prop · GS03101 · 2005-04-15 00:00:00 — De är kursiverade i tabellen. Förklaringar till större tekniska förändringar finns redovisade i fotnoter till tabellen. Då en teknisk förändring skett har tidsserien justerats för åren före ändringens ikraftträdande. Justeringen har gjorts med en lika stor relativ andel av de takbegränsade utgifterna som den som gällde året då ändringen trädde ikraft. Vissa av de justerade beloppen är ungefärliga. Utgifternas fördelning mellan olika utgifts- områden kan ses som ett uttryck för politiska prioriteringar perioden 20002004. Över hälften av utgiftsområdena uppvisar endast en begränsad eller ingen förändring alls , såvitt avser utgiftsområdets andel av de takbegränsade utgifterna. De största förändringarna berör transfereringsintensiva utgiftsområden. perioden minskade utgiftsandelen markant för utgiftsområdena 6 Försvar samt beredskap mot sårbarhet, 13 Arbetsmarknad och 18 Samhälls- planering, bostadsförsörjning och byggande, medan utgiftsandelen ökade för utgiftsområdena 10 Ekonomisk trygghet vid sjukdom och handikapp, 12 Ekonomisk trygghet för familjer och barn och 16 Utbildning och universitets- forskning. varierade de makroekonomiska förutsättningarna. Exempel- vis har en stigande arbetslöshet inneburit ökade utgifter inom utgiftsområde 13 Arbetsmarknad. Utgifterna kan också förändras mellan åren till följd av förändrade volymer inom regelstyrda system. De största volymförändringarna återfinns inom utgifts- område 10 Ekonomisk trygghet vid sjukdom och handikapp. Exempel på engångshändelser som påverkar de takbegränsade utgifterna återfinns under utgiftsområde 23 Jord- och skogsbruk, fiske med anslutande näringar där utbetalningar av vissa jordbruksstöd har senarelagts. Nedan kommenteras de utgiftsområden som uppvisar de största förändringarna som andel av takbegränsade utgifter . Utgiftsområde 6 Försvar samt beredskap mot sårbarhet minskade utgifterna för utgiftsområdet som andel av de tak- begränsade utgifterna , vilket främst beror på försvarsomställningen. Utgiftsområde 9 Hälsovård, sjukvård och social omsorg Som andel av de takbegränsade utgifterna ökade utgifterna . Ungefär hälften av ökningen förklaras av ökade kostnader för statlig assistans- ersättning. Resterande ökning förklaras av ökade utgifter för dels bidrag till läkemedels- förmånerna, dels utgifter för tandvårdsförmåner. Skr 2004/05:101 Tabell 3.5 Statsbudgetens utgifter 20002004 Anslagen har fördelats till de utgiftsområden de tillhörde i statsbudgeten . Utfall som justerats för tekniska förändringar anges i kursiv stil. Andel i procent av de takbegränsade utgifterna Justerat för teknisk förändring 1 Skatt, tull och exekution Justerat för teknisk förändring 1 Försvar samt beredskap mot sårbarhet Hälsovård, sjukvård och social omsorg trygghet vid sjukdom och handikapp 2 Justerat för teknisk förändring 2 Ekonomisk trygghet vid ålderdom 3 Justerat för teknisk förändring 3 Ekonomisk trygghet för familjer och barn Kultur, medier, trossamfund och fritid Samhällsplan., bostadsförsörj., byggande Allmän miljö- och naturvård Jord- och skogsbruk, fiske m. ansl. Allmänna bidrag till kommuner 4 Justerat för teknisk förändring 4 Avgiften till Europeiska gemenskapen Ålderspensionssystemet vid sidan av SB 6 Justerat för teknisk förändring 6 1Till följd av att förvaltningsanslagen för och slogs ihop 2002, ökade utgifterna under UO 1 med 1,8 mdkr som utgifterna under UO 5 minskade med samma belopp. 2År ökade utgifterna när det särskilda grundavdraget för förtidspensionärer slopades och ersattes med högre förtidspensioner, vilket beräknades till 2,9 mdkr. 3År 2003 ökar utgifterna med 16,5 mdkr när den bosättningsbaserade delen av utgifterna av folkpensionerna förs över till statsbudgeten från ålderspensionssystemet vid sidan av statsbudgeten (7,0 mdkr) och folkpension och pensionstillskott ersätts med en beskattad garantipension (vilket beräknades till 9,5 mdkr). 