prop · GT031d10 · 2005-09-20 00:00:00 — 2005/06:1 UTGIFTSOMRÅDE 8 Förslag till riksdagsbeslut ...................................................................................... Invandrare och flyktingar ...................................................................................... Insatser inom politikområdet............................................................... Insatser inom verksamhetsområde Tillståndet och utvecklingen...... 3.4.2Insatser inom verksamhetsområde Lika rättigheter, skyldigheter Insatser utanför politikområdet........................................................... Områdesvis redovisning av insatser..................................................... Uppföljning av regeringens särskilda mål............................................ Resultat inom verksamhetsområdet och utvecklingen.... 3.6.3Resultat inom verksamhetsområdet lika rättigheter, skyldigheter 10:3 Kommunersättningar vid flyktingmottagande............................ 10:5 Ombudsmannen mot etnisk diskriminering............................... 2005/06:1 UTGIFTSOMRÅDE 8 Insatser inom politikområdet ............................................................... Insatser utanför politikområdet............................................................ Analys och slutsatser............................................................................. Mål för politikområdet.......................................................................... Insatser inom politikområdet ............................................................... Insatser utanför politikområdet............................................................ 12:2 Ersättningar och bostadskostnader1 ............................................. 12:3 Migrationspolitiska åtgärder......................................................... 12:4 Domstolsprövning i utlänningsärenden....................................... 12:5 Kostnader vid domstolsprövning i utlänningsärenden ............... 12:6 Offentligt biträde i utlänningsärenden......................................... 12:7 Utresor för avvisade och utvisade ................................................ 5.7.812:8 Från EU-budgeten finansierade insatser för asylsökande och Insatser inom politikområdet ............................................................... Insatser utanför politikområdet............................................................ Analys och slutsatser............................................................................. 47:1 Åtgärder för nationella minoriteter.............................................. 2005/06:1 UTGIFTSOMRÅDE 8 Utgiftsutveckling inom utgiftsområdet .................................................................... Utgiftsutveckling inom politikområdet .................................................................. Regeringens särskilda mål för integrationspolitiken inom olika samhälls Andel sysselsatta bland inrikes respektive utrikes födda mellan ............ Andel arbetslösa bland inrikes respektive utrikes födda mellan ............. Andel helårsekvivalenter bland inrikes respektive utrikes födda mellan som uppbär försörjningsstöd (indikator) ............................................ Andel elever med svensk respektive utländsk bakgrund som lämnar med fullständiga betyg ................................................................... Andel elever med svensk respektive utländsk bakgrund som lämnar gymnasieskolan med slutbetyg ....................................................... Andel anställda med utländsk bakgrund inom statsförvaltningen jämfört med deras andel i förvärvsarbetande åldrar i befolkningen........................................ Andel statsanställda med utländsk bakgrund inom lednings, kärnrespektive Andel personer mellan med svensk respektive utländsk bakgrund som bedömer sitt allmänna hälsotillstånd som gott........................................... Andel personer mellan med svensk respektive utländsk bakgrund som bedömer sitt allmänna hälsotillstånd som dåligt ........................................ Andel personer mellan som blivit vittnen till etnisk diskriminering i Andel personer mellan som kan tänka sig att anmäla etnisk diskriminering som de blir vittnen till ................................................................ Valdeltagande i riksdagsvalen 1998-2002 bland röstberättigade med svensk respektive utländsk bakgrund.............................................................................. Valdeltagande i landstingsfullmäktigevalen 1998-2002 bland röstberättigade med svensk respektive utländsk bakgrund ......................................................... Valdeltagande i kommunfullmäktigevalen 1998-2002 bland röstberättigade med svensk respektive utländsk bakgrund ......................................................... Förtroendevalda i med utländsk bakgrund 1998-2002 och andelen röstberättigade i befolkningen med utländsk bakgrund .................................... Förtroendevalda i med utländsk bakgrund 1998-2002.... Förtroendevalda i kommunfullmäktige med utländsk bakgrund 1998-2002...... Segregationsindex 1997 och 2003 i nio större kommuner ................................... Antal sjukpenningdagar per sysselsatt person bland inrikes respektive utrikes Härledning av anslagsnivån 2006-2008 för 10:1 ................... Härledning av anslagsnivån 2006-2008 för 10:2 Integrationsåtgärder ................ 2005/06:1 UTGIFTSOMRÅDE 8 Härledning av anslagsnivån 2006-2008 för anslaget 10:3 Kommunersättningar Härledning av anslagsnivån 2006-2008 för 10:4 Hemutrustningslån .................. Härledning av anslagsnivån 2006-2008, för 10:5 Ombudsmannen mot etnisk Utgiftsutveckling inom politikområdet................................................................... Utgiftsutveckling inom politikområdet................................................................... Asylsökande 2004 efter medborgarskap .................................................................. Grunderna för beviljade tillstånd till flyktingar m.fl. 2004..................................... Handläggningstider hos och ........ Utgifter inom asylprocessen..................................................................................... Asylärenden barn utan vårdnadshavare 2003-2004 .............................................. Antalet registrerade personer samt vistelsetiden i Organiserad verksamhet (OV)................................................................................. Lämnade bidrag och ersättningar ........................................................................... Prövning och överprövning i utlänningsärenden .................................................. Härledning av anslagsnivån 20062008, för 12:1 ..................... Härledning av anslagsnivån 20062008, för 12:2 Ersättningar och Härledning av anslagsnivån 20062008, för 12:3 Migrationspolitiska åtgärder .. Härledning av anslagsnivån 20062008, för 12:4 Domstolsprövning i Härledning av anslagsnivån 20062008, för12:5 Kostnader vid domstolsprövning i utlänningsärenden ............................................................... Härledning av anslagsnivån 20062008, för12:6 Offentligt biträde i Härledning av anslagsnivån 20062008, för 12:7 Utresor för avvisade och Härledning av anslagsnivån 20062008, för 12:8 Från EU-budgeten finansierade insatser för asylsökande och flyktingar .......................................... Härledning av anslagsnivån 20062008, för 12:9 ............... Utgiftsutveckling inom politikområdet................................................................... Härledning av anslagsnivån 20062008, för 47:1 Åtgärder för nationella 2005/06:1 UTGIFTSOMRÅDE 8 1 Förslag till riksdagsbeslut 1.godkänner att lån får tas upp i för det samlade behovet av hemutrustningslån intill ett belopp av 2 (avsnitt 3), 2.för 2006 anvisar anslagen under utgiftsområde 8 Invandrare och flyktingar enligt följande uppställning: 10:5 Ombudsmannen mot etnisk diskriminering 12:5 Kostnader