prop · GS0385d2 · 2005-03-16 00:00:00 — Motsvarande bestämmelser finns i 7 kap. 22 § andra stycket i den nuvarande aktiebolagslagen (jfr prop. 1999/2000:34 s. 132 f.). Minskning av aktiekapitalet och reservfonden 20 kap. 1 § Minskning av aktiekapitalet får ske för 1.täckning av förlust, om det inte finns fritt eget kapital som motsvarar förlusten, 2.avsättning till fond att användas enligt beslut av bolagsstämman, 3.återbetalning till aktieägarna. Minskning av aktiekapitalet får även ske enligt förbehåll i bolagsordningen. I så fall gäller 3134 §§ i stället för 530 §§. Av bestämmelserna i detta kapitel tillämpas endast 1922 §§ vid sådan minskning av aktiekapitalet som avses i 19 kap. 6 § första stycket tredje meningen och 16 §. (Jfr 17 kap. 1 § i SOU 2001:1.) Paragrafen motsvarar närmast 6 kap. 1 § första och fjärde styckena i den nuvarande aktiebolagslagen (jfr prop. 1975:103 s. 359 f. och prop. 1993/94:196 s. 160 f.). I paragrafen anges de ändamål för vilka minskning av aktiekapitalet får ske. Frågan har behandlats i avsnitt 14.2.1. Första stycket innehåller en uppräkning av de tre primära minskningsändamålen. Enligt punkten 1 får aktiekapitalet minskas för täckning av förlust. En nyhet är att minskning för förlusttäckning kan avse inte bara förlust som framgår av en fastställd balansräkning utan även förlust som har uppstått efter den för den senast fastställda balansräkningen relevanta balansdagen. I båda fallen fordras att det inte finns fritt eget kapital som motsvarar förlusten. Finns det en överkursfond eller annan fri fond eller en balanserad vinst, får minskning av aktiekapitalet för förlusttäckning ske endast i den utsträckning förlusten överstiger dessa poster. De övriga minskningsändamålen är avsättning till s.k. fri fond (punkten 2) och återbetalning till aktieägarna (punkten 3). Den möjlighet som har funnits att minska aktiekapitalet för avsättning till reservfonden har inte tagits med i lagförslaget. Vid minskning av aktiekapitalet för återbetalning till aktieägarna sker en värdeöverföring till aktieägarna. denna är underkastad de begränsningar som anges i 17 kap. Vid minskning av aktiekapitalet för avsättning till fri fond sker i stället en överföring inom bolaget, till fritt eget kapital. Medel som har avsatts till en sådan fri fond kan utbetalas till aktieägare eller annan endast på de sätt och under de förutsättningar som gäller för värdeöverföringar från bolaget (se främst 17 kap.). Närmare bestämmelser om hur en minskning av aktiekapitalet genomförs finns i 230 §§. Lagens huvudregel är att minskning av aktiekapitalet inte får ske annat än för något av de tre angivna ändamålen. Lagen tillåter emellertid att det i bolagsordningen tas in förbehåll om minskning av aktiekapitalet (se andra stycket). Vid minskning av aktiekapitalet som sker med stöd av ett sådant förbehåll gäller inte någon begränsning till de i första stycket angivna ändamålen. Vid sådan minskning gäller inte heller 530 §§ utan i stället 3134 §§. I 19 kap. 6 och 16 §§ finns särskilda bestämmelser om att bolaget i vissa särskilda fall skall besluta om minskning av aktiekapitalet. Såsom framgår av tredje stycket gäller bestämmelserna, med något undantag, i förevarande kapitel inte vid sådan minskning. Undantaget avser registeringsbestämmelserna i 1922 §§. Metoder för minskning av aktiekapitalet 20 kap. 2 § Minskning av aktiekapitalet kan genomföras med eller utan indragning av aktier. (Jfr 17 kap. 2 § i SOU 2001:1.) I paragrafen, som motsvarar 6 kap. 1 § tredje stycket i den nuvarande aktiebolagslagen (jfr prop. 1975:103 s. 360), anges de metoder med vilka minskning av aktiekapitalet kan genomföras. Frågan har behandlats i avsnitt 14.3. Regleringen av minskningsmetoderna har i lagförslaget renodlats i förhållande till vad som gäller enligt den nuvarande aktiebolagslagen. Så- lunda har den nuvarande bestämmelsen om minskning av aktiekapitalet genom inlösen eller sammanläggning av aktier ansetts överflödig och därför inte tagits med i lagförslaget. Inte heller har den nuvarande bestämmelsen om minskning av aktiekapitalet genom minskning av aktiernas nominella belopp någon motsvarighet i lagförslaget. Det beror på att lagförslaget inte innehåller några regler om att aktier skall ha ett nominellt belopp. 