prop · GS03150 · 2005-05-10 00:00:00 — balken (se nedan), kommer att förstärka skyddet mot föroreningar ytter- och geologiska undersökning (SGU) har framfört att grundvatten ofta har en svag ställning i samhällsplaneringen vid en jämförelse med andra samhällsintressen. Grundvattnet glöms ofta Prop. 2004/05:150 bort, eftersom det inte syns. I 3 kap. finns möjligheter att peka ut områden som riksintressen för anläggningar för dricksvatten- försörjningen. Det innebär att områden med vattenverk, ledningar och liknande kan pekas ut som riksintressen. Bestämmelsen omfattar inte grundvattenförekomster som sådana. SGU har i samråd med länsstyrelserna och pekat ut de grundvattenområden (dvs. grundvattenförande geologiska formationer med tillrinningsområden) som är av vikt för vattenförsörjningen nu och , i ett nationellt och regionalt perspektiv. och menar att berörda myndigheter måste få inrätta skydd för dessa om- råden om delmålet skall nås. Även geologiska formationer som används för konstgjord infiltration behöver skyddas. SGU och föreslår därför att tredje kapitel ändras så att grundvatten- förekomster och de geologiska formationer som håller dessa kan klassas som riksintresse. Regeringen avser att föreslå ändringar i tredje kapitel (1998:808) så att grundvattenförekomster kan utpekas som riksintressen och på så vis får en större tyngd i den fysiska planeringen och samhällsplaneringen (se även avsnitt 13.3). slutbetänkande (Grundvattenskydd, SOU 1995:45) som behandlade frågan utförligt kommer att utgöra en viktig utgångspunkt för regeringens kommande förslag. 13.2Delmål 2 om grundvattennivåer Regeringens bedömning: Delmål 2 bör fortfarande ha följande lydelse: skall användningen av mark och vatten inte medföra sådana ändringar av grundvattennivåer som ger negativa konsekvenser för vattenförsörjningen, markstabiliteten eller djur- och växtliv i angrän- sande ekosystem. Det går att nå delmålet om kommunerna fortsätter med sina insatser som exempelvis framtagandet av vattenförsörjningsplaner samt inför restriktioner när det gäller vattenuttag i vissa känsliga områden. förslag: Överensstämmer med regeringens bedöm- ning. Remissinstanserna: Inga specifika synpunkter framförs. Skälen för regeringens bedömning: Enligt ramdirektivet för vatten, som genomförts i svensk lagstiftning, är exploatering som med- för saltvatteninträngning eller uttag som långsiktigt överskrider nybild- ningen av grundvatten inte förenligt med direktivets krav. I stora delar av landet är problem med förändrade grundvattennivåer små. Det finns dock områden i sydöstra samt i där konkurrens om grund- I , samt i Stock- Prop. 2004/05:150 holms län förekommer saltvatteninträngning i brunnar på grund av där överuttag av vatten sker eller i för djupt borrade brunnar. Regeringen instämmer i SGU:s bedömning att delmålet kan nås, förutsatt att kommunerna kartlägger känsliga områden och att de utnyttjar möjligheterna i att införa restriktioner för vattenuttag. Detta rör framför allt de delar av Sveriges kustområden som är hårt exploaterade av fritidsbebyggelse. Det är viktigt att berörda kommuner informerar fastighetsägare i känsliga områden om problemen och om lämpliga förhållningssätt. Regeringen bedömer att dessa aspekter lyfts fram i och med att ramdirektivet för vatten nu genomförs i . Det kommer även att tillföra ytterligare beslutsunderlag och underlätta kommunernas och de regionala myndigheternas arbete på området. På uppdrag av regeringen utvecklar SGU, och dessutom en webbaserad som är avsedd att ge vägledning när det gäller bl.a. vattenförsörjningsplanering. Inga nya åtgärder föreslås utöver de som redan beslutats i regeringens proposition Svenska miljömål delmål och strategier (prop. 2000/01:130). 