prop · GS031d25 · 2005-01-01 00:00:00 — EU:s ramdirektiv för vatten berör på olika sätt jordbruket. För en utförligare redovisning av vilka åtgärder som vidtagits med avseende på det svenska genomförandet av ramdirektivet hänvisas till utgiftsområde 20. överlämnade sitt betänkande (SOU 2003:72) till regeringen. För området övergödning föreslås att länderna runt utvecklar effektbaserade mål och beslutar om rättsligt bindande åtaganden samt att miljöåtgärder inom jordbruket riktas till områden där störst effekt kan uppnås. Betänkandet har remissbehandlats. I syfte att minska riskerna med användningen av bekämpningsmedel genomfördes en höjning av skatten på bekämpningsmedel med till för varje helt kilo verksam beståndsdel fr.o.m. . I regeringens skrivelse Landsbygdspolitik resultatredovisning (skr. 2002/03:111) lämnades en utförlig redovisning av uppnådda resultat inom politikområdet samt en analys och bedömning av dessa. Nedan redovisas resultat av insatser med fokus på förändringar i resultat och bedömningar sedan framtagandet av ovannämnda skrivelse. Bevarande av odlingslandskapets biologiska mångfald utgör en viktig del av miljökvalitetsmålet Ett rikt odlingslandskap. För att bevara den biologiska mångfalden har hävden av betesmarker och slåtterängar avgörande betydelse. Både vad gäller biologiska och kulturhistoriska värden i sådana marker är måluppfyllelsen starkt beroende av arealen hävdad ängs- och betesmark. Den biologiska mångfalden i betesmarker och slåtterängar utgörs till stor del av arter som på något sätt är beroende av de livsbetingelser som skapas av hävd i form av bete eller slåtter. Genom miljöersättningar kompenseras lantbrukare för kostnader för olika skötselåtgärder och restriktioner som är viktiga för att bevara natur- och kulturmiljövärdena. Det kan handla om röjning av buskar och sly, senareläggning av betessläpp för att gynna vissa arter som är beroende av en betesfri period under vår och försommar eller om andra åtgärder som är förenade med betesdriften. Miljöersättning lämnas också för skötsel av värdefulla landskapselement såsom stenmurar och andra äldre stängselkonstruktioner som, utöver att hysa ett stort kulturhistoriskt värde, även utgör värdefulla livsmiljöer för många djur och växter. Jordbrukarnas anslutning till de miljöåtgärder vilkas syfte är att bevara odlingslandskapets biologiska mångfald och kulturmiljövärden ger en bild av den hävdade arealen i landet. Ersättningarna till betesmarker och slåtterängar, natur- och kulturmiljöer samt öppet och varierat odlingslandskap har alla en måluppfyllelse på mellan av de operativa mål som satts upp i programmet. Sammanlagt finns ca betesmark och ca slåtteräng anslutna till ersättningen för bevarande av betesmarker och slåtterängar. Ytterligare ca i de mindre gynnade områdena ingår i åtgärden öppet och varierat odlingslandskap vilket är något över arealmålet för åtgärden. Utöver de kvantitativa målen av hävdad areal är också de kvalitativa aspekterna viktiga. Det är angeläget att marker med höga biologiska värden ansluts till åtgärderna och att skötseln av markerna utförs på ett ändamålsenligt sätt. Cirka 18 000 åtgärdsplaner för skötsel av de mest vär- 2004/05:1 UTGIFTSOMRÅDE 23 defulla betesmarkerna och slåtterängarna har upprättats. För det fortsatta arbetet med att följa upp de kvalitativa aspekterna kommer bl.a. den pågående inventeringen av värdefulla ängs- och betesmarker att utgöra ett viktigt underlag. Det ekologiska jordbruket omfattar ca i hela landet vilket är av den totala åkerarealen. Det föreligger emellertid stora skillnader i andelen ekologiskt odlad återareal mellan olika delar av landet. Andelen åkerareal är avsevärt mindre i och slättbygder jämfört med andelen i landets skogs- och mellanbygder. Ekologisk produktion innebär en strävan att uppnå en helhetssyn utifrån företagets förutsättningar. Både vad gäller växtnäring och foder utnyttjas så långt som möjligt förnybara resurser och produkter som producerats på gården. Utfodringen