prop · GS031d16 · 2005-01-01 00:00:00 — Meddelandet kommer förmodligen att presenteras . reviderade sociala stadga ställer höga krav på arbetsrätten och arbetsmiljölagstiftningen. Stadgan skyddar bland annat rätten till arbete, skäliga arbetsvillkor samt säkra och hälsosamma arbetsförhållanden. 2004/05:1 UTGIFTSOMRÅDE 14 föreningsrätten och strejkrätten. Stadgan ger även skydd mot diskriminering och trakasserier i arbetslivet och ålägger staterna att möjliggöra för arbetstagare med föräldraansvar att kunna kombinera arbetsliv och familjeliv. Det kollektiva klagomålet som Föreningen lämnade in mot och som avsåg artikel 5 i stadgan (negativ föreningsrätt) avgjordes . Klagomålet gällde bland annat att det förekommer organisationsklausuler i vissa svenska kollektivavtal. antog en resolution i vilken den noterade att den hade uttalat sin avsikt att komma tillrätta med problemet med organisationsklausuler. Därtill noterade kommittén att överläggningar med arbetsmarknadens parter hade inletts i syfte att uppnå detta. Internationella arbetsorganisationens () De- cent work agenda är, liksom , organiserad efter fyra strategiska mål. Agendans syfte är att: -främja och genomföra grundläggande principer och rättigheter i arbetslivet, -öka möjligheterna för såväl kvinnor som män att finna god sysselsättning och tryggad försörjning, -stödja ett mer omfattande och effektivt trygghetssystem för alla samt -främja trepartiskt samarbete och social dia- högsta beslutande organ, Internationella arbetskonferensen, antog 2002 ett protokoll till konvention (nr 155) om arbetarskydd och arbetsmiljö med bestämmelser om registrering och anmälan av olycksfall i arbetet och yrkessjukdomar. Vidare antog konferensen en rekommendation (nr 193) om främjande av kooperativ och en rekommendation (nr 194) med en förteckning över arbetssjukdomar, som ansluter till den antagna konventionen (nr 121) om förmåner vid yrkesskada. antog konferensen en konvention (nr 185) om identitetshandlingar för sjöpersonal. Regeringen avser att i en separat skrivelse förelägga de fyra instrumenten för . godkände konvention (nr 184) om arbetarskydd i lantbruket (prop. 2003/04:56, bet. 2003/04:AU5, rskr. 2004/05:1 UTGIFTSOMRÅDE 14 2003/04:175). registrerade ratifikation av konventionen. antog arbetskonferensen en rekommendation (nr 195) om utveckling av mänskliga resurser, som senare kommer att redovisas för . Det finns ytterligare åtgärder som vidtagits inom ramen för strategin för ökad hälsa, som inte ryms under politikområdet. Dessa redovisas främst under Ekonomisk trygghet vid sjukdom och handikapp (utgiftsområde 10) och Arbetsmarknadspolitik (utgiftsområde 13), liksom i finansplanen (volym 1). Vidare inrättade regeringen ett forum för ökad hälsa och lägre sjukfrånvaro i staten i staten (se utgiftsområde 2, avsnitt 7.3). Halvtidsöversynen av Europeiska socialfondens mål 3 har lett fram till att programmet även skall bidra till regeringens mål om en halverad sjukskrivning till 2008. Detta skall ske genom såväl insatser av förebyggande karaktär på arbetsplatser, som anställningsstöd för långtidssjukskrivna i fem län till och med (se utgiftsområde 13). Andra närliggande verksamheter bedrivs av och för arbetsliv och socialvetenskap (se avsnitt 4.4.2), som svarar för stöd till utveckling och forskning inom arbetslivspolitiken. Arbetslivspolitiken är också en viktig del i folkhälsopolitiken (utgiftsområde 9). HelaProjektet syftar till att angripa deltidsarbetslösheten från olika utgångspunkter. I projektet samverkar , , , Rådet för Europeiska socialfonden i och AMS. Medlen är avsedda till stöd för projekt som kan tillgodose arbetstagarens önskemål om ökad sysselsättningsgrad samt övriga förändringar i arbetsorganisationen som möjliggör heltidsarbete. Projektet har pågått och skall avslutas (se utgiftsområde 13). Arbetsgivarna står för de största kostnaderna för kompetensutveckling av anställda. Staten bidrar också med resurser i form av bland annat Europeiska socialfondens mål 3, som är