13.3Delmål 3 om rent dricksvatten Regeringens bedömning: Delmål 3 bör fortfarande ha följande lydelse: skall alla vattenförekomster som används för uttag av vatten som är avsett att användas som dricksvatten och som ger mer än i genomsnitt eller betjänar mer än 50 personer uppfylla gällande svenska normer för dricksvatten av god kvalitet med avseende på föroreningar orsakade av mänsklig verksamhet. Det är tveksamt om delmålet kan uppnås överallt, vilket beror på att grundvattensystem ofta reagerar långsamt på åtgärder. förslag: Överensstämmer med regeringens bedöm- ning. Remissinstanserna: Inga specifika synpunkter framförs. Skälen för regeringens bedömning Grundvattensystem reagerar ofta långsamt på åtgärder. Vidare är andra miljökvalitetsmål som detta delmål är beroende av svåra att nå. Det gäller framför allt Ingen övergödning, Bara naturlig försurning samt Giftfri miljö. konstaterade att det finns föroreningspåverkat grund- vatten som orsakar dålig vattenkvalitet i framför allt enskilda brunnar men som även ger sämre råvatten till den allmänna vattenförsörjningen. I jordbruksområden förekommer ofta förhöjda nitrathalter. I såväl områden som i jordbruksområden har rester av bekämp- ningsmedel hittats. Andra problem är saltvatteninträngning, vägsalt- påverkan och försurningseffekter. lyfter fram behovet av ändringar i samt en utökad övervakning för att säkerställa ett Prop. 2004/05:150 långsiktigt skydd för den framtida dricksvattenförsörjningen. Även konstaterade vid sin granskning av den svenska miljö- politiken att en rad problem kvarstår att lösa om skall säkerställa god dricksvattenkvalitet i alla grundvattentäkter och rekommenderade bl.a. kraftfullare åtgärder från kommunernas sida (rekommendation nr 11, se bilaga 2). Regeringen gör samma bedömning som och . En mer omfattande och kraftfull tillämpning av tillgängliga skyddsinstrument är en viktig förutsättning för att delmålet skall kunna uppnås. Regeringen är medveten om att åtgärder för skydd av dricks- vattentäkter är resurskrävande, men gör bedömningen att in- satserna bör kunna finansieras inom ramen för de kommunala dricks- vattenavgifterna. har i samråd med SGU och givit ut allmänna råd och en särskild handbok med vägledning för att skydda dricksvattentäkter genom att inrätta skyddsområden. Detta bör underlätta för kommunerna att revidera gamla vattenskyddsområden och att inrätta nya på hydrogeologiska grunder. De allmänna råden och hand- boken utgör ett viktigt stöd för länsstyrelsernas och kommunernas arbete med dessa frågor och kommer, enligt regeringens bedömning, bidra till ett utvecklat skydd av dricksvattenförsörjningen. Regeringen avser att föreslå ändringar i tredje kapitel så att grundvattenförekomster kan klassas som riksintressen och på så vis får en större tyngd i den fysiska planeringen och samhällsplaneringen (se även avsnitt 13.1). Regeringen avser även att införa miljökvalitetsnormer för nitrat och bekämpningsmedel i grundvatten (se nedan). 13.4Delmål 4 om åtgärdsprogram utgår Regeringens förslag: Delmål 4 med följande lydelse skall utgå: skall det finnas åtgärdsprogram enligt EG:s ramdirektiv för vatten som anger hur God grundvattenstatus skall uppnås. förslag: Överensstämmer med regeringens förslag. Remissinstanserna: När det gäller förslaget att delmål 4 skall utgå instämmer en majoritet. Skälen för regeringens förslag Delmål som täcks av ramdirektivet för vatten kan utgå (se avsnitten 11.2 och 11.3). Förslag om utredning av nytt delmål för enskild vattenförsörjning SGU ser ett behov av att utreda ett nytt delmål för enskild vatten- försörjning då ungefär 1,2 miljoner svenskar är beroende av enskilda brunnar för sin dricksvattenförsörjning. Det är vanligare att enskilda brunnar är påverkade av kemiska substanser som kan påverka hälsan än att allmänna vattentäkter är det. Surt vatten med förhöjda metallhalter, nitrat och bekämpningsmedel i grävda brunnar, höga radonhalter, uran och arsenik i bergborrade brunnar är några av problemen. Radon i grund- vattnet kan vara en av källorna när riktvärden för radon i inomhusluft överskrids. Provtagning sker mer sällan och möjligheten att behandla vattnet är mindre än i den allmänna dricksvattenförsörjningen. dricks grundvattnet direkt utan någon som