av djuren baseras i hög grad på vall och grönfoder. Tillförseln av växtnäring från källor utanför gården är oftast begränsad och ogräs och skadegörare bekämpas med hjälp av andra metoder än kemiska bekämpningsmedel. Med bakgrund härav kan ekologisk produktion bidra till att uppnå miljökvalitetsmålet Giftfri miljö. Produktionsmetoden kan även direkt och indirekt ha positiva effekter för möjligheten att uppnå andra miljökvalitetsmål och då främst Ingen övergödning och Ett rikt odlingslandskap. Det har dock inte varit möjligt att i detta sammanhang kvantifiera dessa effekter. har ca våtmarker och småvatten anlagts. Dessa bidrar både till att minska läckaget av framför allt kväve och till att skapa värdefulla livsmiljöer för djur och växter. Vidare har ca slåtterängar och betesmarker restaurerats. Anläggnings- och restaureringstakten för våtmarker respektive slåtterängar bör emellertid öka om målen för dessa åtgärder skall nås. Inom miljö- och landsbygdsprogrammet finns ett flertal åtgärder som syftar till att minska växtnäringsförlusterna från jordbruksmark. An- slutningen till miljöersättningen för minskat kväveläckage genom odling av fånggröda och senarelagd jordbearbetning uppgick till ca 2003 vilket är cirka fyra gånger större än det uppsatta målet. Åtgärden bedöms ha en mycket positiv effekt genom att kväveläckaget minskat. Beräkningar pekar på att åtgärden lett till en minskning av kväveutlakningen från med ca . 2004/05:1 UTGIFTSOMRÅDE 23 Trots den positiva effekten av åtgärden bedöms det vara svårt att uppnå miljökvalitetsmålet Ingen övergödning. Den omfattande rådgivnings- och utbildningsverksamheten riktad mot jord- och skogsbrukare bedöms ha ökat förståelsen för och kunskaperna om miljöfrågor. Vidare har verksamheten medfört större anslutning till de olika miljöersättningarna inom programmet. Ett syfte med rådgivningen är också att öka kvaliteten i de skötselåtgärder som lantbrukare utför inom ramen för de olika miljöersättningarna. Cirka 58 000 lantbrukare har deltagit vid rådgivnings- och utbildningstillfällen genomförda . Inom ramen för inventeringen av värdefulla ängs- och betesmarker finns ca 42 000 objekt beskrivna. Inventeringsarbetet förväntas slutföras . Anslutningen till kompensationsbidraget uppgick till ca fördelat på ca 20 500 företag. Antalet företag har sjunkit med . Utvecklingen inom de mindre gynnade områdena speglar den allmänna strukturutvecklingen i landet mot färre och större gårdar. Den nedåtgående trenden i den totala åkerarealen har också fortsatt . Regeringen bedömer emellertid att åtgärderna inom miljö- och landsbygdsprogrammet, framför allt miljöersättningar och kompensationsbidrag, starkt bidragit till att det öppna landskapet finns kvar samt motverkat nedläggning av åker- och betesmark. Detta gäller i första hand i svagare regioner där produktionsförutsättningarna är relativt dåliga. beviljades 633 investeringsstöd om totalt ca i landet, varav 206 om ca inom Mål 1-om- rådet. I landet har både antalet beviljade investeringsstöd och beslutade belopp minskat jämfört med . Större delen av investeringsstödet går till djurmiljöinvesteringar. Regeringens bedömning är att investeringsstödet har haft en god måluppfyllelse avseende att underlätta och påskynda en anpassning till ett ekologiskt hållbart jordbruk samt att öka landsbygdsföretagens konkurrensförmåga och främja ökad sysselsättning på landsbygden. Däremot har stödet endast haft begränsad effekt vad gäller diversifiering av jordbruksverksamhet. In- vesteringar i kompletterande verksamhet har emellertid ökat , en utveckling som bedöms fortsätta som en effekt av utbildnings- och projektverksamhet inom området. Stöd till investeringar i förbättrad bearbetning och saluföring av jordbruksprodukter är inriktat på innovation och småskalig livsmedelsförädling. beslutades om 80 projekt om ca i landet varav 13 projekt om ca inom Mål 1-området. Även här är antalet projekt och beviljat stöd jämförelsevis lägre än 2002. De flesta beviljade stöden