20 kap. 3 § Beslut om minskning av aktiekapitalet fattas av bolagsstämman, om inte, i sådana fall som avses i 31 §, annat föreskrivs i bolagsordningen. Vid minskning för sådant ändamål som avses i 1 § första stycket 2 eller 3 får stämman inte besluta om minskning av aktiekapitalet med större belopp än vad styrelsen har föreslagit eller godkänt. Stämman får dock alltid besluta om sådan minskning som är föreskriven i bolagsordningen. (Jfr 17 kap. 3 § första stycket i SOU 2001:1.) Paragrafen, som motsvarar 6 kap. 2 § första stycket första meningen och andra stycket i den nuvarande aktiebolagslagen (jfr prop. s. 360 f.), behandlar beslutsordningen vid minskning av aktiekapitalet (jfr Prop. 2004/05:85 avsnitt 14.4). Liksom tidigare ligger beslutanderätten primärt hos bolags- stämman (första stycket). Beslut kan fattas såväl på ordinarie som på extra bolagsstämma. Minskning av aktiekapitalet på grund av inlösenförbehåll i bolagsordningen kan också om det finns stöd för det i bolagsordningen äga rum utan bolagsstämmans medverkan. Bestämmelser om sådana förbehåll finns i 31 §. En erinran om dessa bestämmelser har tagits in i förevarande paragraf. När det gäller minskning för avsättning till fri fond eller återbetalning till aktieägarna begränsas stämmans beslutanderätt på så sätt att den normalt inte får besluta om en större avsättning eller återbetalning än vad styrelsen har föreslagit eller godkänt (se andra stycket). En snarlik bestämmelse finns i 18 kap. 1 §. Innehåller bolagsordningen föreskrifter om att minskning av aktiekapitalet under angivna förutsättningar skall ske (jfr 31 §), får dock sådan minskning genomföras utan styrelsens samtycke. 20 kap. 4 § Om ett förslag till beslut om minskning av aktiekapitalet inte skulle vara förenligt med bolagsordningen, skall beslut om nödvändiga ändringar av denna fattas innan bolagsstämman beslutar om minskningen. Ett beslut om minskning av aktiekapitalet får inte fattas förrän bolaget har registrerats. (Paragrafen saknar motsvarighet i kommitténs förslag.) Paragrafen motsvarar 6 kap. 2 § första stycket andra och tredje meningarna i den nuvarande aktiebolagslagen (jfr prop. 1975:103 s. 361). De frågor som regleras i paragrafen har behandlats i avsnitt 14.4. Av första stycket framgår att ett beslut om minskning av aktiekapitalet inte får leda till att antalet aktier eller aktiekapitalets storlek inte står i överensstämmelse med vad som föreskrivs i bolagsordningen. En motsvarande bestämmelse när det gäller ökning av aktiekapitalet finns i 11 kap. 2 § andra stycket. För ytterligare kommentarer hänvisas till kommentaren till den bestämmelsen. Andra stycket innehåller ett förbud mot att aktiekapitalet minskas före bolagets registrering. Detta överensstämmer med gällande rätt. En snarlik bestämmelse finns i 11 kap. 3 §. Minskning av aktiekapitalet genom beslut av bolagsstämman 20 kap. 5 § Ett beslut av bolagsstämman om minskning av aktiekapitalet är giltigt endast om det har biträtts av aktieägare med minst två tredjedelar av såväl de avgivna rösterna som de aktier som är företrädda vid stämman. Om det finns flera aktieslag i bolaget, skall vad som föreskrivs i första stycket även tillämpas inom varje aktieslag som är företrätt vid stämman och för vilket aktiernas rätt försämras genom beslutet. (Jfr 17 kap. 4 § i SOU 2001:1.) Paragrafen innehåller majoritetsregler avseende bolagsstämmobeslut om minskning av aktiekapitalet (jfr avsnitt 14.4). Motsvarande regler i den nuvarande lagen finns i 6 kap. 2 a § (jfr prop. 1993/94:196 s. 163). I första stycket uppställs för beslut av detta slag ett krav på två tredjedelars majoritet av såväl de avgivna rösterna som de vid bolagsstämman företrädda aktierna. Detta överensstämmer med gällande rätt. Andra stycket avviker från vad som gällt . Bestämmelsen innebär att kravet på två tredjedelars majoritet som huvudregel även måste vara uppfyllt inom varje i bolaget förekommande aktieslag. Kravet på två tredjedelars majoritet inom varje aktieslag gäller dock av naturliga skäl inte aktieslag som inte är företrädda vid stämman. Kravet gäller inte heller sådana aktieslag som inte påverkas negativt av beslutet. Om minskningen sker genom indragning av aktier inom endast ett av flera aktieslag, behöver det alltså inte göras någon särskild sammanräkning av rösterna inom övriga aktieslag. Förekomsten av en särskild majoritetsregel för detta slag av beslut är inte avsedd att utesluta en tillämpning av den s.k. generalklausulen (jfr 7 kap. 47 §). Även om majoritetskraven är uppfyllda är stämman alltså förhindrad att besluta om en minskning av aktiekapitalet som är ägnad att ge en otillbörlig fördel till en aktieägare eller annan till nackdel för bolaget eller annan. 20 kap. 6 § Om bolagsstämman skall pröva en fråga om minskning av aktiekapitalet, skall styrelsen eller, om förslaget väcks av någon annan, förslagsställaren upprätta ett förslag enligt bestämmelserna i 714 §§. (Jfr 17 kap. 5 § i SOU 2001:1.) Paragrafen saknar direkt motsvarighet i den nuvarande aktiebolagslagen. I paragrafen åläggs den som väcker en fråga om minskning av aktiekapitalet att upprätta ett förslag till beslut. Lagtexten utgår från att en fråga av detta slag normalt tas upp av styrelsen. Om förslaget väcks av någon annan, är styrelsen ändå skyldig att ta fram ett sådant yttrande som avses i 8 §. Av de följande paragraferna framgår vilket innehåll förslaget skall ha. 20 kap. 7 § I förslaget om minskning av aktiekapitalet skall följande uppgifter anges: 2.det belopp eller högsta belopp, som aktiekapitalet skall minskas med, eller det lägsta och högsta beloppet för minskningen, 3.om minskningen skall genomföras med eller utan indragning av aktier, och 4.i förekommande fall, vilka aktier som skall dras in. Om minskningsbeslutet förutsätter ändring av bolagsordningen, skall också detta anges. Uppgifter som avses i första stycket 2 behöver inte anges i förslaget, om det föreslås att stämman skall besluta om ett sådant bemyndigande som avses i 10 § första stycket 5. (Jfr 17 kap. 5 § i SOU 2001:1.) Paragrafen, som har viss motsvarighet i 6 kap. 3 § första meningen i den nuvarande aktiebolagslagen (jfr prop. 1975:103 s. 361), reglerar vad ett förslag till beslut om minskning av aktiekapitalet skall innehålla. Bestämmelserna gäller alla typer av beslut om minskning av aktiekapitalet som anges i 1 § första stycket, däremot inte sådana som grundar sig på förbehåll i bolagsordningen. I 8 och 9 §§ uppställs vissa kompletterande krav när det gäller minskning för återbetalning till aktieägarna. Punkten 1 i första stycket innebär att minskningsändamålet skall anges. Därvid står valet mellan de ändamål som anges i 1 § första stycket, nämligen förlusttäckning, avsättning till fritt eget kapital och återbetalning till aktieägarna. Enligt punkten 2 skall minskningsbeloppet anges. En nyhet är att det är möjligt att, i stället för ett fast belopp, ange ett högsta eller ett högsta och lägsta belopp. Beloppsspärren och försiktighetsregeln i 17 kap. 3 § skall i de senare fallen tillämpas med avseende på det högsta möjliga minskningsbeloppet. Om det föreslås att styrelsen eller den som styrelsen inom sig förordnar skall bemyndigas att besluta om minskningsbeloppet, behöver minskningsbeloppet inte tas upp i förslaget. Detta framgår av tredje stycket. I sådana fall skall i stället det föreslagna bemyndigandet anges i förslaget (se 10 § första stycket 5). Enligt punkten 3 skall det anges om minskningen skall genomföras med eller utan indragning av aktier. Som framgår av 2 § innehåller lagförslaget inte några andra metoder för minskning än dessa två. Punkten 4 aktualiseras om minskningen skall genomföras med indragning av aktier. I sådana fall skall det anges vilka aktier som föreslås bli indragna. Det är här tillräckligt att ange t.ex. att en viss andel av aktierna skall dras in eller att alla aktier inom ett visst aktieslag skall dras in. Aktierna behöver alltså inte individualiseras. Andra stycket avser den situationen att förslaget förutsätter en ändring av bolagsordningen. Detta skall i så fall framgå av förslaget, varvid det är naturligt att även specificera vilken ändring som avses. 20 kap. 8 § Innebär förslaget att aktiekapitalet skall minskas för återbetalning till aktieägarna, skall det till förslaget fogas ett motiverat yttrande från styrelsen om huruvida den föreslagna återbetalningen är försvarlig med hänsyn till vad som anges i 17 kap. 3 § andra och tredje styckena. Om tillgångar eller skulder har värderats till verkligt värde enligt 4 kap. 14 a § årsredovisningslagen (1995:1554), skall det i yttrandet också anges hur stor del av det egna kapitalet som beror på att en sådan värdering har tillämpats. (Paragrafen saknar motsvarighet i kommitténs förslag.) Paragrafen, som saknar motsvarighet i den nuvarande aktiebolagslagen, innehåller ett särskilt krav på underlag inför beslut om minskning av aktiekapitalet för återbetalning till aktieägarna. I sådana fall skall till förslaget fogas ett yttrande från styrelsen om hur den föreslagna dispositionen förhåller sig till försiktighetsregeln. I förekommande fall Prop. 2004/05:85 skall i yttrandet även redovisas hur stor del av bolagets eget kapital som består av orealiserade vinster avseende finansiella instrument (jfr 4 kap. 14 a § årsredovisningslagen). En motsvarande bestämmelse finns i 18 kap. 4 §. 20 kap. 9 § Innebär förslaget att aktiekapitalet skall minskas för återbetalning till aktieägarna genom att aktier dras in (inlösen) skall, utöver vad som följer av 7 och 8 §§, följande uppgifter anges i förslaget: 1.den rätt att få aktier inlösta som aktieägarna har, 2.den tid inom vilken anmälan för inlösen skall göras, 3.det belopp som skall betalas för varje aktie som löses in, i förekommande fall med uppgift om hur stor del av beloppet som överstiger aktiens kvotvärde, 4.den tid inom vilken de inlösta aktierna skall betalas eller, i förekommande fall, att betalning skall ske vid anmälan för inlösen mot ingivande av aktiebrevet. Om det föreslås att stämman skall besluta om ett sådant bemyndigande som avses i 10 § första stycket 5, får, i stället för uppgifter som avses i första stycket 3, anges det högsta belopp som får betalas för de aktier som löses in. Anmälningstiden enligt första stycket 2 får inte understiga , om inte alla aktieägare som så önskar kan få sina aktier inlösta. I bolag som inte är avstämningsbolag skall anmälningstiden räknas från det att underrättelse enligt 18 § skett, eller om samtliga aktieägare är företrädda på den bolagsstämma som beslutat om minskningen, från beslutet. I avstämningsbolag skall tiden räknas från avstämningsdagen. (Jfr 17 kap. 6 § första och andra styckena i SOU 2001:1.) Paragrafen saknar direkt motsvarighet i den nuvarande aktiebolagslagen. I denna och den följande paragrafen uppställs vissa kompletterande krav på förslag som avser minskning av aktiekapitalet för återbetalning till aktieägarna genom inlösen. Paragraferna har delvis utformats efter förebild i reglerna om nyemission (jfr 13 kap. 4 och 5 §§). I punkten 1 i första stycket föreskrivs att aktieägarnas rätt till inlösen skall anges. Det kan t.ex. vara fråga om att alla ägare till aktier av ett visst aktieslag skall ha rätt att få sina aktier inlösta eller att alla aktieägare skall ha rätt att få en viss andel av sina aktier inlösta. I punkten 2 föreskrivs att anmälningstiden skall anges. Ytterligare bestämmelser om anmälningstiden finns i tredje stycket. Enligt punkten 3 skall det belopp som skall betalas för varje aktie (inlösenbeloppet) anges. Summan av inlösenbeloppen kan motsvara minskningsbeloppet men kan också vara större eller mindre än detta belopp. Om det föreslås att inlösen skall ske till överkurs, dvs. till ett belopp som överstiger aktiens