helst behandling. Det gör kvaliteten på grundvattnet mycket viktigt för berörda hushåll. Enskild vattenförsörjning av god kvalitet är också viktig för boende i fritids- bebyggelse. Enskild vattenförsörjning omfattas inte av dricks- vattenföreskrifter (SLVFS 2001:30) och har en undanskymd ställning i ramdirektivet för vatten. Flera länsstyrelser har i regionaliseringen av miljökvalitetsmålen formulerat delmål för enskild vattenförsörjning. har i samverkan med andra myndigheter tagit fram allmänna råd för dricksvatten med bl.a. krav på kvalitet och egenkontroll för vatten från enskilda vattentäkter. SGU bedömer att formuleringen och konsekvenserna av ett delmål för enskild vattenförsörjning kommer att påverkas av dessa allmänna råd. De remissinstanser som uttalat sig om förslaget om utredning av delmål för enskild vattenförsörjning stöder det. Regeringen avser att ge SGU i uppdrag att, i samarbete med berörda myndigheter och kommuner, utreda behovet, formuleringen och konsekvenserna av ett delmål för enskild vattenförsörjning. Avsikten är att ett förslag till nytt delmål skall kunna behandlas i underlaget till fördjupade utvärdering av miljökvalitetsmålen. Delmål för grundvatten som påverkar livsmiljö i ytvatten har föreslagit ett nytt delmål om kartläggning av områden där mänsklig aktivitet förorenar grundvattenförekomster i sådan utsträck- ning att det utflödande grundvattnet påtagligt försämrar livsmiljön för växter och djur i sjöar och vattendrag. Regeringen bedömer att kartlägg- ningen av sådana områden utgör en viktig del i den kartläggning och analys som skall genomföras enligt den ikraftträdda förordningen om förvaltningen av kvaliteten på vattenmiljön (SFS 2004:660) ett led i genomförandet av ramdirektivet för vatten och att ett särskilt delmål således inte är nödvändigt. föreslår att en miljökvalitetsnorm för nitrat i grundvatten införs, baserat på ett förslag som redovisades av och . SGU föreslår dessutom i underlaget till den för- djupade utvärderingen, att får i uppdrag att utforma en miljökvalitetsnorm för bekämpningsmedel i grundvatten. SGU menar att kunskapen om bekämpningsmedel i grundvatten är fragmentarisk. Reger- ingen delar uppfattning att en miljökvalitetsnorm för nitrat i grundvatten behöver införas samt SGU:s bedömning att kun- skaperna om och åtgärderna mot bl.a. bekämpningsmedel i grundvatten bör förbättras. Inom EU pågår f.n. förhandlingar om ett nytt grund- vattendirektiv. I det förslag som lagts fram av kommissionen ingår bl.a. miljökvalitetsnormer för nitrat och bekämpningsmedel (se även kapitel 8). Regeringen överväger f.n. frågan hur ett sådant normsystem bör utformas för svensk del, i syfte att kunna införa dessa normer, när kraven i det nya grundvattendirektivet fastställts. Om besluten inom EU inte kommer till stånd avser att gå vidare på nationell nivå. Enligt bedömning behöver övervakningen förbättras för att medge säkrare bedömningar av grundvattnets kvalitet. Regeringen har i regleringsbrevet givit SGU i uppdrag att utarbeta och redovisa förslag på hur grundvattenövervakningen principiellt bör organiseras, hur kunskapsförsörjningen avseende grundvattenkvalitet kan förbättras samt redovisa konsekvenserna av förslagen. Uppdraget skall redovisas . föreskrifter om dricksvatten inkluderar inte kontroll av råvattnet (obehandlat grund- eller ytvatten avsett för dricksvatten- användning). Det kan medföra att råvattenkontrollen blir så sporadisk att den förlorar i värde som underlag för uppföljningen av kvaliteten hos landets grundvattenförekomster. och konstaterar i en rapport till regeringen (Rapport , dnr M2004/ 4303/Na, Ansvar för dricksvattenberedskap m.m. regeringsuppdrag) att vattentäkter för dricksvattenuttag faller under tillämp- ningsområde. SGU föreslår att konsekvenserna av att råvattenkontroll inte ingår i dricksvattenföreskrifterna utreds. Regeringen bedömer att kvaliteten på råvattnet är en viktig fråga och avser att återkomma till frågan om behovet av miljökvalitetsnormer för