prop · GT031d11 · 2005-09-20 00:00:00 — Myndigheten inrättas genom att befintliga myndigheter inom sektorn omstruktureras. Omstruktureringen leder till att antalet myndigheter inom området förblir oförändrat. 2005/06:1 UTGIFTSOMRÅDE 9 nationella tillgänglighetscentret förs över till den nya myndigheten liksom arbetet med bemötandeuppdraget. Vissa uppgifter som hanteras inom () kommer också att ingå i den nya myndighetens uppgifter. HO blir från en renodlad ombudsmannafunktion medan Sisus upphör som självständig myndighet. Sisus verksamhet med statsbidragsgivning till utbildningsanordnare och enskilda m.fl. övergår till ett särskilt beslutsorgan inom . Ökad tillgänglighet hos statliga myndigheter Myndigheter under regeringen skall beakta de handikappolitiska målen när de utformar och bedriver sin verksamhet. Myndigheterna skall arbeta för att göra lokaler, verksamhet och information tillgängliga för personer med funktionsnedsättningar. HO skall enligt regleringsbrevet utveckla, förankra och sprida riktlinjer för myndigheternas arbete med att göra lokaler, verksamhet och information tillgängligare för personer med funktionshinder samt följa myndigheternas tillgänglighetsarbete och fortsätta utveckla metoder för detta. I detta arbete skall HO integrera ett jämställdhetsperspektiv. skall HO redovisa hur många myndigheter som upprättat handlingsplaner för hur deras lokaler, verksamhet och information skall bli tillgängligare för personer med funktionshinder. HO skall också bedöma kvaliteten i myndigheternas arbete. Program för bättre bemötande För att förbättra bemötandet av flickor och pojkar, kvinnor och män med funktionshinder har Sisus regeringens uppdrag att verka för kompetensutveckling inom offentlig verksamhet. Arbetet koncentreras till offentlig verksamhet vars personal regelbundet möter personer som har funktionshinder eller arbetar med handikappfrågor. Det program som tagits fram för ändamålet skall bidra till att förändra attityder och öka kunskapen om de levnadsvillkor som flickor och pojkar, kvinnor och män med funktionshinder har. Sisus har i regleringsbrevet regeringens uppdrag att ta fram och sprida ett diskussionsmaterial kring hur barn bemöter barn och ungdomar med funktionshinder. Materialet skall rikta sig till barn i de lägre årskurserna i och utgångspunkten bör vara funktions- 2005/06:1 UTGIFTSOMRÅDE 9 hindrade barns och ungdomars egna erfarenheter. Uppdraget skall slutredovisas senast i samband med årsredovisningen för . Handikapperspektivet skall genomsyra alla samhällssektorer. Regeringen har därför utsett 14 sektorsmyndigheter som har ett särskilt ansvar inom det handikappolitiska området , , , , , , , , , , , , samt . Myndigheterna skall samordna, stödja och driva på andra myndigheter, som verkar inom samma sektor, i arbetet med att genomföra handikappolitiken. Genom stöd och samordning skall HO, enligt regleringsbrevet , bidra till att sektorsmyndigheternas arbete med att genomföra handikappolitiken utvecklas. Regeringen har i sektorsmyndigheternas regleringsbrev beslutat om särskilda mål för respektive sektorsområde. Vilka myndigheter som skall vara sektorsmyndigheter ses fortlöpande över. Personer med funktionshinder har skydd mot diskriminering i arbetslivet, inom högskolan och i viss kommersiell verksamhet. HO har tillsynsansvar över dessa diskrimineringslagar och kan föra talan i domstol för enskilda som anser sig utsatta för bl.a. diskriminering. Regeringen avser dessutom att föreslå en ny lag om skydd mot diskriminering. De som föreslås skyddas av lagens bestämmelser är barn och elever som omfattas av den utbildning och annan verksamhet som regleras i nuvarande skollag. Ändamålet med lagen är att motverka diskriminering samt förhindra och förebygga annan kränkande behandling som inte direkt kan hänföras till diskrimineringsgrunderna, t.ex. mobbning. pågår ett arbete med att närmare belysa ekonomiska konsekvenser av att leva med funktionshinder. Till detta arbete har knutits en referensgrupp