prop · GS03175 · 2005-07-07 00:00:00 — En lokal konsumentvägledning av hög kvalitet är en förutsättning för en framgångsrik konsumentpolitik. Den lokala konsumentvägledningens uppgift är att hjälpa dem som behöver ett extra stöd för att hävda sig som konsumenter inför ett köp eller när något skall reklameras. Det före- byggande arbetet med att sprida information om bl.a. lagar och regler till allmänheten är en lika viktig del av konsumentvägledningens arbete. Det kan förväntas att fler och fler konsumenter kommer att behöva allt mer stöd kring den mångfald av elektroniska kommunikationstjänster som finns och som kommer att utvecklas . Detta gäller särskilt de grupper som ligger efter i IT-användning. skall ges uppdraget att genomföra särskilda informationsinsatser för kon- sumentvägledarna rörande IT-frågor (se avsnitt 15.21). E-handel ur offentlig sektors perspektiv utvecklas under avsnitt 15.9 och ur små och medelstora företags perspektiv under avsnitt 15.10. 13.2.2Reklam riktad mot barn och unga Den ökade användningen av Internet och mobiltelefoni har bidragit till att barn och unga utsätts för en ständigt ökande kommersiell press. Exempelvis har marknadsföringen på Internet ofta barn och unga som målgrupp. Även utbudet av mobila innehållstjänster riktar sig i hög grad till barn och unga. som den kommersiella pressen ökar kan det konstateras att skyddet för minderåriga vid elektronisk kommunikation brister i flera avseenden. De nordiska konsumentombudsmännen har uppmärksammat att inhämtande av minderårigas personuppgifter sker i allt större utsträckning på Internet, ofta mot belöning i form av tillhanda- hållande av spel. Det har också uppmärksammats att dold reklam, t.ex. i form av underhållning, används i allt högre grad på Internet för att på- verka barn och unga. Vidare har man uppmärksammat att minderåriga ofta behandlas som vuxna avtalspartner vid e-handel, vilket innebär att föräldrarnas godkännande inte efterfrågas eller är lätt för barnen att kringgå. Barn och unga är en utsatt grupp vid elektroniska kommunikationer och e-handel. Det är särskilt viktigt att det integritetsskydd som minder- åriga bör ha i kommersiella sammanhang upprätthålls vid elektronisk kommunikation eftersom minderåriga inte inser konsekvenserna av att lämna ut sina personuppgifter och är särskilt sårbara om uppgifterna missbrukas. Likaså är det viktigt att upprätthålla principen att reklam skall hållas i sär från annat innehåll vid elektronisk kommunikation. Missbruk av barnens utsatta ställning riskerar att undergräva barnens och deras föräldrars förtroende för elektronisk kommunikation och e-handel. I detta sammanhang kan också nämnas projektet som initie- rats av regeringen med syftet bl.a. att stödja unga flickor och pojkar att själva skapa motkrafter och få till stånd en diskussion om reklamens och de kommersiella krafternas påverkan av deras bild av sig själva och varandra. En central del i kampanjen har varit webbplatsen, , som fungerat som ett forum för interaktivitet och engagemang. Material som har producerats, såsom en mediekritisk guide, en retuschkampanj m.m. har funnits att ladda ner från webbplatsen. Skräppost har antagit oroväckande proportioner och är ett av de största problemen på Internet. Det finns risk för att skräpposten och de problem den medför undergräver konsumenternas förtroende för Internet och elektronisk kommunikation. är det enligt marknadsföringslagen (1995:450) förbjudet att sända e-postreklam, liksom reklam via sms och mms, till fysiska personer, om inte personen i förväg har gett sitt samtycke. Ett liknande förbud finns inom hela EU. Vidare krävs att det finns en giltig avsändaradress till vilken mottagaren kan sända en begäran om att mark- nadsföringen skall upphöra. Detta gäller även vid marknadsföring till juridiska personer. Åtgärder mot skräppost måste också inriktas på tekniska lösningar och självreglering inom näringslivet samt ökad konsumentmedvetenhet. Regeringen har särskilt uppmärksammat den