prop · GT033 · 2005-09-30 00:00:00 — Statens ansvar för andra filmpolitiska åtgär- Som en följd av förslaget om en uppdelning av ansvaret för filmpolitiken övertar staten finansieringen av Svenska Filminstitutets uppdrag inom huvudsakligen det filmkulturella området. För den statliga filmpolitiken utanför filmavtalets ram beräknar reger- ingen att det bör avsättas totalt ca . avses statens medel till dessa ändamål öka med . uppgår därmed statens bidrag till dessa åtgärder till ca . Regeringens bedömning: Filmpolitikens centrala mål, att främja filmkulturell verksamhet, bör inom ramen för de statligt finansierade insatserna ha goda förutsättningar att uppnås. Promemorians bedömning beträffande vilka filmpolitiska åtgärder som bör rymmas inom ramen för den statliga filmpolitiken utanför ett nytt filmavtal stämmer i huvudsak överens med regeringens bedömning. Remissinstanserna: Flertalet remissinstanser delar promemorians bedömning om vilka filmpolitiska åtgärder som bör rymmas inom den statliga filmpolitiken. betonar flera instanser behovet av ökade resurser till olika filmkulturella ändamål. Viss kritik riktas mot bedöm- ningen att även fortsättningsvis bör bedriva egen filmdis- tribution i viss omfattning, vid sidan av stödgivningen till andra distri- butörer på marknaden. Kritik framförs även mot att det nuvarande stödet till film och video för syntolkning och textning på svenska verkar dis- kriminerande mot nationella minoritetsspråkgrupper. Skälen för regeringens bedömning: Insatserna för filmkulturella ändamål m.m. omfattar stöd till regionala resurscentrum för film och video, stöd till film i skolan, stöd till visningsorganisationer, filmfestiva- ler, import och lansering av kvalitetsfilm, distribution av kort- och dokumentärfilm samt viss filmdistribution i egen regi, stöd till informationsverksamhet och utlandsverksamhet, filmarkiv, dokumentation, m.m. För att främja funktionshindrades möjligheter att ta del av film- och videoutbudet behövs fortsatt stöd till syntolkning och textning på svenskt språk. Vidare avser regeringen att ge i uppdrag att göra en översyn av vilka eventuella åtgärder som kan behöva vidtas för att främja den digitala biografutvecklingen i landet. Regeringen redovisar nedan de närmare överväganden som ligger bakom bedömningen av statens framtida insatser utanför filmavtalet, för i huvudsak filmkulturella ändamål. 9.1Målet för andra filmpolitiska åtgärder Med den föreslagna uppdelningen av ansvaret för den framtida filmpoli- tiken tydliggörs vad som är ett för staten och berörda branscher gemen- samt intresse och vad som bör vara ett rent statligt ansvar. filmpolitiken på nationell nivå alltjämt ses som en helhet, där alla insat- Prop. 2005/06:3 ser i och utanför det nya filmavtalet förutsätter och adderar till varandra. Det blir då också av väsentlig betydelse att upprätthålla och i vissa delar även stärka de filmpolitiska åtgärder som föreslås ligga utanför filmav- talet. Det är endast med relevanta och kraftfulla insatser till såväl pro- duktion, distribution och visning som till åtgärder på det filmkulturella området som förutsättningar för en filmpolitisk helhet föreligger. För de filmpolitiska åtgärder som föreslås ligga utanför filmavtal gäller de övergripande mål som anges för inriktningen på insat- serna för filmen. De mål som i första hand avses när det gäller de rent statligt finansierade åtgärderna är att medverka till att svensk film når en större publik i alla visningsformer, både i och internationellt, att stimulera till förnyelse och utveckling av distribution och visning av vär- defull film och säkerställa tillgången till ett brett utbud av värdefull film i olika visningsformer i hela landet, att upprätthålla och utveckla biogra- fens roll som kulturell mötesplats i hela landet, att främja regional och lokal filmkultur, särskilt med tanke på barn och ungdom, att öka intresset för och kunskapen om filmen och den rörliga bilden, att bevara filmer och material av film- och kulturhistoriskt intresse och i ökad utsträckning tillgängliggöra dem för forskning och allmänhet samt att upprätthålla och utveckla det internationella utbytet och samarbetet på filmområdet. Målen kommenteras i kapitel 6. 