ett na- tionellt program för kompetensutveckling. Inom ramen för detta program ges stöd till bland annat kompetensutveckling av anställda inom företag, offentlig sektor, organisationer samt av ensamföretagare (se utgiftsområde 13). Statens insatser för att stödja möjligheter till och förutsättningar för ett livslångt lärande inbegriper även frågor om individens möjlighet till försörjning samt utformning av utbildningssystem och stöd till utbildningsanordnare. Dessa insatser behandlas under utgiftsområde 16. Via har regeringen bedrivit programmet . Programmets syfte har varit att skapa förutsättningar för utveckling och stärka småföretagens konkurrenskraft genom att göra företagarna medvetna om den strategiska nyttan av IT (se utgiftsområde 22). Målet för politikområdet är goda arbetsvillkor och möjlighet till utveckling i arbetet för både kvinnor och män. Arbetet med 11-punktsprogrammet för hälsa i arbetslivet pågår och ett flertal åtgärder har vidtagits inom ramen för programmet. En uppföljning av regeringens mål om en halvering av sjukskrivningarna till 2008 redovisas under utgiftsområde 10, i bilagan Avstämning av regeringens mål för minskad ohälsa. En uppföljning av regeringens sysselsättningsmål görs i finansplanen (volym 1). De resultat som kan kopplas till politikområdesmålet och som redovisas nedan hänförs till de indikatorer som presenteras på politikområdesnivå, se avsnitt 3.3.3. Ohälsotalet, som är ett mått på antal utbetalda dagar med sjukpenning, arbetsskadesjukpenning, rehabiliteringsersättning samt sjuk- och aktivitetsersättning per registrerad försäkrad i åldrarna 16 , ökade . Ökningen av ohälsotalet beror främst på två fenomen. Antalet sjukskrivningar har ökat . Därtill har antalet personer med sjuk- eller aktivitetsersättning (förtidspensionärer) stigit . Ohälsotalet har dock börjat minska sedan ingången av 2004. I ohälsotalet ingår inte arbetsgivarperioden, som ökade . Förändringen av ohälsotalet beror främst på en minskning av antalet sjukskrivningar. Minskningen avser i huvudsak den kortare frånvaron. När det gäller längre sjukskrivningar har minskningen endast varit marginell. En mer utförlig redovisning lämnas under utgiftsområde 10. Andelen långtidssjukskrivna har över åren visat en långsiktig, och jämfört med vad som gäller för den kortare sjukfrånvaron, relativt konjunkturoberoende ökning. I rapporterna Den höga sjukfrånvaron sanning och konsekvens (, 2004) och Ute och inne i svenskt arbetsliv (, 2003) framförs att det kan finnas en tendens till alltmer permanent utsortering av människor som inte klarar att arbeta hundraprocentigt effektivt. Re- geringen anser därför att det finns anledning att även fortsättningsvis särskilt följa utvecklingen när det gäller långtidssjukskrivningar samt sjuk- och aktivitetsersättningarna. Diagram 3.1 Sjukskrivna mer än , 1988 2003 Källa: RFV/. 2004/05:1 UTGIFTSOMRÅDE 14 Diagram 3.2 Andel av sjukfrånvaro som uppges bero på ar- betsorsakade besvär, 1996 2003 Källa: AV/Undersökningen om arbetsorsakade besvär, SCB/ Av diagram 3.2 framgår att den subjektiva värderingen av hur stor del av sjukfrånvaron som beror på arbetet ökade från drygt 25 till . Kvinnor upplevde under större delen av perioden i högre omfattning än män att sjukfrånvaron var arbetsrelaterad. Detta är i stort sett som ökningen av sjukfrånvaron skett. Denna bild bekräftas av en genomförd undersökning, Arbetsförhållanden orsak till sjukskrivning? (RFV Analyserar 2003:10). Studien baseras på ett omfattande datamaterial från enkätundersökning om sjukskrivnas syn på hälsa, arbetsförhållanden, livssituation och sjukskrivning (RFV 2002). Resultaten visar att hälften av de sjukskrivna anser att deras sjukskrivning är arbetsrelaterad. av dem som tillfrågats (personer som varit sjukskrivna i ) i rapporten önskar lämna arbetslivet med förtidspension? (RFV Analyserar 2004:7) uppger att en dålig fysisk respektive psykosocialt krävande arbetsmiljö helt eller delvis var orsak till sjukskrivningen. Andelen har successivt ökat . Diagram 3.1 visar att den kraftiga ökningen av sjukfrånvaro () som började avtog något . bröts den uppåtgående trenden. Totalt uppgick antalet till 181 300 personer vid ingången av 2004. Andelen kvinnor var nära dubbelt så många som männen. Goda arbetsvillkor förutsätter en arbetsorganisation som ger möjlighet till utveckling för individer. I detta sammanhang är möjligheter till lärande i olika former viktiga. 