internationella dimen- sionen av skräppostproblemet och svenska regeringsföreträdare deltar aktivt i olika multilaterala fora för att hitta lösningar på internationell nivå. Särskild prioritet ges åt arbete mot skräppost. Det inter- nationella samarbetet syftar främst till att få länderna utanför EU att aktivt verka mot skräppost, men också att se till att reglerna verkligen följs. Regeringen ser allvarligt på den utveckling skräppostproblemet haft och de konsekvenser det riskerar att få. Att bekämpa spridningen av skräppost skall vara en prioriterad fråga. Regeringen avser att återkomma i frågan i den konsumentpolitiska propositionen. Det finns många exempel på IT-användning inom Jordbruks- departementets ansvarsområden. Ett antal av dessa beskrivs i bilaga 17, IT-användning och IT-utbildning, i avsnittet Exempel på IT-användning i offentlig sektor. 14.1IT inom Miljö- och samhällsdepartements område Inom Miljö- och samhällsdepartementets område ligger frågor som rör inordnandet av IT-utrustning i ett hållbart kretslopp, IT-lösningar som bidrar till en minskad miljöbelastning samt IT som ett verktyg i miljö- arbetet. Arbetet inom dessa områden bidrar till att uppfylla delmålet om hållbar tillväxt. 14.2Forum för IT och miljö I propositionen Ett informationssamhälle för alla (prop. 1999/2000:86) angav regeringen att ekologisk hållbar utveckling skulle vara ett av inriktningsmålen för IT-politiken. För att ta ett mer samlat grepp kring dessa frågor beslutade regeringen att inrätta ett särskilt Forum för IT och miljö (M2001/4935/Kn), som arbetade . Till forumet knöts representanter från departement, myndigheter, näringsliv, organisationer och forskningsinstitut. Forumet genomförde flera workshops, varav en om s.k. Virtuell mobilitet: flexibla arbetsformer, virtuella möten & IT som hjälpmedel inom hemvård och en annan om Den intelligenta staden IT och miljö i transport och bebyggelse. Resultatet presenterades i rapporten för en hållbar utveckling sammanställning av förslag från workshops inom Forum IT och Miljö. Sammanfattningsvis kan sägas att forumet identifierade ett antal generella insatser med bäring på IT och med en stor potential för minskad miljöpåverkan, däribland teknikupphandling, offentlig upphandling, branschöverenskommelser samt översyn av det ekonomiska ramverket. Några av dessa insatser redovisas nedan. finns en särskild arbetsgrupp med fokus på IT och miljö för att bistå den IT-politiska strategigruppen i dess arbete. En viktig del i gruppens arbete blir att ta fram en nationell strategi för området IT och miljö samt att ta till vara erfarenheter från Forum för IT och miljö. Delmål 2 Hållbar tillväxt 14.3Inordna IT-utrustning i ett hållbart kretslopp Antalet IT-produkter växer snabbt och allt fler komponenter integreras i den utrustning som konsumenter använder sig av , vilket är av- görande för en bedömning av produkternas miljöpåverkan ur ett livs- cykelperspektiv. Regeringen kommer fortsatt att verka för att minska energiförbrukningen och miljöpåverkan från dessa produkter. Politiken kommer därför att inriktas på att få fram varor och tjänster som leder till minsta möjliga negativa påverkan i varje led under produkternas livs- cykel. Produkterna bör vara material- och energieffektiva och förberedda för återanvändning och återvinning som de så långt det är möj- ligt inte innehåller eller kräver användning av ämnen som kan ge negativa effekter på människors hälsa eller på miljön. Detta är i linje med och regeringens miljökvalitetsmål för en Giftfri miljö (prop. 2000/01:65). har varit pådrivande för ett antal EG-direktiv som bl.a. berör utfasning av farliga ämnen och kemikalier i nytillverkad elektronik, krav på energianvändningen i sådana produkter samt krav på att producenter skall bekosta omhändertagandet av dessa produkter när de blir avfall. Det senare torde innebära att producenterna utformar produkter på ett sådant sätt att dessa enkelt och till en låg kostnad kan återanvändas och återvinnas. har haft ett