vid domstolsprövning i utlänningsärenden 12:6 Offentligt biträde i utlänningsärenden 12:7 Utresor för avvisade och utvisade 12:8 Från EU-budgeten finansierade insatser för asylsökande och flyktingar 47:1 Åtgärder för nationella minoriteter 2005/06:1 UTGIFTSOMRÅDE 8 2 Invandrare och flyktingar Utgiftsområdet består av politikområdena Integrationspolitik, Storstadspolitik, Migrationspolitik och Minoritetspolitik. Förändringarna 2006 av ramen för utgiftsområdet i förhållande till ekonomiska vårproposition beror främst på ökade ersättningar till kommuner och landsting. Minskningen av utgifterna för åren 20072008 beror på ett minskat antal asylsökande och att kommunerna därmed väntas ta emot färre flyktingar. Tabell 2.1 Utgiftsutveckling inom utgiftsområdet Totalt för utgiftsområde 8 1 Inklusive tilläggsbudget i samband med ekonomiska vårproposition (bet. 2004/05:FiU21) och förslag på tilläggsbudget i samband med budgetpropositionen . 2005/06:1 UTGIFTSOMRÅDE 8 Integrationspolitiken omfattar frågor om lika rättigheter, skyldigheter och möjligheter för alla oavsett etnisk eller religiös bakgrund, invandrares etablering i det svenska samhället, svenskt medborgarskap, ersättning till kommunerna för flyktingmottagande samt åtgärder för att förebygga och motverka etnisk och religiös diskriminering, främlingsfientlighet och rasism. Inom politikområdet finns myndigheterna , Ombudsmannen mot etnisk diskriminering (DO) och . Integrationspolitiken är sektorsövergripande och genomförs huvudsakligen inom andra politikområden. Enligt prognoserna för perioden 20062008 minskar kommunmottagandet kraftigt . Jämfört med 2003 sker nästan en halvering av antalet kommunmottagna flyktingar. Även under innevarande år har mottagandet minskat radikalt. Skälet är bland annat att färre asylsökande får uppehållstillstånd jämfört och att anhöriga till flyktingar också blivit färre. Det kraftigt minskande antalet asylsökande får också effekt i takt med att ärendebalanser minskar. Färre asylsökande är en tendens som ses i flera EU-länder. Tabell 3.1 Utgiftsutveckling inom politikområdet 10:3 Kommunersättningar vid flyktingmottagande 10:5 Ombudsmannen mot etnisk diskriminering Totalt för politikområde Integrationspolitik 1 Inklusive tilläggsbudget i samband med ekonomiska vårproposition (bet. 2004/2005:FiU21) och förslag på tilläggsbudget i samband med budgetpropositionen . 2005/06:1 UTGIFTSOMRÅDE 8 Målen för integrationspolitiken fastställdes av (prop. 1997/98:16, bet. 1997/98:SfU6, rskr.1997/98:68) samt kompletterades 2001 (prop. 2000/2001:01, bet. 2000/01:SfU2, rskr. 2000/01:72). En ytterligare ändring av målen beslutades av (prop. 2002/2003:01, bet. 2002/03:SfU2, rskr. 2002/03:46). Integrationspolitikens mål är enligt dessa beslut: lika rättigheter, skyldigheter och möjligheter för alla oavsett etnisk och kulturell bakgrund en samhällsgemenskap med samhällets mångfald som grund en samhällsutveckling som kännetecknas av ömsesidig respekt för olikheter inom de gränser som följer av samhällets grundläggande demokratiska värderingar och som alla oavsett bakgrund skall vara delaktiga i och medansvariga för. Integrationspolitikens mål är sektorsövergripande. För att målen skall uppnås krävs insatser riktade till hela samhället inom flertalet politikområden. En interdepartemental arbetsgrupp har haft till uppgift att se över hur genomförandet och uppföljningen av integrationspolitiken kan förtydligas inom ett antal politikområden i syfte att förbättra integrationspolitikens resultat. I tabell 3.2 redovisar regeringen 24 mål för integrationspolitiken inom olika områden. Indikatorer har utvecklats för att följa upp samtliga mål (se bilaga 1 för redovisning av indikatorer). De flesta av målen innebär en konkretisering av det övergripande målet om lika rättigheter, skyldigheter och möjligheter för alla oavsett etnisk och kulturell bakgrund. Målet om en samhällsgemenskap med samhällets mångfald som grund har främst kunnat konkretiseras i mål inom diskrimineringsområdet