prop · GS031d7 · 2005-01-01 00:00:00 — Det skall särskilt belysas om det finns anledning att ändra gränsdragningen mellan statlig och . Uppdraget skall redovisas . har genom införandet av de nya reglerna kring Sjöfartsskydd fått nya uppgifter. Myndigheten har också fått vissa nya uppgifter inom det polisiära området, bl. a. genom införandet av den så kallade europeiska arresteringsordern. bedriver inom ramen för sina ordinarie uppgifter en betydande del av sin verksamhet utanför politikområdet Skydd och beredskap mot olyckor och svåra påfrestningar. Myndigheten bedriver således verksamhet inom ramen för politikområdena Skatt, tull och exekution, Rättsväsendet, Miljöpolitik, Kommunikationer, och Livsmedelspolitik (Utgiftsområden 3, 4, 20, 22 och 23). 2004/05:1 UTGIFTSOMRÅDE 6 Den mest omfattande verksamheten utanför politikområdet Skydd och beredskap mot olyckor och svåra påfrestningar genomförs av kommunerna inom ramen för den kommunala räddningstjänsten. Exempel på statlig verksamhet inom området är att polisen enligt lagen (2003:778) om skydd mot olyckor har ansvaret för fjällräddning och efterforskning av försvunna personer. och ansvarar för sjörespektive flygräddningen. utreder svårare olyckor och olyckstillbud. svarar för flödes- och driftinformation. Länsstyrelserna har, bl.a. med bistånd från , huvudansvar för insats vid utsläpp av radioaktiva ämnen. Vidare kan nämnas att för transport av farligt gods har bl.a. Polisen, , och tillsynsansvar. Dessutom har , , och ansvar för förebyggande av olyckor inom sina respektive ansvarsområden. Keminsatsstyrkan, Chemical Support Team, där bland annat personal från och ingår, har inrättas som stöd till () i inom ramen för Kemvapenkonventionen (CWC). Styrkan kan bistå andra stater vid befarad eller konstaterad användning av kemiska stridsmedel eller i händelse av större kemikalieolyckor. Genomförandet av den gemenskapsmekanism för räddningstjänst (The Community Mechanism for Civil Protection) som inrättades fortskrider. Gemenskapsmekanismen har tillkommit för att underlätta för medlemsstaterna att snabbt kunna hjälpa varandra med insatser för att hantera svåra olyckor till lands och till sjöss. Den har aktiverats , exempelvis vid oljekatastrofen utanför med fartyget och vid de omfattande skogsbränderna i södra . har Kommissionen lämnat förslag till medlemsländerna för hur gemenskapsmekanismen skall kunna förstärkas, inte minst mot bakgrund av ett ökat terroristhot. utgör, vid sidan av polis, rättsstat och civil förvaltning, ett av de fyra prioriterade områdena i EU:s civila krishantering. Vid toppmötena i Feira och 2003 antogs kapacitetsmål för de fyra Dessa kapacitetsmål har uppnåtts och har på räddningstjänstområdet anmält 262 befattningshavare till den s.k. koordineringsmekanismen. Dessa resurser är desamma som anmält till gemenskapsmekanismen. För att undvika duplicering av strukturer har Rådet och kommissionen genom en gemensam deklaration gjort det möjligt att utnyttja gemenskapsmekanismen för en krishanteringsinsats inom den europeiska säkerhets- och försvarspolitiken (ESFP). Rådet godkände en handlingsplan för civila aspekter av ESFP. Denna handlingsplan syftar till att utveckla EU: s civila krishanteringskapacitet genom ett antal åtgärder. har ännu inte medverkat i en ESFP-insats. Dock övades gemenskapsmekanismen i en ESFP-insats i EU- övningen Excercise 2004. 4.6.1.1Sammanfattande bedömning av förmågan inom samhällets beredskap mot svåra påfrestningar på samhället i fred bedömer beredskapen mot svåra påfrestningar på samhället i fred sammantaget som icke godtagbar. Föregående års bedömning att elförsörjningen och de elektroniska kommunikationerna är gränssättande för samhällets samlade förmåga att stå emot och hantera svåra påfrestningar på samhället i fred kvarstår och är viktiga förklaringar till innevarande års bedömning. Elförsörjningen och de elektroniska kommunikationerna är ofta viktiga komponenter i övervaknings- och kontrollsystem i bl.a. energi- och