prop · GS03175 · 2005-07-07 00:00:00 — Utskottet framhåller att det är viktigt att påskynda utvecklingen av relevanta indikatorer inom IT-området för att underlätta uppföljningen och utvärderingen av det IT-politiska målet och IT-politikens inriktning. En utvecklad rapporte- ring och en förbättrad IT-statistik är därför av stor vikt. Ett antal myndigheter har redan tidigare givits särskilda uppdrag i regleringsbreven att utveckla IT-statistik inom sina ansvarsområden. Dessutom har flera myndigheter ett statistikansvar som även omfattar IT- relaterad statistik. Eftersom IT-området är i ständig utveckling kommer vissa delar inte att finnas med i fördelningen av IT-statistikansvar. Det kan röra sig om områden där statistiken är outvecklad, eller helt nya om- råden som vi ännu inte känner till. För att utveckla IT-statistik för dessa områden måste behoven synliggöras. De statistikansvariga myndig- heterna har ansvar för att följa utvecklingen inom sina områden och att anpassa statistikinsamlingen så att den speglar utvecklingen även inom IT-området. De har också ansvar för att uppmärksamma regeringen på behov av utvecklingsprojekt. Varje myndighet ansvarar för att deras statistik publiceras och avgör även formen för publicering. IT-statistik bör enligt regeringens mening betraktas som en aspekt av myndigheternas ansvar för sektorsstatistik, i enlighet med hur IT-frågorna i övrigt behandlas. När förslag till utformning av ett samordnat statistiksystem övervägdes drog regeringen slutsatsen att ingen separat myndighet bör tilldelas rollen som samordnare av IT-statistiksystemet. IT-statistik bör inte betraktas som en egen sektor. Därmed är det inte heller motiverat att utse en egen samordnare för IT-statistik. Nätverket för IT-statistik har genom en enkät till myndigheterna inventerat IT-statistiken och kommit fram till att tillgången på statistik är mycket god på vissa områden och mindre god på andra områden. Områ- den där det råder brist på statistik är t.ex. IT-användningen i företag med färre än 10 anställda, IT-användningen bland barn och personer med funktionshinder respektive utländsk bakgrund samt statistik för statliga myndigheters, kommuners och landsting tillgång till och konsumtion av IT. Som slutsats av sin inventering lämnade nätverket för IT-statistik tre rekommendationer om hur IT-statistiken skall bidra till en god bild av det framväxande informationssamhället. Enligt dessa Prop. 2004/05:175 rekommendationer bör aktörerna samordna sitt framtagande av statistik för att åstadkomma ett statistiksystem med syfte att beskriva informa- tionssamhällets framväxt. För att detta system skall bli heltäckande måste ytterligare statistik tas fram för vissa områden och vissa undersökningar genomföras mer regelbundet. finns länkar till de statistikansvariga myndigheternas statistik- sidor på SCB:s webbplats. De statistikansvariga myndigheterna ansvarar för innehåll i och drift av sina egna webbplatser. IT-statistiken är en samordningsfråga som berör många myndigheter. För att stödja samordningen av och åtkomsten till IT-statistik kommer regeringen att stödja nätverket för IT-statistik i deras publicering av IT-statistik på Internet via den webbplats som SCB administrerar. Regeringens avser att utse sektorsmyndigheten på området för elektro- nisk kommunikation, dvs. (), till tillsynsmyn- dighet vad gäller den föreslagna lagen om nationella toppdomäner för på Internet (se avsnitt 16). Utöver den rena tillsynsverksamheten ankommer det på tillsynsmyndigheten att meddela de föreskrifter som regeringen bemyndigar tillsynsmyndigheten att utfärda. PTS sektorsansvar på området innefattar redan en bevakning av frågor rörande bl.a. Internet. Med hänsyn till att den befintliga domän- administrationen fungerar väl, torde själva tillsynsuppgiften innebära en begränsad utökning av myndighetens verksamhet. De föreskrifter myndigheten kan behöva utfärda kan avse driftssäker- het, registerverksamhet m.m. Med hänsyn till att dokumentationen av