prop · GS0385d2 · 2005-03-16 00:00:00 — Förslag till sådana konsekvensändringar kommer att läggas i en särskild proposition. Det kan inte uteslutas att någon bestämmelse därvid lämnas obeaktad. I denna paragraf har därför föreskrivits att hänvisningar till föreskrifter i lag eller annan författning som ersatts genom bestämmelse i den nya lagen skall avse den nya bestämmelsen. För bolag som har bildats före gäller aktiebolagslagen (2005:000) med nedan angivna undantag. (Jfr 4 § i SOU 2001:1.) Paragrafen innebär att den nya aktiebolagslagen, enligt huvudregeln, skall tillämpas även på bolag som har bildats före tidpunkten för den nya lagens ikraftträdande. Från denna huvudregel görs i följande paragrafer vissa undantag. Paragrafen innebär bl.a. att föreskrifter i bolagsordning som strider mot den nya lagen blir ogiltiga, om inte något särskilt undan- tag görs i införandelagen. Föreskrifter som inte är förenliga med den nya Prop. 2004/05:85 lagen förutsätts ändras till överensstämmelse med lagen senast vid den första årsstämma som hålls efter lagens ikraftträdande (se 15 §). Den nya lagen innebär en viss mindre förändring i förhållande till straffbestämmelserna i den nuvarande aktiebolagslagen. Bestämmelserna i 5 § lagen (1964:163) om införande av blir här tillämpliga. Det innebär att straff kan utdömas för en gärning som har begåtts före tidpunkten för den nya lagens ikraftträdande endast om gärningen är straffbar enligt såväl den nya som den tidigare lagen. I fråga om registrering av aktiebolag som har bildats innan aktiebolagslagen (2005:000) har trätt i kraft gäller äldre bestämmelser. (Jfr 5 § i SOU 2001:1.) Bestämmelserna om bolagsbildning i den nya lagen skiljer sig i väsentliga avseenden från tidigare bestämmelser. Denna paragraf aktualiseras om ett bolag har bildats enligt äldre bestämmelser före den nya lagens ikraftträdande och ansöker om registrering därefter. I sådana fall skall tillämpa bestämmelserna lag i registreringsärendet. En förutsättning för att registrering skall kunna ske är även i dessa fall att anmälan om registrering sker inom den i lagen angivna fristen, nämligen från tidpunkten för stiftelseurkundens undertecknande. Skyldigheten att ändra bolagsordningen till överensstämmelse med den nya lagen (se 17 §) gäller givetvis även bolag som har registrerats med stöd av förevarande paragraf. Föreskrifter i bolagsordningen om aktiers nominella belopp skall tas bort senast i samband med att bolaget första gången efter beslutar om annan ändring i bolagsordningen. När en sådan föreskrift tas bort, skall uppgift om antalet aktier i bolaget tas in i bolagsordningen. (Paragrafen saknar motsvarighet i kommitténs förslag.) Genom den nya lagen avskaffas systemet med aktier med nominellt belopp. Denna paragraf innehåller särskilda övergångsbestämmelser för den reformen. Den innebär att bolagen ges en möjlighet att vänta med att ändra föreskrifter om aktiers nominella belopp i bolagsordningen till dess att bolagsordningen ändras i något annat avseende efter den nya lagens ikraftträdande. När föreskriften om aktiernas nominella belopp tas bort, skall bolagsordningen kompletteras med uppgift om antalet aktier i bolaget. Den uppgiften är nödvändig för att det skall vara möjligt att räkna fram aktiernas kvotvärde. Innehåller bolagsordningen vid utgången av förbehåll som avses i 3 kap. 3 § aktiebolagslagen (1975:1385), gäller förbehållet även om det avviker från 4 kap. 28 § aktiebolagslagen (2005:000). (Jfr 8 § i SOU 2001:1.) Bestämmelserna om utformningen av hembudsförbehåll har fått en annan innebörd i den nya lagen jämfört med tidigare. Det har ansetts att det skulle föra för långt att kräva att alla bolag som för den nya lagens ikraftträdande har hembudsförbehåll i bolagsordningen skall ändra förbehållen. I förevarande paragraf föreskrivs därför att äldre hembudsförbehåll skall fortsätta att gälla, även om de strider mot den nya lagens bestämmelser. Om det i bolaget finns aktier, vilkas röstvärde överstiger tio gånger