prop · GS031d5 · 2005-01-01 00:00:00 — I utredningen presenteras ett alternativ med fyra tingsrätter i länet och ett annat alternativ med fem tingsrätter i länet. I båda alternativen läggs tingsrätterna i och samman till en tingsrätt med kansliort i . Vidare förs kommun från till som kommun förs från till . I alternativet med fyra tingsrätter i länet läggs och Ystads tingsrätter samman med andra tingsrätter. I alternativet med fem tingsrätter i länet läggs och Ystads tingsrätter samman till en tingsrätt med kansliort i . I sistnämnda alternativ förs vidare från till Kristi- 2004/05:1 UTGIFTSOMRÅDE 4 anstads tingsrätt och kommun från till . I alternativet med fyra tingsrätter i länet bör, enligt utredningen, dessutom och kommuner föras från till . har remissbehandlat utredningen. Flertalet remissinstanser förordar alternativet med fem tingsrätter i länet och stöder förslaget att lägga samman och Ystads tingsrätter till en tingsrätt med kansliort i . och de kommuner som ingår i tingsrättens domsaga avstyrker dock förslaget. Flera remissinstanser, bl.a. Riksåklagaren, i , , i och , förordar alternativet med fem tingsrätter men anser att och kommuner under alla förhållanden bör föras till . och berörda kommuner motsätter sig att tingsrätten läggs samman med och förordar i stället att verksamheten i utvidgas. motsätter sig att kommunen förs till . gör i sitt förslag till regeringen bedömningen att verksamheten bäst främjas om tingsrätterna i län organiseras enligt utredningens alternativ med fem tingsrätter i länet, det s.k. Ystadsalternativet. gör vidare bedömningen att samordningen med rättsväsendets övriga myndigheter starkt talar för att kansliet vid en sammanläggning av och tingsrätter placeras i . Trots att de allmänna kommunikationernas struktur talar för skulle en placering av kansliet där medföra längre och besvärligare resor till domstolen för betydligt fler personer än om kansliet placeras i . Regeringen delar och flertalet remissinstansers bedömning att verksamheten bäst främjas om och Ystads tingsrätter läggs samman till en tingsrätt med kansliort i . Som tidigare nämnts är frågan om huvudmannaskapet för inskrivningsmyndigheterna skall överflyttas från domstolarna till f.n. föremål för beredning inom . På grund härav gör regeringen bedömningen att inte bör omfattas av förändringarna. Därmed bör inte heller någon ändring ske när det gäller och kommuner. 2004/05:1 UTGIFTSOMRÅDE 4 ovan bereds inom frågan om Lunds tingsrätts kansliort i skall vara kvar. Någon förändring bör därför inte ske när det gäller och kommuner. Målsättningen är att genomföra organisationsförändringarna . Regeringen avser att så snart det är möjligt efter riksdagsbehandlingen av denna proposition utse i den nya tingsrätten. Regeringens bedömning: , Tierps och bör läggas samman till en tingsrätt med kansliort i . Målsättningen är att genomföra sammanläggningen . Skälen för regeringens bedömning: I län finns tre tingsrätter: , Ti- erps tingsrätt och . är störst med åtta ordinarie domare samt två icke ordinarie domare. och Tierps tingsrätt har tre ordinarie domare vardera. En av de ordinarie domarna vid Tierps tingsrätt tjänstgör f.n. på halvtid vid . har utrett tingsrättsorganisationen i län. I utredningen föreslås att länets tre tingsrätter läggs samman till en tingsrätt med kansliort i . Utredningen behandlar även vissa alternativa, länsöverskridande lösningar. Utredningen har remissbehandlats av . Flertalet remissinstanser, bl.a. , tingsrätten och länsrätten i , , och tillstyrker utredningens förslag. Negativa till förslaget är bl.a. och Ti- erps tingsrätter samt flera berörda kommuner. gör i sitt förslag till regeringen bedömningen att en sammanläggning av tingsrätterna i , och till en tingsrätt med kansliort i skulle medföra en i allt väsentligt godtagbar tillgänglighet som den bästa samordningen med rättsväsendets övriga myndigheter uppnås. Lösningen är enligt den som bäst uppfyller de av regeringen uppsatta målen för reformeringen av