vad som faktiskt skall uppfyllas i verksamheten saknas, kan det initialt finnas behov av en punktinsats för att utforma föreskrifter. Detta kommer därefter att ske mot bakgrund av de erfarenheter som erhålls vid tillsyns- arbetet och torde inte innebära en särskilt betungande uppgift på . Enligt uppgifter från PTS kommer tillsynsverksamheten uppskatt- ningsvis att kräva ett par årsarbetskrafter och kostnaden beräknas uppgå till ca . Vid denna bedömning har hänsyn tagits till att tillsynsansvaret även omfattar viss omvärldsbevakning, provverksamhet etc. PTS verksamhet med anknytning till informations- säkerhet och förtroende för IT finansieras genom anslag från stats- budgeten. Då den föreslagna lagen syftar till att tillgodose samhälls- viktiga intressen och det allmännas behov av en effektiv och säker drift av toppdomäner för gör regeringen den sammantagna bedöm- ningen att kostnader förenade med tillsynen bör finansieras genom anslag. Regeringen avser att i budgetpropositionen i detta syfte föreslå en omföring av nödvändiga medel inom utgiftsområde 22 Kom- munikationer från anslaget 37:5 Informationsteknik: Telekommunikation m.m. till anslaget 37:1 : Förvaltningskostnader för vissa myndighetsuppgifter. beslut enligt den föreslagna lagen om topp- Prop. 2004/05:175 domäner skall kunna överklagas till allmän förvaltningsdomstol. stolsprövning med anledning av lagen kan dock förväntas bli ytterst begränsad och skall därför finansieras inom förvaltningsdomstolarnas befintliga anslagsramar. De föreslagna ändringarna i ledningsrättslagen medför inte några ökade kostnader för staten eller kommunerna. Förslaget om att ledningsrätt skall kunna upplåtas för tomma kanali- sationer bedöms kunna medföra att något fler fastighetsägare än kommer att beröras av ledningsrättsupplåtelser. Även om antalet upp- låtelser kan komma att öka torde denna till stor del kunna uppvägas av att antalet samförläggningar kan förväntas öka. Skillnaden gente- mot nuvarande förhållanden torde dock endast bli marginell. Lednings- rätt kan dessutom upplåtas för kanalisationer, men då endast i samband med att ledningsrätt upplåts för en ledning, t.ex. en sådan som ingår i elektroniskt kommunikationsnät för allmänt ändamål. Eventuellt kan förslagen leda till ett ökat antal lantmäteriförrättningar. Såväl de statliga som de kommunala lantmäterimyndigheternas verksam- heter är avgiftsfinansierade (se förordningen (1995:1459) om avgifter vid lantmäteriförrättningar). De kan alltså få täckning för de ökade kostnader som förslagen medför inom ramen för det nuvarande avgiftssystemet. Förslagen kan också medföra att domstolarna blir tvungna att hantera något fler överklagade ledningsbeslut. Antalet tillkommande mål kan dock antas bli marginellt. De merkostnader som kan uppstå för dom- stolsväsendet bedöms därför som försumbara och skall finansieras inom befintliga anslag. Regeringen avser att ge i uppdrag att stödja små och medelstora företag genom det i avsnitt 15.10 föreslagna programmet för att främja en IT-strategisk kompetens hos små och medelstora företag. Regeringens avsikt är att totalt från anslaget 37:5 Informations- teknik: Telekommunikation m.m, utgiftsområde 22 Kommunikationer, fördelat , avsätts för detta ändamål. Ytterligare i planerad omslutning bedöms kunna finansieras av regionala medel och från företagen själva. Även övriga åtgärder i propositionen som kräver anslagsfinansiering finansieras inom befintliga anslagsramar. 