röstvärdet för aktier av annat slag, får bolaget ge ut nya aktier med de röstvärden som redan utgivna aktier har. (Jfr 7 § i SOU 2001:1.) Paragrafen innebär att de bolag som, med stöd av övergångsbestämmelser till tidigare aktiebolagslagar, har kvar aktier med större röstvärdesskillnader än 1 till 10 får ge ut nya aktier med sådana röstvärdesskillnader även . En motsvarande bestämmelse fanns i övergångsreglerna till 1944 och lagar. Vad som sägs i 5 kap. 5 § första stycket 2 aktiebolagslagen (2005:000) om angivande av aktieägares person- eller organisationsnummer gäller inte om aktieägaren har förts in i aktieboken före utgången av . I fråga om aktiebolag som har bildats före utgången av behöver uppgift enligt 5 kap. 5 § första stycket 4 aktiebolagslagen om huruvida aktiebrev har utfärdats lämnas endast om aktiebrev har utfärdats efter lagens ikraftträdande. (Paragrafen saknar motsvarighet i kommitténs förslag.) Av 5 kap. 5 § i den nya aktiebolagslagen följer att aktieboken i ett kupongbolag skall innehålla uppgift om aktieägares person- eller organisationsnummer. Detta är en nyhet. Det har inte ansetts lämpligt att kräva att befintliga aktieböcker i samband med lagens ikraftträdande kompletteras med dessa uppgifter. I första stycket av förevarande paragraf har därför föreskrivits att aktieboken inte behöver innehålla uppgifter av dessa slag i fråga om aktieägare som har förts in i aktieboken före ikraftträdandet. I 5 kap. 5 § aktiebolagslagen föreskrivs också att aktieboken i ett kupongbolag skall innehålla uppgift om huruvida aktiebrev har utfärdats. Inte heller i denna del har det ansetts lämpligt att ställa krav på att aktieboken kompletteras i samband med den nya lagens ikraftträdande. Av andra stycket i förevarande paragraf framgår därför att ett bolag som har bildats före ikraftträdandet inte behöver göra anteckning om huruvida aktiebrev har utfärdats annat än om aktiebrev utfärdas efter lagens Prop. 2004/05:85 ikraftträdande. Uppgift om tidigare utfärdade aktiebrev eller uppgift om att aktiebrev inte har utfärdats behöver alltså i dessa fall inte lämnas. Bestämmelserna i 6 kap. 2 § aktiebolagslagen (2005:000) om angivande av bolagets organisationsnummer och bolagskategori och om aktieägarens personnummer, organisationsnummer eller annat identifieringsnummer gäller inte aktiebrev som har lämnats ut före utgången av . (Jfr 9 § i SOU 2001:1.) Enligt den nya lagen skall ett aktiebrev innehålla uppgifter om bolagets organisationsnummer och kategoritillhörighet samt aktieägarens personnummer, organisationsnummer eller annat identifieringsnummer. Paragrafen innebär att skyldigheten att ange dessa uppgifter bara gäller aktiebrev som ges ut efter den nya lagens ikraftträdande. Äldre aktiebrev som saknar de nämnda uppgifterna behöver alltså inte ges in till bolaget för utbyte eller komplettering. En sådan uppgift om aktiens nominella belopp som skall finnas på aktiebrevet enligt den nuvarande lagen kommer efter den nya lagens ikraftträdande att sakna tillämplighet (se avsnitt 4.9). Inte heller förekomsten av en sådan uppgift behöver därför föranleda aktieägarna eller bolaget att vidta några särskilda åtgärder avseende äldre aktiebrev. Bestämmelserna i lagen (1944:705) om aktiebolag om verkan av att aktiebrev ställts till innehavaren gäller fortfarande i fråga om aktiebrev utfärdade för aktier som har getts ut före utgången av . Den som innehar ett aktiebrev och enligt bolagets anteckning på brevet är införd som ägare i aktieboken skall, även om införingen har skett före utgången av , likställas med den som enligt 13 § andra stycket lagen (1936:81) om skuldebrev förmodas ha rätt att göra skuldebrevet gällande, om ett förvärv från honom eller henne sker efter den nämnda tidpunkten. (Paragrafen saknar motsvarighet i kommitténs förslag.) I paragrafen, som motsvarar 9 § i övergångsbestämmelserna till den nuvarande aktiebolagslagen, regleras två frågor om vissa äldre aktiebrev. För en kommentar kan hänvisas till prop. 1975:103 