med personer från , och . En första redovisning av resultat från detta arbete planeras till regeringens kommande uppföljning av den nationella handlingsplanen för handikappolitiken. För att personer med funktionshinder, som möter betydande svårigheter i sin livsföring, skall kunna uppnå jämlika levnadsvillkor krävs även stöd som är anpassat efter varje individs förutsättningar och behov. Behovsprövade stödinsatser har därför stor betydelse i välfärdspolitiken som komplement till de generella stödsystemen. Viktiga behovsprövade stöd för personer med funktionshinder inom politikområdet är insatser enligt lagen om stöd och service till vissa funktionshindrade (LSS) och socialtjänstlagen (SoL) samt assistansersättning, särskilt utbildningsstöd, bilstöd och personligt ombud. Assistansersättning och särskilt utbildningsstöd Insatsen personlig assistans skall vara personligt utformad i syfte att öka möjligheterna att leva ett självständigt och aktivt liv. Genom den statliga assistansersättningen avlastar staten kommunerna stora delar av kostnaderna för insatsen. En parlamentarisk kommitté har regeringens uppdrag att göra en översyn av personlig assistans för vissa personer med funktionshinder (dir. 2004:107, 2004:179 och 2005:66). I ett delbetänkande skall kommittén redovisa den del av uppdraget som avser lämpliga former för tillsyn av enskilda verksamheter med personlig assistans. gav regeringen kommittén i uppdrag att inom ramen för delbetänkandet även analysera förutsättningarna för att införa ett krav på tillstånd för verksamheter med personlig assistans. Kommittén, som skall integrera ett jämställdhetsperspektiv och ett barnperspektiv i sitt arbete, skall redovisa delbetänkandet och slutbetänkandet senaste . På regeringens uppdrag har sett över regleringen av timbeloppet för den statliga assistansersättningen. Rapporten av kostnader och ekonomisk kontroll av den statliga assistansersättningen förslag till skärpta regler har remissbehandlats. beslutade regeringen att rapporten skulle över- lämnas till den parlamentariska kommittén för att behandlas inom ramen för delbetänkandet. För att förbättra studiemöjligheterna för unga och vuxna med funktionshinder lämnas ett särskilt utbildningsstöd. Stödet kan fylla flera olika funktioner och utformas utifrån den enskildes behov. bedrivs en försöksverksamhet med assistans till studenter med psykiska eller neuropsykiatriska funktionshinder. Resultat från detta försök redovisas till regeringen . Sisus, som fördelar stödet har även haft i uppdrag att utveckla och förbättra barnperspektivet i verksamheten. Det statliga bilstödet har stor handikappolitisk betydelse. Tillgång till bil kan medverka till att personer med funktionshinder kan leva aktivt, självständigt och oberoende. Bilstödet har därmed även en rehabiliterande inverkan. Innehav av bil för föräldrar till barn med varaktigt funktionshinder kan dessutom ha avgörande betydelse för att familjen skall kunna göra resor tillsammans. Bidraget är ett komplement till färdtjänst. Anslaget för bilstöd har fått ökade medel på tilläggsbudget. höjdes anslaget permanent med . Bilstödet höjdes även med ytterligare på tilläggsbudget i samband med ekonomiska vårproposition i syfte att ytterligare förkorta väntetiderna för bidrag. Regeringen ser över stödformen i syfte att uppnå ett effektivare och förbättrat system för bilstöd. Till grund för denna översyn ligger betänkande Mobil med bil (SOU 2005:26) som överlämnades till regeringen . Personliga ombud skall se till att personer som lever med omfattande psykiska funktionshinder får sina behov tillgodosedda och att deras insatser planeras, samordnas och genomförs. Arbetet med att bygga upp och utveckla verksamhet med personliga ombud i kommunerna har pågått . och länsstyrelserna fördelar anslagna medel, utbildar, stöder och följer upp hur verksamheten utvecklas. har haft regeringens uppdrag att följa upp och utvärdera verksamhet med 2005/06:1 UTGIFTSOMRÅDE 9 Uppdraget redovisades Personligt ombud 