2004/05:1 UTGIFTSOMRÅDE 14 () presenterade rapporten Personalutbildning: en teoretisk och empirisk översikt (2004:8) om den ekonomiska forskningen om personalutbildning. Personalutbildning definieras i översikten som kompetensutveckling som sker inom anställningens ramar och som helt eller delvis finansieras av arbetsgivaren. Den slutsats som dras i översikten är att det är arbetsgivaren som både betalar och tjänar mest på att höja personalens allmänna kompetens genom personalutbildning. Det verkar också vara arbetsgivaren som har en avgörande roll för att personalutbildningen skall komma till stånd. Översikten redovisar vem som får personalutbildning och hur omfattande den är. Här konstateras bland annat att i en internationell jämförelse (och EU) återfinns bland de länder som har högst deltagande i personalutbildning. Diagram 3.3 Sysselsatta i personalutbildning, åldersgrupp, 2002 Andel per åldersgrupp, i procent Källa: SCB:s utbildningsregister. Enligt SCB:s arbetskraftsundersökning (), se diagram 3.3, deltog av de förvärvsarbetande kvinnorna och av männen i personalutbildning . Äldre anställda och anställda med lång anställningstid samt de med utländsk etnicitet får en mindre del personalutbildning. Andra faktorer som påverkar omfattningen av personalutbildning, eller vilka som får del av personalutbildning, är arbetstid, formell utbildning (se diagram 3.4), arbetsplatsens storlek och arbetsuppgifternas komplexitet. De grupper som får mest personalutbildning är heltidsanställda kvinnor samt män under forskarutbildning (se diagram 3.4). Anställda i stora företag får mer personalutbildning än anställda i små företag, framförallt gäller detta för deltagande i formella utbildningar. Diagram 3.4 Sysselsatta i personalutbildning efter utbildningsnivå, 2002 Andel sysselsatta som deltar i personalutbildning, per utbildningsnivå, Källa: SCB:s utbildningsregister. SCB saknar jämförande statistik inom personalutbildningsområdet för , som skulle kunna vara ett lämpligt år för jämförelser, vilket inte gör jämförelser bakåt i tiden möjliga. Resursåtgången inom politikområdet Arbetslivspolitik ökade . Kostnaderna under politikområdet uppgick till . Det kan jämföras med motsvarande kostnader om 2002. Ökningen beror främst på fler anställda, något som gjorts möjligt genom resursförstärkningarna inom arbetsmiljötillsynen, den regionala skyddsombudsverksamheten (se avsnitt 4), samt på den särskilda informationssatsningen . Anslagssparandena var begränsade, både vid utgången av 2002 och 2003. Därtill tillkommer kostnader under utgiftsområde 10 som direkt eller indirekt kan knytas till politikområde Arbetslivspolitik. Kostnaderna för sjukskrivningar samt sjuk- och aktivitetsersättning, tidigare benämnda förtidspension, uppgick till . Enligt beskrivningar tidigare i avsnittet uppger mellan av de sjukskrivna att de anser att sjukskrivningen är helt eller delvis arbetsrelaterad. Vidare uppgick kostnaderna för utbetald arbetsskadelivränta till . 3.6.2 Analys och slutsatser Utvecklingen av hälsan i arbetslivet Som framgår av avsnitt 3.6.1 kan man nu se ett visst trendbrott när det gäller ökningen av längre sjukskrivningar. Det är dock för tidigt att dra några slutsatser om orsakerna till detta trendbrott eller om stabiliteten i nedgången. Minskningen av sjukfrånvaron har också varit tydligast i den korta sjukfrånvaron. För de riktigt långa sjukskrivningarna är minskningen än så länge marginell. Antalet personer med sjuk- eller aktivitetsersättning har ökat. Att en ökande del av dessa är unga är alarmerande. Erfarenheten har visat att