tingsrättsorganisationen. anser att en länsöverskridande lösning inte annat än i begränsad omfattning skulle medföra några egentliga fördelar för tillgängligheten som samordningen med rättsväsendets övriga myndigheter skulle försvåras. Regeringen gör, liksom , bedömningen att verksamheten bäst främjas om tingsrätterna i , och läggs samman till en tingsrätt med kansliort i . Målsättningen är att genomföra sammanläggningen . Re- geringen avser att så snart det är möjligt efter riksdagsbehandlingen av denna proposition utse i den nya tingsrätten. Organisationen för de mindre hyres- och arrendenämnderna Regeringens bedömning: De mindre nämnderna bör samordnas administrativt med tingsrätten på respektive kansliort. Antalet hyresnämnder respektive arrendenämnder bör minskas från tolv till åtta genom att verksamheten vid nämnderna i , , och förs till övriga nämnder. Målsättningen är att förändringarna skall vara genomförda . Skälen för regeringens bedömning: Det finns tolv hyresnämnder och lika många arrendenämnder. Hyresnämnderna är belägna i , , , , , , , , , , och . Arrendenämndernas kansligöromål utförs av hyresnämnden på orten. All personal är anställd i hyresnämnden. De nio mindre hyresnämnderna har endast ett anställt hyresråd. Nämnderna är förvaltningsmyndigheter. I hyresnämnd och arrendenämnd medverkar s.k. intresseledamöter med särskild erfarenhet av hyres-, arrende- eller bostadsrättsfrågor. Ett enkelt och smidigt förfarande tillämpas. Nämnderna ägnar sig i stor omfattning åt medling samt bedriver en omfattande upplysningsverksamhet. De fungerar också som skiljenämnder. I skrivelsen Reformeringen av domstolsväsendet En handlingsplan (skr. 1999/2000:106) anförde regeringen att arbetet med att reformera nämndernas organisation bör inriktas på en administrativ samordning med tingsrätten på de orter där hyresnämnderna verkar. 2004/05:1 UTGIFTSOMRÅDE 4 fördes att genom en sådan lösning kan särdragen i nämndernas verksamhet bibehållas som deras judiciella och administrativa bärkraft förbättras. I uppföljningen till handlingsplanen (skr. 2000/01:112) konstaterade regeringen att de fördelar för verksamheten som kan vinnas genom en administrativ samordning inte är lika påtagliga för de större nämnderna, vilka får anses ha såväl administrativ som judiciell bärkraft. Re- geringen förklarade mot den bakgrunden att den inte avsåg att verka för en sådan lösning i , och . har ställt sig bakom de bedömningar regeringen gjort i de angivna skrivelserna. Regeringen gav i uppdrag att lämna förslag på en administrativ och organisatorisk samordning mellan de mindre hyresnämnderna och tingsrätten på respektive ort. Även frågan om nämndernas antal och placering omfattades av uppdraget. I uppdraget förutsattes att nämndernas konfliktlösande verksamhet skall bibehålls intakt. Uppdraget redovisades genom för vissa hyres- och arrendenämnder (dnr Ju2002/5022/DOM). I rapporten föreslås att de mindre nämnderna ombildas till särskilda domstolar inom tingsrätten på respektive ort och att nämnderna i , och ombildas till fristående specialdomstolar. Vidare föreslås att verksamhetsområdena förändras enligt följande. -Verksamheten i län förs från och arrendenämnden i till och arrendenämnden i . -Verksamheten vid och arrendenämnden i förs i sin helhet till och arrendenämnden i Förslaget innebär att verksamheten vid nämnderna i , , och förs till övriga nämnder. Enligt förslaget skall möjligheten för domstol att hänskjuta tvist till och funktionen som skiljenämnd avskaffas till följd av att verksamheten förs in i domstol. Vidare föreslås att upplysningsverksamheten begränsas och att processordningen blir föremål för en generell översyn. Förslagen har remissbehandlats. Remissyttrandena finns tillgängliga i (dnr Ju2002/5022/DOM). Som regeringen har konstaterat finns det anledning att stärka den administrativa och judiciella bärkraften hos de mindre nämnderna. förslag att ombilda nämnderna till domstolar har bemötts positivt av flertalet remissinstanser, även om många