20002004. Uppföljningen och utvärderingen avser bl.a. hur verksamhet med personliga ombud utvecklats när det gäller verksamhetsform, kvalitet, ledningsgrupper, verksamhetens avgränsning i förhållande till andra uppgifter, effekter för klienterna av ombudens verksamhet och andra vunna erfarenheter. Anpassade insatser efter behov För att flickor och pojkar, kvinnor och män med funktionshinder skall ha förutsättningar att leva ett självständigt liv måste insatser enligt lagen (1993:387) om stöd och service till vissa funktionshindrade (LSS) och socialtjänstlagen (2001:453; SoL) vara individuellt anpassade och av god kvalitet. Insatserna skall främja jämlikhet i levnadsvillkor och full delaktighet i samhällslivet. Verksamheten skall vara grundad på respekt för den enskildes självbestämmande och integritet. Den enskilde skall ha inflytande över insatsen och personalen skall ha den kompetens som krävs för att ge ett gott stöd. Kommunerna skall planera för behovstäckning och personer skall få de insatser som de bedömts vara i behov av. Tillsynsmyndigheterna länsstyrelserna skall följa hur lagarna tillämpas, bedriva en operativ tillsyn och verka för att kommunerna planerar för att kunna tillgodose framtida behov. Samverkan och samordnade insatser är grundläggande för att resurser skall användas effektivt. har på förslag från regeringen beslutat om nya bestämmelser i (prop. 2004/05:39, bet. 2004/05:SoU12, rskr. 2004/05:165). Ändringarna i lagen görs för att stärka den enskildes rättssäkerhet och ge tydligare ledning för olika myndigheternas tillämpning av lagen. Lagändringarna gäller från . I lagen klargörs nu att LSS-verksamhet skall vara av god kvalitet. Kvaliteten i verksamheten skall systematiskt och fortlöpande utvecklas och säkras. Vidare införs regler om dokumentation. Handläggning av enskilda ärenden samt genomförande av beslut om insatser skall dokumenteras. Dessutom införs en bestämmelse om anmälningsplikt. Personal som utför uppgifter enligt LSS skall anmäla allvarliga missförhållanden. Åtgärdas inte ett missförhållande 2005/06:1 UTGIFTSOMRÅDE 9 omgående skall förhållandet anmälas till tillsynsmyndigheten. Tillsyn, sanktioner m.m. och länsstyrelserna har regeringens uppdrag att följa upp i vilken omfattning domar och beslut som fattats med stöd av SoL eller LSS inte verkställs samt i vilken omfattning kommuner avslår ansökningar om stödinsatser trots att det finns ett bedömt behov av insatser. En utredare har dessutom haft regeringens uppdrag att föreslå åtgärder som kan bidra till en bättre rättssäkerhet. Utredningen om verkställighet av vissa gynnande kommunala beslut har överlämnat betänkandet Beviljats men inte fått (SOU 2004:118). Betänkandet har remissbehandlats och bereds inom . Tillsynsmyndigheterna (länsstyrelserna) har från möjlighet att hos länsrätten ansöka om en särskild avgift en s.k. sanktionsavgift för att kommuner skall verkställa en dom som meddelats med stöd av SoL eller LSS. En sanktionsavgift har för dessa ärenden bedömts vara effektivare än ett vitesföreläggande. Länsstyrelserna skall enligt regleringsbrevet också verka för att kommuner planerar för framtida behovstäckning. Samverkan och samordnade insatser Samverkan och samordning bl.a. genom individuella planer är ett bra redskap för effektivare planering, arbetsformer och insatser för flickor och pojkar, kvinnor och män med funktionshinder. Länsstyrelsernas tillsynsinsatser skall enligt regleringsbreven bidra till att kommunernas användning av individuella planer för personer med funktionshinder ökar. skall enligt regleringsbreven redovisa insatser som genomförts för att aktivt påverka kommuner och andra att samordna insatser och samverka genom individuella planer. gäller särskilt att individuella planer för barnfamiljer skall öka. har även haft regeringens uppdrag att i samverkan med , och intensifiera arbetet med att tydliggöra ansvarsfördelningen och effektivisera samverkan mellan olika huvudmän när det gäller stödet till barn och ungdomar med omfattande funktionshinder. 