sannolikheten för en återgång till arbete är liten om kontakten med arbetslivet bryts . Det är därför angeläget att personer med såväl tillfälligt som mer permanent nedsatt arbetsförmåga ges möjlighet till en plats i arbetslivet. Den återstående arbetsförmågan bör tas tillvara i ökad utsträckning. Bland annat kan en ökad användning av deltidssjukskrivning för dessa grupper vara en möjlighet att behålla kontakten med arbetsplatsen. Detta ställer dock krav på arbetsplatsens förmåga att tillgodose tillfällig eller mer långvarig anpassning av den anställdes arbetsuppgifter. En samverkan mellan fler arbetsgivare kan ge ökade möjligheter för att finna lämpliga arbetsuppgifter som är anpassade till individens förutsättningar. I ; om dagens möjligheter och framtidens behov, en trendanalys (se avsnitt 3.5.1) dras följande slutsatser om sjukfrånvaron och dess kopplingar till arbetsmiljön: -Arbetsmiljön har inte generellt sett blivit bättre; tvärtom tycks den i vissa avseenden ha försämrats. Framförallt gäller detta stressbelastningen. -Arbetsmiljöförsämringarna förmår inte ensamma förklara uppgången i sjukskrivningarna. -Huvuddelen av de problem som orsakar långtidssjukskrivning har en komplex bakgrund med psykosociala inslag. Endast av alla sjukskrivningar beror på diagnostiserade somatiska sjukdomar och skador, resten är främst symptombaserade syndrom. -Riskfaktorer som forskarna funnit genom epidemiologiska analyser är bland annat 2004/05:1 UTGIFTSOMRÅDE 14 hög belastning och lågt beslutsutrymme samt återkommande omorganisationer. -Skyddsfaktorer är bland annat kunskap om stressproblem, friskvårdsinsatser, socialt stöd och tillfällen till återhämtning. I rapporten konstateras att förhållandena i arbetslivet har en stor betydelse för individens hälsa där arbetsplatsen kan ses både som en risk för skador och ohälsa men också som en skyddande faktor med möjlighet till stimulans och utveckling. Rapportens slutsatser kommer att övervägas i regeringens fortsatta arbete inom politikområdet. Det finns ett behov på arbetsplatserna av kunskap om hur verksamheten bäst skall vara utformad för att uppnå en trygg och säker arbetsmiljö, såväl fysiskt som psykiskt. Kunskap behövs också om vad på arbetsplatsen som fungerar som skyddande och stimulerande faktorer. Arbetsplatsbaserat lärande kan bidra till såväl den individuella utvecklingen som produktiviteten i verksamheten. Strategin för ökad hälsa Det förebyggande arbetsmiljöarbetet och frågor om återgång till arbete har givits ökad uppmärksamhet. Arbetet i enlighet med strategin fortsätter, och åtgärderna för ett förbättrat förebyggande arbetsmiljöarbete i avsiktsförklaringen mellan regeringen och samarbetspartierna skall fullföljas. Det är därvid av grundläggande betydelse att stärka det lokala arbetet på arbetsplatserna i samverkan mellan arbetsmarknadens parter för att införa ett fungerande och systematiskt förebyggande arbetsmiljöarbete. Under utgiftsområde 10 i denna proposition aviseras ett införande av ekonomiska drivkrafter för arbetsgivare för att minska sjukfrånvaron. Analys och slutsatser som rör arbetsmiljötillsynen, företagshälsovården och den regionala skyddsombudsverksamheten framgår av avsnitt 4.5.2. Flexibilitet, trygghet och inflytande i arbetslivet Det är fortsatt viktigt att arbetsmarknadens parter inom det arbetsrättsliga området, både på nationell och på europeisk nivå, är engagerade i 2004/05:1 UTGIFTSOMRÅDE 14 och tar sin del av ansvaret för utvecklingen av en modern och väl fungerande arbetsrätt. Tillgången till kollektivavtal som ett alternativt regleringsinstrument ökar möjligheterna till ändamålsenliga lösningar. redovisade sitt uppdrag rörande en översyn av delar av arbetsrätten respektive tilläggsuppdraget avseende om det finns behov av att förstärka skyddet för de arbetstagare som utnyttjar sin rätt till ledighet i samband med föräldraskap. Resultatet har remissbehandlats och bereds inom . I regeringens överenskommelse med och , det så kallade 121-punkt- sprogrammet, anges