kvotvärde, skall detta framgå. I ett sådant fall skall också anges hur stor hur stor del av beloppet som utgör överkurs. Om det föreslås att styrelsen eller den som styrelsen inom sig förordnar skall bemyndigas att besluta om beloppet, gäller särskilda bestämmelser i andra stycket. Bestämmelserna innebär att stämmans beslut, i stället för att ange ett visst belopp, får ange det högsta belopp som får betalas för aktier som löses in. Det yttrande som regleras i 8 § skall i sådana fall behandla hur en återbetalning av detta högsta belopp förhåller sig till Prop. 2004/05:85 försiktighetsregeln. Punkten 4 avser betalningstiden. Ett alternativ till att ange en bestämd tidsrymd är att föreskriva att betalning skall ske mot överlämnande av aktiebrev. Om en sådan ordning föreslås, skall detta anges i beslutsförslaget. Inlösta aktier ger självfallet inte rätt till utdelning. I vad mån inlösenbeloppet skall differentieras efter inlösendag med hänsyn till på aktien belöpande utdelning får avgöras av bolaget (jfr punkten 3). I tredje stycket uppställs vissa begränsningar när det gäller hur kort anmälningstiden får vara (jfr första stycket 2). Den får inte vara kortare än . Tidsgränsen behöver inte iakttas om alla aktieägare som så önskar kan få sina aktier inlösta och samtliga godtar en kortare anmälningstid. Den tidpunkt då anmälningstiden börjar löpa skiljer sig åt mellan kupongbolag och avstämningsbolag. I kupongbolag löper den, som huvudregel, från det att bolaget sänt ut underrättelse enligt 18 §. I avstämningsbolag löper den från avstämningsdagen. 20 kap. 10 § I förekommande fall skall, i fråga om sådan inlösen som avses i 9 §, förslaget om minskning av aktiekapitalet också innehålla uppgift om 1.att anmälan för inlösen skall ske genom att kuponger som hör till aktiebreven ges in, 2.att inlösta aktier skall betalas med annan egendom än pengar eller i övrigt på villkor som avses i 2 kap. 5 § andra stycket 13 och 5 eller att inlösen skall ske genom kvittning av en fordran som bolaget har mot aktieägaren, 3.avstämningsdagen eller bemyndigande för styrelsen att fastställa avstämningsdagen, om bolaget är avstämningsbolag, 4.övriga särskilda villkor för inlösen, och 5.bemyndigande för styrelsen eller den som styrelsen utser inom sig att innan inlösen påbörjas bestämma det belopp som aktiekapitalet skall minskas med och det belopp som skall betalas för varje aktie som löses in. Ett bemyndigande som avses i första stycket 3 eller 5 får lämnas bara om aktierna är noterade vid en svensk eller utländsk börs, en auktoriserad marknadsplats eller någon annan reglerad marknad. I avstämningsbolag skall ett bemyndigande enligt första stycket 5 utformas så att minskningsbeloppet och det belopp som skall betalas för varje aktie som löses in bestäms senast den dag som infaller före avstämningsdagen. (Jfr 17 kap. 6 § första och tredje styckena samt 17 kap. 10 § i SOU 2001:1.) Paragrafen saknar direkt motsvarighet i den nuvarande aktiebolagslagen. Den kompletterar 9 § vad gäller innehållet i ett förslag om minskning av aktiekapitalet genom inlösen. Punkten 1 i första stycket gäller anmälan för inlösen i kupongbolag. Om inlösenrätten är odiskutabel, kan anmälan i ett sådant bolag ske genom att aktiebrevet visas upp för påteckning om utbetalning. Är en sådan ordning inte lämplig, kan det om bolaget önskar bevis om att den som anmäler aktier för inlösen är behörig föreskrivas att anmälan skall ske genom att till aktiebrevet hörande kupong ges in till bolaget. föreslås att denna ordning skall tillämpas, skall detta framgå av förslaget (jfr 13 kap. 5 § första stycket 3). Av punkten 2 framgår att inlösen kan ske mot vederlag i annat än pengar eller under andra särskilda villkor av det slag som kan ställas upp vid s.k. kvalificerad bolagsbildning (se vidare kommentaren till 2 kap. 5 §). I så fall skall detta anges redan i förslaget till beslut. Om betalning skall utgå i sakvärden, är det ofta lämpligt att alla aktieägare får egendom av samma slag eller frihet