4Sammantaget sker tekniska förändringar inom UO 25 med 4,8 mdkr 2000, 3,0 mdkr 2001, 3,5 mdkr 2002, 36,7 mdkr 2003 och +0,1 mdkr 2004. Inkomstskattereformerna 20002002 innebar att statsbidragen till kommunerna sänktes med 4,8 mdkr 2000, 5 mdkr 2001 och 5,2 mdkr 2002. höjdes statsbidragen med 2 mdkr p.g.a. höjt särskilt grundavdrag till pensionärer. höjdes statsbidragen med 1,8 mdkr p.g.a. höjt grundavdrag för låg- och medelinkomsttagare. sänktes statsbidragen 2002 med 0,1 mdkr för att avdragsrätten för fackföreningsavgifter ersattes med en skattereduktion. sänktes statsbidragen i och med att kommunernas skatteinkomster ökade när den beskattade garantipensionen infördes, vilket beräknades till 9,5 mdkr. Sänkningen 2003 förklaras också av att inkomsterna för kommunerna ökade i och med att det särskilda grundavdraget för förtidspensionärer slopades, vilket beräknades till 2,9 mdkr (se UO 10). Vidare höjdes statsbidragen 2003 med 4,3 mdkr p.g.a. att skattereduktion för låginkomsttagare ersattes med avdrag. överfördes kommunkonto- systemet till statsbudgetens inkomstsida, varvid statsbidragen reducerades med samma belopp (31,4 mdkr), vilket förklarar minskningen i statsbidragen 2003 i förhållande till . Statsbidragen har också justerats upp till följd av grundavdragshöjningen med 2,5 mdkr till följd av den skatteväxlingen som förslogs i budgetpropositionen . Justeringen är också gjord med anledning av den utökade skatteväxlingen (+0,5 mdkr) som beslutat om. Statsbidraget minskas 2004 med 0,22 mdkr p.g.a. en justering av beräkningen för kommunkontosystemet. Egentlig nedjustering 2004 p.g.a. detta är 1,367 mdkr, men av dessa avser 0,22 mdkr en permanent neddragning medan 1,147 mdkr är en engångsvis neddragning, vilket i tabell 3.4 inte har räknats som en teknisk förändring, men som däremot kan förklara en del av utgiftsutvecklingen. Ett kostnadsutjämningssystem för LSS om ca 1 mdkr infördes på statsbudgetens utgiftssida vilket ökade utgifterna med motsvarande belopp. En lika stor förändring görs på statsbudgetens inkomstsida, varför förändringen är neutral för statsbudgetens saldo. På grund av en slutreglering av ålderspensionsreformen m.m. beräknas statsbidragen minska med 1,3 mdkr 2004. Denna nivåjustering skall gälla men justeras först , varför nedjusteringen avseende 2003 inträffar 2004, vilket resulterar i att neddragningen 2004 blir 2,6 mdkr i stället för 1,3 mdkr. Dock har teknisk justering endast gjorts för 1,3 mdkr då detta är nivån på den permanenta neddragningen. 5Ingår ej i takbegränsade utgifter. 6År ökade utgifterna med 16,5 mdkr när den bosättningsbaserade delen av utgifterna av folkpensionerna fördes över till statsbudgeten från ålderspensions- systemet vid sidan av statsbudgeten (7,0 mdkr) och folkpension och pensionstillskott ersattes med en beskattad garantipension (vilket beräknades till 9,5 mdkr). Utgiftsområde 10 Ekonomisk trygghet vid sjukdom och handikapp Justerat för tekniska förändringar ökade utgifts- områdets utgifter som andel av de totala utgif- terna . Utgifterna under anslaget 19:2 Aktivitets- och sjukersättningar m.m. (f.d. förtidspension) står för den största ökningen , ca . Antalet personer med aktivitets- och sjukersätt- ning ökade kraftigt , från ca 438 000 till 540 000 . Utgifterna under anslaget 19:1 Sjukpenning och rehabilitering m.m. har ökat med nära 20002004. Utgiftsområde 12 Ekonomisk trygghet för familjer och barn ökade utgifterna för utgiftsområdet som andel av de takbegränsade utgifterna . Utgifterna under anslaget 21:1 Allmänna barnbidrag ökade från ca 2000 till ca 2004. Utgiftsökningen för- dels av att barnbidraget successivt har höjts, dels av att antalet födda barn har ökat . Utgifterna under anslaget 21:2 Föräldraförsäkring ökade från 2000 till 2004. Utgiftsökningen förklaras av högre medel- ersättning och fler ersatta nettodagar i föräldra- penningen. Som andel av de totala utgifterna minskade utgifterna . Utgifterna under anslaget 22:2 Bidrag till arbetslöshetsersättning och aktivi- tetsstöd m.m. ökade med till drygt 45 miljarder kronor, som anslaget 22:3 