bland annat att visstidsanställningarna måste minska samt att man vill avskaffa möjligheten för arbetsgivare att vid uppsägning av föräldralediga utnyttja föräldraledigheten som uppsägningstid. Gravida kvinnor och föräldralediga arbetstagare har en särskilt utsatt position på arbetsmarknaden. Regeringen överväger därför åtgärder som kan bidra till att arbetstagare som utnyttjar sin rätt till föräldraledighet inte missgynnas på arbetsmarknaden och att föräldraledigas ställning stärks. Med anledning av att arbetsmarknadsutskottet (bet. 2000/01:AU7) föreslagit att frågan om rätt till politisk information och opinionsbildning på arbetsplatsen bör övervägas på lämpligt sätt, har regeringen för avsikt att till överlämna en skrivelse i frågan. Frågan om försök med arbetstidsförkortning kräver noggrann planering och förberedelse. Ett uppdrag till förbereds där institutet ges i uppgift att organisera ett försök med arbetstidsförkortning. Försöket syftar till att klarlägga sambandet mellan arbetstidens längd och arbetstagarnas hälsa. har avsatts för ett försök med arbetstidsförkortning. Regeringen avser att efter samråd med arbetsmarknadens parter ta ställning till de förslag från kommittén för nya arbetstids- och semesterregler (KNAS) som inte avser genomförandet av EG:s arbetstidsdirektiv (se avsnitt 3.5.1). Regeringen, och har kommit överens om att en utredning skall tillsättas för att pröva möjligheten att låta alla ha rätt till tjänstledighet för gå ner till deltid på motsvarande sätt som småbarnsföräldrar har . I denna utredning skall särskilt jämställd- hetsaspekter och de små företagens situation beaktas. Regeringen redovisar i bilaga 1 IKU-frågan arbetet sedan 2002 års riktlinjeproposition under utgiftsområde 14 det arbete med riktlinjeproposition om individuell kompetensutveckling som bedrivits inom . Se även finansplanen, avsnitt 1.6.4. har lämnat revisionsberättelse utan invändning för , , , för arbetstagares uppfinningar och . Regeringen konstaterade i budgetpropositionen (prop. 2003/04:1, utg.omr. 14, avsnitt 4.7) att den fortlöpande avsåg följa Ar- betsmiljöverkets ekonomiska styrning. Konstaterandet gjordes med anledning av de revisionsrapporter som lämnats för verksamhet. Regeringen ser nu med tillfredsställelse på att har förbättrat sin ekonomiska styrning och uppföljning . och för kontinuerliga diskussioner kring ansvaret för ekonomisk styrning och uppföljning. har bland annat infört tidredovisning och en mer ändamålsenlig objektplan i syfte att bättre kunna planera och följa upp sin verksamhet. Regeringen kan konstatera att för arbetstagares uppfinningar åter har fått en revisionsberättelse utan invändning . Den redovisning som resulterade i en revisionsanmärkning för nämnden (se prop. 2003/04:1, utg.omr. 14, avsnitt 4.7) har rättats till. tillsyn (RIR 2004:14). Revisionen har föreslagit att regeringen skall: -se över målen för arbetsmiljötillsynen, -förbättra sin uppföljning och utvärdering av tillsynen, -överväga vad som behövs för att förbättra samverkan mellan , -ge i uppdrag att se över sina mål för tillsynen och förbättra uppföljningen av tillsynsverksamheten, -ge i uppdrag att utveckla metoder för att förbättra urvalet av tillsynsobjekt samt -ge i uppdrag att förbättra verksamhetsstatistiken. tillsyn är en viktig del i regeringens strävan efter att säkerställa en trygg och säker arbetsmiljö för samtliga arbetstagare. Regeringen anser att det är nödvändigt att se med allvar på kritik som framförs av . Regeringen kommer därför noggrant att överväga de synpunkter som framförts av revisionen i fråga om tillsyn och regeringens styrning och uppföljning av tillsynsverksamheten. Regeringen kan konstatera att har medfört ett flertal förändringar för arbetsmiljötillsynen. Förändringarna för arbetsmiljötillsynen innebär att det behövs dels omfattande utvecklingsinsatser, dels tid för att anpassa dessa. Tillsynen måste i detta sammanhang ses som en del i ett arbetsmiljösystem som inkluderar även skyddsombud och