reglerat producentansvar för elektriska och elektro- niska produkter . Genom och rådets direktiv /96/EG av om avfall som utgörs av eller innehåller elektriska eller elektroniska produkter, det s.k. WEEE- direktivet, införs producentansvar inom hela EU. De nya reglerna i kring producentansvaret, som är en följd av direktivet, träder i kraft . Producent är den som tillverkar och säljer elektriska och elektroniska produkter eller yrkesmässigt för in och säljer sådana produkter i . En stor förändring är att det blir ett indivi- duellt producentansvar, vilket innebär att varje producent är ansvarig för sina egna produkter. På så sätt finns en koppling mellan design, produktion och återvinning av produkterna och därmed en drivkraft för mer miljöanpassade produkter. Innehåll av farliga ämnen i elektronik Innehåll av farliga ämnen i elektriska och elektroniska produkter regleras genom och rådets direktiv /95/EG av om begränsning av användningen av vissa farliga ämnen i elektriska och elektroniska produkter, det s.k. RoHS-direktivet. I Sve- rige finns bestämmelser för reglering av kadmium, kvick- silver, tungmetaller och andra ämnen i produkter. Direktivet är dock på flera punkter mer långtgående än de svenska bestämmelserna. Enligt direktivet får elektriska och elektroniska produkter från inte innehålla bly, kvicksilver, kadmium, sexvärt krom och flamskydds- medel PBB och PBDE. lade kommissionen fram ett förslag om att undanta det bromerade flamskyddsmedlet dekaBDE i RoHS-direktivet. (regeringen) har agerat kraftfullt för att förbudet för dekaBDE skall kvar- stå i direktivet. Regeringen arbetar för att det nationella miljökvalitetsmålet Giftfri miljö skall nås vilket bl.a. innebär att nyproducerade varor så långt det är möjligt skall vara fria från långlivade, bioackumulerade, cancerfram- kallande, arvsmassepåverkande och fortplantningsstörande ämnen samt kvicksilver, kadmium och bly. Utvecklingen av EU:s nya kemikalie- lagstiftning är en mycket viktig del för att detta skall kunna uppnås. För- siktighetsprincipen och produktvalsprincipen är viktiga verktyg för att fasa ut farliga ämnen i elektronik. Möjligheten att införa nationella begränsningar för innehåll av farliga ämnen bör utnyttjas där det är motiverat ur hälso- och miljösynpunkt. Den ökande användningen av telekommunikation och IT medför att allmänheten exponeras allt mer för ickejoniserande strålning i form av elektromagnetiska fält. På grundval av riktlinjer från den internationella för ickejoniserande strålning (ICNIRP) har EU givit ut rekommendationer om högsta tillåtna gränsvärden för exponering av elektromagnetiska fält, som har införts i i form av allmänna råd från (). Den samlade bilden som forsk- ningen inom området ger är att högfrekventa elektromagnetiska fält (EMF) inte leder till skadliga hälsoeffekter så länge gränsvärdena iakttas. Ny kunskap kan dock medföra att riskbedömningen behöver omprövas. På regeringens uppdrag har SSI sett över hur informationen till all- mänheten om strålning från mobiltelefoni kan ökas. SSI har bl.a. infor- merat om olika sätt att minska exponeringen vid användande av mobil- telefoner. Tillsammans med andra centrala myndigheter har SSI startat ett utbildningsprogram om mobiltelefoni riktat främst till kommunala handläggare och politiker. SSI har även tagit initiativ till att förbättra dialogen mellan olika berörda parter och genomlysningen av frågor som rör mobiltelefoni och EMF. SSI ser tillsammans med berörda myndig- heter över hur informationstexter om strålning från mobiltelefoner kan utformas samt diskuterar med mobiltelebranschen hur informationen bäst distribueras till konsumenterna. Regeringen gav Statskontoret i uppdrag att utvärdera utfallet av den senaste upphandlingens informationssatsningar beträf- fande deklarerade SAR-värden och dess effekter på val av mobiltelefon bland de avropande myndigheterna samt att redogöra för erfarenheter av en sådan satsning. Statskontoret skall vidare i samband med den nu på- gående