anser att lösningen med såväl fristående specialdomstolar som särskilda domstolar inom vissa tingsrätter inte är tillfredsställande. När det gäller i vad mån nämndernas nuvarande enkla förfarande och särskilda funktioner kan och bör bibehållas vid en reform går åsikterna mer isär. Ett stort antal remissinstanser, däribland och , understryker det angelägna i att nuvarande förfaranderegler samt nuvarande medlings- och upplysningsverksamhet bibehålls fullt ut vid en reform. Andra remissinstanser, däribland , anser å andra sidan att nämndernas nuvarande verksamhet inte -Verksamheten vid och arkan bibehållas ens i den omfattning som föreslås rendenämnden i förs till Hyresom verksamheten skall föras in i domstol. nämnden och arrendenämnden i (och län) samt och arrendenämnden i (). -Verksamheten vid och arrendenämnden i förs till och arrendenämnden i (län) samt och arrendenämnden i (). remissinstanser, bl.a. Fastighetsägarna och och arrendenämnden i , förordar en administrativ samverkan mellan de mindre nämnderna och tingsrätten på respektive kansliort. Enligt regeringens mening är det angeläget att det enkla förfarandet och de särskilda inslagen i nämndernas verksamhet, såsom medlingsverksamheten och upplysningsverksamheten, så långt möjligt bibehålls. Regeringen anser i likhet -Verksamheten vid och armed flera remissinstanser att det rendenämnden i förs till Hyresinte är lämpligt att i någon större omfattning nämnden och arrendenämnden i () samt och arrendenämnden i (). föra in dessa i domstol. I stället bör, i enlighet med vad tidigare ställt sig bakom, de mindre nämnderna knytas till tingsrätten på 2004/05:1 UTGIFTSOMRÅDE 4 respektive kansliort genom en administrativ samordning. Detta innebär att tingsrätten, hyresnämnden och arrendenämnden kvarstår som självständiga myndigheter men sambrukar funktionerna för administration. Genom att nämnderna sålunda behåller sin ställning som förvaltningsmyndigheter kan det enkla förfarandet och de särskilda inslagen i verksamheten bibehållas som den administrativa bärkraften stärks. Den administrativa samordningen innebär att lagmannen i tingsrätten på kansliorten blir chef även för hyresnämnden. Eftersom avsikten är att samtliga mindre nämnder skall knytas administrativt till tingsrätten på kansliorten bör det av nämndernas instruktion framgå att det beträffande andra nämnder än de i , och är lagmannen i tingsrätten på kansliorten som är chef för hyresnämnden. Vi- dare bör tingsrätten och hyresnämnden ha gemensam budget (jfr. 2002/03:4 Administrativ samverkan mellan tingsrätt och länsrätt). Genom samordningen möjliggörs bl.a. en gemensam personal- och ekonomiadministration. Vidare ökar möjligheterna för gemensamt nyttjande av kansli- och förhandlingslokaler, gemensam posthantering, IT-funktion och upphandling av tjänster, m.m. Även om samordningen framförallt är inriktad på administrativa frågor bör i syfte att möjliggöra att personalresurserna används på ett flexibelt och effektivt sätt och för att skapa samhörighet över myndighetsgränserna även förutsättningar skapas för ett arbetsutbyte mellan myndigheterna. Beträffande hyresråden innebär nuvarande reglering en skyldighet att tjänstgöra i den hovrätt inom vars domkrets nämndens kansliort är belägen eller vid någon tingsrätt under hovrätten. Vid en administrativ samordning bör tjänstgöringsskyldigheten knytas enbart till tingsrätten på kansliorten. Ordinarie domare är enligt lagen (1994:261) om fullmaktsanställning endast tjänstgöringsskyldiga i domstol. Någon eller några intresserade domare i tingsrätten bör dock kunna få fasta förordnanden som ordförande i hyresnämnden och arrendenämnden. Även beträffande övrig personal bör möjligheter till arbetsutbyte skapas. Vidare bör notarier vid tingsrätten kunna tjänstgöra i hyres- och arrendenämnd som ett led i notarieutbildningen. För att öka den judiciella bärkraften inom respektive nämnd bör de mindre nämnderna sammanläggas till större enheter så att underlag för mer än ett hyresråd