s. 717 f. Vid registrering och verkställande av ett bolagsstämmobeslut som har fattats före ikraftträdandet av aktiebolagslagen (2005:000) samt vid talan mot ett sådant beslut gäller äldre bestämmelser eller, såvitt gäller sådana beslut som avses i 16 kap. aktiebolagslagen, bestämmelserna i lagen (1987:464) om vissa riktade emissioner i aktiemarknadsbolag, m.m. (Jfr 10 § i SOU 2001:1.) Enligt paragrafen skall, om bolagsstämman före den nya lagens ikraftträdande har fattat beslut i någon av de frågor som omfattas av den nya lagens bestämmelser, beslutet registreras och verkställas enligt äldre lag. Äldre bestämmelser gäller också i fråga om talan mot sådana beslut. Det sagda innebär bl.a. att frågan om beslutet varit förenligt med bestämmelser i lag skall bedömas enligt de bestämmelser som gällde när beslutet fattades. Det innebär också att äldre bestämmelser skall tillämpas vid verkställighet av ett beslut om nedsättning (minskning) av aktiekapitalet som har fattats före den nya lagens ikraftträdande. Ansökan om sådan verkställighet skall alltså ges in till allmän domstol och inte, såsom föreskrivs i den nya lagen, till . De äldre bestämmelser som avses är bestämmelserna aktiebolagslag. Paragrafen innebär emellertid även att bestämmelserna i lagen (1987:464) om vissa riktade emissioner i aktiemarknadsbolag, m.m. skall tillämpas i vissa fall. Om styrelsen före utgången av har fattat beslut om nyemission enligt 4 kap. 14 eller 15 §, emission av skuldebrev enligt 5 kap. 8 eller 9 § eller nedsättning av aktiekapitalet enligt 6 kap. 8 § aktiebolagslagen (1975:1385), gäller äldre bestämmelser vid registrering och verkställande av beslutet. (Jfr 11 § i SOU 2001:1.) Enligt lag, liksom enligt den nya lagen, kan styrelsen bemyndigas att fatta vissa emissionsbeslut och beslut om nedsättning (minskning) av aktiekapitalet. Om ett sådant beslut har fattats före tidpunkten för den nya lagens ikraftträdande skall, enligt denna paragraf, äldre bestämmelser tillämpas vid registrering och verkställighet av beslutet. Detta överensstämmer med vad som enligt 12 § gäller med avseende på bolagsstämmans beslut (se vidare kommentaren till den paragrafen). Bortsett från denna paragraf finns det inte några särskilda övergångsbestämmelser som avser den nya lagens emissionsbestämmelser. Det innebär bl.a. att den nya lagens regler om konvertering av konvertibler och teckning av aktier med utnyttjande av teckningsoptioner skall tillämpas även i fråga om konvertibla skuldebrev och skuldebrev förenade med optionsrätt för nyteckning som har getts ut före den nya lagens ikraftträdande. Äldre bestämmelser gäller i fråga om värdeöverföring från bolaget, om beräkningen skall grunda sig på en årsredovisning som har upprättats före utgången av . (Paragrafen saknar motsvarighet i kommitténs förslag.) Paragrafen, som har utformats enligt Lagrådets förslag, blir tillämplig på värdeöverföringar som beslutas eller, såvitt gäller s.k. förtäckt vinstutdelning, genomförs efter den nya lagens ikraftträdande på grundval av en årsredovisning som har upprättats . I sådana fall skall de bestämmelser som gällde för årsredovisningens upp- Prop. 2004/05:85 rättande tillämpas. Motiven för detta har behandlats i avsnitt 19. Har inlösen av aktier enligt 14 kap. 31 § aktiebolagslagen (1975:1385) påkallats före utgången av , gäller äldre bestämmelser om förutsättningarna för inlösen, om bestämmande av lösenbelopp och om förfarandet. (Jfr 12 § i SOU 2001:1) Bestämmelserna om inlösen av minoritetsaktier har i den nya lagen fått en delvis annan innebörd än tidigare såväl i materiellt som processuellt hänseende. Avgörande för om de nya eller äldre bestämmelserna skall tillämpas är enligt förevarande paragraf när inlösen har begärts. Om inlösen har begärts före den nya lagens ikraftträdande, tillämpas äldre bestämmelser även om inlösenförfarandet fortsätter därefter. Till skillnad från vad kommittén hade föreslagit, föreslås detta gälla även i en eventuell domstolsprocess som initieras