9.2Stöd till regionala resurscentrum för film och video En av den framtida filmpolitikens uppgifter bör liksom vara att främja regional och lokal filmkultur, särskilt med tanke på barn och ung- dom. Ett statligt stöd till regionala resurscentrum för film och video infördes . ryms stödet inom ramen för filmavtalet. De regionala resurscentrumens verksamhet omfattar filmpedagogik och i varierande grad distribution och visning av kvalitetsfilm och produktion och distri- bution av kort- och dokumentärfilm. är tre av resurscent- rumen dessutom regionala produktionscentrum, vilka fungerar som med- finansiärer i långfilmsproduktion. Visst stöd fördelas även till denna verksamhet inom ramen för nuvarande avtal. Parterna filmav- tal har enats om att i det nya avtalet fortsatt ge stöd till regionala produk- tionscentrum (se avsnitt 8.3.3). Staten övertar därmed åter ansvaret för finansieringen av stödet till regionala resurscentrum för film och video utanför avtalets ram. Detta ligger i linje med de synpunkter som under innevarande avtalsperiod framförts av bl.a. Regionala filmresurscentrums samarbetsråd. Främst skall stödet till regionala resurscentrum för film och video enligt gällande riktlinjer användas för verksamheter på filmområdet av och för barn och ungdom. Stödet kan bl.a. användas för stöd, utveckling och samordning av kommunernas arbete med skolbio och videoverkstä- der för barn och ungdom, liksom för kompetensutveckling av lärare och annan personal. Stödet kan även användas för andra verksamheter på det filmkulturella området, såsom åtgärder för att främja spridning och vis- ning av kvalitetsfilm eller till s.k. plantskolor för unga filmare inom film I viss begränsad utsträckning kan stödet därutöver användas Prop. 2005/06:3 för produktion och distribution av kort- och dokumentärfilm. för stöd är att landsting, kommun eller annan huvudman lämnar bidrag till verksamheten med ett belopp som minst motsvarar bidrag. Satsningen på regionala resurscentrum för film och video har varit framgångsrik. utgår stöd från till 19 regionala resurs- centrum, omfattande samtliga svenska län. Stödet har genererat en stor ekonomisk motprestation från regionerna, vilket har bidragit till en snabb utveckling för den regionala filmverksamheten. Genom bildandet av resurscentrumen finns det till skillnad från tidigare en regionalt förmedlande länk till skolbioverksamheten i kommunerna. Det finns också, i en annan utsträckning än förut, finansieringsmöjligheter för kort- och dokumentärfilmare i flera regioner. som satsningen på regionala resurscentrum för film och video har inneburit ett lyft för det svenska filmlivet har utvecklingen sett olika ut i landets regioner. De resurscentrum som etablerades tidigt har haft en stark utveckling och har de högsta nivåerna när det gäller stöd från såväl som från regionala och lokala instanser. Många av dessa resurscentrum har därutöver disponerat medel från . De regionala resurscentrum som har bildats i ett senare skede får betydligt lägre stöd. Bland de mindre resurscentrumen prioriteras skolbio och filmpedago- gisk verksamhet för barn och ungdom, medan insatser för spridning och visning av kvalitetsfilm och för produktion av kort- och dokumentärfilm förekommer i mer begränsad omfattning. Denna prioritering stämmer överens med inriktningen på den nationella filmpolitiken och de riktlinjer för stöd till regionala resurscentrum för film och video som regeringen har anvisat. Vilken inriktning och omfattning resurscent- rumen i övrigt har på sin verksamhet styrs i hög grad av förutsättningar och prioriteringar på regional och lokal nivå. Denna reservation till trots finns det ett behov av ökade insatser i vissa regioner. Mot bakgrund av detta bör stödet till regionala