företagshälsovård. Att kartlägga samband mellan olika insatser för arbetsmiljön och effekter på ohälsa och olycksfall är viktigt, och bör därför ges ökad uppmärksamhet. De åtgärder som krävs för att tillförsäkra att arbetsmiljötillsynen på ett ändamålsenligt och effektivt sätt kan uppfylla sin roll i arbetet för en trygg och säker arbetsmiljö kommer att genomföras. Regeringen avser att överväga målen och återrapporteringskraven för tillsynsverksamhet. Målen måste på ett relevant och tydligt sätt återspegla vad tillsynsverksamheten förväntas uppnå i såväl kvantitativa som kvalitativa termer. Regeringen uppmärksammar här särskilt nödvändigheten av att inte öka målens mätbarhet på bekostnad av deras relevans för en förbättrad arbetsmiljö. återrapportering till regeringen skall på ett entydigt sätt klargöra i vilken utsträckning målen uppnåtts. I samband med att målen för tillsynsverksamheten övervägs kommer därför re- 2004/05:1 UTGIFTSOMRÅDE 14 geringens krav på verksamhetsrapportering prövas. Vidare uppmärksammar regeringen förslag på att stärka uppföljning och utvärdering av tillsynsverksamhet. som studie avser har ett arbete med att ta fram indikatorer som möjliggör en utvärdering av arbetsmiljötillsynens effekter på arbetsmiljön (jämför budgetpropositionen och regleringsbrevet för ). Detta arbete skall fortsätta och intensifieras. En fungerande tillsynsverksamhet kräver att interna organisation, rutiner verksamhetsplanering är såväl ändamålsenlig som effektiv i förhållande till de av regeringen uppställda målen. Regeringen anser därför att det är viktigt att fortsätter att vidareutveckla metoder, rutiner och dokumentation för planering, genomförande, uppföljning och utvärdering av tillsynsverksamheten. Verkets regleringsbrev innehåller ett uppdrag med detta innehåll. Utöver detta uppdrag anser regeringen att det är angeläget att verket utvecklar sina metoder för urval av tillsynsobjekt, som tar sin utgångspunkt i risk och väsentlighet inom arbetsmiljöområdet. Regeringen kommer att överväga frågor som gäller samverkan mellan . I syfte att skapa sig en god uppfattning om sjukskrivningarnas och arbetsskadornas omfattning vid ett visst arbetsställe är statistik av stor betydelse. Regeringen kommer att överväga vilka åtgärder som behövs för att vidareutveckla ett statistiskt underlag som kan användas vid urvalet av inspektionsobjekt. De enskilda inspektörernas kunskap om arbetsställena är viktig vid valet av inspektionsobjekt. Urvalet av inspektionsobjekt bygger vidare på bland annat samverkan med skyddsombud och de lokala parterna. Re- geringen anser även att det är viktigt att förstärka detta samarbete. Även i övrigt kommer regeringen att följa hur fortsätter arbetet med att genomföra förbättringar inom de områden som lyfts fram i . Regeringen kommer senast i samband med budgetpropositionen att återkomma till med en redogörelse för de åtgärder som vidtagits med anledning av och vilka resultat som uppnåtts. 2004/05:1 UTGIFTSOMRÅDE 14 Verksamhetsområdet omfattar insatser för att förebygga ohälsa och olycksfall i arbetet samt för en arbetsmiljö som är anpassad till människors olika fysiska och psykiska förutsättningar och är utvecklande för individen. I verksamhetsområdet ingår tillsyn och övriga verksamhet samt de delar av forsknings-, utvecklings- och utbildningsverksamhet som rör arbetsmiljöfrågor. Vidare ingår bland annat stöd till den regionala skyddsombudsverksamheten och insatser för att främja uppbyggnad och användande av företagshälsovård. Därtill ingår bidrag till arbetsmarknadens parter för funktionsutbildning, styrelseutbildning och allmänna informationsinsatser inom arbetslivsområdet. De delar av arbetsmiljöarbetet som ingår i strategin för ökad hälsa i arbetslivet, där sambandet mellan ohälsa och arbetsmiljö behandlas, redovisas under avsnitt 3. förändringar samt främja anpassbarhet och rörlighet på arbetsmarknaden. De indikatorer för arbetsmiljön som används för att redovisa resultaten inom verksamhetsområdet är följande: