport redovisades och slutlig rapportering sker i samband med årsredovisningen . 6 Barnets rätt till hälsa En av de grundläggande principerna i FN:s konvention om barnets rättigheter () slår fast barnets rätt till liv och utveckling (artikel 6). Artikeln handlar om barnets hela utveckling, vilket innefattar en förpliktelse att skapa en miljö för barnet som garanterar barnet de bästa möjligheter till överlevnad och utveckling, innefattande barnets fysiska, psykiska, andliga, moraliska, psykologiska och sociala ut- veckling. Artikel 24 erkänner barnets rätt att åtnjuta bästa uppnåeliga hälsa och rätt till sjukvård och rehabilitering och anger att staten särskilt skall vidta lämpliga åtgärder för att bl.a. säkerställa alla barns tillgång till hälso- och sjukvård, särskilt genom att utveckla primärvården, den före- byggande hälsovården och föräldrarådgivningen samt genom att vidta effektiva och lämpliga åtgärder för att avskaffa sedvänjor som är skadliga för barns hälsa. Frågor som rör barns hälsa och välbefinnande samt behandlingen av barn inom hälso- och sjukvården är av hög prioritet. Såväl landsting som kommuner gör betydande satsningar för barn inom sina respektive bud- getar, vilka delvis finansieras av statliga anslag. budgetpropo- sition lyfts särskilt två områden fram, tandvård och barnpsykiatri, där man särskilt fokuserat på behovet av att bevaka barns intressen. Även inom folkhälsopolitiken är barn och ungdomar en i högsta grad priorite- rad målgrupp, bl.a. i de förebyggande insatserna mot alkohol, narkotika och tobak. I detta kapitel redogörs för regeringens insatser för barns och ungas hälsa. Politikområden som omfattas är bl.a. folkhälsopolitiken (utgifts- område 9), hälso- och sjukvårdspolitiken (utgiftsområde 9), barnpolitiken (utgiftsområde 9), utbildningspolitiken (utgiftsområde 16), arbetslivs- politiken (utgiftsområde 14) samt ungdomspolitiken (utgiftsområde 17). 6.1Insatser för hälsofrämjande levnadsvanor samt sjukdomsförebyggande arbete bland barn och unga Insatser för att förverkliga handlingsplanen för att förebygga alkoholskador (Utgiftsområde 9, Folkhälsopolitik) Alkoholkonsumtionen bland ungdomar har minskat något under de Andelen elever i årskurs 9 som druckit alkohol uppgick år bland Skr. 2004/05:93 pojkarna och bland flickorna, vilket är en minskning för andra året i rad. Den genomsnittliga alkoholkonsumtionen hade dessutom minskat. Antalet personer som vårdats för alkoholförgiftning har dock mer än fördubblats . Särskilt allvarligt är att antalet kvinnor i åldern som vårdats för alkoholförgiftning har ökat . Trots att alkoholkonsumtionen inte har ökat bland ungdomar så har andelen ungdomar som ofta berusar sig fortsatt att öka och andelen ungdomar som aldrig berusar sig minskat. skall fram till och med , inom ramen för den nationella handlingsplanen för att förebygga alkoholskador, samordna insatserna på nationell nivå och i samspel med kommuner och landsting stimulera insatserna på regional och lokal nivå. svarar också för information och opinionsbildning nationellt och genomför olika seminarier, konferensserier etc. som syftar till att för- ankra innehållet i planen och stimulera utvecklingen av olika verksam- Medel har bl. a använts till öppenvårdsinsatser ( och ) samt till verksamheter för barn till missbrukare, och barn i familjer där våld och övergrepp mellan vuxna förekommer (för vardera av ). 