resurscentrum för film och video långsiktigt förstärkas något inom ramen för den statliga filmpolitiken . I likhet med stödet till regionala produktionscentrum skall stödet vara förenat med samma krav på regional eller lokal motprestation som gäller . I den regionala utvecklingspolitiken har f.n. , Riksan- tikvarieämbetet och uppdraget att vara en samverkanspart i regionalt utvecklingsarbete, bl.a. i arbetet med de regionala utvecklings- och tillväxtprogrammen. Myndigheterna skall bidra med analys-, metod- och kompetensstöd inom sina respektive områden. Bland andra , , samt Kommuner och Landsting framhåller i sina remissvar att även bör omfattas av uppdraget, då filmen visat sig vara en viktig del i de regionala utveck- lings- och tillväxtprogrammen. Mot bakgrund av detta avser regeringen att i regleringsbrevet ge även ett uppdrag som samverkanspart inom regionalt utvecklingsarbete. Stöd till film i skolan Till filmpolitikens uppgifter hör att prioritera insatser som riktar sig till barn och ungdomar. Det bör därför vara en angelägen uppgift även för den framtida filmpolitiken att öka intresset för och kunskapen om filmen och den rörliga bilden. I när rörliga bilder spelar en allt större roll i unga människors liv är det viktigt att bidra till att de unga får tillgång till ett brett och varierat utbud av medieproduktioner och att stimulera de ungas förmåga att reflektera kring mediernas innehåll och sätt att beskriva världen. fördelar stöd till lokal skol- bioverksamhet och ger även ut filmpedagogiskt studiematerial kring de filmer som visas. Stödet, som ryms inom ramen film- avtal, täcker även kostnader för filmuthyrning och inköp av filmrättigheter till filmer som visas inom ramen för skolbioverksam- heten. Målet med stödet till film i skolan är att ge barn och ungdomar möjlighet till kvalitativa filmupplevelser på biograf och till att fördjupa sina kunskaper om rörliga bilder. Stöd till skolbioverksamhet får lämnas till en kommun eller en förening under sammanlagt högst , för att initiera samverkan med lokala biografägare kring filmvisningar för elever på skoltid. För att stöd skall ges krävs att bidrag lämnas från landsting, kommun eller annan huvudman med ett belopp som minst motsvarar stöd. Vidare krävs en pedagogisk plan och att verksamheten sker i samarbete med en lokal biografägare. Stödet till film i skolan har bidragit till att många kommuner införlivat filmen och biograffrågorna i den kommunala kulturpolitiken och att arbetet med film och medier blivit en allt viktigare skolutvecklingsfråga. Läsåret 20032004 bedrevs skolbio i 181 av 290 kommuner. 120 av kommunerna drev verksamheten utan ekonomiskt stöd från . Den totala publiken beräknas till ca 688 000 besökare. Dessa besökssiffror ingår inte i den officiella film- och biografstatistiken, som enbart bygger på besök vid s.k. öppna visningar. Satsningen på film i skolan har varit framgångsrik och gjort till ett föregångsland inom detta område. Stödet till film i skolan bör där- för bestå inom ramen för den statliga filmpolitiken . finns det enligt bl.a. anledning att ompröva vissa av de villkor för stödet som anges filmavtal, så att stödet på ett mer flexibelt sätt än kan samspela med kommuner och skolor som är i olika utvecklingsfaser i sitt arbete. Bland annat har det visat sig svårt att uppfylla kravet på att det skall finnas en pedagogisk plan redan när skolbioverksamheten inleds. I kommuner där verksamhet har pågått kan det finnas behov av stöd för att utveckla mediepeda- gogiken, och att utvärdera och ytterligare förankra arbetet med film i skolan. Mot bakgrund av målet att fördjupa barns och ungdomars kun- skaper om rörliga bilder är det även angeläget att, utöver att visa nyproducerad film, tillgängliggöra filmarvet i större utsträckning än inom ramen för film i skolan. Regeringen avser därför att i reglerings- brevet se över mål och villkor för stödet till film i skolan. Som redogörs för i det följande bör det stöd till distribution av