efter den nya lagens ikraftträdande. Om en bolagsordning efter utgången av strider mot en bestämmelse i aktiebolagslagen (2005:000), skall styrelsen, om inte annat följer av 6 eller 7 §, till den första ordinarie bolagsstämman därefter lägga fram förslag till ändring av bolagsordningen i överensstämmelse med bestämmelsen. (Jfr 13 § i SOU 2001:1.) Enligt huvudregeln gäller den nya aktiebolagslagen även för bolag som har bildats före tidpunkten för lagens ikraftträdande. Detta innebär bl.a. att äldre bolagsordningsföreskrifter, som strider mot den nya aktiebolagslagen, blir utan verkan. För att säkerställa att frågan om ändring av bolagsordningen till överensstämmelse med den nya lagen snabbt kommer upp till aktieägarnas prövning, föreskrivs i denna paragraf att styrelsen skall lägga fram förslag om nödvändiga ändringar till den första ordinarie bolagsstämma som hålls efter lagens ikraftträdande. Om någon ändring av bolagsordningen inte kommer till stånd, får detta inte några omedelbara konsekvenser för bolagen. En föreskrift som strider mot den nya lagen är emellertid ogiltig och kan inte läggas till grund för giltiga stämmo- eller styrelsebeslut. Om styrelsen har underlåtit att iaktta vad som föreskrivs i förevarande paragraf, kan ledamöterna bli skadeståndsskyldiga för det fall att en ogiltig föreskrift i bolagsordningen leder till skada för bolaget eller andra. Av 6 och 7 §§ framgår att föreskrifter om hembud och aktiers nominella belopp får behållas även om de inte överensstämmer med den nya lagen. I sådana fall behöver styrelsen givetvis inte lägga fram några ändringsförslag. Bolagsstämman får redan före utgången av besluta om ändring i bolagsordningen till överensstämmelse med aktiebolagslagen (2005:000). I beslutet skall anges att ändringen gäller . (Paragrafen saknar motsvarighet i kommitténs förslag). Paragrafen ger bolagen en möjlighet att redan före den nya lagens ikraftträdande besluta om de ändringar i bolagsordningen som föranleds av den nya lagen. På så sätt kan de bolag som så önskar säkerställa att bolagets bolagsordning från början står i överensstämmelse med den nya lagen. Paragrafen tar sikte inte bara på sådana ändringar som bolagen är skyldiga att göra utan även ändringar eller tillägg som innebär att bolaget utnyttjar de nya möjligheter som lagen ger, exempelvis förbehåll om förköp eller samtycke. Ett sådant beslut om ändring i bolagsordningen som fattas med stöd av denna paragraf skall ha verkan fr.o.m. tidpunkten för den nya lagens ikraftträdande. Detta skall framgå av beslutet. Bestämmelsen är avsedd att kunna tillämpas från den tidpunkt som regeringen föreskriver, jfr 1 §. 21.3Förslaget till lag om ändring i lagen (1967:531) om tryggande av pensionsutfästelse m.m. får inte ta emot en fordran mot arbetsgivaren. Avtal som strider mot detta är ogiltigt. Stiftelsen får dock låna ut medel till arbetsgivaren, om det ställs betryggande säkerhet för lånet eller tillsynsmyndigheten medger det. får inte ta emot egendom från arbetsgivaren på villkor, som väsentligt begränsar stiftelsens rätt att förfoga över egendomen. Inte heller får en stiftelse som har grundats av aktiebolag, utan att tillsynsmyndigheten godkänner det, äga aktier i bolaget eller i bolag vilket står i sådant förhållande till detta som avses i 1 kap. 11 § aktiebolagslagen (2005:000). Om en pensionsstiftelse har till ändamål att trygga utfästelse om pension till arbetstagare eller arbetstagares efterlevande i aktiebolag som är fåmansföretag enligt 56 kap. 2 och 3 §§ inkomstskattelagen (1999:1229) skall, i fråga om stiftelsens rätt att lämna lån och ställa säkerhet, bestämmelserna i 21 kap. 19 och 11 §§ samt 30 kap. 1 § aktiebolagslagen tillämpas. (Paragrafen saknar motsvarighet i kommitténs förslag.) Ändringen i andra och tredje styckena är följdändringar på grund av nya paragrafbeteckningar i den nya aktiebolagslagen. Likvidation ombesörjes av pensionsstiftelsens styrelse, som därvid framlägger förslag till fördelning av stiftelsens