och för etnisk och kulturell mångfald i statsförvaltningen. Det tredje integrationspolitiska målet är mer långsiktigt och svårt att bryta ner i uppföljningsbara mål. I viss mån har målen inom diskrimineringsområdet en sådan funktion. I samband med presentationen av målen vill regeringen särskilt fästa uppmärksamhet på att etnisk och kulturell bakgrund är ett mångfacetterat och därmed svårmätt begrepp som bland annat omfattar födelseland men även region, medborgarskap, modersmål, religion, identitet och uppväxtmiljö. Icke desto mindre är det viktigt att resultaten av regeringens insatser för att uppnå målet på lika rättigheter, skyldigheter och möjligheter följs upp. I allmänhet är födelseland och medborgarskap de enda aspekterna av etnisk och kulturell bakgrund som kan följas upp genom offentlig statistik. Därmed kommer uppföljningsbara mål i hög utsträckning att rikta in sig på skillnader mellan personer av utländsk respektive svensk härkomst samt mellan utrikes och inrikes födda. Det finns behov att noga följa utvecklingen även avseende andra aspekter av den etniska och kulturella mångfalden. Skillnaderna mellan kvinnor och män med utländsk bakgrund är påtagliga. De insatser som regeringen genomför skall därför präglas av ett tydligt könsperspektiv. I nedanstående redovisning av insatser och resultat utgår redovisningen från de verksamhetsområdesmål som är direkt styrande för och Ombudsmannen mot etnisk diskriminering (DO). I resultaten ges också en kortfattad redogörelse för resultat som mäter regeringens särskilda integrationsmål inom vissa politikområden. Båda typerna av mål kan ses som delmål till de integrationspolitiska målen som fastställts av . 2005/06:1 UTGIFTSOMRÅDE 8 Tabell 3.2 Regeringens särskilda mål för integrationspolitiken inom olika samhällsområden Sysselsättningsgraden för utrikes födda skall öka och närma sig den för hela befolkningen. Andelen utrikes födda med högskoleutbildning som har ett arbete i nivå med den egna kompetensen Andelen elever med utländsk bakgrund som lämnar med fullständiga betyg skall successivt Andelen elever med utländsk bakgrund som lämnar gymnasieskolan med slutbetyg från ett nationellt eller specialutformat program i gymnasieskolan skall successivt öka. Den etniska och kulturella mångfalden bland de anställda i statsförvaltningen skall öka på alla nivåer. Etnisk och religiös diskriminering skall minska i samhället. Det skall finnas god kunskap om förekomst och omfattning av etnisk och religiös diskriminering i det Det skall finnas kunskap om mekanismer bakom diskriminering. En större andel personer skall känna till och tillvarata sina rättigheter. Arbetsgivare skall ha kunskap om diskrimineringslagstiftningen och skall arbeta för att förebygga dis- Nyanlända vuxna invandrares möjligheter till en snabb etablering skall öka. Barns och ungdomars möjligheter till en snabb integration skall öka. Andelen anställda inom rättsväsendet med utländsk bakgrund skall öka. Inom rättsväsendet skall finnas kunskaper för att förebygga och motverka att diskriminering förekom- Andelen personer med utländsk bakgrund som, efter sina förutsättningar och behov, bor i en bostad som de anser sig vilja bo i skall öka. Förutsatt att formella krav är uppfyllda skall möjligheten att hyra eller köpa en bostad vara lika för alla oavsett etnisk bakgrund. Andelen personer med utländsk bakgrund som känner trygghet i sitt hem och i sin boendemiljö skall öka och andelen personer med utländsk bakgrund som känner att de har inflytande över sin boendemiljö Valdeltagandet skall öka väsentligt bland personer med utländsk bakgrund. Andelen förtroendevalda med utländsk bakgrund skall öka. Medborgerliga aktiviteter och politiska resurser skall öka bland personer med utländsk bakgrund. Hälsan hos personer med utländsk bakgrund skall förbättras. Skillnaderna i sjukfrånvaro mellan utrikes födda och födda i skall minska. Den etniska och kulturella mångfalden inom kulturutbudet skall öka. Andelen utövare med utländsk bakgrund skall öka inom det allmänna kulturlivet. Kulturutbudet skall nå fler med utländsk bakgrund. 