kort- och dokumentärfilm som ryms inom film i skolan särskiljas från detta stöd för att istället ingå bland stöden för främjande av distribution Prop. 2005/06:3 och visning av värdefull film. 9.4Stöd och åtgärder för främjande av distribution och visning av värdefull film En betydelsefull uppgift för den framtida filmpolitiken bör vara att sti- mulera till förnyelse och utveckling av distribution och visning av värde- full film och att säkerställa tillgången till ett brett utbud av värdefull film i olika visningsformer i hela landet. En annan angelägen uppgift bör vara att upprätthålla och utveckla biografens roll som kulturell mötesplats i hela landet och att medverka till att antalet biobesök ökar. Inom ramen filmavtal fördelas stöd till visningsorganisa- tioner, filmfestivaler och import och lansering av kvalitetsfilm samt stöd till distribution och visning av kort- och dokumentärfilm. Därutöver bedriver viss egen import och distribution av i huvudsak barn- och ungdomsfilm och nyrestaurerade filmklassiker. Visningsorganisationerna har en central betydelse för att upprätthålla och utveckla mindre biografer över hela landet liksom för spridningen av kvalitetsfilm på många orter. Även filmfestivalerna har blivit allt vikti- gare för filmdistributionen i . Många filmer skulle aldrig nå en svensk publik om inte filmfestivalerna fanns. Stöden till visningsorgani- sationer och filmfestivaler bör därför bestå inom ramen för den statliga filmpolitiken . Stödet till import och lansering av utländsk kvalitetsfilm är ofta helt avgörande för att den svenska publiken skall ha möjlighet att se film där det talas andra språk än svenska eller engelska. Även vissa engelsksprå- kiga filmer som bedöms sakna egen ekonomisk bärkraft är i behov av stöd. Ett varierat filmutbud som omfattar filmer från alla delar av världen är grunden för en levande filmkultur. Mångfalden är viktig inte bara för publiken, utan även för att ge svenska filmskapare influenser och inspi- ration i sitt arbete. Lika viktigt som att svenska filmer i ökad utsträckning kan nå en internationell publik är det att svensk film kan inspireras och influeras av filmer från världens konstnärligt mest framstående filmlän- der. Erfarenheten av filmavtal visar att stödet till import- och lansering av kvalitetsfilm med nuvarande resurser inte har kunnat tillgo- dose behovet av att ta fram filmkopior och att marknadsföra filmerna i den utsträckning som vore önskvärd. Detta har delvis begränsat filmernas publika potential. Mot bakgrund av detta finns det skäl att ytterligare betona stödet till import och lansering av kvalitetsfilm inom ramen för den statliga film- politiken . Stödet bör då även omfatta versionering av utländsk barnfilm. I förekommande fall bör stödet även kunna omfatta äldre filmer som inte tidigare visats på biograf i . Vidare bör stödet vara tek- nikneutralt och kunna ges till filmkopior både för digital och analog bio- grafvisning. Som tidigare redovisats har parterna filmavtal enats om att utöka stödet till parallelldistribution och låta det omfatta även filmer med mindre lanseringsresurser (se avsnitt 8.4.2). Stödet till distribution av kort- och dokumentärfilm infördes i och med filmavtal, mot bakgrund av svårigheterna för kort- och doku- mentärfilm att nå publiken. Stödet avser svensk film och kan sökas inom Prop. 2005/06:3 samtliga distributions- och visningsformer med undantag av TV, där kort- och dokumentärfilmer redan når sin största publik. Stödet till distri- bution av kort- och dokumentärfilm har varit allt- mer efterfrågat bland distributörer. som filmer har fått stöd för biografdistribution har stöd givits till distribution av filmer på video, dvd och även via Internet. I synnerhet dvd och nätverk som Internet har visat sig vara ändamålsenliga nya distributionsformer, som gör det möjligt för filmer av kortare format att nå en större publik. Stödet till distribution av kort- och dokumentärfilm fyller en viktig funktion för att möjliggöra en