medel. Förslaget skall hållas tillgängligt på arbetsplatsen och tillställas förening som avses i 17 § första stycket. Den som har fordran på pension eller annan rätt till ersättning ur Prop. 2004/05:85 stiftelsen äger hos tillsynsmyndigheten anmäla mot förslaget till fördelning inom en månad från den dag då förslaget blev tillgängligt på arbetsplatsen. För skada, som tillfogas fordringsägare, ansvarar styrelsens ledamöter efter de grunder som anges i 29 kap. 1, 5 och 6 §§ aktiebolagslagen (2005:000). (Paragrafen saknar motsvarighet i kommitténs förslag.) Ändringen i andra stycket är av samma slag som ändringarna i 11 §. Övergår näringsverksamhet från en arbetsgivare till en annan och avtalas därvid att ansvaret för pensionsutfästelse skall överflyttas på efterträdaren, skall samtycke till överflyttningen inhämtas från innehavaren av pensionsfordringen. äger medge att samtycke icke behöver inhämtas, om efterträdaren kan anses god för pensionsutfästelsen. Något samtycke behövs inte vid ombildning enligt 8 kap. sparbankslagen (1987:619). Har det i författning meddelats särskilda bestämmelser om tillvaratagande av fordringsägares rätt vid fusion, gäller dessa i stället för reglerna i första stycket. Innehavare av pensionsfordran behöver dock inte underrättas eller kallas enligt 23 kap. 19, 22 och 32 §§ samt 24 kap. 21 och 24 §§ aktiebolagslagen (2005:000) eller förtecknas och kallas i ärende om fusion enligt 12 kap. 6 § lagen (1987:667) om ekonomiska föreningar, om tillsynsmyndigheten medger det. Detsamma gäller i ärende om vinstutdelning enligt 20 kap. 30 §, minskning av aktiekapitalet enligt 20 kap. 23 § och minskning av reservfonden enligt 20 kap. 35 § 3 aktiebolagslagen. Har ansvaret för pensionsutfästelse sålunda överflyttats, anses utfästelsen ha samma rättsverkningar som om arbetstagaren varit anställd hos efterträdaren för anställningen hos företrädaren. Efter överflyttningen är företrädaren fri från ansvar för utfästelsen. (Paragrafen saknar motsvarighet i kommitténs förslag.) Ändringarna i andra stycket är av i princip samma slag som ändringarna i 11 §. Av hänvisningarna till bestämmelser i 24 kap. aktiebolagslagen följer att de undantag som görs i denna paragraf från underrättelseskyldighet m.m. omfattar även de nya reglerna om delning av aktiebolag. 21.4Förslaget till lag om ändring i lagen (1987:464) om vissa riktade emissioner i aktiemarknadsbolag, m.m. Enligt de förslag som lämnas i det följande skall lagens tillämpningsområde begränsas till att gälla enbart försäkringsaktiebolag som utgör aktiemarknadsbolag eller dotterbolag till sådana bolag. Lagrådet har därför ansett att det bör övervägas att ändra lagens rubrik på så sätt att ordet aktiemarknadsbolag byts ut mot försäkringsaktiebolag. Med hänsyn till att inte heller Lagrådets förslag innebär att lagens rubrik blir helt rättvisande har den hittillsvarande rubriken behållits i propositionens förslag. Det kan finnas anledning att överväga frågan på nytt sedan (dir. 2003:125) har överlämnat sitt slutbetänkande. Denna lag gäller då försäkringsaktiebolag, som enligt lagen (2000:1087) om anmälningsskyldighet för vissa innehav av finansiella instrument utgör aktiemarknadsbolag, eller dotterbolag till sådana bolag fattar beslut 1.nyemission av aktier eller emission av konvertibla skuldebrev eller skuldebrev förenade med optionsrätt till nyteckning, eller 2.överlåtelse av aktier eller skuldebrev av detta slag som har utfärdats av ett bolag inom samma koncern. (Paragrafen saknar motsvarighet i kommitténs förslag.) Lagen om vissa riktade emissioner i aktiemarknadsbolag, m.m. (Leolagen) har varit tillämplig på såväl vanliga aktiemarknadsbolag som på försäkringsaktiebolag som är aktiemarknadsbolag. I propositionen föreslås att bestämmelser av det slag som finns i Leo-lagen skall tas in i ett särskilt kapitel i den nya aktiebolagslagen. Som en följd av detta har Leo-lagens tillämpningsområde i förevarande paragraf begränsats till att i fortsättningen omfatta endast