2005 är fördelningen av medel mellan dessa insatser densamma som år Sammanlagt har avsatts för alkoholhandlings- planens genomförande för . Barn och ungdomar är prioriterade målgrupper för flertalet av de alkoholpolitiska insatserna. har fått regeringens uppdrag att följa upp och utvärdera de olika insatserna som följer av den nationella handlings- planen för att förebygga alkoholskador. till regeringen och slutligen avrapporteras . särskilda projektmedlen som efter ansökan fördelas av länsstyrelserna till kommunerna följs upp av och rapporteras till Arbetet med att ta fram en ny nationell handlingsplan för att förebygga alkoholskador för perioden kommer att presenteras för riks- Insatser för att förverkliga den nationella narkotikahandlingsplanen (Utgiftsområde 9, Folkhälsopolitik) domar i årskurs 9 var som högst . Då var det bland pojkarna och bland flickorna som hade prövat narkotika. Därefter sjönk värdena och var andelen 7 procent för båda könen. Andelen elever i årskurs 9 och bland mönstrande som har använt anabola steroider har legat på För att förhindra en ny ökning av narkotikaanvändningen bland ungdomar och för att få till stånd en minskning av antalet tunga missbrukare krävs fortsatta insatser på narkotikaområdet. godkände regeringen inriktningen av den ak- tionsplan som den nationella narkotikasamordnaren presenterat. planen beskriver de aktiviteter som bör genomföras inom ramen för handlingsplanen och kostnaderna för dessa. Av tillgängliga medel har avsatts till områdesöver- gripande insatser, bl.a. en storstadssatsning i , och inriktad på förebyggande insatser inom skola och nöjesliv, samt insatser för personer med ett etablerat missbruk. har avsatts för insatser inom ramen för den nationella narko- tikahandlingsplanen. Någon samlad uppföljning av samhällets insatser på narkotikaområdet har inte gjorts efter det att avlämnade sin slutrapport (SOU 2000:126). kommer att presentera en första folkhälsopolitisk rapport , i vilken bl.a. insatserna mot narkotika skall följas upp. I slutet av kommer den nationella narkotikasamordnaren att pre- sentera en utvärdering av handlingsplansarbetet. Insatser för det tobakspreventiva arbetet (Utgiftsområde 9, Folkhälsopolitik) Målet för de statliga insatserna inom tobaksområdet är att minska to- baksbruket. I propositionen Mål för folkhälsan (prop. 2002/03:35) slår regeringen även fast nedanstående etappmål för tobaksområdet: -En tobaksfri livsstart . -En halvering av antalet ungdomar som börjar röka eller snusa. -En halvering av andelen rökare bland de grupper som röker mest. -Ingen skall utan eget val utsättas för rök i sin omgivning. minskar andelen rökare bland både pojkar och flickor, men mest bland pojkar. Bland flickor som gick i årskurs 9 uppgav att de i någon utsträckning rökte. Motsvarande andel bland pojkarna var . Av flickorna var dagligrökare och bland pojkarna var motsvarande siffra . Rökning är mer vanligt bland flickor än bland pojkar. För pojkar har en minskning skett när det gäller snus. För flickor har användningen av snus ökat och uppgav av flickorna att de snusat. Den ökande använd- ningen av snus bland flickor kan avspegla en attitydförändring. Samman- taget innebär ovanstående att förhållandena i ungdomsgruppen bör ges fortsatt uppmärksamhet. avsatte regeringen för att stärka det tobakspreventiva arbetet. Medlen disponerades av . har avsatts, varav till Sluta Röka Linjen vid och till stöd för organisationer som arbetar med tobaksprevention. Skolans alkohol- och narkotikaförebyggande arbete (Utgiftsområde 9, Folkhälsa, utgiftsområde 16, Utbildningspolitik) har tillsammans med Myndigheten för skolut- veckling utarbetat en handlingsplan för vad skolan kan göra för att främja ungdomars hälsa och förebygga alkohol- och narkotikamissbruk samt Arbetet med att utveckla och implementera hand- Skr. 2004/05:93 lingsplanen har påbörjats och kommer att intensifieras under kommande Insatser för bättre matvanor och ökad fysisk aktivitet bland barn (Utgiftsområdet 23, Livsmedelspolitik) I finns inga representativa nationella data för övervikt bland barn men ett antal studier visar att av barnen i är överviktiga, varav är feta. Förekomsten av över- vikt och fetma bland barn har ökat mellan 2 och 5 gånger , vilket också speglar den internationella trenden. På rege- ringens uppdrag har därför och Statens folkhälso- institut tagit fram ett underlag till en handlingsplan för goda matvanor och ökad fysisk aktivitet i befolkningen, särskilt bland barn och ung- domar. I den kartläggning av kommunernas folkhälsoarbete som Livs- medelsverket och har gjort inom ramen för arbetet med ett underlag till handlingsplan framkom att av totalt 290 kommuner hade 26 kommuner åtgärdsprogram för fysisk aktivitet och endast 13 hade program för goda matvanor. Detta visar på ett stort behov av att utveckla arbetet med goda matvanor och ökad fysisk aktivitet. Uppdraget redovisades till regeringen . Insatser för att öka elevers fysiska aktivitet (Utgiftsområde 16, Skolan har en central roll i arbetet med att öka den fysiska aktiviteten bland barn och unga. I de förskolor och skolor som har tagit initiativ för att minska problem med fetma och övervikt har personalen sett till att barnen och eleverna äter bättre och att rörelse blir en naturlig del i verksamheten. Det är regeringens och idrottsrörelsens gemensamma ambition att alla barn skall ha fysisk aktivitet om minst inom ramen för skoldagen. Ett mål med denna innebörd har skrivits in i läroplanerna för och gymnasieskolan. Varje skola skall, utifrån sina lokala förutsättningar, hitta former för att uppnå dessa mål. Detta kan ske inom ramen för ämnet Idrott och hälsa men också inom ramen för andra ämnen eller under raster och håltimmar. Myndigheten för skolutveckling har fått i uppdrag att nära följa och stödja skolornas arbete med att implementera de nya målen i läroplanerna. Myndigheten rapporterar också återkommande, fr.o.m. , till regeringen bl.a. i vilken utsträckning skolorna har lyckats förverkliga målet om 30 minuters fysisk aktivitet för varje elev. Regeringen har även inrättat Nationellt centrum för främjande av fysisk aktivitet hos barn och ungdom vid . Centrumets främsta uppgift är att stödja skolor i deras arbete med att stimulera till ökad fysisk aktivitet och till andra hälsofrämjande åtgärder. För budget- har centrumet tilldelats . Insatser för barns och ungas fysiska hälsa Tandvård bland barn och unga (Utgiftsområde 9, Hälso- och sjukvård) De senaste decenniernas positiva utveckling av tandhälsan för barn och unga har inte fortsatt i samma takt som . Detta beror troligen bl.a. på försämrade kostvanor med en ökad konsumtion av bland annat läske- drycker, vilket särskilt drabbar barns och ungas tandhälsa. Landstingen ansvarar enligt tandvårdslagen (1985:125) för att barn och ungdomar får en avgiftsfri, fullständig och regelbunden tandvård t.o.m. det år de fyller . Nettokostnaderna för tandvård för barn och ungdomar bedöms vara . De statliga insatser som görs för barn och ungdomar på tandvårdsområdet handlar i huvud- sak om uppföljning av hur tandhälsan utvecklas i dessa åldersgrupper. sammanställer uppgifter från landstingen om tandhälsan hos de barn som undersökts inom folktandvården eller den privata tandvården, t.ex. andelen barn i olika åldrar som var kariesfria. Insatser för att förebygga kvinnlig könsstympning (Utgiftsområde 9, Insatser har gjorts för att förebygga kvinnlig könsstympning. En nationell handlingsplan har antagits med målet att könsstympning av flickor i skall upphöra samt att de flickor och kvinnor i som redan har blivit könsstympade får adekvat stöd. En internationell kon- har också hållits, där erfarenhetsutbyten om effektiva metoder att förebygga kvinnlig könsstympning i och i de där sedvänjan praktiseras stod i centrum. har i uppdrag att vidareutveckla det förebyggande arbetet mot kvinnlig könsstympning och har tilldelats för uppdraget (anslag 15:3). Uppdraget skall slutredovisas . Handlingsplan för miljö och hälsa med fokus på barn (Utgiftsområde 20, Miljöpolitik) Kommissionen presenterade en handlingsplan för miljö och hälsa för perioden 2010 vid WHO:s miljö- och hälsoministermöte i . Det var den fjärde miljö- och hälsoministerkon- ferensen med temat Våra barns framtid. Miljö- och hälsoministrarna diskuterade barns miljö och hälsa och gjorde åtaganden för att förbättra miljö och hälsa i . Två dokument antogs vid konferensen. En ministerdeklaration och en handlingsplan för barns miljö och hälsa (Childrens Environment and Health Action Plan for Europé, CEHAPE). Mot bakgrund av detta har fått i uppdrag att ta fram ett förslag till en nationell handlingsplan. Uppdraget skall redovisas , med delrapportering . Insatser för barns och ungas psykiska hälsa Psykiatrisk vård för barn och unga (Utgiftsområde 9, Hälso- och sjukvårdspolitik) Den psykiatriska vården för barn och unga utgör ett högprioriterat om- råde. I årsrapporten , där landstingens handlingsplaner analyse- ras, klargörs bl.a. att landstingens satsningar för att avhjälpa psykisk ohälsa främst är inriktade på just barn och unga. Det varierar dock mellan olika landsting vilka målgrupper som blir föremål för tidiga insatser. Bland annat kan nämnas att ungdomar med psykisk ohälsa och missbruk inte uppmärksammas av alla landsting. Handlingsplanens målsättningar om samordning mellan barn- och ungdomspsykiatrin och vuxenpsykiatrin har påbörjats i olika delar av landet, men är inte genom- förda fullt ut. I den nationella handlingsplanen för utveckling av hälso- och sjuk- vården 20012004 (prop. 1999/2000:149) klargörs bl.a. att insatserna till barn och ungdomar med psykisk ohälsa skall stärkas genom ett tidigt och adekvat stöd, genom samordnade insatser mellan barn- och vuxen- psykiatrin samt genom ett utvecklat vårdinnehåll. Regeringen avser att teckna en överenskommelse med och om en fortsättning av åtagan- dena under den nationella handlingsplanen. Därvid avser regeringen att lyfta fram insatser för barn och ungdomar med psykiska problem och missbruk, liksom fortsatt stärkta insatser för samordningen mellan barn- och ungdomspsykiatrin och vuxenpsykiatrin. Detta är avgörande mot bakgrund av att barn och ungdomar med psykisk ohälsa ofta kommer i kontakt med flera olika verksamheter och huvudmän, vilket ställer särskilda krav på samarbete och samordning utifrån barns och ungdomars specifika behov. Inriktningen att förebygga psykisk ohälsa hos barn och ungdomar genom ett tidigt och adekvat stöd kvarstår också. För fortsättning av den nationella handlingsplanen har anslagits (anslag 48:1 Kommunalekono- misk utjämning) för fortsatt utvecklingsarbete inom primärvården, äldre- vården samt psykiatrin där insatser för barn- och ungdomspsykiatrin in- går. Ungdomars psykiska hälsa (Utgiftsområde 17, Ungdomspolitik) Det saknas aktuell statistik som ger en belysning av ungdomars psykiska hälsa respektive ohälsa. Enligt levnadsnivå- undersökningar () upplevde av ungdomar i åldern ängslan, oro eller ångest jämfört . Andelen ungdomar som upplevde svåra besvär av ängslan, oro eller ångest uppgick åren jämfört åren 19941995. Regeringen avser att låta en särskild utredare se över behovet av och möjligheterna till att skapa en samlad statistik som kan belysa utvecklingen av ungdomars levnadsvillkor på alla områden som berör ungdomars makt och välfärd. Vidare förbereds direktiv för en utredning om ungdomars utsatthet för stress och stressens konsekvenser för deras psykiska hälsa. 6.4Insatser för en god fysisk arbetsmiljö i skola och förskola Temasatsning Skolans arbetsliv (Utgiftsområde 14, Arbetslivspolitik) temasatsning Skolans arbetsliv startade och kommer att pågå t.o.m. . Inom temat genomförs satsningar inom forskning, kunskapsspridning, utveckling och utvärdering med det gemensamma målet att förbättra arbetsmiljön i skolan. Kunskapssprid- ning sker bland annat genom webbplatsen . Till stöd för ett systematiskt arbetsmiljöarbete i skolan har ut- vecklat en modell, Skolmiljö 2000, med elektroniska arbetsmiljöenkäter för både personal och elever. Enkäterna är digitaliserade och kan kost- nadsfritt hämtas från webbplatsen. Elevskyddsombud (14, Arbetslivspolitik, Utgiftsområde 16 Elevernas delaktighet och medverkan i skolans arbetsmiljöarbete är både en viktig arbetsmiljöfråga och en demokratifråga. För skolans arbetsmiljö gäller samma regler som för andra arbetsplatser. Många av bristerna i skolans arbetsmiljöarbete har visat sig bero på okunnighet om bestäm- melserna i arbetsmiljölagen och på hur dessa skall tillämpas. Nya före- skrifter om elevmedverkan i skolans arbetsmiljöarbete trädde i kraft och därmed förtydligades elevskyddsombudens roll. Vidare anges huvudmannens/rektors skyldigheter att informera eleverna om ar- betsmiljöarbetet och om deras rätt att delta genom elevskyddsombud. om arbetsmiljöfrågor i skolan (Utgiftsområde 16, Utbildningspolitik, Utgiftsområde 14, Arbetslivspolitik) Det finns ett behov av att informera om innebörden av bestämmelserna i arbetsmiljölagen och dess tillämplighet i skolans värld. och har utarbetat en webbhandbok om hur man kan arbeta med arbetsmiljöfrågor i skolan. har och Myndigheten för skolutveckling tillsammans med andra myndigheter anordnat en konferens, Tillsammans för en bra arbetsmiljö i skolan. Uppdrag till att identifiera indikatorer (Utgiftsområde 14, Arbetslivspolitik) har i regleringsbrevet för fått i uppdrag att i samverkan med identifiera befintliga och vid behov utforma nya indikatorer för att mäta utvecklingen för ungdomar inom sitt verksamhetsområde. Utgångspunkten skall vara befintlig statistik på ar- betsmiljöområdet. skall även följa upp befintliga indikatorer inom verksamhetsområdet utifrån tillgänglig statistik som belyser utvecklingen av ungdomars villkor. Uppdraget att identifiera indikatorer skall redovisas och uppföljningen av befint- liga indikatorer skall lämnas i årsredovisningen avseende budgetåret Skr. 2004/05:93 2005. Utredning om arbetsmiljölagens tillämpning (Utgiftsområde 14, Regeringen beslutade att tillkalla en särskild utredare (2004:11, dir. 2004:91) med uppgift att se över vissa bestämmelser i arbetsmiljölagen. Utredaren skall bl.a. utreda frågan om tillämpnings- områden för arbetsmiljölagen bör utvidgas till barn i förskola och fritids- hem och frågor om elevernas inflytande samt pröva om möjligheten finns att stärka bevakningen av barnens arbetsmiljö. Uppdraget skall redovisas . 6.5Insatser för barns säkerhet och utveckling Barnsäkerhetsarbetet samordnas (Utgiftsområde 6, Skydd och beredskap mot olyckor och svåra påfrestningar) För att uppnå målet med färre antal döda och skadade samt mindre förstörelse av miljö och egendom krävs ökat fokus på de insatser som höjer den enskilda människans förmåga. I detta arbete är det särskilt vik- tigt att beakta de särskilda aspekter som barns och ungas rätt till säkra miljöer ställer. Barnsäkerhetsarbetet syftar till att förbättra säkerheten för barn och unga samt motverka olycksfall och skador till följd av brister i den inre och yttre miljön. Mot bakgrund av att , enligt lagen (2003:778) om skydd mot olyckor, har ett övergripande ansvar att sam- ordna samhällets verksamheter för olycks- och skadeförebyggande åtgär- der, har regeringen gett verket i uppgift att samordna barnsäkerhets- arbetet. Samordningsrollen innebär att på ett övergripande plan samordna och vara pådrivande i barnsäkerhetsarbetet. Övriga sektorsmyndigheter skall oförändrat ha kvar sina respektive ansvarsområden och skall med sin expertis aktivt medverka till att barnsäkerhetsarbetet får ett brett genomslag även på lokal nivå. I samband med att samordningsansvaret för barnsäkerhetsfrågor över- fördes till ökade anslaget (7:4) med . Produktsäkerhet (Utgiftsområde 24, Konsumentpolitik) Produktsäkerheten utgör en viktig del av konsumentpolitiken och särskilt prioriterat är inriktningen på barns säkerhet. Fyra av fem av alla skador inträffar i hem- och fritidsmiljöer och i dessa miljöer skadar sig framför allt barn, ungdomar och äldre. Säkerheten på produkter som säljs till och för barn är särskilt viktig i det svenska produktsäkerhets- arbetet. Barn kan inte förutsättas själva bedöma risker eller läsa var- ningstexter. Därför måste produkter och tjänster som är avsedda för barn vara så säkert konstruerade som möjligt. Även på EU-nivå uppmärk- sammas barnens säkerhet särskilt. har marknadskontroll Skr. 2004/05:93 skett av bl.a. småbarnssängar, trappgrindar och barnvagnar. Det finns en växande efterfrågan bland konsumenter, inte minst bland barn och unga, av upplevelserelaterade aktiviteter som är avsedda att vara utmanande eller omtumlande och som därmed ofta kan innebära risker. Regeringen har inlett arbetet med en tjänstesäkerhetsstrategi och ökat resurserna från till för att få tillgång till förbättrad skadestatistik. Insatser för ökad trafiksäkerhet och tillgänglighet för barn (Utgiftsområde 22, Kommunikationer) tog regeringen initiativ till en nationell samling för trafik- säkerhet. I detta arbete ingår att lämna förslag på åtgärder och metoder för att sprida information om och få acceptans för olika trafiksäker- hetsåtgärder hos svenska folket. De områden som prioriteras är hastighet och skyddsutrustning, trafiknykterhet samt trafiksäkerhet för barn och ungdomar. Regeringen har även ställt upp mål för när det gäller tillgänglighet och trafiksäkerhet för barn. En inventering av den verksamhet inom som rör barn har genomförts . har också återrapporteringskrav i 2004 och regleringsbrev avseende tillgänglighet och säkerhet för barn och unga i järnvägstransportsystemet. 6.6Insatser för att stärka unga kvinnors självbild FLICKA (Utgiftsområde 9, Barnpolitik) Regeringen har avsatt för projektet . Projektet har tillkommit för att bland ungdomar själva skapa motkrafter mot och få till stånd en diskussion om den vardagskommersialisering och vardags- sexualisering som unga flickor och pojkar konfronteras med i dagens samhälle och hur det påverkar deras bild av sig själva och varandra. Pro- jektet syftar också till att få till stånd en dialog med media, reklam- branschen, annonsörer m.fl. om deras roll och ansvar när det gäller på- verkan av barn och unga. Projektet pågår t.o.m. .