prop · GS03131 · 2005-03-22 00:00:00 — Äldre bestämmelser gäller i fråga om krav på prövningstillstånd vid överklagande av domar och beslut som har meddelats före ikraftträdandet. (Jfr övergångsbestämmelser i 2001:36.) Samma övergångsbestämmelse i fråga om krav på prövningstillstånd ges som i förslaget till lag om ändring i , se kommen- taren till punkten 2 i övergångsbestämmelserna i det förslaget. 16.6Förslaget till lag om ändring i 37 kap. 8 § Bestämmelserna i 7 § första stycket tillämpas på motsvarande sätt beträffande den som har dömts till skyddstillsyn. Den som har dömts till skyddstillsyn får hos hovrätten överklaga ett beslut av övervakningsnämnden i frågor som avses i 26 kap. 15 § eller 28 kap. 5 a § andra stycket, 7 eller 11 §. Överklagandet skall ges in till övervakningsnämnden. Klago- tiden räknas från den dag då klaganden fick del av beslutet. I hovrätten tillämpas bestämmelserna i om överklagande av tingsrätts beslut. Prövningstillstånd krävs dock inte för att hovrätten skall pröva övervaknings- nämndens beslut. (Jfr 37 kap. 8 § i Ds 2001:36.) Paragrafen innehåller bestämmelser om överklagande av över- vakningsnämndens beslut. I paragrafens andra stycke har angetts att det inte krävs något prövningstillstånd när ett beslut av en övervakningsnämnd överklagas till hovrätten (jfr avsnitt 12.4.5). Övriga ändringar är av endast språklig karaktär. Förslaget till lag om ändring i utsökningsbalken (Jfr 18 kap. 16 a § i Ds 2001:36.) Förslaget innebär att 18 kap. 16 a § upphävs. Paragrafen behandlar omfattningen av kravet på prövningstillstånd för överklagande av tings- rättens beslut i utsökningsmål. Den har genom hänvisningar gällt också beslut i mål om avräkning vid återbetalning av skatter och avgifter samt i mål om betalningsföreläggande och handräckning. Som framgår av avsnitt 12.4.5 skall det enligt förslaget gälla ett generellt krav på prövningstillstånd vid överklagande av avgöranden i domstolsärenden från tingsrätt till hovrätt. Detta följer av en ändring i 39 § ärendelagen (se kommentaren till den paragrafen). Den ändringen får till följd att alla ärenden för vilka det har krävts prövningstillstånd enligt 18 kap. 16 a § utsökningsbalken kommer att omfattas av det generella kravet på prövningstillstånd i ärendelagen. Denna lag träder i kraft den dag regeringen bestämmer. Äldre bestämmelser gäller i fråga om krav på prövningstillstånd vid överklagande av beslut som har meddelats före ikraftträdandet. (Jfr övergångsbestämmelser i 2001:36.) Samma övergångsbestämmelse i fråga om krav på prövningstillstånd ges som i förslaget till lag om ändring i , se kommen- taren till punkten 2 i övergångsbestämmelserna i det förslaget. 16.8Förslaget till lag om ändring i lagen (1963:193) om samarbete med , , och angående verkställighet av straff m.m. beslut om framställning enligt 15 § första stycket eller om förklaring som avses i 19 § andra stycket får överklagas till hovrätt. Detsamma gäller övervakningsnämndens beslut med stöd av 19 § första stycket om omhänder- tagande enligt 26 kap. 22 § . Överklagandet skall ges in till över- vakningsnämnden. Klagotiden räknas från den dag då den dömde fick del av beslutet. I hovrätten tillämpas bestämmelserna i om över- klagande av tingsrätts beslut. Prövningstillstånd krävs inte för att hovrätten skall pröva övervakningsnämndens beslut. Hovrättens beslut får inte överklagas. Om en villkorligt frigiven inte är nöjd med övervakningsnämndens beslut om framställning enligt 22 §, får han eller hon hos begära prövning av beslutet. beslut får inte överklagas. beslut som avses i denna paragraf gäller , om inte annat beslutas. (Jfr 27 § i Ds 2001:36.) I paragrafen finns bestämmelser om överklagande av övervaknings- nämndens beslut I paragrafens första stycke har angetts att det inte krävs något pröv- ningstillstånd när ett beslut av en övervakningsnämnd överklagas till hovrätten (se avsnitt 12.4.5). Därutöver har genom tillägg i lagtexten Prop. 2004/05:131 klargjorts att överklaganden skall ges in till övervakningsnämnden och att bestämmelserna i om överklagande av tingsrätts beslut skall tillämpas vid handläggningen i hovrätten. Andra och tredje styckena har ändrats endast i språkligt hänseende. 16.9Förslaget till lag om ändring i lagen (1964:167) med särskilda bestämmelser om unga lagöverträdare Mål mot den som inte har fyllt tjugoett år skall, om målet avser brott på vilket fängelse kan följa, såvitt möjligt sättas ut till handläggning i sådan ordning att målet inte tilldrar sig uppmärksamhet. Om offentlighet vid förhandling i mål mot den som inte har fyllt tjugoett år är till uppenbar olägenhet till följd av den uppmärksamhet den tilltalade kan antas bli föremål för, får rätten förordna att målet skall handläggas inom stängda dörrar. Anser rätten att ett sådant förordnande bör meddelas och är också någon som har fyllt tjugoett år tilltalad i målet skall rätten, om det kan ske utan att utredningen avsevärt försvåras, handlägga åtalet mot den som är under tjugoett år som ett särskilt mål. Även om beslut meddelas enligt andra stycket får rätten medge att den tilltalades anhöriga, liksom annan vars närvaro kan väntas bli till nytta, får närvara vid handläggningen. I mål mot den som inte har fyllt skall tingsrätten hålla huvud- förhandling även om det inte finns anledning att döma till annan påföljd än böter. (Paragrafen saknar motsvarighet i Ds 2001:36.) Paragrafen rör frågor om huvudförhandlingen i mål mot den som inte har fyllt tjugoett år. Den har behandlats i avsnitt 9.2. Ett nytt fjärde stycke har införts med anledning av den nya bestäm- melsen i 45 kap. 10 a § första stycket 3 RB, som ger möjligheter att under vissa försättningar avgöra brottmål i sak utan huvudförhandling, om det inte finns anledning att döma till annan påföljd än böter. Ändringen i den nu behandlade paragrafen innebär att huvudförhandling skall hållas i mål mot den som inte fyllt , även om det inte finns anledning att döma till annat än böter. Ett mål mot den som inte har fyllt skall dock kunna avgöras i tingsrätten utan huvudförhandling enligt reglerna i 45 kap. 10 a § första stycket 1 och 2 samt 47 kap. 5 och 24 §§ RB. Det innebär ingen ändring jämfört med vad som gällt. 16.10Förslaget till lag om ändring i patentlagen (1967:837) 9 kap. 67 § Hovrätten är i mål, i vars avgörande i tingsrätten tekniskt sakkunnig ledamot deltagit, domför med tre lagfarna och två tekniskt sakkunniga ledamöter. Har tre lagfarna ledamöter deltagit i tingsrättens avgörande, skall dock minst fyra lagfarna ledamöter delta i hovrättens avgörande. Fler än fem lagfarna och tre tekniskt sakkunniga ledamöter får inte sitta i rätten. Om hovrätten finner att medverkan av tekniskt sakkunniga ledamöter uppen- barligen inte behövs, är hovrätten domför utan sådana ledamöter. Vid behandling av frågor om prövningstillstånd skall hovrätten bestå av tre Prop. 2004/05:131 lagfarna ledamöter. En tekniskt sakkunnig ledamot får dock ingå i rätten i stället för en av de lagfarna ledamöterna. (Jfr 9 kap. 67 § i Ds 2001:36.) Paragrafen behandlar hovrättens sammansättning i patentmål. Den har behandlats i avsnittet 12.4.12. I ett nytt tredje stycket regleras hovrättens sammansättning vid behand- lingen av frågor om prövningstillstånd enligt denna lag. Av bestämmel- sen framgår bl.a. att hovrätten vid behandlingen av denna fråga kan låta en tekniskt sakkunnig ledamot tjänstgöra i stället för en lagfaren domare. 16.11Förslaget till lag om ändring i lagen (1969:246) om domstolar i fastighetsmål I annat fastighetsmål än som avses i 3 § andra stycket skall en teknisk ledamot ingå i hovrätten, såvida inte hovrätten finner att medverkan av en sådan ledamot uppen- bart inte är behövlig. Om särskilda skäl föreligger, kan efter hovrättens bestäm- mande två tekniska ledamöter ingå i hovrätten. I mål som avses i 3 § andra stycket får efter hovrättens bestämmande en teknisk ledamot ingå i rätten, om målets beskaffenhet eller något annat särskilt skäl föranleder det. Vid behandling av frågor om prövningstillstånd skall hovrätten bestå av tre lagfarna ledamöter. En teknisk ledamot får dock ingå i rätten i stället för en av de lagfarna ledamöterna. (Jfr 13 § i Ds 2001:36.) Paragrafen behandlar hovrättens sammansättning i fastighetsmål. Den har behandlats i avsnitt 12.4.12. I ett nytt tredje stycket regleras hovrättens sammansättning vid behand- lingen av en fråga om prövningstillstånd enligt denna lag. Av bestämmel- sen framgår bl.a. att hovrätten vid behandlingen av denna fråga kan låta en teknisk ledamot ingå i rätten i stället för en lagfaren domare. 