22 Konsekvenser för småföretag Regeringens avsikt att ge ekonomiskt stöd till IT-kompetensutveckling i små och medelstora företag (avsnitt 15.10) bedöms öka företagens an- vändning av e-handel och därmed förstärka deras konkurrenskraft, innovationer och tillväxt. Lagförslaget om nationella toppdomäner för (avsnitt 16) torde vara kostnadsneutralt i förhållande till små företag eftersom förslaget inte innebär någon förändring i nuvarande ordning för tilldelning av domän- namn, vilket torde vara den huvudsakliga användningen av toppdomäner för småföretag. För fastighetsägarnas del kommer förslagen om en utvidgad möjlighet Prop. 2004/05:175 till andrahandsupplåtelse inom ledningsrättutrymme och möjligheten att etablera tomma kanalisationer för framtida ledningsdragning (avsnitt 18) att kunna bidra till att behovet av att ta i anspråk ny mark för utbyggnad av ledningar totalt sett minskar, eftersom möjligheterna att samutnyttja och samlokalisera olika ledningar och andra anordningar ökar. Fastig- hetsägarna kan dock antas komma att belastas av ett visst merarbete till följd av ett ökat antal ledningsförrättningar. De har rätt till ersättning för upplåtelserna. Med hänsyn till att de företag (operatörer) som berörs av förslagen inte kan anses som småföretag bedöms förslagen inte ha någon påverkan på konkurrensförhållandet mellan små och stora företag. För de företag som har intresse av att dra fram ledningar bör förslagen kunna innebära bättre förutsättningar för att få till stånd ändamålsenliga lokali- seringar. Förslagen torde också minska aktörernas kostnader för utbygg- naden och driften av de olika ledningarna. Vissa mindre företag, som t.ex. lantbruk och småindustrier, kan eventuellt komma att beröras av ledningsrättsupplåtelser på sina fastigheter. Detta kan leda till en viss ökning av de administrativa kostnaderna. Ökningen kan dock förväntas bli marginell. 23.1Förslaget till lag om nationella toppdomäner för på Internet 1 § Denna lag gäller teknisk drift av nationella toppdomäner för på Internet samt tilldelning och registrering av domännamn under dessa toppdomäner. Av paragrafen framgår att lagens tillämpningsområde är begränsat till nationella toppdomäner som avser . Det är endast beträffande dessa som regeringarna enligt GAC:s principer (se avsnitt 16.1.5) är ansvariga. Tillämpningsområdet för lagen är dock inte begränsat till sådana domäner som behandlas i GAC:s principer, dvs. sådana som betecknats enligt ISO-standarden SS-EN-3166-1: Landsbeteckningar (i fall se). Utanför tillämpningsområdet faller nationella topp- domäner för andra länder (t.ex. nu) och generiska toppdomäner (t.ex. com). Paragrafen har behandlats i avsnitt 16.6. 2 § I denna lag avses med domännamnssystemet: det internationella hierarkiska system som för befordringsändamål på Internet används för att tilldela domännamn, domän: nivå i domännamnssystemet och del av domännamn, domännamn: unikt namn sammansatt av domäner, där en i domän- namnssystemet lägre placerad domän står före en domän som är högre placerad i systemet, toppdomän: den domän som återfinns sist i ett domännamn, nationell toppdomän: toppdomän som betecknar en nation eller en region, administration: teknisk drift av en toppdomän samt tilldelning och registrering av domännamn under denna, domänadministratör: den som ansvarar för administration av en nationell toppdomän för , namnserver: dator i ett elektroniskt kommunikationsnät som programmerats så att den lagrar och distribuerar information om domännamn samt tar emot och svarar på frågor om domännamn. Paragrafen upptar definitioner av vissa begrepp som återkommer i lagen. Domännamnssystemet, liksom domän, domännamn och toppdomän har beskrivits i avsnitt 16.1.3. Ett domännamn är sammansatt av en eller fler domäner. Varje domän består av bokstäver eller siffror eller en kombina- tion av dessa. Även tecknet bindestreck kan ingå i kombinationen. En domän får inte börja med bindestreck. Stor och liten bokstav tolkas lika. Domänerna fogas samman till en sammanhängande sträng, och de olika domänerna separeras med hjälp av tecknet punkt. Den domän som står längs till höger kallas toppdomän, och domänen direkt till vänster om toppdomänen kallas ofta för huvuddomän. Ett exempel är , där se är toppdomänen och kth huvuddomänen. Punk- ten efter se betecknar roten (se avsnitt 16.1.3) och brukar inte skrivas ut. Domännamnet är en beteckning för adressering av elektronisk kommuni- kation över Internet med användande av domännamnssystemet. Definitionen av en nationell toppdomän