har lämnats till företag inriktade på småskalig livsmedelsförädling. Tillgänglig statistik visar att de i programmen fastställda sysselsättningsmålen för både investeringsstödet till jordbruksföretag och stödet till investeringar i förbättrad bearbetning och saluföring av jordbruksprodukter bör kunna nås . beviljades 204 startstöd till yngre jordbrukare i hela landet varav 57 stycken i Mål 1-området. Målet i miljö- och landsbygdsprogrammet om 200 beviljade startstöd utanför Mål 1-området är därmed inte uppfyllt. Däremot förväntas den genomsnittliga årliga etableringstakten överstiga 200 sett under hela programperioden. Avseende de övergripande målen har startstödet haft en viss positiv effekt för att underlätta övertagande eller nyetablering. Däremot är det svårt att visa på effekter avseende konkurrenskraft, tillväxt samt anpassning av jordbruket till nya yttre förhållanden. Efterfrågan på investeringsstöd och startstöd i hela landet har varit lägre än . Den minskade investerings- och etableringsviljan bedöms delvis bero på en viss osäkerhet och försiktighet inför beslut om och genomförande av reformen av den gemensamma jordbrukspolitiken. Även administrativa förändringar bedöms ha orsakat en lägre beslutstakt . Den förhållandevis låga efterfrågan på stöd till investeringar i förbättrad bearbetning och saluföring av jordbruksprodukter i Mål 1-områ- dena bedöms inte helt bero på en låg investeringsvilja inom näringen utan åtminstone delvis på att liknande stöd lämnas inom andra åtgärder och program som exempelvis regionala företagsstöd. beslutades om att tilldela ca till 308 projekt i syfte att främja anpassning och utveckling av landsbygden inom ramen för miljö- och landsbygdsprogrammets insatsområde II. Antalet påbörjade projekt har ökat påtagligt . Projekten rör framför allt diversifiering av lantbruksföretag och mark- nadsföring av kvalitetsprodukter med anknytning till lantbruket. Antalet avslutade projekt är emellertid förhållandevis litet vilket gör det svårt att redan nu dra slutsatser avseende verksamhetens resultat och måluppfyllelse. på landet som genomfördes av och länsstyrelserna har resulterat i större uppmärksamhet och kunskap om landsbygdsutveckling och åtgärderna inom miljö- och landsbygdsprogrammet. Kompetensutvecklingsaktiviteter har också genomförts inom ramen för miljö- och landsbygdsprogrammets insatsområde II och uppskattas , genom länsstyrelsernas verksamhet, ha nått ca 12 000 deltagare varav är kvinnor och män. Inom Mål 1 har fattats beslut om stöd till 25 projekt med ca i syfte att främja anpassning och utveckling av landsbygden. beslutades inom ramen för Leader+programmet om 224 nya projekt om ca . Flertalet beslutade projekt inom programmet löper och är ännu inte avslutade vilket gör det svårt att dra slutsatser om resultat och måluppfyllelse av verksamheten. Den oberoende halvtidsutvärderingen av programmet som genomfördes visar emellertid att programmet i sin helhet fungerar bra men vissa förändringar föreslås av utvärderarna. Vidare framhölls vikten av ökade insatser inom kunskapsöverföring, spridning och dialog mellan de olika områdena inom Leader+. De olika nationella handlingsprogrammen för jordbrukets miljöfrågor och insatser inom dessa såsom t.ex. lagstiftning, ekonomiska styrmedel och försöks- och utvecklingsverksamhet, bedöms vara en viktig del av arbetet med att nå de miljökvalitetsmål som berör jordbruket. Som delmål för miljökvalitetsmålet Ingen övergödning anges att de svenska vattenburna utsläppen av kväve från mänsklig verksamhet till haven söder om skall ha minskat med års nivå. En minskning från jordbruket beräknas ha skett . Kväveutlakningen från beräknas vara oförändrad men kväveeffektiviteten har ökat sedan mitten av 1990- talet. Det finns emellertid behov av en om- 2004/05:1 UTGIFTSOMRÅDE 23 fattande minskning av de totala kväveutsläppen . Den höga anslutningen till miljöersättning för minskat kväveläckage medverkar till minskningen av kväveläckage från åkermarken. Ammoniakutsläppen