den finansiella sektorn. En viktig skillnad jämfört med föregående års bedömning är de brister som identifierats inom bl.a. dricksvattenförsörjningen, de samhällsviktiga transfereringssystemen, förmågan att hantera CBRN-relaterade hot (kemiska, biologiska, radiologiska och nukleära) som inte bara utgörs av massförstörelsevapen samt förmågan att hantera kriser som kräver stora polis- eller sjukvårdsinsatser. Att väga samman och göra en bedömning av samhällets samlade förmåga när det gäller svåra påfrestningar på samhället i fred är behäftat med stor osäkerhet. Den bedömning som har lämnat är en sammanvägning av flera olika mångfacetterade verksamheter som, beroende på typ av kris, kommer att involveras i olika omfattning och utsträckning. Det finns brister i de samhällsviktiga systemen som påverkar samhällets totala förmåga att motstå och hantera en svår påfrestning på samhället i fred. Det handlar framförallt om förmågan inom elförsörjningen och de elektroniska kommunikationerna. I enskilda verksamheter eller system kan IT- beroende vara avgörande. När det gäller krishanteringsförmågan har läget förbättrats jämfört med föregående år genom de åtgärder som vidtagits inom utgiftsområdet. Förutom dessa åtgärder finns det andra faktorer som påverkar samhällets förmåga. Det handlar främst om den tekniska utvecklingen och förändringar av samhällets strukturer. Med dessa faktorer invägda är tillståndet i samhällets beredskap svårare att bedöma. När det gäller beredskapen mot svåra påfrestningar på samhället i fred är det fråga om en förmåga som måste finnas . Regeringen anser att det i denna förmåga finns brister i samhällsviktiga system som bör åtgärdas i närtid. Det faktum att krishanteringsfrågorna fått ökad uppmärksamhet påverkar förmågan då allt fler aktörer vidtar åtgärder i den normala verksamheten som också är till gagn för förmågan vid mer extrema situationer. Samhällets sårbarhet vid långvariga och omfattande elavbrott har minskat som en följd av att åtgärder vidtagits i elsystemet. Möjligheterna att starta ö-drift i prioriterade områden och återstarta systemet vid totalt elavbrott samt säkerhetsskyddet vid prioriterade anläggningar har förbättrats. Genom utbildning och övning, bl.a. avseende 2004/05:1 UTGIFTSOMRÅDE 6 krisledning, har reparationsberedskapen bibehållits och förbättrats. Projektet för elförsörjningens säkerhet och beredskap, det s.k. , skapar goda förutsättningar för att utveckla arbetet med en robust och säker elförsörjning. En viktig del av projektet är utvecklingen av privatoffentlig samverkan på lokal, regional och nationell nivå. Projektet har bidragit till en ökad förståelse inom näringslivet för de krav som den nya inriktningen av samhällets krisberedskap ställer. Genom att följa utbyggnaden av den nya IT- infrastrukturen med hög överföringskapacitet är det möjligt att identifiera sätt att påverka utformningen av denna ur ett beredskapsperspektiv. Myndigheternas samarbete med teleoperatörer och elsektorn förväntas ge en bild av de områden där elektroniska kommunikationer är särskilt sårbara för avbrott i elförsörjningen, vilket ger en helhetssyn på sårbarhetsaspekterna. Ett gott samarbete mellan el- och teleområdena är av stor betydelse, liksom en god förmåga till krishantering när svåra störningar uppstår. Placeringen av transmission, växlar och stödsystem i skyddade lokaler har gett en ökad säkerhet för de elektroniska kommunikationerna. Störningar inom informationssamhället har ökat . En av orsakerna till detta är det allt större beroendet av olika former av informationssystem och därmed exponeringen för IT-relaterade hot, men framför allt p.g.a. störningar som beror på systemens komplexitet, misstag och olyckor. Det har också medfört att frågan om informationssäkerhet har hög prioritet. har bedömt samhällets förmåga att hantera svåra påfrestningar på samhället i fred inom samverkansområdet Teknisk infrastruktur som icke godtagbar. Bristerna inom elförsörjning och telekommunikationer