skapas. förslag innebär att nämnderna i , , och läggs samman med övriga nämnder. Genom förslaget skapas underlag för mer än ett hyresråd vid samtliga nämnder utom och arrendenämnden i . Vidare skapas överensstämmelse mellan nämndernas verksamhetsområden och hovrätternas domsområden. Dåvarande har i sitt remissyttrande förordat att även och arrendenämnden i sammanläggs med övriga nämnder genom att verksamheten i län förs till och arrendenämnden i och verksamheten i förs till och arrendenämnden i . Till skillnad från förslag innebär inte alternativa lösning att en överensstämmelse mellan hovrätternas och nämndernas jurisdiktionsområden uppnås. Bl.a. mot bakgrund därav är förslag att föredra. Minskningen av antalet nämnder ger i förening med införandet av en ordning där intresserade domare i den samverkande tingsrätten får fasta förordnanden som ordförande i hyresnämnden och arrendenämnden förutsättningar att avveckla systemet med ersättare för ordföranden i hyres- och arrendenämnd. Regeringen återkommer med förslag till nödvändiga lagändringar. Regeringen har som målsättning att förändringarna skall vara genomförda . Förslag till lag om fortsatt giltighet av lagen (1999:613) om försöksverksamhet med videokonferens i rättegång Regeringens förslag: Försöksverksamheten med videokonferens i allmän domstol skall förlängas till och med . Ärendet och dess beredning Förslaget till förlängningen har under hand beretts med . Skälen för regeringens förslag: pågår en försöksverksamhet med videokonferens i de allmänna domstolarna. skall pågå till och med . Försöksverksamheten har utfallit positivt och som framgår av avsnitt 4.4.4 har regeringen för avsikt att lämna en proposition till som behandlar förslag om att permanenta verksamheten. Det är viktigt att försöksverksamheten får fortsätta under den vidare beredningen av frågan. Försöksverksamheten bör därför förlängas. Lagstiftningsärendet faller inom lagrådets granskningsområde. På grund av frågans beskaffenhet har något yttrandet från Lagrådet inte inhämtats. Ett lagförslag i ärendet finns i avsnitt 2.1. Förslag till lag om fortsatt giltighet av lagen (2001:25) om försöksverksamhet med videokonferens i allmän förvaltningsdomstol Regeringens förslag: Försöksverksamheten med videokonferens i allmän förvaltningsdomstol skall förlängas till och med . Ärendet och dess beredning Förslaget till förlängningen har under hand beretts med . Skälen för regeringens förslag: pågår en försöksverksamhet med videokonferens i allmän förvaltningsdomstol. Denna skall pågå till och med . Som framgår av avsnitt 4.4.4 har emellertid tekniken inte kommit till användning i den omfattning som varit tänkt. Det kommer därför att ta att bedöma om verksamheten bör permanentas. Försöksverksamheten bör därför förlängas. Lagstiftningsärendet faller inom Lagrådets granskningsområde. På grund av frågans beskaffenhet har något yttrande från Lagrådet inte inhämtats. Ett lagförslag i ärendet finns i avsnitt 2.2. 2004/05:1 UTGIFTSOMRÅDE 4 1Inklusive tilläggsbudget i samband med ekonomiska vårproposition (bet. 2003/04:FiU21) och förslag på tilläggsbudget i samband med budgetpropositionen . 2Motsvarar 5 238 223 tkr prisnivå. 3Motsvarar 5 578 953 tkr prisnivå. Anslaget finansierar verksamheten vid och de lokala kriminalvårdsmyndigheterna samt Transporttjänstens verksamhet till den del denna inte avser utlandstransporter inom ansvarsområde. Anslaget finansierar även verksamhet och ersättning åt ledamöter m.fl. i övervakningsnämnderna. förbrukade kriminalvården mer än vad som anslagits för verksamheten vilket har lett till att utnyttjandet av anslagskrediten har ökat. Vid budgetårets slut hade anslagskrediten utnyttjats med . Enligt myndighetens prognos ser det ekonomiska läget trots tillskotten fortsatt bekymmersamt ut och myndigheten kommer att behöva utnyttja anslagskrediten. Budget för avgiftsbelagd verksamhet Kriminalvården disponerar inkomster från arbetsdriften inom kriminalvården. För arbetsdriften gäller inte kravet på full kostnadstäckning. Det ekonomiska målet är att intäkterna skall motsvara av kostnaderna för arbetsdriften. Av 5 § lagen (1994:451) om försöksverksamhet med intensivövervakning med elektronisk kontroll framgår att dömda som deltar i försöksverksamheten skall betala en avgift. Avgiften uppgår till per dag, dock högst . Avgiften skall betalas i förskott till för att därefter kvartalsvis tillföras brottsofferfonden. 2004/05:1 UTGIFTSOMRÅDE 4 Tabell 4.23 Avgiftsbelagd verksamhet Intäkter som inte får har det haft en av Eu- ropas snabbast växande fångpopulationer vilket har medfört att beläggningen inom anstalter och häkten har ökat. Det råder brist på såväl anstalts- som häktesplatser. Enligt beror det ökade platsbehovet bl.a. på att fler intagna har långa strafftider och på förändringarna i riktning mot senarelagd villkorlig frigivning. Kriminalvården har på tilläggsbudget i samband med ekonomiska vårproposition fått ett tillskott på . Tillskottet skall användas till att lösa den akuta bristen på anstalts- och häktesplatser. Vidare har regeringen på tilläggsbudget i samband med denna proposition föreslagit att anslaget skall ökas med ytterligare . För att kunna åtgärda platsbristen planerar kriminalvården att bygga 1 100 häktes- och anstaltsplatser . Regeringen har tillfört verksamheten betydande tillskott med anledning av den besvärliga platssituationen . Ytterligare tillskott är dock nödvändiga. Vidare måste åtgärder vidtas för att förbättra säkerheten inom kriminalvården. Kriminalvården tillförs därför 2005, 2006 och 1 2007 för dessa ändamål. Tillskotten skall även användas till en fortsättning på den särskilda narkotikasatsningen inom kriminalvården. För narkotikasatsningar avsätts 2005, 2006 och 2007. inledde kriminalvården ett omfattande effektiviseringsarbete. Ambitionen är att uppnå en budget i balans till 2007. Effektiviseringsåtgärderna handlar framför allt om strukturella förändringar i personalstrukturen (arbetstider och arbetsuppgifter), i organisationen (enmyndighetsverk) och i platsutnyttjandet (större enheter, flexibel användning av platser). Regeringen vill framhålla vikten av att effektivi- seringsarbetet, trots de tillskott som föreslås, fortsätter och intensifieras. I propositionen 2003/04:35 Människosmuggling och tidsbegränsat uppehållstillstånd för målsägande och vittnen m.m. föreslås bl.a. att straffbestämmelserna i utlänningslagen skärps vad avser människosmuggling. Detta beräknas medföra ökade utgifter för kriminalvården. Anslaget tillförs därför . Finansiering sker genom att ett antal anslag inom utgiftsområdena 4 och 8 minskas. För att delfinansiera arkivhållningen hos överförs till sjuttonde utgiftsområdets anslag 28:21 och landsarkiven . I anslagsberäkningen har myndigheten även kompenserats för beräknade utgiftsökningar för löner, lokaler m.m. Beloppet uppgår till . Mot bakgrund av ovanstående föreslår regeringen att 4 anvisas under anslaget 4:6 Kriminalvården . beräknas anslaget till 5 respektive 5 . Tabell 4.24 Härledning av anslagsnivån 20052007, för 4:6 Kriminalvården Förändring till följd av: Pris- och löneomräkning 2 Överföring till/från andra Förslag/beräknat anslag 1Statsbudget enligt beslut (bet. 2003/04:FiU10). Beloppet är således exklusive beslut på tilläggsbudget under innevarande år. 2Pris- och löneomräkningen baseras på anvisade medel statsbudget. Övriga förändringskomponenter redovisas i löpande priser och inkluderar därmed en pris- och löneomräkning. 1Inklusive av redan beslutade anslag på tilläggsbudget i samband med ekonomiska vårproposition, (bet. 2003/04:FiU21) och förslag på tilläggsbudget i samband med budgetpropositionen . 2Motsvarar 59 550 tkr prisnivå. 