upphandlingens avslutande och i samråd med SSI och andra be- rörda myndigheter informera de avropande myndigheterna om hälso- och miljöegenskaper hos de mobiltelefoner som omfattas av avtalet för att myndigheterna i sin tur skall kunna informera sina anställda. Vidare skall Statskontoret utreda möjligheterna och de rättsliga förutsättningarna för att inför den kommande upphandlingen av mobila terminaler upphandla enbart lågstrålande mobiltelefoner som uppfyller bestämda miljö- och hälsokrav. Med enkla medel kan onödig exponering av elektromagnetiska fält från mobiltelefoner minskas genom att t.ex. handsfree används. För övriga tillämpningar av radiofrekventa fält är exponeringarna enligt SSI:s bedömning så låga att några riskhanteringsåtgärder inte behövs utöver de allmänna råden för allmänhetens exponering för elektromagnetiska fält. Ett miljöövervakningsprogram håller på att tas fram för att kunna följa utvecklingen av allmänhetens exponering för elektromagnetiska fält över tiden. Regelbundet återkommande mätningar kommer att göras i olika miljöer, både inomhus och utomhus, i olika geografiska områden och för Ett detaljerat program beräknas vara klart . Ekodesign av energiförbrukande produkter Genom det föreslagna direktivet om upprättande av ram för att fastställa krav på ekodesign för energianvändande produkter, kommer EU-gemen- samma produktkrav på bland annat IT-produkter att möjliggöras. Direk- tivet omfattar inte transportmedel för människor och varor. Syftet är att uppnå en hög skyddsnivå för miljön genom att förbättra de energiförbrukande produkternas resurseffektivitet, och i förlängningen en sund ekonomisk verksamhet och hållbar utveckling samt bidra till för- sörjningstryggheten för energi. Man vill genom förslaget prioritera de av produktens miljöaspekter som kan påverkas på ett hållbart sätt i pro- duktens design. Detta skall också göras genom att integrera livscykel- tänkandet i designfasen. Förslaget innebär i sig inte några nya rättsliga förpliktelser för produ- center, utan möjlighet att t.ex. ställa krav på produktens energian- vändning, eventuella utsläpp eller förbrukning av material och resurser i samband med tillverkning eller drift av produkten. Krav kan ställas på produkter, eller där det är lämpligt, hela produktgrupper. De produkter som uppfyller dessa krav skall märkas med CE-märkning. 14.3.2Miljökrav vid offentlig upphandling av bl.a. IT-produkter Offentliga sektorn bör föregå med gott exempel när det gäller att ställa miljökrav vid offentlig upphandling, genom att ställa tydliga krav på bl.a. IT-produkters miljö- och energiprestanda. Miljöanpassad offentlig upp- handling är ett mycket viktigt verktyg i arbetet med att styra samhället mot en långsiktigt hållbar utveckling. I regeringsförklaringen fastställs att miljön skall beaktas vid all offentlig upphandling. Enligt regeringens uppfattning bör den offentliga sektorn i ökad om- fattning ställa miljökrav vid upphandling. Det bör också vara hög nivå på de miljökrav som ställs så att det är de miljömässigt bästa produkterna som upphandlas. Statskontoret är en viktig aktör vad gäller utvecklingen mot mer miljö- anpassade IT-produkter inom offentlig upphandling eftersom myndig- heten tecknar ramavtal på IT-området. Myndigheten bör kontinuerligt öka miljökraven vid upphandling av ramavtal. Regeringen tillsatte en delegation för ekologiskt hållbar upphandling . Delegationen genomförde bl.a. landsomfattande utbildningar och utvecklade ett Internetbaserat verktyg för ekologiskt hållbar upphandling (EKU-verktyget). Verktyget ger upphandlaren hjälp att formulera rele- vanta miljökrav för olika produkter på ett sådant sätt att reglerna för offentlig upphandling tillgodoses som miljönytta premieras. AB har i uppdrag att admini- strera och utveckla EKU-verktyget. Just nu pågår ett arbete med att sprida kunskap om miljöpåverkan av varor och tjänster samt uppbyggnad av och informationsspridning om EKU-verktyget. har drivit på arbetet med möjligheterna att ta