kvarstår som svagheter inom dricksvattenförsörjningen har identifierats. Bristerna är av stor betydelse för hela samhällets förmåga. Elsystemets förmåga bedöms ha en särställning på grund av dess betydelse för övriga samhällsfunktioner. Vad gäller IT är detta ett område där utvecklingen går fort och beroendet ökar. Att uttala sig generellt om bristerna inom IT- 2004/05:1 UTGIFTSOMRÅDE 6 området är mycket svårt. Det är angeläget att följa utvecklingen inom olika delar av samhället eftersom bilden kan se mycket olika ut. På samhällsnivå tenderar sårbarheter att öka till följd av att ömsesidiga beroendeförhållanden mellan infrastrukturerna blir mer komplexa. Samhällskritiska infrastrukturer förlitar sig allt mer på ett fungerande IT-stöd och dessa infrastrukturer växer också samman i en allt högre grad. Regeringen delar bedömning av förmågan inom samverkansområdet. Trots att de åtgärder som vidtagits bedöms ha åstadkommit förbättringar inom elförsörjningsområdet samt ökad förmåga till handlingsfrihet och insatsberedskap finns fortfarande brister i elsystemet. Omfattande och långvariga avbrott i elförsörjningen och kabelbrott i centrala delar i de elektroniska kommunikationssystemen bedöms som det allvarligaste hotet mot telekommunikationerna i fredstid. Ytterligare gränssättande faktorer är graden av redundans och flexibilitet i nätverken och vilket skydd som finns mot både fysiska och elektromagnetiska hot. Systemens komplexitet, misstag, olyckor, medvetna intrång i viktiga informationssystem och manipulationer av vitala funktioner är ett potentiellt mycket allvarligt hot mot infrastrukturen för de elektroniska kommunikationerna. Inom detta samverkansområde behandlas de delar som berör den tekniska försörjningen med dricksvatten. Försörjningen med dricksvatten är känslig för störningar. Sabotage och oavsiktliga händelser kan snabbt få stora konsekvenser för distributionen. Det utvecklingsarbete driver gentemot kommunerna har bidragit till en ökad förmåga att säkra försörjningen. Kunskaper och förbättringsåtgärder ligger trots det på en för låg nivå, såväl lokalt som regionalt. Genom de åtgärder som vidtagits sedan regeringen gav , , och ett utpekat ansvar inom informationssäkerhetsområdet samt den allmänt ökande medvetenheten om dessa frågor kan konstateras att det skett avsevärda förbättringar. Förutom de utpekade myndigheterna har även andra, såsom och Försvarsmakten, organiserat särskilda enheter för att hantera dessa frågor inom respektive myndighets ansvarsområde. Även andra myndigheter har vidtagit åtgärder för att bättre kunna möta den ökande användningen av IT och de risker som det innebär. För att ytterligare förbättra den nationella strategin inom detta område har regeringen beslutat om direktiv (2002:103) till en särskild utredning angående vissa frågor om informationssäkerheten i samhället. Förutom att lämna förslag på en förbättrad strategi skall utredaren utvärdera de åtgärder som vidtagits inom informationssäkerhetsområdet. Utredaren kommer att lämna sitt slutbetänkande . har förmågan att leda järnvägstrafik vid avbrott i elförsörjningen förbättrats genom investeringar i reservkraft. Även i flygtrafikledningssystemet har åtgärder genomförts för att minska sårbarheten vid ett eventuellt bortfall i elförsörjningen. Flygtrafikledningen har stärkts genom diverse åtgärder, bl.a. genom investeringar i flygledartorn och i ökad IT- säkerhet. Arbetet med att inrätta ett nationellt ambulansflyg har fortsatt och ett flygplan kan nu ställas om till ett avancerat ambulansflyg med tolv vårdplatser. har bedömt att samhällets förmåga inom samverkansområdet Transporter att hantera svåra påfrestningar på samhället i fred är godtagbar. Denna bedömning baseras främst på att huvuddelen av samhällets gods- och persontransporter sker med väg-, järnvägs- och sjötransporter och att dessa transportslag bedöms ha godtagbar förmåga. Regeringen delar bedömning av förmågan inom samverkansområdet. Det svenska transportsystemet uppfyller i stor utsträckning de krav som kan ställas när det gäller den fredstida förmågan. Vissa brister kvarstår dock beträffande flygtrafikledningssystemet. 