2005 i rapporten och samverkan helhetsperspektiv på samhällets stöd till barn och unga med funktionshinder. Därutöver har genomfört en kartläggning av samverkansavtal kring barn och unga med funktionshinder. Regeringen tillsatte en nationell psykiatrisamordnare med uppgift att se över frågor som rör bl.a. samverkan, samordning, resurser och kompetens inom social omsorg, rehabilitering och vård av psykiskt sjuka och psykiskt funktionshindrade. Samordnarens uppdrag är att åstadkomma en bättre samverkan mellan ansvariga huvudmän och en ökad samordning av insatser så att personer med psykiska funktionshinder får ett anpassat stöd när det gäller boende, sysselsättning och rehabilitering. beslutade att avsätta i syfte att förbättra möjligheterna för personer med psykisk sjukdom och psykiska funktionshinder att få tillgång till såväl nödvändiga vårdplatser som socialt anpassade stödinsatser. En del av medlen skall även gå till att stimulera verksamhetsutveckling. Satsningen finansieras genom anslag 13:9 Bidrag till psykiatri och social psykiatri. har redovisat till regeringen hur läget ser ut när det gäller riktlinjer, arbetsformer och utbetalning av medlen. Det behövs en professionell kunskap om det praktiska sociala arbetet för att skall kunna erbjuda medborgarna insatser som ger en god livssituation och livskvalitet. Ett av målen för i regleringsbreven är att utveckla kvaliteten i stödet och servicen för personer med funktionshinder. Insatserna skall baseras på tillgänglig vetenskap och beprövad erfarenhet samt ett tydligt brukarperspektiv. Regeringen beslutade att ge för att genom det nybildade metoder i socialt arbete (IMS) ge stöd till spridning av kunskap om metodutveckling inom . I regeringens IT-politiska proposition (prop. 2004/05:175) framhåller regeringen att och bör utveckla sitt stöd till kommunerna när det gäller utvecklingen av kvalitetssäkringsregister, metodstöd samt infor- mations- och statistikförsörjning inom . Detta arbete är av central betydelse för verksamhetens kvalitet. Den nationella handlingsplanen för handikappolitiken omfattar de flesta politikområden, bl.a. demokrati-, utbildnings-, miljö-, kultur- och transportpolitik. Insatser inom områdena påverkar i hög grad möjligheterna att förbättra villkoren för flickor och pojkar, kvinnor och män med funktionshinder. Vårdbidrag och handikappersättning, sjukersättning och aktivitetsersättning, olika statliga stöd inom arbetsmarknaden och skolan etc. är viktiga stöd liksom insatserna hjälpmedel, rehabilitering och habilitering. Här redovisas ett antal åtgärder som sker inom ramen för den nationella handlingsplanen för handikappolitiken. Arkitektur, form och design Design för alla Arkitektur, form och design har avgörande betydelse för att göra samhället tillgängligt för alla. Regeringen har utsett till ett Designår. Syftet är att i hela ytterligare öka och fördjupa kunskapen om form och design i ett samhällsperspektiv. Regeringen har gett myndigheter i uppdrag och bjudit in andra aktörer att medverka under Designåret. Ett av de sju teman som uppdraget omfattar är Design för alla. Regeringen anordnade med anledning av Designåret en konferens under detta tema. bistod regeringen med att planera och genomföra konferensen. HO har dessutom regeringens uppdrag att verka för att kunskapen om konceptet "Design för alla" ökar i samhället. Regeringen har föreslagit att en ny vallag skall träda i kraft (prop. 2004/05:163). I lagen föreslås bl.a. att det skall kunna ställas krav på att vallokaler skall vara tillgängliga för personer med fysiska funktionshinder. Kommunerna skall se till att det finns lämpliga vallokaler som i fråga om lokalisering, tillgänglighet och öppethållande ger väljarna goda möjligheter att rösta på valdagen. 