Köp av arbetsmarknadsutbildning och övriga kostnader minskade med nära till . av minskning ökade antalet öppet arbetslösa åter 2003, och fortsatte att öka till drygt 246 000 personer. Antalet deltagare i konjunkturbe- roende arbetsmarknadspolitiska program mins- kade men ökade , till en nivå på 106 000 deltagare 2004. Utgiftsområde 16 Utbildning och universitetsforskning Utgifterna ökade från 2000 till 2004, varmed utgifts- områdets andel av de samlade utgifterna ökade . Flera stora reformer har genomförts . Bland annat in- fördes 2002 maxtaxa inom barnomsorgen. En satsning gjordes på fler lärare, specialister och annan personal i skolan, genom ett bidrag till personalförstärkning i skola och fritidshem. Ökningen förklaras vidare av en utbyggnad av universitets- och högskoleutbildning samt forskning. Utgiftsområde 18 Samhällsplanering, bostadsförsörjning och byggande Utgifterna under anslaget 31:2 Räntebidrag m.m. minskade från ca 2000 till 2004, till följd av tidigare beslutade förändringar av systemet och lägre räntor. Utgifterna under anslaget 21:1 Bostads- bidrag minskade med till 2004. Som andel av de takbegränsade utgifterna minskade utgiftsområdet med 0,5 procent- enheter . Skr 2004/05:101 Utgiftsområde 25 Allmänna bidrag till kommuner Justerat för tekniska förändringar ökade utgifts- områdets andel av de takbegränsade utgifterna . De högre utgifterna beror främst på de för- stärkningar av statsbidragen som syftar till att värna kvaliteten i skolan, vården och omsorgen. Utgiftsområde 26 Statsskuldsräntor m.m. Utgifterna för räntor på statsskulden minskade från ca 2000 till ca 2003. Den kraftiga utgifts- minskningen beror i huvudsak på minskad stats- skuld och lägre räntenivåer. På grund av den ökade statsskulden, ökade också utgifterna för statsskuldsräntor 2004 till nära . 3.2.4Nyckeluppgifter i balans- och resultaträkningarna I nedanstående tabell visas utvecklingen av ett antal nyckeluppgifter i statens resultat- och balansräkningar. Tabell 3.6 Nyckeluppgifter i balans- och resultaträkningarna Redovisningen har i allt väsentligt justerats i enlighet med ändrade redovis- ningsprinciper 2004. Däremot har redovisningen endast justerats i begränsad omfattning för åren 20002002. Statens resultaträkning visar för andra året underskott efter att ha visat överskott . Det sämre resultatet förklaras främst av att skatter m.m. minskade 2003 och kostnaden för statsskulden ökade 2004 medan transfereringarna har ökat successivt. Diagram 3.6 Nettoförmögenhet och statsskulden 20002004 I diagram 3.6 visas utvecklingen av statens totala nettoförmögenhet och statsskulden . Både nettoförmög- enheten och statsskulden visade en stadig för- bättring under periodens inledning, men har försämrats något . Den totala förbättringen uppgår till respektive . Den viktigaste faktorn för nettoförmögen- hetens förändring är resultaträkningens över- eller underskott. Det ackumulerade överskottet uppgår till ca under femårs- perioden. Den överföring av medel från AP- fonden som gjordes under 19992001 med ca som ett led i den finansiella infasningen av det nya ålderspensionssystemet, har dock haft ännu större påverkan på nettoförmögenheten. Ytter- ligare en förklaringsfaktor till utvecklingen av nettoförmögenhetens förändring under femårs- perioden är förändringar av eget kapital vid sidan av resultatet, och därmed statens ägarandelar, i statligt ägda bolag. Detta kan i sin tur exempelvis bero på omstruktureringar av verksamheten. Till detta kommer även olika korrigeringsposter. Statsskulden samvarierar i huvudsak med netto- förmögenheten, men överensstämmer inte alltid i tiden. Exempelvis har överföringar av bostads- obligationer från AP-fonden påverkat stats- skulden först när de sålts eller förfallit till betalning. Den konsoliderade statsskulden ökade med och uppgick till . Det motsvarade av BNP, en minskning jämfört med . Lånebehovet och statsskuldens utveckling Statens lånebehov definitionsmässigt lika med statsbudgetens saldo, men med omvänt