ökad spridning av filmerna. Satsningen bör därför fortsätta inom ramen för den statliga filmpolitiken . När stödet till distribution av kort- och dokumentärfilm infördes bedömdes skolor vara en central målgrupp för de filmer som stödet avsåg. Stödet kom därför att rymmas inom stödet till film i skolan. Mot bakgrund av att stödet visat sig ha en vidare målgrupp än vad som först antogs bör det särskiljas från det övriga stödet till film i skolan för att istället ingå bland stöden för främjande av distribution och visning av värdefull film. För att uppnå målet om spridning och visning av värdefull film i hela landet bedriver viss egen import och distribution av film, huvudsakligen barn- och ungdomsfilm och nyrestaurerade filmklassiker. Verksamheten är ett komplement till andra distributörers verksamhet. Kostnaderna för filmdistribution finansieras inom ramen för stödet till film i skolan. Distributionsverksamheten är en service till dem som arbetar med skolbio, barnfilmklubbar och filmstudiorörelsen. distribuerar även svenska och internationella klassiker på video. I samband med att nya titlar tillkommer sker en övergång till dvd- formatet. framhåller i sitt remissvar att flera av stöden för främjande av distribution och visning av värdefull film bör få ökade resurser, men ställer sig tveksamma till egen distribution. Filmdistributörerna menar bl.a. att inte är den enda instans som kan utföra detta. , som även de förordar en förstärkning av flera distributions- och visningsstöd, pekar på att det lig- ger en risk i att å ena sidan är importör och konkurrerar med marknadens andra aktörer och å andra sidan är bidragsgivare. Mot bakgrund av målet om spridning och visning av värdefull film i hela landet bör fortsätta att bedriva viss distributionsverk- samhet inom ramen för den statliga filmpolitiken . Verksam- heten skall dock även fortsättningsvis endast komplettera andra distribu- törers verksamhet och bör därmed vara flexibel och kontinuerligt anpas- sas efter hur andra distributörers verksamhet utvecklas. För att medverka till att svensk film når en större publik i alla visnings- former bör fortsättningsvis koncentrera sin dvd-utgivning till svensk film. Verksamheten bör då också kunna avse stöd till andra distributörers utgivning av svensk kvalitetsfilm på dvd, företrädesvis svenska filmklassiker. har (bet. 2004/05:KrU4, rskr. 2004/05:172) beslutat att tillkännage att regeringen bör överväga och föreslå åtgärder som kan stödja och underlätta en teknikneutral utbyggnad av e-bio i lan- det. Dagens teknik för visning av film på biograf är i grunden densamma som när filmen uppfanns . Inom produktionen av film har det börjat ske en övergång till digital tek- nik. I har denna utveckling nått långt. Inom videodistributionen har det skett en snabb övergång till det digitala dvd-formatet. Ännu ett steg i denna utveckling är beställvideo, via nätverk som Internet. Ett arbete pågår med inriktning på att helt ersätta det analoga marknätet för TV-sändningar i med marksändningar för digital- TV. När det gäller distribution och visning av film på biograf väntas det enligt bedömningar i branschen ske en motsvarande utveckling . Fördelarna med digitala biografer är många. Genom satel- litöverföring, bredbandsnät och digitala filmkopior skapas möjligheter till snabbare och billigare filmdistribution än över hela landet. Tek- nikskiftet kan enligt vissa bedömningar ge lägre driftskostnader, större spridning av filmer och högre lönsamhet i filmbranschen. Dess- utom kan publiken få tillgång till ett mer aktuellt och varierat filmutbud. Film och annan rörlig bild för t.ex. specifika etniska målgrupper kommer att kunna visas med samma tekniska kvalitet som annan film på den kommersiella repertoaren. Detta bör kunna främja biografbesöken i lan- det. Folkets Hus och Parker driver projektet , med några av första digitala biografer på 15 orter i landet. Ytterligare 30 digitala biografer kommer, enligt uppgift, att installeras . Projektet