2005/06:1 UTGIFTSOMRÅDE 9 föreskrifter med krav på undanröjande av enkelt avhjälpta hinder till och i lokaler dit allmänheten har tillträde och på allmänna platser (BFS 2003:19 HIN 1) började gälla . Efterfrågan från sektorns olika aktörer på information om de nya kraven på förbättring av tillgängligheten är stor. har därför genomfört särskilda informations- och utbildningsinsatser samt utarbetat en idébok som skall verka inspirerande i det fortsatta arbetet. En konferensserie genomförs . föreskrifter med krav på att allmänna platser och områden för andra anläggningar än byggnader skall vara tillgängliga och användbara för personer med nedsatt rörelse- eller orienteringsförmåga (BFS 2004:15 1) började gälla från . Bakgrunden till de nya föreskrifterna är ändring av som trädde i kraft . Föreskrifterna om enkelt avhjälpta hinder följs upp och en första redovisning kommer . Frågor som berör ett IT-samhälle för alla behandlas i regeringens IT-politiska proposition (2004/05:175), som överlämnades till . För att säkerställa att personer med särskilda förutsättningar beroende av t.ex. ålder eller funktionshinder får samma tillgång till informationssamhället som andra är det angeläget att stimulera användning och utveckling av IT ur ett mångfaldsperspektiv. Regeringen avser bl.a. att ge () i uppdrag att, i samråd med , fortsätta arbetet med en servicecentral för dövblinda och synskadade personer. PTS skall även få i uppdrag att fortsätta försöken med mobila bredbandstjänster för personer med funktionshinder. Arbete för personer som har arbetshandikapp Taket för lönebidrag för anställning av arbetshandikappade och anställda i skyddat arbete hos offentliga arbetsgivare har höjts från till . Höjningen gäller från . Från föreslås ytterligare en takhöjning till . Regeringen redovisar under utgiftsområde 13 Arbetsmarknad sitt förslag till förändring av de arbetsmarknadspolitiska åtgärderna för arbetshandikappade. 2005/06:1 UTGIFTSOMRÅDE 9 Lagstiftning som ger rättigheter, skyldigheter och ekonomiskt stöd, de omfattande och breda insatser som görs inom ramen för den nationella handlingsplanen för handikappolitiken, utveckling av funktionen personligt ombud, satsningar på samarbete, kompetens-, kunskaps- och kvalitetsutveckling etc. bidrar till att skapa en samhällsgemenskap med mångfald som grund och att samhället utformas så att människor med funktionshinder i alla åldrar blir fullt delaktiga i samhällslivet. Satsningarna bidrar dessutom till att skapa jämlikhet i levnadsvillkor för flickor och pojkar, kvinnor och män med funktionshinder. För att nå varaktiga resultat är det dock viktigt att se handikappolitiken och målen för politiken i ett långsiktigt perspektiv. Uppföljningen av den nationella handlingsplanen för handikappolitiken Från patient till medborgare redovisas särskilt i en skrivelse till . Handlingsplanen sträcker sig och regeringens ambition är att redogöra för resultatet till . En första uppföljning genomfördes (skr. 2002/03:25). Regeringen avser att återkomma till med nästa skrivelse om hur arbetet med att genomföra handlingsplanen fortskrider. I den årliga rapporten från () På väg mot ett samhälle för alla () redovisas att den nationella handlingsplanen för handikappolitiken börjat ge resultat. Sektorsmyndigheterna har med några få undantag kommit igång på ett bra sätt. De goda exemplen blir fler och fler. Tillgänglighetsarbetet hos statliga myndigheter går framåt, även om det tar tid. Tempot styrs bl.a. av att det dröjer att få in tillgänglighetsarbetet i de ordinarie processerna på myndigheterna. Myndigheterna har förutom sin ordinarie verksamhet många externa krav att ta hänsyn till. HO har till uppgift att främja ett jämställdhetsperspektiv i arbetet. En fjärdedel av de 290 myndigheter som har en jämställdhetsplan, har integrerat ett funktionshinderperspektiv i dessa. Av de 49 myndigheter som har en handlingsplan för tillgänglighetsarbetet har cirka en tredjedel uppgett att jämställdhetsperspektivet skall beaktas i tillgänglighetsarbetet. Arbetet med kompetensutveckling i bemötandefrågor har gått in i en delvis ny fas. Förutom implementering av programmet och informationsinsatser har arbetet med uppföljning och utvärdering