tecken har varierat kraftigt under det senaste årtiondet. Lånebehovet var 2004 och det var som statsbudgeten visade ett underskott. Utgifterna för statsskuldsräntor stod för av lånebehovet 2004. Orsaken till att statsskulden inte ökade mer än med 2004, fastän budgetunderskottet var , var bl.a. att en starkare krona minskade valutaskulden omräknat i kronor (se också kapitel 6 Skillnader mellan resultaträkningen och statsbudgeten). relativt litet, för att 1993/94. Utvecklingen orsakades främst av den djupa låg- konjunktur som drabbade den svenska ekono- min , med kraftigt stigande statliga utgifter och vikande skatteintäkter. Lånebehovet minskade därefter successivt, främst till följd av en snabbare ekonomisk till- växt, besparingar och olika positiva engångs- effekter. Statsbudgeten visade överskott 1998 till 2002 och minskade statsskulden. Den statsskuld som redovisas i årsredovisningen för staten skiljer sig från den som () redovisar på grund av elimineringar för myndigheters innehav av statsobligationer och statsskuldväxlar. har myndigheter som bedriver en omfattande tillgångshantering av medel avsatta för ändamål vid sidan av statsbudgeten rätt att placera på den svenska statspappersmarknaden. var medlen insatta på konto i RGK och påverkade därmed inte statsskulden. Tabell 3.7 Statliga myndigheters innehav av statspapper Elimineringen av statliga myndigheters innehav av statspapper i Årsredovisningen för staten var 2004. Därav avser Kärnavfallsfondens (KAF) och () innehav av statsobligationer. Övriga myndigheters inne- hav har varit mellan en och (innehav av statspapper elimineras inte, eftersom PPM ligger utanför avgränsningen av staten i årsredovisningen för staten). Sammantaget medför detta att den okonsoliderade stats- skulden som RGK redovisar är högre än vad som redovisas i års- redovisningen för staten. värderades nominella obli- gationer och reala kupongobligationer till nominellt slutvärde, medan statsskuldväxlar och reala nollkupongobligationer värderades till anskaffningsvärde. definieras statsskulden så att samtliga låneinstrument värderas till nominellt slutvärde. Det betyder att instrumenten tas upp till det belopp som betalas på förfallodagen. Även derivatinstrument inklu- deras, t.ex. de skuldbytesavtal (swappar) som RGK ingår för att påverka sammansättningen och löptiden i statsskulden. Derivatinstrument värderas med hänsyn till aktuell valutakurs. Skr 2004/05:101 För reala instrument inkluderas upplupen inflationskompensation som med tidigare defini- tion skuldfördes först vid förfall. Det nya måttet innebär en anpassning till hur skulden mäts i EU-sammanhang, bl.a. inom ramen för proce- duren mot för stora underskott. Jämförelsesiffrorna i tabellerna i detta avsnitt är ändrade i enlighet med det nya statsskulds- måttet. Det lagfästa målet för statsskuldspolitiken är att statens skuld ska förvaltas så att den långsiktiga kostnaden minimeras, som risken i förvaltningen beaktas. Den övergripande mål- sättningen konkretiseras genom att regeringen fastställer riktlinjer för statsskuldens förvaltning avseende statsskuldens sammansätt- ning och löptid (mätt i s.k. duration). Inom ramen för riktlinjerna fastställer sedan RGK del- mål och riktmärken, bland annat för amor- teringstakten i valutaskulden och för löptiden i den nominella kronskulden respektive valuta- skulden. RGK svarar även för den operativa för- valtningen av statsskulden. Upplåningen och förvaltningen av stats- skulden sker i tre skuldslag: nominella lån i svenska kronor, reala lån i svenska kronor, samt nominella lån i utländsk valuta. Skuldens egenskaper bestäms främst av för- delningen mellan de tre skuldslagen samt val av löptid i respektive skuldslag. Dessa storheter är, tillsammans med storleken på statsskulden, sty- rande för vilken total kostnad och samlad risk som statsskulden är förknippad med. Tabell 3.8 Statsskuldens utveckling och sammansättning Nominella lån i svenska Reala lån i svenska Nominella lån i utländsk Nominella lån i svenska