miljöhänsyn vid Prop. 2004/05:175 offentlig upphandling i samband med omarbetningen av EG:s upphand- Direktiven om offentlig upphandling förtydligar möjlig- heterna att ställa miljökrav. En utredning, (dir. 2005:39), har tillsatts i för att se över hur lagen om offentlig upphandling () bör ändras för att införliva de nya EG- reglerna. Utredningen lämnade ett delbetänkande (SOU 2005:22), Nya upphandlingsregler. Slutbetänkandet skall lämnas . Enligt tilläggsdirektiv skall utredaren utöver de analyser som legat till grund för förslagen i delbetänkandet göra en fördjupad analys av möjligheten att införa bestämmelser som innebär att den upphandlande enheten bör ställa miljökrav eller sociala krav. En studie från , Miljöanpassad offentlig upphandling en enkätstudie , visar att utvecklingen mot en mer miljöanpassad upphandling går långsamt och att kunskapsbrist är en viktig orsak till detta. har uppmanat medlemsländerna att utarbeta nationella handlingsplaner för att stärka arbetet med miljöanpassning av den offentliga upphandlingen. har fått i uppdrag att tillsammans med andra berörda aktörer utarbeta ett underlag till en sådan handlingsplan, som regeringen skall anta . Uppdraget skall redovisas till regeringen . Handlingsplanen kommer att bli väsentlig för att identifiera hinder och möjligheter och ge förslag till stärkta åtgärder för att öka den miljö- anpassade offentliga upphandlingen. Handlingsplanen skall innehålla be- dömningar av det aktuella läget och mål för de kommande tre åren. Den skall även innehålla åtgärder för att nå målen samt vara anpassad för olika målgrupper. IT produkter är en av flera berörda produktgrupper. Regeringen anser att det är viktigt att , som admini- strerar EKU-verktyget, får ett långsiktigt stöd och resurser för att säkra kontinuitet i arbetet. har verksamheten tillförts . Kommunerna, landstingen och näringslivet medverkar aktivt i arbetet med att utarbeta kriterier för olika varugrupper i upp- handlingsarbetet som ingår i EKU-verktyget. 14.4IT-lösningar som bidrar till en minskad miljöbelastning Det finns ett antal sektorer där IT bedöms kunna bidra till en minskad miljöbelastning. Två av dessa sektorer är transporter och byggande. IT har också skapat förutsättningar för distansarbete och därmed en minsk- ning i antalet fysiska resor till och från arbetsplatsen eller att resor till möte på annan ort ersätts med video- eller webbaserade möten. Dessa möjligheter väntas öka kraftigt framöver. Miljöpåverkan från transportsektorn är ett av de största miljöproblemen. Möjligheten till förbättringar och effektiviseringar är mycket stor. kan leda till en minskad ökning av antalet godstransporter och därmed också minskade utsläpp från godstransporterna. IT är inte bara ett sätt att Prop. 2004/05:175 minska transporter utan också ett sätt att göra transporterna säkrare. Väl utvecklade IT-verktyg är en förutsättning för att samverkan mellan olika transportslag skall kunna bidra till utveckling av effektivare och miljömässigt mer hållbara transportlösningar. Här krävs en helhetssyn som bara kan utvecklas i dialog mellan berörda trafikverk. För att detta skall åstadkommas krävs att trafikverken gemensamt utvecklar en trafik- slagsövergripande helhetssyn. IT kan användas som en resurs för att stärka trafikslagsövergripande prioriteringar av det transportsätt eller de alternativ till transporter som bäst bidrar till en hållbar utveckling Detta sker också inom projektet , som genomförs av tillsammans med trafikverken, i syfte att nå en ökad kundanpassning av respektive trafikverks tjänster liksom av den samlade tjänsten. 