kommit i gång på ett mer systematiskt sätt. Effekter av en stor spridning av programmet kartläggs . påbörjades ett arbete med att analysera hur erfarenheterna i modellprojekten kan tas tillvara. Modellprojekt som rör verksamhet inom skola och barnomsorg analyseras först. Inom skol- och transportområdet avser regeringen att överlämna förslag till . Förslagen kommer bl.a. att beröra frågor om tillgänglighet och personer med funktionshinder. kommer dessutom ett antal beställda myndighetsredovisningar om hur arbetet med handlingsplanen fortskrider. Redovisningarna kommer att utgöra en del av det underlag som skall ligga till grund för den resultatbedömning som presenteras i den kommande uppföljningen av handlingsplanen. Insatser enligt SoL och LSS LSS skall främja jämlikhet i levnadsvillkor och full delaktighet i samhällslivet. Målet är att personer med omfattande funktionshinder skall ha möjlighet att leva som andra medborgare i samhället. Stödet skall därför anpassas till varje mottagares individuella behov och den enskilde skall ha inflytande över de insatser som ges. En indikator på att stödinsatser enligt SoL och LSS bidrar till jämlikhet i levnadsvillkor och förbättrad delaktighet i samhällslivet är bl.a. att antalet insatser och antal personer som beviljas insatser ökar. Det tyder på att den behovsbedömning som görs generellt sett inte blivit mer återhållsam. Såvida inte effektiviteten i verksamheter försämrats och administrations- och lokalkostnader står för merparten av kostnadsökningarna så borde dessutom ökade kostnader för vissa insatser indikera att kvaliteten i dessa insatser ökat. Det är dock vanskligt att dra alltför långtgående slutsatser om insatsernas kva- litet och i vilken omfattning ökningar i antal och kostnader också leder till bättre förutsättningar för självständighet och självbestämmande. Kommuner kan bedriva verksamhet på olika ambi- tions-, kvalitets- och effektivitetsnivåer. Skillnader kan finnas när det gäller behovsbedömning, utbud av stöd och hur verksamhet prioriteras i förhållande till annan verksamhet. Tabell 7.2 Kostnader för kommunala insatser, antal med LSS-insatser och antal kommunala LSS-insatser för SoL och LSS i Källa: Kostnaderna kommer från . Antalet med insatser kommer från årliga statistik som mätt förhållandena ett särskilt datum . Statistiken anger enbart beslut som fattats av kommunerna. Därför ingår inte uppgifter om råd och stöd eller uppgifter om assistansersättning. Kommunernas kostnader för LSS har ökat med vid fastprisberäkning priser. Ökningen är densamma om man ser till kommunernas samtliga kostnader för insatser enligt LSS och SoL. Enligt står insatsen personlig assistans enligt LSS och assistansersättningen enligt för den största kostnadsökningen. har kostnaden nästan fördubblats. Både antalet personer som får insatser och antalet insatser har ökat i stor omfattning . ökade antalet personer som fick insatser med cirka 8 900 och antalet insatser med cirka 14 300 eller . Särskilt stor var ökningen av insatser 2003 jämfört med . ökade antalet personer som fick insatser med cirka 1 400 medan antalet insatser ökade med cirka 2 700. 2005/06:1 UTGIFTSOMRÅDE 9 Tabell 7.3 Antal kommunala LSS-insatser fördelade per insats Källa: årliga statistik som mätt förhållandena ett särskilt datum . Statistiken anger enbart beslut som fattats av kommunerna. Därför ingår inte uppgifter om råd och stöd eller uppgifter om assistansersättning. Siffrorna har avrundats till närmaste 100-tal. Korttidstillsyn för skolungdom har ökat procentuellt mest 2004. Andra insatser som ökat mer än genomsnittet är ledsagarservice, daglig verksamhet, bostad med särskild service för vuxna och kontaktperson. till antal insatser så är det daglig verksamhet och bostad med särskild service för vuxna som ökat mest med 4 300 respektive 3 400 insatser. Fler män och pojkar får insatser än kvinnor och flickor, . När det gäller insatserna så får männen och pojkarna fler insatser än kvinnor och flickor, respektive .