ansluter till definitionen i artikel 3.2 i GAC:s principer. Lagens definition begränsas dock inte till den beteckning som följer av ISO-standarden 3166-1: Landsbeteck- ningar. Med administration avses dels den tekniska driften, dels tilldelningen och registreringen av domännamn. Vad som ingår i den tekniska driften beskrivs närmare i avsnitt 16.7 och namntilldelningen behandlas i avsnitt 16.8. Den som ansvarar för administrationen av en nationell toppdomän benämns domänadministratör, vilket begrepp motsvaras av Registry i GAC:s principer. Med namnserver avses en dator med namnserverprogramvara. Den fyller en servicefunktion i ett elektroniskt kommunikationsnät genom att lagra och distribuera information om domännamn samt ta emot och svara på domännamnsfrågor över ett sådant nät. 3 § Bestämmelserna i personuppgiftslagen (1998:204) gäller vid behandling av personuppgifter i administrationen av en nationell topp- domän för , om inte annat följer av denna lag. Bestämmelserna i personuppgiftslagen om rättelse och skadestånd gäller även vid behandling av personuppgifter enligt denna lag eller enligt föreskrifter som meddelats med stöd av lagen. Av första stycket framgår att personuppgiftslagen gäller för behandling av personuppgifter i administrationen av en toppdomän, utom vad gäller de särbestämmelser som ansetts behövas i denna lag. Exempelvis gäller personuppgiftslagens bestämmelser om information och säkerhets- åtgärder. Innebörden av andra stycket är dels att ett motsvarande skadestånds- ansvar som gäller vid behandling i strid med personuppgiftslagen, skall gälla vid behandling i strid med denna lag, dels att personuppgiftslagens bestämmelser i 28 § om rättelse m.m. skall tillämpas även vid behandling av personuppgifter inom administrationen av en toppdomän. Bestämmelsen har behandlats i avsnitt 16.7.4. 4 § En domänadministratör skall anmäla sin verksamhet till den myn- dighet som regeringen bestämmer (tillsynsmyndigheten). Domän- administratören skall också till tillsynsmyndigheten anmäla om admi- nistrationen helt eller delvis uppdras åt annan. Paragrafen innebär en skyldighet för domänadministratören att anmäla verksamheten till tillsynsmyndigheten. Regeringen eller, efter reger- ingens bemyndigande, tillsynsmyndigheten kan meddela verkställighets- föreskrifter om vilka uppgifter anmälan skall innehålla. Därigenom kan myndigheten få in de uppgifter som krävs för att kunna utöva tillsyn. Paragrafen innebär också att tillsynsmyndigheten skall informeras om någon getts i uppdrag av domänadministratören att utföra någon del av administrationen av toppdomänen. Detta för att tillsynsmyndigheten skall kunna bedriva tillsyn även över denne. I anmälningsskyldigheten ligger inte något krav på att tillsynsmyndigheten skall godkänna upplåtelsen. Om det står klart att den till vilken uppdraget lämnats inte uppfyller t.ex. de tekniska krav som bör kunna ställas i dessa sammanhang, kan tillsyns- myndigheten givetvis vidta åtgärder. 5 § En domänadministratör skall bedriva verksamheten på ett säkert och effektivt sätt i allmänhetens intresse. 1. lagra tilldelade domännamn och andra uppgifter som är nödvän- diga för att stödja den del av domännamnssystemet som toppdomänen omfattar i en databas, 2. distribuera uppgifterna till namnservrarna för toppdomänen och se till att informationen i dessa är korrekt och lätt tillgänglig, 3.säkerställa en fungerande trafik mellan namnservrarna och Internet, 4.upprätthålla ett effektivt skydd av uppgifterna i toppdomänen, 5.ha personal med tillräcklig kompetens och erfarenhet för verksam- heten, samt 6.ha sådana rutiner för verksamheten som uppfyller erkända standar- I paragrafen ställs krav på att verksamheten i alla delar skall utföras på ett säkert och effektivt sätt i allmänhetens intresse. I säkerhetskravet ligger bl.a. kapacitet att motstå driftstörningar till följd av fysiska och logiska hot samt personell kompetens hos driftsorganisationerna. Verk- samheten skall, förutom att den skall vara