kronor utgör den viktigaste källan för finansiering av statsskulden. Merparten av upplåningen sker på den inhemska värdepappersmarknaden genom statsobliga- tioner (kuponglån med en löptid vid emissionstillfället) och statsskuldväxlar (nollku- ponglån, i huvudsak med en löptid på högst vid emissionstillfället). I skuldslaget ingår även upplåning på privatmarknaden via speciella instrument som erbjuder RGK billigare upp- låning än konventionella statspapper i kombi- nation med möjligheter att sprida upplåningen till fler långivare, företrädesvis privatpersoner. har upplåningen från privatmarknaden (Premieobligationer, Riks- gäldskonto och Riksgäldsspar) minskat margi- nellt, från 2000 till 2004 (av stats- skulden). Stocken premieobligationer har mins- kat, medan Riksgäldssparandet har ökat succes- sivt från 2000 till 2004. Tabell 3.9 Nominella lån i svenska kronor1 efter avdrag för elimineringar av statliga myndigheters innehav 1RGK redovisar likviditetshanteringsinstrument på en egen rad. För att göra jämförelser mellan åren möjliga har den tidigare uppställningen behållits här (jmf not 4 till resultaträkningen där den nya uppställningen används). 2Några smärre justeringar har gjorts av jämförelsetalen p.g.a. att RGK har övergått till att bruttoredovisa terminer. Reala lån i svenska kronor fyller en viktig funk- tion i statens låneportfölj då de bidrar till att diversifiera upplåningen, och därmed minskar risken, genom att staten får tillgång till en finan- sieringskälla med andra kostnads- och risk- egenskaper än nominell kron- och valutaupp- låning. Låneformen ger även fördelar för inve-steraren eftersom hon/han erbjuds en möjlighet att försäkra sig mot inflation genom att staten övertar inflationsrisken. I skuldslaget ingår även den del av Riksgäldsspar som består av reala upplåningsinstrument, vilka uppgick till . Andelen reala lån har successivt ökat . uppgick stocken till , motsvarande av den totala statsskulden. Den ökade efterfrågan på reala lån beror främst på ökad försiktighet hos tillgångsförvaltare rörande riskerna med aktier, något som fått dem att leta efter säkrare placeringar. var efterfrågan på realobligationer som helhet god, men den mattades . Regeringens riktlinjer lade 2001 fast den långsiktiga inriktningen att valutaskuldens andel av statsskulden skall reduceras. Motiven är att valutaskuld, via växelkurserna, är förknippad med relativt större risk som det inte finns skäl att anta långsiktigt systematiska kostnadsskillnader mellan upplåning i utländsk valuta och upplåning i kronor. anges den långsiktiga inriktningen av valutaamor- teringarna till . RGK amorterade motsvarande av valutaskulden . Som andel av statsskulden minskade valutaskulden . Utöver amorterin- garna beror minskningen på att kronans värde i förhållande till dollarn ökade , vilket reducerade valutaskulden mätt i kronor. De anslagsavräknade utgifterna för statsskulden, som redovisas i kapitel 5 Statsbudgetens utfall, uppgick till 2004, mer än 2003. Beloppen i statsbudgeten redovisas enligt utgiftsmässiga principer och utgör ett netto av inkomster och utgifter i upplåningsverksamheten. Den utgifts- mässiga redovisningen innehåller dock svagheter när det gäller att beskriva statsskuldräntornas utveckling över tiden. Exempelvis har valet av upplåningsteknik stor påverkan på anslags- belastningen ett visst år. En kostnadsmässig redovisning ger därför en bättre beskrivning av hur räntekostnaderna påverkas av underliggande skuld-, ränte- och valutautveckling. I resultaträkningen för staten redovisas räntor enligt kostnadsmässiga principer efter elimi- nering av räntor till/från statliga myndigheter. nettoredovisas intäkter och kostnader för förvaltning av statsskulden. I kost- naderna ingår även en omvärdering av skulden i utländsk valuta. Tabellen nedan redovisar stats- skuldens kostnader och utgör en samman- fattning och specificering av uppgifterna i not 11 till resultaträkningen (se kapitel 4). Tabell 3.11 Statsskuldens kostnader Räntekostnader