3Motsvarar 59 550 tkr prisnivå. Anslaget finansierar Brottsförebyggande rådets (BRÅ) förvaltningsutgifter samt utgifter för medlingsverksamhet. förbrukade BRÅ mindre än vad som anslagits för verksamheten. Vid budgetårets slut uppgick anslagssparandet till . Merparten av anslagssparandet avser anslagsmedel avsatta för medlingsverksamhet. Regeringens prioriteringar när det gäller det brottsförebyggande arbetet ligger fast. Anslaget har beräknats så att BRÅ skall kunna fortsätta bedriva verksamheten med nuvarande omfattning. BRÅ har haft regeringens uppdrag att fördela finansieringsbidrag till medlingsverksamhet samt svara för frågor om utbildning, metodutveckling och kvalitetssäkring inom området. Myndigheten tillfördes 2003 och 2004 för denna verksamhet. I anslagsberäkningen ingår 12 000 000 för fortsatt medlingsverksamhet . Vidare har myndigheten i anslagsberäkningen kompenserats för beräknade utgiftsökningar för löner, lokaler m.m. Beloppet uppgår till . Mot bakgrund av ovanstående föreslår regeringen att anvisas under anslaget 4:7 . beräknas anslaget till respektive . 2004/05:1 UTGIFTSOMRÅDE 4 Tabell 4.26 Härledning av anslagsnivån 20052007, för 4:7 Förändring till följd av: Pris- och löneomräkning 2 Överföring till/från andra Förslag/beräknat anslag 1Statsbudget enligt beslut (bet. 2003/04:FiU10). Beloppet är således exklusive beslut på tilläggsbudget under innevarande år. 2Pris- och löneomräkningen baseras på anvisade medel statsbudget. Övriga förändringskomponenter redovisas i löpande priser och inkluderar därmed en pris- och löneomräkning. 1 Inklusive av redan beslutade anslag på tilläggsbudget i samband med ekonomiska vårproposition, (bet. 2003/04:FiU21) och förslag på tilläggsbudget i samband med budgetpropositionen . 2Motsvarar 228 571 tkr prisnivå. 3Motsvarar 240 271 tkr prisnivå. förbrukade mer än tilldelade medel för verksamheten vilket har lett till att utnyttjandet av anslagskrediten har ökat. Vid utgången av 2003 hade anslagskrediten utnyttjats med . På tilläggsbudget i samband med denna proposition föreslår regeringen att anslag tillförs . Tillskottet skall bl.a. användas till att hantera det kraftigt ökade inflödet av drograttfylleriärenden. Prognosen visar att trots detta tillskott kommer att behöva utnyttja anslagskrediten. Budget för avgiftsbelagd verksamhet bedriver avgiftsbelagd verksamhet inom rättskemi och rättsgenetik. 2004/05:1 UTGIFTSOMRÅDE 4 Tabell 4.28 Offentligrättslig verksamhet (som inte får Tabell 4.29 Uppdragsverksamhet. Inom den rättsgenetiska verksamheten finns ett ackumulerat överskott som kompenseras uppdragsgivarna genom lägre avgifter. Prognosen för den rättsgenetiska verksamheten visar därför på ett underskott. Budgeten beräknas vara i balans vid utgången av 2007 och inom pågår en anpassning av kostnaderna till den lägre intäktsnivå som kommer att gälla framöver. Även inom den rättskemiska verksamheten finns ett överskott. Det överskottet har tillkommit genom att intäkterna ökat till följd av ökad efterfrågan på tjänster. Verket beräknar att kostnaderna för den rättskemiska uppdragsverksamheten kommer att öka och överskottet balanseras genom att avgifterna hålls oförändrade . Efterfrågan på tjänster har ökat och fortsätter att öka. För att skall kunna hantera det ökande ärendeinflödet utan att kvaliteten i verksamheten försämras tillförs 2005, 2006 och 2007. Som kompensation för beräknade utgiftsökningar för löner, lokaler m.m. räknas anslaget upp med . Mot bakgrund av ovanstående föreslår regeringen att anvisas under anslaget 4:8 . 2006 och 2007 beräknas anslaget till respektive . Tabell 4.30 Härledning av anslagsnivån 20052007, för 4:8 Förändring till följd av: Pris & löneomräkning 2 Överföring till/från andra Förslag/beräknat anslag 1Statsbudget enligt beslut (bet. 2003/04:FiU10). Beloppet är således exklusive beslut på tilläggsbudget under innevarande år. 2Pris- och löneomräkningen baseras på anvisade medel statsbudget. Övriga förändringskomponenter redovisas i löpande priser och inkluderar därmed en pris- och löneomräkning. 1Inklusive av redan beslutade anslag på tilläggsbudget i samband med ekonomiska vårproposition, (bet. 2003/04:FiU21) och förslag på tilläggsbudget i samband med budgetpropositionen . 2Motsvarar 3 796 tkr prisnivå. 3Motsvarar 3 796 tkr prisnivå. Anslaget finansierar verksamhet.