yt- och grundvatten som är avsett för dricksvattenanvändning. Det löpande arbetet med att uppnå miljökvalitetsmålet fram till kostar ca (se Svenska miljömål delmål och åtgärdsstrategier, prop. 2000/01:130, sid. 248). Kostnaderna rör bl.a. myndighetsarbete, arbete att ange områden av riksintresse, regio- nala vattenhushållningsprogram samt kompletteringar av hydrogeo- logiskt underlagsmaterial. Som framgår av regeringens bedömning är kommunerna den viktigaste aktören i arbetet med att uppnå Grundvatten av god kvalitet, bl.a. genom sin myndighetsutövning. Det är en av de mest centrala kommunala funk- tionerna att kunna tillhandahålla rent dricksvatten. Kommunernas kostnader för att skydda geologiska avlagringar, med program och inventeringar för vattenförsörjning, skyddsområden och skyddsföre- skrifter beräknades tidigare (prop. 2000/01:130) till ca . Denna beräkning är även relevant och relaterar till uppgifter som det ankommer på kommunerna att ansvara för. En långsiktig tryggad dricksvattenförsörjning utgör en förutsättning för en hållbar samhällsutveckling. Om delmålen uppnås antas det ge betydande samhällsekonomiska vinster. Ett exempel är minskade kostnader för alternativa vattentäkter, samt nya vattentäkter . Synergi- effekter för åtgärder inom andra vattenrelaterade miljökvalitetsmål kommer att uppnås. I takt med att tillgången på vatten av god kvalitet stadigt minskar i stora delar av är god vattenkvalitet långsiktigt en viktig konkurrensfördel vid etablering av företag i . Hav i balans samt levande kust och skärgård och skall ha en långsiktigt hållbar produktions- förmåga och den biologiska mångfalden skall bevaras. skall ha en hög grad av biologisk mångfald, upplevelsevärden samt natur- och kulturvärden. Näringar, rekreation och annat nyttjande av hav, kust och skärgård skall bedrivas så att en hållbar utveckling främjas. skilt värdefulla områden skall skyddas mot ingrepp och andra störningar. Inriktningen är att miljökvalitetsmålet skall nås inom en generation. För miljökvalitetsmålet Hav i balans samt levande kust och skärgård har åtta delmål fastställts. Skydd av miljöer och kust- och skärgårdsområden Strategi för kulturarv och odlingslandskap Åtgärdsprogram för hotade arter Anpassning av uttaget av fisk Begränsning av buller och andra störningar från båttrafik Minskning av utsläpp av olja och kemikalier från fartyg Åtgärdsprogram för god ytvattenstatus Regeringens bedömning: Miljökvalitetsmålet blir svårt att nå inom en generation även om ytterligare åtgärder vidtas. En förutsättning för mål- uppfyllelse är att även miljökvalitetsmålen Giftfri miljö och Ingen över- gödning uppnås, vilket dock bedöms som svårt (se kapitlen 8 och 11). Ytterligare åtgärder krävs på nationell, EU- och internationell nivå för att miljökvalitetsmålet skall nås. Måluppfyllelsen är även beroende av att fler åtgärder vidtas under övriga miljökvalitetsmål som har bäring på EU-arbetet och det internationella arbetet bör intensifieras och en sammanhållen nationell strategi för havsmiljön bör utarbetas. Miljökvalitetsmålets bakgrund och innebörd: Bakgrunden till miljökvalitetsmålet redovisades i kapitel 15 i regeringens proposition Svenska miljömål delmål och åtgärdsstrategier (prop. 2000/01:130, bet. 2001/02:MJU3, rskr. 2001/02:36). Enligt regeringens bedömning i den propositionen innebär miljökvalitetsmålet Hav i balans samt levande kust och skärgård i ett generationsperspektiv bl.a. följande: Hotade arter och stammar har möjlighet att sprida sig till nya lokaler inom sina naturliga utbredningsområden så att långsiktigt livskraftiga populationer säkras. Gynnsam bevarandestatus upprätthålls för livsmiljöer för hotade, sällsynta och hänsynskrävande arter samt för naturligt före- kommande biotoper med bevarandevärde. Kust- och skärgårdslandskapets naturskönhet, naturvärden, kultur- miljövärden, biologiska mångfald och variation bibehålls genom ett varsamt brukande. Fiske, sjöfart och annat nyttjande av hav och vattenområden, lik- som