4.6.1.4Samverkansområde Spridning av allvarliga smittämnen, giftiga kemikalier och radioaktiva ämnen Kompetensen hos personal inom polis, akutsjukvård och räddningstjänst vid CBRN- händelser (händelser med kemiska, biologiska, radiologiska eller nukleära substanser) har höjts genom ökad utbildning och övning av s.k. first responders. Cirka 400 handledare har utbildats som i sin tur kommer att genomföra utbildningar för ett större antal first responders. Fördjupad specialistutbildning av CBRN-instruktörer har genomförts inom polisen för att öka förmågan i den , bombgrupperna och piketorganisationen. CBRN-kompetens har höjts hos myndigheterna med ansvar för gränskontroll, vilket lett till bättre förmåga att förhindra försök till smuggling av dessa ämnen. Särskild sjukvårdsmateriel och ett antal specifika läkemedel för CBRN-händelser har anskaffats och upphandling av nya autoinjektorer påbörjats. Förmågan att genomföra personsanering efter inträffade CBRN-händelser har förbättrats. Ett expertregister har skapats för snabb och säker tillgång till expertkunskap vid CBRN-händelser. Den nationella beredskapen mot B-hot har stärkts bl.a. genom att jourberedskap, diagnostik och vaccinationsberedskap förbättrats. Tillgången till vissa läkemedel och sjukvårdsmaterial har säkerställts. Inom bl.a. diagnostiken kommer utvecklingsarbetet att fortsätta för att ytterligare stärka området. Kapaciteten i den nationella laboratorieberedskapen har förbättrats genom att samordningen av laboratorier utvecklats och genom att en databas över främmande smittsamma sjukdomar tagits fram. Säkerhetslaboratorier för att kunna hantera extremt smittsamma djursjukdomar har uppförts och anpassats så att de är en del av den nationella laboratorieberedskapen mot B-händelser. Förutsättningar för att förbättra säkerheten och beredskapen inom livsmedelsområdet har skapats genom att information, checklistor och handböcker tagits fram för livsmedelsproducenter och för kommunernas tillsynsverksamhet. Den nationella strålskyddsberedskapen har förbättrats genom bl.a. investeringar som 2004/05:1 UTGIFTSOMRÅDE 6 förbättrar kapaciteten för mätningar, analys, ledning och samordning vid R- och N-händelser. Inom detta samverkansområde behandlas de delar av dricksvattenförsörjningen som rör kvaliteten på vattnet. har initierat och genomfört utbildningar och handledning för kommunerna i syfte att stärka skyddet av dricksvattenförsörjningen. arbete gentemot kommunerna har givit ett gott resultat både vad det gäller kommunernas insikt och deras krishanteringsförmåga inom området. Vid utgången av 2004 kommer 153 kommuner att ha genomfört utbildningen. har bedömt samhällets förmåga att hantera svåra påfrestningar på samhället i fred som icke godtagbar inom samverkansområdet Spridning av allvarliga smittämnen, giftiga kemikalier och radioaktiva ämnen. Brister föreligger bland annat avseende förmåga och kapacitet för indikering, identifiering och sanering. Regeringen delar bedömning. En rad scenario- och krisledningsövningar med de större företagen inom den finansiella sektorn har genomförts för att klarlägga sektorns motståndskraft mot olika samhällshot. Erfarenheterna visar att sektorn har motståndskraft mot de risker som är förknippade med de enskilda företagens verksamhet, men att sektorn är starkt beroende av att andra samhällsfunktioner, som el, telekommunikationer och Internet, fungerar. Effekten av elavbrott medför t.ex. svårigheter att upprätthålla kontantförsörjningen i samhället. De aktiviteter som har genomförts har sammantaget lett till en stärkt förmåga hos myndigheterna. Genom risk- och sårbarhetsanalyser har gränsytor kartlagts och beroenden identifierats samt åtgärder vidtagits för att minska dessa brister. Vidare har utbildning av organisationer och personal genomförts. 