att välja mellan sådan egendom och pengar. Det är inte uteslutet att besluta att vissa aktieägare skall erhålla betalning i viss form och andra aktieägare betalning i annan form men sådana beslut riskerar att komma i konflikt med generalklausulen (jfr kommentaren till 18 kap. 1 §). Principen kan åsidosättas endast om samtliga aktieägare är överens om det. Punkten 3 är tillämplig endast på avstämningsbolag. I sådana bolag skall det i förslaget även anges när avstämningsdagen skall infalla. Om det föreslås att styrelsen skall ges ett bemyndigande att fastställa avstämningsdag, skall detta anges i stället. Som framgår av tredje stycket finns det vissa begränsningar vad gäller bestämmandet av avstämningsdagen. Om det föreslås andra särskilda villkor för inlösen, skall även dessa anges i förslaget (punkten 4). Jfr 13 kap. 5 § första stycket 7. I punkten 5 föreskrivs, efter förebild i 13 kap. 5 § första stycket 8, att styrelsen eller den som styrelsen inom sig utser kan bemyndigas att innan inlösen påbörjas bestämma det belopp varmed aktiekapitalet skall minskas och det belopp som skall betalas för varje inlöst aktie. En sådan möjlighet kan vara av stor betydelse vid en s.k. holländsk auktion, dvs. ett förfarande där bolaget för varje inlöst aktie betalar det högsta begärda lösenbeloppet för någon av de inlösta aktierna. Det exakta minsknings- och inlösenbeloppet kan vid ett sådant förfarande fastställas först sedan aktieägarnas olika bud har ordnats och summerats. Av 9 § andra stycket framgår att bolagsstämman, om ett bemyndigande skall lämnas, skall ange det högsta belopp som får betalas för de aktier som löses in. Detta belopp utgör alltså den övre gränsen för vad styrelsen får besluta om i detta avseende. Bestämmelsen i andra stycket kompletterar första stycket 3 och 5. Den innebär att ett bemyndigande som avses i dessa punkter får lämnas endast i fråga om aktier som är noterade vid börs eller annan reglerad marknad. 20 kap. 11 § Om årsredovisningen inte skall behandlas på den bolagsstämma där förslaget om minskning av aktiekapitalet skall prövas, skall det i förslaget anges hur stor del av det enligt 17 kap. 3 § första stycket disponibla beloppet som finns kvar efter det senast fattade beslutet om värdeöverföring. (Jfr 17 kap. 7 § i SOU 2001:1.) Denna och den följande paragrafen innehåller bestämmelser om det kompletterande underlag som skall finns tillgängligt om en fråga om minskning av aktiekapitalet för återbetalning till aktieägarna skall prövas på en annan stämma än årsstämman. bestämmelsen i 17 kap. 4 § om värdeöverföringar under löpande räkenskapsår. Som har utvecklats i kommentaren till den paragrafen finns det en beloppsgräns som gäller för alla värdeöverföringar som beslutas från och med en årsstämma till nästa stämma av det slaget. Inför varje beslut om värdeöverföring som sker vid annan stämma än årsstämman måste göras en beräkning av vad som står till stämmans eller styrelsens förfogande för värdeöverföring. Enligt denna paragraf skall resultatet av denna beräkning framgå av förslaget till beslut. En likalydande bestämmelse finns i 18 kap. 5 §. 20 kap. 12 § I de fall som avses i 11 § skall följande handlingar fogas till förslaget: 1.en kopia av den årsredovisning som innehåller de senast fastställda balans- och resultaträkningarna, 2.en kopia av revisionsberättelsen årsredovisningen avser, 3.en redogörelse, undertecknad av styrelsen, för händelser av väsentlig betydelse för bolagets ställning, vilka har inträffat efter det att årsredovisningen lämnades med uppgift om värdeöverföringar som har beslutats och om förändringar i bolagets bundna egna kapital som har skett efter balansdagen, och 4.ett yttrande över den redogörelse som avses i 3, undertecknat av bolagets revisor, med uttalande om huruvida bolagsstämman bör besluta ienlighet med förslaget. (Jfr 17 kap. 7 § i SOU 2001:1.) Paragrafen har viss motsvarighet i 6 kap. 2 § tredje stycket första meningen i den nuvarande aktiebolagslagen (jfr prop. 1975:103 s. 361).