skall enligt delmålet 2010 ha minskat med års nivå. Jordbruksnäringen står för merparten av utsläppen. beräknas ammoniakavgången från jordbruket ha minskat med . Enligt delmålet om vattenburna utsläpp av fosfor från mänsklig verksamhet skall dessa till 2010 kontinuerligt minska års nivå. Fosforeffektiviteten i jordbruket har enligt beräkningar ökat avsevärt . Handlingsprogrammet för användning av bekämpningsmedel bidrar till att uppnå bl.a. miljökvalitetsmålet Giftfri miljö. har riskerna, mätt som hälso- och miljöriskindikatortal, minskat för att sedan öka något. Ökningen beror på en större försåld mängd aktiv substans. Orsaken till en ökad försåld volym aktiv substans är främst en förändrad grödfördelning som följd av den gemensamma jordbrukspolitiken. Likaså har kostnaderna för kemisk ogräsbekämpning minskat i förhållande till mekanisk ogräsbekämpning. Nationellt stöd till norra För det nationella stödet till norra har den stödberättigande mjölkproduktionen minskat med . Även slaktsvinsproduktionen har minskat medan äggproduktionen ökat. Referenskvantiteter, vilka utgör basvolymer som fastställdes i samband med att blev EU-medlem, var inte nära att överskridas . Större delen av verksamheten inom politikområdet bedrivs inom ramen för fleråriga program, framför allt miljö- och landsbygdsprogrammet men även Mål 1- och Leader+programmen. Inom varje program finns fastställda operativa mål för de åtgärder som ingår i programmen. De operativa målen för insatserna inom politikområdet har i de flesta fall uppnåtts eller förväntas 2004/05:1 UTGIFTSOMRÅDE 23 Regeringens samlade bedömning är att resultaten av insatserna i stort varit goda och i överensstämmelse med de uppställda målen. Därigenom bedömer regeringen att de offentliga insatserna bidrar till en ekologiskt, ekonomiskt och socialt hållbar utveckling av landsbygden. överlämnades till regeringen betänkandet Levande kulturlandskap en halvtidsutvärdering av Miljö- och landsbygdsprogrammet (SOU 2003:105). Utredningen drog slutsatsen att programmet i huvudsak fungerat väl och att det har bidragit till uppfyllelsen av mål på samtliga nivåer i programmet även om undantag finns som t.ex. anläggning av våtmarker. Programmet har enligt utredningen på ett påtagligt sätt också bidragit till uppfyllelsen av de övergripande miljökvalitetsmålen Ett rikt odlingslandskap och Ingen övergödning. Av- seende ekonomisk och social utveckling på landsbygden drogs slutsatsen att programmet har bidragit till uppfyllelsen av flera av målen men att bilden är mer otydlig och att ytterligare analyser behövs. Administrationen av programmet bedöms i stort sett ha fungerat tillfredsställande. Utredningen har också utvärderat jordbruksåtgärderna i Mål 1 och drar slutsatsen att måluppfyllelsen överlag är hög, dock delvis beroende på lågt satta resultatmål. Vidare föreligger stora skillnader mellan kustrespektive inlandsområdena. För Mål 1-programmen har även genomförts separata halvtidsutvärderingar. Av dessa framgår att det har varit svårt att integrera strukturåtgärderna på jordbruksområdet med åtgärder inom andra insatsområden. Åtgärden Främja anpassning och utveckling av landsbygden har enligt utvärderarna en tydligare koppling till övriga Mål 1-åtgärder. Målet för den ekologiska produktionen är att den ekologiskt odlade arealen bör fördubblas (till ) till 2005 och att den ekologiska animalieproduktionen bör öka. av antalet mjölkkor och slaktdjur av nöt och lamm bör finnas i ekologisk produktion till 2005. är av åkerarealen i ekologiskt odlad dock med stora regionala skillnader. Måluppfyllelsen förväntas bli god även om målet inte uppnås helt. För animalieproduktionen är målet redan uppnått. bedömer att årsredovisning i allt väsentligt är rättvisande inom ramen för politikområdet. 