2004/05:1 UTGIFTSOMRÅDE 6 har bedömt samhällets förmåga att hantera svåra påfrestningar på samhället i fred inom samverkansområdet Ekonomisk säkerhet som icke godtagbar. Bristerna rör främst de samhällsviktiga transfereringssystemen. Störningar i systemens funktion skulle få mycket svåra konsekvenser för samhället, oavsett om systemen är avsedda för den enskilda individens, näringslivets eller för det offentligas ekonomiska överföringar och verksamhet. Regeringen delar bedömning. Det finns enligt regeringen behov av att tydliggöra vad som är verksamhetsviktiga funktioner och av fortsatta omvärldsanalyser. 4.6.1.6Samverkansområde Områdesvis samordning, samverkan och information Enligt lagen (2002:833) om extraordinära händelser i fredstid hos kommuner och landsting skall det i varje kommun finnas en krisledningsnämnd. I 111 kommuner har krisledningsnämnden utbildats för sin uppgift. har 22 kommuner på något sätt aktiverat sin krisledningsnämnd. Bland annat har det skett vid elavbrottet då stora delar av drabbades, andra lokala elavbrott, oljeutsläpp och vid mordet på utrikesminister. Kommunerna har fortsatt arbetet med att upprätta risk- och sårbarhetsanalyser och 117 kommuner har en sådan för den centrala administrationen och informationsverksamheten. 108 kommuner arbetar med att ta fram risk- och sårbarhetsanalyser. Den övervägande delen av kommunerna har fastställda lednings- och informationsplaner för det fall att en kris inträffar. Antalet övningar som genomförts har ökat med jämfört med . Vid länsstyrelserna har metoder för och arbetet med risk- och sårbarhetsanalyserna byggts upp och vidareutvecklats. Genom utbildning och övning har länsstyrelsernas förmåga vid en svår påfrestning på samhället i fred förbättrats. Utbildnings- och övningsfrekvensen varierar dock mellan länsstyrelserna. med stöd till kommunerna har länsstyrelserna anordnat och bistått vid seminarier, utbildningar och övningar. Flera länsstyrelser har inrättat regionala krishanteringsråd där de samhällsviktiga aktörerna på regional och till viss del lokal nivå ingår. Försöksverksamheten GotSam är ett femårigt samverkansprojekt mellan , , , , i och , med lokalisering i . Mot bakgrund av att arbetet med att sätta igång försöksverksamheten tagit än beräknat har regeringen beslutat om en förlängning av försöksverksamheten med till utgången av . GotSam syftar till att skapa möjligheter för att samordna och samutnyttja befintliga resurser på . omfattas inte av uppdraget att delta i försöksverksamheten eftersom de inte längre kommer att ha någon fast bemanning på . I arbetet med att utveckla former för samverkan med näringslivet har genomfört ett antal åtgärder, bl. a. har en permanent arbetsgrupp skapats inom informationssäkerhetsområdet. Studier har initierats om former för samverkan mellan näringslivet och offentlig sektor vid inträffade kriser och samarbete i det förebyggande och föreberedande arbetet. Det övergripande, långsiktiga målet för forskning för samhällets krisberedskap är att ge kunskap som kontinuerligt bidrar till att minska sårbarheten i samhället och förbättrar samhällets krishanteringsförmåga. En av uppgifter, som samordnande myndighet för planeringen av åtgärder som stärker beredskapen när det gäller svåra påfrestningar och civilt försvar, är att initiera forskning och studier samt ta del av, analysera och förmedla forskningsresultat. verkar därmed som sammanhållande länk på forskningsfältet, vilket bl.a. innebär att utifrån en utvecklad uppfattning om kunskapsbehovet med hjälp av finansiella medel initiera och inrikta forskningsinsatser samt att förmedla resultat från forskningen till rätt aktörer i krishanteringssystemet. har bedömt samhällets förmåga att hantera svåra påfrest- ningar på samhället i fred inom samverkansområdet Områdesvis samordning, samverkan och information som godtagbar. Utvecklingen av den kommunala förmågan att hantera extraordinära händelser har varit positiv, men det finns fortfarande brister i kommunernas krishanteringsförmåga. Utbildningsnivån är fortfarande för låg och den utbildning som genomförts har främst varit av orienterande karaktär varför övningsverksamheten bör öka ytterligare. De statliga myndigheterna inom krisberedskapen spelar en viktig roll i detta arbete genom att erbjuda kommunerna stöd i såväl övningsmetodik som under övningar och utbildningar. Länsstyrelserna bedöms ha en godtagbar krishanteringsförmåga, vilket är av avgörande betydelse för den samlade bedömningen inom samverkansområdet. Regeringen delar bedömning. Möjligheten att informera allmänheten under kriser kommer att förbättras genom regeringens beslut om att skall upprätta en nationell portal för krisinformation. Portalen skall rikta sig till allmänheten med information om samhällets krishantering och innehålla länkar till relevanta aktörers webbplatser. har myndigheterna inom krishanteringssystemet fått i uppdrag att tillhandahålla information vid kriser. skall verka för att även kommuner och landsting upprättar liknande funktioner på sina webbplatser. För utbyte av information mellan aktörerna i krishanteringssystemet kommer även ett webbaserat informationssystem att utvecklas. 4.6.1.7Samverkansområde Skydd, undsättning och vård Manöversystemet för utomhusvarning har förbättrats vilket innebär att systemet kan användas i geografiskt avgränsade delar. Denna förbättring innebär att utomhusvarningen nu är bättre lämpad för fredstida förhållanden . Produktionen av nya skyddsrum har upphört men det befintliga skyddsrumsbeståndet har vidmakthållits och vårdats. Kommunerna har fått stöd vid produktion av 2004/05:1 UTGIFTSOMRÅDE 6 räddningscentraler när det gäller ledning och samband. Landstingen och akutsjukhusen har fått stöd till investeringar i förbättrade tekniska ledningssystem, reservkrafts- och reservvattenförsörjning. Viss materiel och utrustning har avvecklats och lagringen av kvarvarande resurser har effektiviserats. Utbildningar har genomförts för att upprätthålla den katastrofmedicinska kunskapen och lärdomar har via observatörsinsatser vunnits från inträffade katastrofer i andra länder. , som är sammanhållande myndighet för det nordiska hälsoberedskapsavtalet, har bidragit till att skapa en struktur för samarbetet mellan de nordiska länderna när det gäller hälso- och sjukvårdsberedskapen. Den särskilda beredskapspolisen har utbildats och övats samt utrustats för att kunna klara sin uppgift både vid höjd beredskap och vid svåra påfrestningar på samhället i fred. De personer inom den särskilda beredskapspolisen, med vilka det slutits avtal, kan efter regeringens beslut användas vid svåra påfrestningar på samhället i fred. De åtgärder som genomförts har gett en godtagbar förmåga för beredskapspolisen att agera över hela hotskalan. har bedömt samhällets förmåga att hantera svåra påfrestningar på samhället i fred inom samverkansområdet Skydd, undsättning och vård som icke godtagbar. Framförallt finns det brister i förmågan att genomföra personalintensiva insatser . Regeringen delar bedömning. Regeringens ovan nämnda beslut om att skall upprätta en nationell portal för krisinformation och att myndigheterna skall tillhandahålla krisinformation är en viktig del i arbetet att utveckla den gemensamma ledningsförmågan hos aktörerna aktiva i samhällets krishantering. 2004/05:1 UTGIFTSOMRÅDE 6 4.6.2Verksamhetsområde Skydd mot förebyggande verksamhet har tjänstemän 4.6.2.1Sammanfattande bedömning av verksamhetsområdet mot olyckor Regeringen bedömer att miljöräddningstjänsten har bedrivits effektivt och att verksamheten bidragit till att begränsa skadorna på den miljön. Regeringen anser emellertid att miljöövervakning bör intensifieras i syfte att bidra till minskningen av antalet utsläpp av olja och andra skadliga ämnen till sjöss i enlighet med vad som angavs i prop. 2000/01:130 Svenska miljömål delmål och åtgärdsstrategier. Vidare måste stor vikt läggas vid det förebyggande arbetet med tillsyn i syfte att förhindra olyckor med konsekvenser för människa och miljö.