2005/06:1 UTGIFTSOMRÅDE 8 3.4Insatser inom politikområdet förekomsten av diskriminering. använts vid ett flertal tillfällen i och 3.4.1Insatser inom verksamhetsområde . Mål: Kunskapen om levnadsvillkor och utvecklingen inom olika samhällsområden ur ett integrationsperspektiv skall öka. Kunskap om nyanländas etablering har i uppdrag att följa upp kommunernas introduktionsinsatser. I rapporterna Introduktion för nyanlända invandrare enkätundersökning och Räcker ersättningen? Kommunernas kostnader för försörjning av mottagna flyktingar redovisar verket sina uppföljningar av kommunernas insatser och kostnader för introduktionsverksamheten. Tillsammans med Myndigheten för skolutveckling har en undersökning gjorts av nyanlända barns skolsituation på grund- och gymnasieskolan, vilket har resulterat i rapporten Vid sidan av eller mitt i? Om undervisningen för sent anlända elever i grund- och gymnasieskolan. Kunskap om diskriminering på grund av etnisk tillhörighet, religion eller annan trosuppfattning har genomfört en ny undersökning av allmänhetens attityder till etnisk mångfald, integration, diskriminering och inställning till integrationspolitiken. De tidigare undersökningarna genomfördes . har också verket genomfört ett antal studier som bidrar till analysen av rasismens utbredning och uttryck i . Studierna omfattar bland annat analyser av islamofobin i . har lämnat en plan till regeringen om hur man avser att arbeta för att synliggöra strukturell diskriminering. Arbetet har skett i samråd med DO och de statliga utredningar som haft och har uppdrag inom området. Planen har också kommunicerats med berörda aktörer inom det civila samhället. har inlett samarbete med för att genomföra en studie i med en experimentell undersökningsmetod (s.k. praktikprövning eller situation testing) som visar hur människor agerar i en verklig situation med syftet att undersöka en workshop och producerat kunskapsöversikten Tillämpningen av Situation testing metodologi i analysen av arbetsmarknadsdiskriminering. Kunskap om den etniska mångfalden i statliga och kommunala myndigheter På uppdrag av regeringen har kartlagt mångfaldsarbetet inom stat och kommun, vilket bland annat resulterat i rapporterna Staten som förebild? Om planer, insatser och utfall i 17 myndigheters arbete med etnisk mångfald och Den kommunala sektorn som förebild om mångfald i ord och siffror i 42 av landets kommuner. Kunskap om arbetsmarknad, eget företagande, studieresultat på grund- och gymnasieskolan samt boende I Statistikrapport en statistisk uppföljning av Rapport redovisar utvecklingen av arbetsmarknad, utbildning och boende. I rapporten redovisas också eget företagande bland utrikes födda. Verket har också beviljat medel till för delfinansiering av ett projekt som syftar till att jämföra och värdera integrationen av invandrade på arbetsmarknaden i ett antal . ingår , , och i projektet som kommer att utökas till flera . har en rapport om och publicerats, DELSA/(2004) 13 The Integration of Immigrants into the Labour Market: the case of , The integration of immigrants in DELSA//WP2 (2005) 3. planerar att publicera en samlingsrapport baserad på rapporter om de nämnda fyra länderna. Andra insatser inom verksamhetsområdet DO har gett uppdrag till en grupp forskare att genomföra en analys av alla ärenden som kommit in till myndigheten under 1998- 2003. Forskarnas slutsats är bland annat att DO inte lyckats nå ut till de mest utsatta grupperna i samhället. DO:s rapport av romer i som överlämnades till regeringen har distribuerats till bland annat statliga och kommunala myndigheter. Utredningen om strukturell diskriminering på grund av etnisk eller religiös tillhörighet har lämnat sitt slutbetänkande Det blågula strukturell diskriminering i (SOU 2005:56). Utredningen om makt, integration och strukturell diskriminering har lämnat rapporterna Bortom vi och dom teoretiska reflektioner