bebyggelse och annan exploatering i kust- och skärgårds- områden sker med hänsyn till vattenområdenas produktionsför- måga, biologiska mångfald, natur- och kulturmiljövärden samt värden för friluftslivet. Låg bullernivå eftersträvas. Kust- och skärgårdslandskapets byggnader och bebyggelsemiljöer med särskilda värden värnas och utvecklas. Samtliga kustvatten har God ytvattenstatus med avseende på art- sammansättning samt kemiska och fysikaliska förhållanden enligt EG:s ramdirektiv för vatten (2000/60/EG). förslag: Rådet bedömer att miljökvalitetsmålet kan nås om fler åtgärder vidtas. Regeringen finner det relevant att i be- dömningen även väga in huruvida andra miljökvalitetsmål med bäring på havsmiljön kommer att nås och drar då slutsatsen att målet blir svårt att nå även om fler åtgärder vidtas. förslag: Kommissionen föreslår att preciseringen av vad miljökvalitetsmålet innebär bör kompletteras med att ingen undermålig sjöfart skall trafikera omgivande hav, att de mest värdefulla områdena skall skyddas från sjöfartens negativa konsekvenser samt att räddningsberedskapen skall säkerställas. Kommis- sionens bedömning av måluppfyllelse överensstämmer med regeringens bedömning. Remissinstanserna: Remissinstanserna ansluter sig i huvudsak till bedömning och förslag och bedömning. Skälen för regeringens bedömning bedömning är att miljökvalitetsmålet Hav i balans samt levande kust och skärgård kan nås inom en generation, förutsatt att fler åtgärder än de redan genomförda vidtas. Regeringens bedömning är att detta kan vara fallet om miljökvalitetsmålet betraktas som ett isolerat mål. Haven påverkas dock av fler faktorer än de som sorterar under detta miljökvalitetsmål. Kraftfulla åtgärder måste även vidtas inom ramen för flera andra miljökvalitetsmål, om den långsiktigt hållbara produktions- förmågan och den biologiska mångfalden i haven skall bevaras. Av övergripande betydelse för att målet skall nås är framför allt att miljökvalitetsmålen Giftfri miljö och Ingen övergödning nås. Bedöm- ningen är att dessa blir svåra att nå (se kapitlen 8 och 11). tyder mycket på att övergödningen och dess följder tillsammans med annan påverkan leder till att ekosystemet i genomgår en dramatisk förskjutning i dess struktur och funktion, där ett återställande avsevärt försvåras. Miljövårdsberedningen skriver exempelvis att det finns risk för att ett regimskifte har ägt rum i och det nu möjligen krävs att utsläppen minskar till en nivå som är lägre än de nivåer som började orsaka problemen (Miljövårdsberedningens promemoria 2005:1, dnr M2005/1531/Na). Även miljökvalitetsmålen Ett rikt odlingslandskap, God bebyggd miljö, Levande skogar, Myllrande våtmarker och Levande sjöar och vattendrag har betydelse för att målet kan nås. ende av en rad internationella processer, där inte ensamt kan på- verka utgången. Sett ur detta bredare perspektiv bedöms Hav i balans samt levande kust och skärgård bli svårt att nå. Regeringen instämmer i bedömning att målet för havet är avlägset. har föreslagit tre ytterligare preciseringar av vad miljökvalitetsmålet innebär när det gäller sjöfartens påverkan: ingen undermålig sjöfart skall trafikera omgivande hav, de mest värdefulla områdena skall skyddas från sjöfartens negativa konsekvenser och räddningsberedskapen skall säkerställas. Det är regeringens uppfatt- ning att förslagen tar fasta på faktorer som är viktiga för att miljökvali- tetsmålet skall nås. De är dock till sin karaktär utformade som åtgärder snarare än önskvärt miljötillstånd. Regeringen finner att de nuvarande preciseringarna redan täcker in sjöfartens påverkan, men arbetar med att genomföra förslagen i form av åtgärder. Skydd av värdefulla områden behandlas i avsnitt 14.2. Åtgärder för att säkerställa räddningsberedskap- en redovisas i budgetpropositionen (prop. 2004/05:1, UO6), där regeringen bl.a. föreslår att skall införskaffa större fartyg med tillräcklig förmåga vad avser brandbekämpning, nödläktring, nödbogsering och oljeupptagning. Behovet av