driftsäker, tillgodose ett gott integritetsskydd. Effektiviteten i administrationen avser huvudsakligen faktorer som tillgänglighet, dvs. möjligheten att utnyttja en resurs, såsom t.ex. den s.k. DNS-tjänsten, efter behov i förväntad utsträckning och inom önskad tid, samt användarvänlighet. Kravet på att verksamheten skall bedrivas i allmänhetens intresse knyter an till artikel 5.1.1 första meningen samt artiklarna 1.6, 4.2.1 och 9.1.2 i GAC:s principer. I första och andra punkterna anges domänadministratörens grund- läggande skyldighet att hantera den databas som krävs för att tillhanda- hålla DNS-tjänsten, dvs. den tjänst där information tillhandahålls från domännamnssystemet på begäran av användaren vid adressering på Internet. Administratören är skyldig att lagra registrerade domännamn samt motsvarande IP-adresser i toppdomänens databas. Skyldigheten innebär vidare att de poster som behövs för att uppnå funktionalitet i domännamnssystemet, t.ex. poster om de namnservrar som betjänar den underliggande huvuddomän till vilka trafik skall dirigeras, skall lagras i nämnda databas. Så sker genom att posterna sammanställs ur databasen till en zonfil som lagras och distribueras till tjänande master- och slav- servrar. Detta skall ske utan dröjsmål och med beaktande av de krav som i övrigt ställs på verksamheten. Bestämmelsen har närmast stöd i artiklarna 6.1 och 10.2.2.1 i GAC:s principer. Den i tredje punkten uppställda skyldigheten att säkerställa en funge- rande trafik mellan namnservrarna för toppdomänen och det globala kommunikationsnätet Internet avser huvudsakligen tillgängligheten av DNS-tjänsten. Skyldigheten innebär bl.a. att det skall finnas en perma- nent anslutningsmöjlighet avseende Internetprotokollet (IP) till de namn- servrar som tjänar den nationella toppdomänen. Skyldigheten är inte absolut utan måste bedömas med hänsyn till vad som kan anses rimligt utifrån bl.a. teknisk genomförbarhet. Varje avbrott i anslutningsmöjlig- heten är alltså inte att se som ett åsidosättande av vad som åligger domänadministratören. Punkten motsvaras närmast av artikel 10.2.2.1 i GAC:s principer. Den i fjärde punkten uppställda skyldigheten avser att säkerställa skyddet för den nationella toppdomänens uppgifter, t.ex. skydd mot läs- ning, skrivning och borttagning. I skyldigheten ligger inte endast att skydda den information som finns lagrad i databasen utan även den information som distribueras till de namnservrar som betjänar topp- Prop. 2004/05:175 domänen. Bestämmelsen grundas närmast på artikel 10.2.2.1 i GAC:s I femte punkten åläggs domänadministratören att ha personal med till- räcklig kompetens och erfarenhet, vilket torde motsvara de krav som återfinns i internationella standarder vad gäller lednings- och säkerhets- system. Av sjätte punkten följer att administratören även i övrigt skall tillämpa i branschen vedertagna standarder, t.ex. sådana som utarbetats av Internet Task Force (se avsnitt 16.1.4). Paragrafen har behandlats i avsnitt 16.7.1 och 16.10. 6 § En domänadministratör skall föra ett register över tilldelade domännamn under toppdomänen och löpande upprätta säkerhetskopior av registeruppgifterna. 2.namnet på domännamnsinnehavaren och dennes postadress, tele- fonnummer och adress för elektronisk post, 3.namnet på den som tekniskt administrerar domännamnet och dennes postadress, telefonnummer och adress för elektronisk post, 4.uppgifter om de namnservrar som är knutna till domännamnet, 5.