försäkringsaktiebolag. förstås juridiska personer som enligt 1 kap. 9 § försäkringsrörelselagen (1982:713) är moderföretag och dotterföretag i förhållande till varandra. (Paragrafen saknar motsvarighet i kommitténs förslag.) I paragrafen har hänvisningen till aktiebolagslagens koncerndefinition tagits bort. Ändringen är en följd av att Leo-lagen enligt förslaget skall vara tillämplig endast på försäkringsaktiebolag (se 1 §). För att ett beslut om emission i ett dotterbolag, som inte är aktiemarknadsbolag, skall bli giltigt fordras dessutom att emissionen godkänns genom beslut på bolagsstämma i det aktiemarknadsbolag som är moderbolag i koncernen. I fråga om sådan bolagsstämma i moderbolag som avses i första stycket gäller föreskrifterna i 4 kap. 7 § försäkringsrörelselagen (1982:713) om tillhandahållande av förslag till beslut och upplysning om skälen till avvikelsen från aktieägarnas företrädesrätt samt innehållet i kallelsen till bolagsstämman. (Paragrafen saknar motsvarighet i kommitténs förslag.) I andra stycket har en hänvisning till aktiebolagslagens emissionsbestämmelser tagits bort. Skälen för detta framgår av kommentaren till 1 §. 21.5Förslaget till lag om ändring i lagen (1987:667) om ekonomiska föreningar Eftersom inlösenreglerna i förslaget till ny aktiebolagslag är tillämpliga även då majoritetsaktieägaren är en ekonomisk förening har de särskilda inlösenregler som har funnits i lagen om ekonomiska föreningar upphävts. Frågan har berörts i avsnitt 16.1.1. Förslaget till lag om ändring i årsredovisningslagen 3 kap. 5 a § I ett aktiebolag skall den del av betalningen för en aktie som överstiger aktiens kvotvärde tas upp under överkursfonden. (Paragrafen saknar motsvarighet i kommitténs förslag.) Paragrafen motsvarar närmast 2 kap. 12 a § i den nuvarande aktiebolagslagen (jfr prop. 1995/96:10 Del 2 s. 289). Den har sin grund i artikel 8 i EG:s fjärde bolagsrättsliga direktiv. I lagrådsremissen togs bestämmelser av motsvarande slag in i förslaget till ny aktiebolagslag. Lagrådet har ansett att EG-direktivets krav borde kunna anses tillgodosett genom bestämmelser i årsredovisningslagen. I propositionens lagförslag har bestämmelserna därför flyttas över till årsredovisningslagen och lagen (1995:1559) om årsredovisning i kreditinstitut och värdepappersbolag. Innebörden av paragrafen är att medel som betalas för tecknade aktier utöver aktiernas kvotvärde skall redovisas som en särskild post, överkursfonden. Detta gäller vid såväl betalning i samband med att ett bolag bildas, betalning i samband med senare nyemission av aktier och betalning i samband med aktieteckning med stöd av teckningsoptioner. Det gäller också vid överkursbetalning i samband med konvertering av konvertibler . Till skillnad från vad som har varit fallet utgör överkursfonden fritt eget kapital i bolaget (se 5 kap. 14 §). 5 kap. 14 § Ett aktiebolags eget kapital skall delas upp i bundet eget kapital och fritt eget kapital eller ansamlad förlust. Under bundet eget kapital skall tas upp aktiekapital, uppskrivningsfond, reservfond och kapitalandelsfond. Under fritt eget kapital eller ansamlad förlust skall tas upp fria fonder, var för sig, balanserad vinst eller förlust samt vinst eller förlust för räkenskapsåret. Balanserad förlust och förlust för räkenskapsåret tas därvid upp som avdragsposter. Förändringar i eget kapital jämfört med föregående års balansräkning skall specificeras. Vid förvärv av egna aktier skall fritt eget kapital minskas med utgiften för förvärvet. Vid överlåtelse av egna aktier skall fritt eget kapital ökas med inkomsten från överlåtelsen. Vid aktiekapitalet skall antalet aktier anges. Består aktiekapitalet av aktier av olika slag, skall motsvarande uppgift lämnas för varje aktieslag. (Paragrafen saknar motsvarighet i kommitténs förslag.) I första stycket har överkursfonden tagits bort från vad som skall anges under bundet eget kapital. Fonden skall i fortsättningen i stället tas upp som en fri fond. Frågan har behandlats i avsnitt 4.10.