14.4.2Dialogen om Framtida handel är en helt ny typ av samverkan mellan företag, kommuner, regioner och regeringen med syfte att åstadkomma en hållbar utveckling av handeln med dagligvaror. Aktörerna har tillsammans utfor- mat mål för arbetet samt träffat en överenskommelse om att vidta ett antal konkreta åtgärder. I Framtida handel ingår aktörer från flera delar av dagligvarukedjan: producenter, handel, transportörer och konsumenter. Målet är att minska miljöpåverkan i alla led. I en överenskommelse mellan de deltagande aktö- rerna har dessa enats om att gemensamt arbeta för att främja en hållbar handel med dagligvaror och att verka för att genomföra konkreta insatser preciserade i ett åtagandedokument. Bland de konkreta insatser som ingår återfinns verksamhet kring e-handel och intelligenta transport- system, ITS, dvs. tekniker för effektivare transportlösningar. bör fortsatt verka för att möjligheten att använda IT-hjälpmedel beaktas i de lösningar och förslag som diskuteras och arbetas fram inom ramen för . Sektorn bostäder, service m.m. svarar för av utsläppen av koldioxid och för ungefär samma andel av landets totala energianvänd- ning. I en rapport från det lokala Investeringsprogrammet i från identifieras ett femtiotal intelligenta husfunktioner samt system för bostadsfastigheter, varav många (ca 30) bedöms ha en beaktansvärd miljöpotential. De funktioner som bedöms ha störst miljö- potential är sådana som effektiviserar energianvändningen, t.ex. styr- och reglersystem för användning av el, vatten och ventilation. IT-baserade lösningar har redan kommit till användning för att kontinuerligt kon- trollera bl.a. vatten- och lufttemperaturer samt kvantiteter. att effektivisera användningen av energi men också för att snabbt kunna registrera och avhjälpa fel och brister. Enligt Energimyndigheten är anledningen till att intelligenta husfunk- tioner inte tillämpas i den utsträckning det är tekniskt möjligt, i huvudsak inte bristen på tekniska lösningar. Problemet är i stället att de tekniska lösningarna inte efterfrågas. Detta kan bero på att tekniken är dyr, svår att använda, bristande kunskap eller andra faktorer. driver ett flertal projekt som syftar till att öka användningen av energieffektiv teknik i bebyggelsen arbete för att genom teknikupphandlingar stimu- lera utveckling och öka marknadsintroduktion av energieffektiv teknik bidrar också till att främja nya IT-baserade lösningar inom bebyggelsen. Även de kommunala energirådgivarna kan bidra med informations- och rådgivningsinsatser för att främja användningen av ny och befintlig IT-baserad energieffektiv teknik. Regeringens bedömning: Inom ramen för den pågående ByggaBo- dialogen bör en redovisning göras av på vilket sätt och i vilken omfattning IT-baserade lösningar kommer till användning i de skilda projekten, som övergripande bl.a. skall effektivisera energianvändningen. Skälen för regeringens bedömning: Aktörerna (regeringen samt ett antal företag, kommuner, myndigheter och verk) i ByggaBo har under- tecknat en överenskommelse som bl. a. innebär ett åtagande att verka för ett hållbart samhällsbyggande och effektiv användning av resurser. Frågan hur man skall bygga och förvalta inrymmer ställ- ningstaganden kring IT-baserade lösningar under bl.a. en hela livscykel. Regeringen gör därför bedömningen att en redovisning bör ske av de IT-baserade lösningarna som kommer till användning i de skilda projekten, vilka är resultat av de ingångna avtalen mellan regeringen och de olika aktörerna. 14.5.3Statliga byggherrars användning av IT Regeringens bedömning: bör ges i uppdrag att redovisa förutsättningarna för hur användningen av IT i planerings- och byggprocessen kan öka hos statliga byggherrar, i syfte att minska den totala belastningen på miljön, samt utvärdera effekterna av den ökade IT-användningen. Skälen för regeringens bedömning: har som mål att vara en föregångare när det gäller miljöarbete inom sitt verksam- hetsområde. Regeringen anser det viktigt att statliga byggherrar förmås att öka användningen av IT i planerings- och byggprocessen för att där- med minska den totala miljöbelastningen. Regeringen avser därför att uppdra åt att redovisa förutsättningarna för en ökad användning av IT i planerings- och byggprocessen hos statliga byggherrar (Samverkansforum för Statliga Byggherrar). Goda erfaren- Prop. 2004/05:175 heter går att hämta från i där man bl.a.