ett nytt delmål om sjöfartens påverkan behandlas i avsnitt 14.8. Vidare är sjöfartens miljöpåverkan frågor som regeringen har för avsikt att återkomma till bl.a. inom ramen för en sammanhållen havsmiljöstrategi (se nedan) och den transportpolitiska proposition som regeringen avser att lägga fram . En viktig fråga med tydlig koppling till miljökvalitetsmålet är den framtida utbyggnaden av vindkraft i kust- och havsområden, vilken är en betydelsefull komponent för att uppnå miljökvalitetsmålet Begränsad klimatpåverkan. Här finns en viktig uppgift i det fortsatta arbetet hos berörda myndigheter, forskare och vindkraftsprojektörer, att analysera och minimera eventuella konflikter mellan miljökvalitets- målen. Insatser görs för att bedöma både positiva och negativa effekter från vindkraft på växt- och djurlivet i kust- och havs- miljön. och har exempelvis träffat en överenskommelse om genomförande av ett kunskapsprogram. Avsikten är att resultaten från programmets miljöeffektstudier, och tidigare genomförda miljöeffektstudier, skall kunna användas som kun- skapsunderlag för miljökonsekvensbedömningar och en ändamålsenlig planerings- och tillståndsprocess för att på så sätt minska osäkerheten vid bedömningen av vindkraftens påverkan på miljön. En sammanhållen nationell strategi för havsmiljön behövs Ytterligare åtgärder, utöver dem som redovisas i denna proposition, krävs för att hav i balans skall bli en verklighet. En helhetssyn och en bättre tvärsektoriell samordning av förvaltningen av de olika verksamheter som påverkar haven behövs. Regeringen har därför för avsikt att återkomma till med en sammanhållen och miljömålsöver- gripande nationell strategi för en långsiktigt hållbar havsmiljö. Grunden till strategin kommer till stor del att utgöras av Havsmiljö- kommissionens betänkande Havet tid för en ny strategi (SOU 2003:72). En rad av kommissionens åtgärdsförslag presenteras dock redan i denna proposition (kapitlen 8, 11 och 14). Behovet av att anta och genomföra en nationell havsmiljöstrategi har Prop. 2004/05:150 även lyfts fram i utvärdering av miljöpolitik (rekom- mendation nr 38 och bilaga 2). betonar särskilt att åtgärder bör vidtas för att minska utsläppen av kväveföreningar i (se Ingen övergödning, kapitel 11), att förebyggande åtgärder bör intensifieras och påföljder skärpas för oljeutsläpp (se avsnitt 14.8) samt att åtgärder bör vidtas för att förbättra det regionala samarbetet om fiskeförvaltningen. EU- och internationellt samarbete är en förutsättning Även om många åtgärder kan och skall vidtas på nationell basis är EU- samarbetet och det internationella samarbetet avgörande för att miljökvalitetsmålet Hav i balans samt levande kust och skärgård skall kunna nås. Utsläppskällor i andra länder bidrar i hög grad till förorening- en av haven. är beroende av regionala eller andra internationella överenskommelser för att utsläppen till haven av giftiga eller över- gödande ämnen skall minska, för att nödvändiga regleringar inom fisket skall genomföras och för att höja säkerheten och öka miljöhänsynen inom sjöfarten. I syfte att kunna bedriva ett målinriktat arbete är det nödvändigt med prioriteringar i EU-arbetet och det internationella arbetet. Det gäller prio- riteringar både mellan sakfrågor och mellan samarbetsfora. Det är reger- ingens avsikt att återkomma till den svenska inriktningen i detta arbete i samband med den nyssnämnda nationella havsmiljöstrategin. Med utgångspunkt från EU:s sjätte åtgärdsprogram för miljön lade den Europeiska kommissionen fram meddelandet Mot en strategi för att skydda och bevara den miljön (KOM (2002) 539 slutlig). gav rådet sitt stöd till strategins inriktning och mål- sättningar. Enligt nu kända planer har kommissionen för avsikt att lägga fram förslag till en temainriktad strategi för att skydda och bevara den miljön . Regeringen fäster stort avseende vid att strategin skall kunna utgöra ett betydelsefullt instrument i arbetet för att uppnå relevanta nationella miljökvalitetsmål.