på lån i Räntekostnader på lån i Över- /underkurs vid (-) / förluster (+) Enligt resultaträkningen uppgick netto- kostnaden för statsskulden (räntor, över- och kronor, vilket är en Räntekostnaderna på lån i svenska kronor har ökat med jämfört med . Visserligen föll räntorna i men å Skr 2004/05:101 andra sidan ökade kronskulden, till följd av budgetunderskottet och den fortsatta avbetal- ningen på valutaskulden. Det senare avspeglas i att räntekostnaderna på lån i utländsk valuta minskade med . De oreali- serade valutadifferenserna, exklusive skuldsköt- selåtgärder, minskade skuldkostnaderna med 2004. Över- och underkurser vid emission av statspapper m.m. reducerade kostnaderna med . Till- sammans med ränteintäkter i upplåningsverk- samheten på uppgick nettokostnaden för statsskulden till 2004. Skillnaden mellan statsskuldens utgiftsmässiga räntekostnader på och nettokostnaden på förklaras av att kursdifferenser vid emission, nollkupong- räntor och orealiserade valutakursförändringar redovisas på olika sätt i statsbudgeten och i resultaträkningen (se även kapitel 6 Skillnader mellan resultaträkningen och statsbudgeten). Diagram 3.7 Transfereringar per sektor 20002004 I diagram 3.7 visas transfereringarna per sektor, mottagarkategori, 20002004. Den största delen, , av de statliga transfereringarna går till hushållen inkl- usive hushållens övriga organisationer. Transfe- reringarna till hushållssektorn har ökat med eller . I tabell 3.12 visas utvecklingen av olika trans- fereringar . Nedan lämnas en närmare redovisning av delom- rådena socialförsäkring, arbetsmarknad, bistånd m.m. samt utbildning och studiestöd. Diagram 3.8 Socialförsäkringar 20002004 Ersättning vid ålderdom - Pensioner m.m. Ersättning vid arbetsoförmåga m.m. Kostnaderna för socialförsäkring ökade . ökningen totalt 78 miljarder Tabell 3.13 Socialförsäkringar 20002004 hänförliga till ökade pen- sionskostnader och till ersättning vid arbetsoförmåga. Ökningen av pensionskostnaderna har varit tämligen jämnt fördelad , men ökning var betydligt högre, . De pensioner som finansieras via AP-fonderna ingår i ovan angivna kostnader, däremot finns inte AP-fondernas administration och finansiella poster med i resultat- och balansräkningarna (se kapitel 4). De ökade pensionskostnaderna beror på ett ökat antal pensionärer, att en allt större andel av dessa omfattas av ATP-systemet och att den genomsnittliga pensionspoängen ökat, men även på indexomräkning av pensionsbelopp (se även kapitel 4, not 4 till resultaträkningen). I tabell 3.14 och 3.15 visas antalet pensions- tagare med ålderspension och utbetald ålders- pension . Tabell 3.14 Pensionstagare med ålderspension var 1,6 miljoner personer pensions- tagare med ålderspension. Av dessa var 56 procent kvinnor och män. Antalet pensionstagare har ökat . Tabell 3.15 Utbetald ålderspension 20002004 utbetalades i ålderspension, varav till kvinnor och till män. Kvinnors medelersättning var och männens var . Kvinnornas medelersättning var således lägre än männens medelersättning . Skillnaden mellan kvinnors och mäns medelersättning har minskat . När det gäller stödet till barnfamiljer har både föräldrapenningen och de båda barnbidragshöj- ningarna, som genomfördes och 2001, bidragit till en kostnadsökning. Barnbidraget höjdes först och sedan . De båda förändringarna av barnbidraget ökade de årliga kostnaderna med ca vardera. Antalet ersatta nettodagar med föräldra- främsta orsaken till det ökade uttaget av dagar med föräldrapenning är fler födda barn. Det föddes 10 487 fler barn 2004 jämfört med . Tabell 3.16 Ersatta nettodagar med föräldrapenning Antalet ersatta nettodagar med föräldrapenning var 42 miljoner 2004, varav togs ut av kvinnor och togs ut av män. Skr 2004/05:101 måga m.m. ökade , med sammanlagt eller . Dock var ökningen betydligt lägre än , . Sjukpenningen minskade med eller 2004, vilket förklaras av att antalet sjukpenningdagar minskat jäm- fört med 2003. Sjuk- och aktivitetsersättningen ökade däremot med eller .