övrig teknisk information som behövs för att administrera domän- namnet. Uppgifterna i registret skall kunna hämtas utan avgift via Internet. Personuppgifter får dock göras tillgängliga på detta sätt endast om den registrerade har samtyckt till det. Domänadministratören är personuppgiftsansvarig för behandling av personuppgifter i registret. Bestämmelsen utgör en särreglering i förhållande till personuppgiftslagen som i berörda delar ger vika för nu aktuell reglering. Första stycket i bestämmelsen slår fast den grundläggande skyldig- heten att föra ett register över beviljade domännamn. Som ett ytterligare led i säkerställandet av Internets funktion föreskrivs att säkerhetskopior dvs. i praktiken ytterligare exemplar av en fil eller andra uppgifter som sparas på ett annat ställe av registeruppgifter skall upprättas, för att användas om originalet blir förstört. I andra stycket anges vilka uppgifter som skall finnas med i registret. Av tredje stycket framgår att domänadministratören är skyldig att se till att uppgifterna i registret kan hämtas utan avgift via Internet. Med detta avses att det skall vara möjligt för en användare att på Internet söka efter uppgifter om ett domännamn. Grunden för denna skyldighet är att det vid behov snabbt och effektivt skall kunna skapas kontakt mellan t.ex. olika domännamnsinnehavare för att säkerställa Internets funktion och säkerhet. Den registrerades samtycke krävs dock för att lägga ut per- sonuppgifter på Internet. Eftersom den föreslagna lagen till viss del innehåller avvikelser från Prop. 2004/05:175 personuppgiftslagen har det i fjärde stycket klargjorts att domänadmi- nistratören är personuppgiftsansvarig för behandling av personuppgifter i registret. Med ansvaret följer av såväl personuppgiftslagen och den före- slagna lagen vissa åligganden, såsom ett ansvar för att behandlingen av personuppgifter sker i enlighet med respektive lags bestämmelser. Paragrafen har behandlats i avsnitt 16.7.2 och 16.7.4. 7 § En domänadministratör skall fastställa och ge offentlighet åt sina regler för tilldelning, registrering, avregistrering och överföring av domännamn under toppdomänen. Reglerna skall utformas så att för- farandet är öppet och icke-diskriminerande, med särskilt beaktande av 1.skyddet för den personliga integriteten, 2.användarnas intressen och andra allmänna intressen, samt 3.utvecklingen inom Internetområdet. Domänadministratören skall tillhandahålla ett effektivt förfarande för lösning av tvister om tilldelning av domännamn. Bestämmelsens första stycke innehåller dels en förpliktelse för en domänadministratör att fastställa och offentliggöra regler för tilldelning av domännamn under toppdomänen, dels övergripande krav på regel- verket och angivande av vissa intressen som särskilt skall beaktas vid utformandet. Reglerna skall vara utformade så att namntilldelningen sker på ett sätt som ger möjlighet till insyn och garanterar att diskriminering inte sker. Vissa av de intressen som enligt paragrafen skall beaktas vid fastställan- det av regelverket följer till viss del redan av annan lag. Detta är exem- pelvis fallet med första punkten i första stycket där det talas om skyddet för den personliga integriteten. Att administratören enligt andra punkten skall beakta användarnas intressen innebär exempelvis att regelverket bör utformas på ett sätt som medger så många som möjligt att registrera domännamn under toppdomänen. I att iaktta allmänna intressen kan ligga att administratören av toppdomänen kan reservera vissa ord. Detta kan bl.a. gälla kommunnamn och liknande beteckningar, men också sådana ord som kan användas i vilseledande syfte och som därför getts ett sär- skilt skydd i lag. Så är exempelvis fallet med vissa titlar, såsom advokat och läkare. Vid en bedömning av vilka ord som skall tas upp på en lista som reserverade bör man emellertid vara restriktiv, eftersom varje sådan åtgärd måste vägas mot det övergripande kravet om att förfarandet skall vara öppet och icke-diskriminerande. Skyldigheten att tillhandahålla ett förfarande för tvistlösning i andra stycket står i överensstämmelse med artikel 9.1.6 i GAC:s principer. Paragrafen har behandlats i avsnitt 16.8. 8 § En domänadministratör skall se till att uppgifterna i den databas som anges i 5 § 1 och det register som anges i 6 § överförs till tillsyns- myndigheten. Av paragrafen, som har sin utgångspunkt i artikel 9.1.5 i GAC:s principer, följer att vitala uppgifter, som en säkerhetsåtgärd, skall till- handahållas tillsynsmyndigheten för förvaring.