om makt, integration och strukturell diskriminering (SOU 2005:41) samt inifrån. Röster om etnisk diskriminering (SOU:2005:69). I den först nämnda rapporten redovisas utredningens teoretiska referensram för det fortsatta utredningsarbetet. Den integrationspolitiska maktutredningen slutförs som ett forskningsprogram under ledning av forskare vid statsvetenskapliga institutionen på . Rapporten reningsliv, makt och integration (Ds 2004:49) som kom ut behandlar föreningslivets roll i integrationsprocesser i det politiska livet. Ytterligare två forskningsrapporter har publicerats i departementsserien . Svensk rätt i integrationspolitisk belysning (Ds 2005:3) analyseras i vilken mån den svenska lagstiftningen lever upp till principen om alla människors lika rättigheter. Makten och mångfalden: eliter och etnicitet i (Ds 2005:12) är en antologi om hinder och möjligheter som mött personer med utländsk bakgrund på deras väg mot ledande positioner i det svenska samhället. Hur sprids kunskaper till olika aktörer? En viktig uppgift för är att öka kunskapen om levnadsvillkor och utvecklingen inom olika samhällsområden ur ett integrationsperspektiv. Utöver spridning i massmedia har verket också utnyttjat seminarier och konferenser för spridning av kunskap. Rapporterna om mångfaldsarbetet i stat och kommun har använts i interna mångfaldsseminarier med berörda myndigheter. Verket har också spridit lärande exempel på projekt och metoder, via verkets webbplats, som visar hur olika aktörer i samhället har arbetat med att förändra och förbättra introduktionen för nyanlända invandrade. Webbsidan vidareutvecklas och utökas till att även förmedla lärande exempel om mångfald och antidiskriminering. Verket använder sig också av 2005/06:1 UTGIFTSOMRÅDE 8 plattformar för överenskommelser och samarbete mellan aktörer på olika nivåer för att både sprida och motta kunskap. Detta arbete beskrivs närmare i nästa avsnitt. 3.4.2Insatser inom verksamhetsområde Lika rättigheter, skyldigheter och möjligheter Mål: Öka myndigheters, kommuners och andra aktörers förutsättningar att beakta allas lika rättigheter, skyldigheter och möjligheter oavsett etnisk och kulturell bakgrund. betalar ut ersättning till kommunerna enligt förordningen (1990:927) om statlig ersättning för flyktingmottagande m.m. Utbetalningarna har uppgått till ca . Av den utbetalda summan utgör grundersättning till de 174 kommuner som hade överenskommelse med om flyktingmottagning. tecknades sju nya överenskommelser med kommunerna och sades två överenskommelser upp. Totalt togs 9 209 personer emot . Den schablonersättning som betalades ut till kommunerna uppgick till baserad på antalet mottagna flyktingar i kommunerna. Vidare betalades till kommunerna i ersättning för särskilda kostnader för personer som hade hög ålder eller var arbetsoförmögna på grund av sjukdom eller funktionshinder vid ankomsten till . Sammanlagt 132 kommuner sökte och fick ersättning för ca 1 900 personer. Ersättning för särskilda kostnader för barn utan egna vårdnadshavare betalades ut med . Ansökningar om extraordinära kostnader från 86 kommuner uppgick till nära . Av dessa medel var ersättning för kostnader för vård och behandling, placeringskostnader m.m. för enskilda personer eller familjer. Vidare avsåg kostnader för direktmottagning av kvotflyktingar och utbetalades som ekonomisk kompensation i samband med organiserat mottagande av 2005/06:1 UTGIFTSOMRÅDE 8 flyktingar som flyttade från vissa kommuner i en storstadsregion. utbetalades i sjukvårdsersättningar varav för varaktig vård och för ersättning för hälsoundersökningar. Kostnaderna för varaktig vård har ökat med 11,8 miljoner jämfört med då 80 miljoner utbetalades för detta ändamål. Antal personer med varaktigt vårdbehov var 152 personer och 135 personer. En central metod för verket i arbetet med att skapa förutsättningar för en förbättrad introduktion har varit att initiera överenskommelser mellan myndigheter och andra aktörer på central, regional och lokal nivå.