7.8.144:1 Åtgärder för landsbygdens miljö och struktur 1 Inklusive tilläggsbudget i samband med ekonomiska vårproposition (bet. 2003/04:FiU21) och förslag på tilläggsbudget i samband med budgetpropositionen . Anslaget används för att finansiera strukturstöd och miljöersättningar med anknytning till jordbruket. Miljöersättningar riktade mot jordbruket, stöd till mindre gynnade områden, kompetensutveckling, startstöd till yngre jordbrukare, stöd till investeringar i jordbruksföretag, stöd till bearbetning och saluföring av jordbruksprodukter samt åtgärder för landsbygdens utveckling finansieras under anslaget. Åtgärderna återfinns inom ramen för miljö- och landsbygdsprogram och två Mål 1-pro- gram. Från anslaget utbetalas även ersättningar för löpande åtaganden från den tidigare programperioden. Under anslaget finansieras det nationella stödet till jordbruket i norra . Anslaget används även för att finansiera ett nationellt anläggningsstöd för plantering av energiskog i enlighet med rådets förordning (EEG nr 1251/99) om upprättande av ett stödsystem för vissa jordbruksgrödor. Under förutsättning att godkänner det svenska förslaget till ändring av miljö- och landsbygdsprogrammet som skickades in , kommer fortsatt anläggningsstöd för energiskog att finansieras inom ramen för detta program . 2004/05:1 UTGIFTSOMRÅDE 23 Beställningsbemyndigande om ekonomiska åtaganden Tabell 7.3 Beställningsbemyndigande om ekonomiska åtaganden Utestående åtaganden vid årets början -1 738 874 Erhållet/föreslaget bemyndigande Huvuddelen av åtgärderna som finansieras under anslaget är ersättningsformer som bygger på fleråriga förpliktelser om utbetalningar. Detta innebär att staten åtar sig framtida ekonomiska förpliktelser som inte ryms inom ramen för de av anvisade anslagsmedlen. Regeringen bör därför bemyndigas att , i fråga om ramanslaget 44:1 Åtgärder för landsbygdens miljö och struktur, besluta om bidrag som inklusive tidigare åtaganden medför utgifter på högst 2006, högst 2007, högst 2008, högst 2009 och högst därefter. Under anslaget har anvisats medel för de av tillämpade miljö- och strukturstöden med anknytning till jordbruket samt det nationella stödet till jordbruket i norra . Mål 1-programmen har från EU-budgeten tilldelats ytterligare ca genom den s.k. resultatreserven. De ytterligare medlen från EU:s budget motsvaras av anslagsförändringar under anslaget 44:2 Från EG-budgeten finansierade åtgärder för landsbygdens miljö och struktur. Nationell medfinansiering av de ytterligare EU- medlen kommer i tillämpliga delar att ske inom ramen för anslaget 44:1 Åtgärder för landsbygdens miljö och struktur. Regeringens avsikt är att följa de beslutade programmen inklusive till EU- kommissionen överlämnade förslag till förändringar av programmen, i syfte att nå de i programmen fastställda målen. Återföringen av skatten på handelsgödsel och bekämpningsmedel sker under anslaget 44:6 Återföring av skatt på handelsgödsel och bekämpningsmedel m.m. kommer miljö- och landsbygdsprogrammet att förstärkas genom s.k. modulering, dvs. överföring av EU- medel från produktionsstöd till miljö- och landsbygdsprogrammet, med utbetalning först . Den nationella medfinansieringen av EU- medlen sker genom en återföring av skatten på handelsgödsel. Storleken på den nationella medfinansieringen är osäker men beräknas preliminärt uppgå till ca 2006 och ca 2007. bör återföringen av skatten på handelsgödsel och bekämpningsmedel ske under anslaget 44:1 Åtgärder för landsbygdens miljö och struktur. Prognoser avseende den uppburna skatten är osäkra. En ny programperiod för Miljö- och landsbygdsprogrammet inleds 2007. Omfattningen av programmet går inte att fastställa, bl.a. då medelsfördelningen mellan EU:s medlemsländer inte är klarlagd. Beräkningen av anslaget är därför preliminär. Mot bakgrund av ovanstående föreslår regeringen att 2 anvisas under anslaget 44:1 Åtgärder för landsbygdens miljö och struktur . beräknas anslaget till 2 respektive 2 . 