har bl.a. gjort det möjligt att på dessa små orter visa aktuell film redan från premiärdagen. Erfarenheterna så här långt av projektet är att publiken på orterna, där tillgången till bio- graffilm annars är begränsad, har ökat . Folkets Hus och Parkers projekt har på så sätt gett en framskjuten position i det pågående teknikskiftet. som den digitala utvecklingen framstår som löftesrik är den inte problemfri. Digitaliseringen är förenad med höga initiala invester- ingskostnader, men olika finansieringsalternativ har gjort det möjligt för allt fler biografer att övergå till eller pröva digital visningsteknik. Det har också funnits en osäkerhet kring vilka internationella teknik- och säker- hetsstandarder som kommer att gälla för distribution och visning av digital biograffilm. Dessa osäkerhetsfaktorer har sannolikt bidragit till att utvecklingen ännu inte har påbörjats hos kommersiella biografkedjor i . En annan konsekvens är att de biografer som har startat digitala visningar har haft svårigheter att få tillgång till kommersi- ellt attraktiva filmer. Intäkterna från dessa filmer utgör ofta den ekono- miska grunden för biografverksamheten. Som per capita biograftätaste land, genom de många före- ningsdrivna biografer som finns på mindre orter, befinner sig i ett unikt utgångsläge inför den utveckling som enligt branschens bedöm- Att upprätthålla och utveckla biografstrukturen i landet är Prop. 2005/06:3 och bör även vara en central uppgift för den svenska filmpo- Därför är det viktigt att biografstrukturen i inte undermi- neras när digitaliseringen väl påbörjas i större skala. De biografer på mindre orter som bör ha störst nytta av ett teknikskifte saknar i allmänhet resurser för detta. Det är sannolikt att de i något skede kommer att vara i behov av samhällets insatser. Av det som framkommit följer emellertid också att offentliga insatser bör vara noga avvägda när det gäller inrikt- ning, omfattning och tidpunkt. De ännu så länge höga kostnaderna för investeringar i digital visningsteknik kan väntas sjunka när ett teknik- skifte påbörjas internationellt i större omfattning. Mot denna bakgrund avser regeringen att ge i uppdrag att på ett aktivt sätt följa den digitala biografutvecklingen, främst när det gäller de biografer som finns på mindre orter, och att utarbeta en plan för hur utvecklingen kan stödjas och främjas i hela landet på ett kostnadsef- fektivt och långsiktigt hållbart sätt. Uppdraget skall utföras i nära samar- bete med de organisationer som bevakar och driver frågor om digi- tal biografutveckling. Resultatet av uppdraget bör redovisas . 9.6Stöd till film och video för syntolkning och textning på svenskt språk Det är en allmän kulturpolitisk ambition att kulturen skall kunna erbjudas alla. Det innebär bl.a. att människor med funktionsnedsättning bereds möjlighet att använda sin kreativitet och sina konstnärliga och intellektu- ella färdigheter. Sedan stödet till film och video för syntolkning och textning på svenska infördes filmavtal har det blivit möjligt för hörselska- dade och synskadade att uppleva ny svensk film på biograf och video. Stödet används till svensktextning av svensk film på biograf, video och dvd, syntolkade filmvisningar på biograf, utgivning av syntolkad svensk film på video och dvd samt olika tekniska utvecklingsprojekt. Stödet är beträffande biograffilm helt nödvändigt för att nämnda verk- samheter alls skall bedrivas. Antalet textade svenska filmer på dvd skulle sannolikt vara färre utan stödet. Nyproducerade svenska filmer bör även fortsättningsvis göras till- gängliga för såväl synskadade som hörselskadade. Det nuvarande stödet till film och video för syntolkning och textning bör därför bibehållas inom ramen för den statliga filmpolitiken . fram- håller i sitt remissvar att nuvarande stödvillkor diskriminerar syn- och hörselskadade inom de nationella minoritetsspråkgrupperna. Regeringen delar uppfattningen att det är väsentligt att tillgodose behoven hos dessa grupper.