2004/05:1 UTGIFTSOMRÅDE 23 Tabell 7.4 Härledning av anslagsnivån 20052007, för 44:1 Åtgärder för landsbygdens miljö och struktur Förändring till följd av: Överföring till/från andra Förslag/beräknat anslag 1 Statsbudget enligt beslut (bet. 2003/04:FiU10). Beloppet är således exklusive beslut på tilläggsbudget under innevarande år. Under anslaget anvisas medel motsvarande EU:s finansiering av strukturstöd och miljöersättningar med anknytning till jordbruket som redovisas under anslaget 44:1 Åtgärder för landsbygdens miljö och struktur. Till anslaget förs även Jordbruksfondens utvecklingssektions finansiering av Mål 1- och Leader+programmen. Beställningsbemyndigande om ekonomiska åtaganden 7.8.244:2 Från EG-budgeten finansierade åtgärder för landsbygdens miljö och struktur 1 Inklusive tilläggsbudget i samband med ekonomiska vårproposition (bet. 2003/04:FiU21) och förslag på tilläggsbudget i samband med budgetpropositionen . Huvuddelen av åtgärderna som finansieras under anslaget är ersättningsformer som bygger på fleråriga förpliktelser om utbetalningar. Detsamma gäller åtgärder inom ramen för strukturfondsprogrammen i Mål 1 och Leader+. Detta innebär att staten åtar sig framtida ekonomiska förpliktelser som inte ryms inom ramen för de av anvisade anslagsmedlen. Regeringen bör därför bemyndigas att , i fråga om ramanslaget 44:2 Från EG-bud- geten finansierade åtgärder för landsbygdens miljö och struktur, besluta om bidrag som inklusive tidigare åtaganden medför utgifter på högst 2006, högst 2007, högst 2008, högst 2009 och högst därefter. Tabell 7.6 Beställningsbemyndigande om ekonomiska åtaganden Utestående åtaganden vid årets början -1 501 074 Erhållet/föreslaget bemyndigande Under anslaget har anvisats medel motsvarande EU:s finansiering för de av tillämpade miljö- och strukturstöden med anknytning till jordbruket samt Leader+ programmet. har tilldelats ca från Jordbruksfondens garantisektion för finansiering av miljö- och landsbygdsprogrammet för garantisektionens budgetår 2004/05. Till miljö- och landsbygdsprogrammet har tillförts ytterligare medel till följd av s.k. modulering. Beloppet uppgår till ca 2005 för att öka till ca 2007. Från jordbruksfondens utvecklingssektion har tilldelats ytterligare ca till Mål 1-programmen genom den s.k. resultatreserven. Vid beräkning av de finansiella ramarna för Mål 1och Leader+programmen skall, enligt förordning (1999:710) om valutakurs vid stöd från , kursen och per euro användas. Det råder en betydande differens mellan denna kurs och den verkliga kursen. Det är även differens mellan kurs i förordning och av regeringen prognostiserad kurs. Regeringen avser därför att anpassa kursen i förordningen och därmed nivån på anslaget 44:2 Från EG-budgeten finansierade åtgärder för landsbygdens miljö och struktur i budgetpropositionen . Härmed möjliggörs ett ökat återflöde från EU. En ny programperiod för Miljö- och landsbygdsprogrammet inleds 2007. Omfattningen av programmet går inte att fastställa, bl.a. då medelsfördelningen mellan EU:s medlemsländer inte är klarlagd. Beräkningen av anslaget är därför preliminär. Mot bakgrund av ovanstående föreslår regeringen att 1 anvisas under anslaget 44:2 Från EG-budgeten finansierade åtgärder för landsbygdens miljö och struktur . beräknas anslaget till 1 respektive 1 . 2004/05:1 UTGIFTSOMRÅDE 23 Tabell 7.7 Härledning av anslagsnivån 20052007, för 44:2 Från EG-budgeten finansierade åtgärder för landsbygdens miljö och struktur Förändring till följd av: Överföring till/från andra Förslag/beräknat anslag 1 Statsbudget enligt beslut (bet. 2003/04:FiU10). Beloppet är således exklusive beslut på tilläggsbudget under innevarande år. 7.8.344:3 Miljöförbättrande åtgärder i jordbruket 1 Inklusive tilläggsbudget i samband med ekonomiska vårproposition (bet. 2003/04:FiU21) och förslag på tilläggsbudget i samband med budgetpropositionen . Anslaget disponeras av för att inom skilda nationella handlingsprogram, huvudsakligen genom försöks- och utvecklingsverksamhet, styra utvecklingen inom jordbruket och trädgårdsnäringen mot minskat växtnäringsläckage, minskad ammoniakavgång, säkrare och minskad användning av bekämpningsmedel, bevarande av biologisk mångfald och tillvaratagande av kulturvärden.