16.12Förslaget till lag om ändring i lagen (1970:417) om marknadsdomstol m.m. Bestämmelserna i 5 kap. skall tillämpas vid . (Paragrafen saknar motsvarighet i SOU 2001:103.) Paragrafen innehåller bestämmelser om offentlighet. Den har berörts i avsnitt 5.5. Paragrafen har hänvisat till bestämmelserna i 5 kap. RB om offentlighet. Ändringen innebär att också övriga bestämmelser i 5 kap. blir tillämpliga vid , bl.a. regler om ordning vid domstolssammanträden, om möjligheten att delta vid sammanträden genom ljudöverföring eller ljud- och bildöverföring och om sidosal. I övrigt har endast en språklig ändring gjorts. Vid sammanträden skall protokoll föras. Berättelser som lämnas under förhör i bevissyfte behöver inte dokumenteras. (Paragrafen saknar motsvarighet i Ds 2001:36.) Paragrafen innehåller en bestämmelse om protokollföring vid sammanträden. Den nya andra meningen innebär att berättelser som lämnas i bevis- syfte vid domstolens sammanträden inte behöver dokumenteras. Det görs sålunda ett undantag från de nya reglerna i 6 kap. 6 § RB om dokumentation av uppgifter som lämnas under rättegången i bevissyfte vilka genom hänvisningar i bl.a. konkurrenslagen (1993:20) och marknadsföringslagen (1995:450) annars gäller även i Marknads- domstolen. Genom ändringen överlämnas det även i fortsättningen till att avgöra om, och i så fall hur, sådana berättelser skall dokumenteras. Övriga ändringar är av endast språklig karaktär. 16.13Förslaget till lag om ändring i förvaltningsprocesslagen (1971:291) Till muntlig förhandling skall kallas sökande eller klagande och den som har att svara i målet. En enskild får föreläggas att inställa sig personligen vid vite eller vid påföljd av att hans eller hennes utevaro inte utgör hinder för målets vidare hand- läggning och avgörande. En förvaltningsmyndighet eller annan part, som enligt föreskrift i lag företräder det allmänna, får föreläggas att inställa sig vid påföljd att partens utevaro inte utgör hinder för målets vidare handläggning och avgörande. Sökande eller klagande och den som har att svara i målet får medverka per telefon i muntlig förhandling under samma förutsättningar som gäller enligt 5 kap. 10 § . Bestämmelserna i denna lag om kallelser och förelägganden och om påföljder vid utevaro gäller inte i fråga om sökande eller klagande och den som har att svara i målet, som kallas att medverka per telefon i muntlig för- handling. (Paragrafen saknar motsvarighet i SOU 2001:103.) Paragrafen innehåller bestämmelser om kallelse av part till muntlig förhandling och om deltagande i sådan förhandling. Motiven till bestäm- melserna har behandlats i avsnitt 5.5. Första stycket har ändrats endast i språkligt hänseende. Som en följd av att bestämmelserna om telefon i 42 kap. 10 § RB upp- hävts, har hänvisningen till rörande telefonanvändning i andra stycket ändrats. Genom hänvisningen till 5 kap. 10 § RB såvitt gäller telefon blir de villkor för att tillåta sådant deltagande som regleras där tillämpliga även i förvaltningsprocessen. För den närmare tillämp- ningen, se kommentaren till den paragrafen. För ljud- och bildöverföring finns inte någon motsvarande hänvisning utan i stället gäller i viss omfattning lagen (2001:25) om försöksverksamhet med videokonferens i allmän förvaltningsdomstol. Rätten får förordna om förhör med vittne eller sakkunnig. Sådant förhör äger rum vid muntlig förhandling. Förhöret får hållas under ed. Om förhör gäller 36 kap. 1 18 och 2023 §§ samt 40 kap. 911, 14, 16 och 20 §§ i tillämpliga delar. Vittne och sakkunnig får medverka per telefon i muntlig förhandling under samma förutsättningar som gäller enligt 5 kap. 10 § . Bestäm- melserna i denna lag om kallelser och förelägganden och om påföljder vid utevaro gäller inte i fråga om vittne och sakkunnig, som kallas att medverka per telefon i muntlig förhandling. (Paragrafen saknar motsvarighet i SOU 2001:103.) Paragrafen innehåller bestämmelser om bevisupptagning. I andra stycket har hänvisningen till 43 kap. 8 § fjärde stycket RB, som upphävts, ersatts av en hänvisning till 5 kap. 10 § RB såvitt avser användning av telefon, se kommentaren till 14 §. Bakgrunden till ändringen har berörts i avsnitt 5.5 16.14Förslaget till lag om ändring i lagen (1974:371) om rättegången i arbetstvister 4 kap. 4 § Berättelser som lämnas vid huvudförhandling under förhör i bevissyfte behöver inte dokumenteras. (Paragrafen saknar motsvarighet i Ds 2001:36.) Paragrafen innehåller ett undantag från 6 kap. 6 § RB om dokumen- tation av uppgifter som lämnas under rättegången i bevissyfte. Den har justerats med anledning av de nya reglerna i om dokumentation av förhör (se avsnitt 5.5). Den gäller endast rättegången i Arbetsdomstolen. 4 kap. 12 § En tingsrätts dom eller beslut får överklagas hos Arbetsdomstolen enligt bestämmelserna i 49 kap. . Överklagandet skall ske inom den tid som anges i 50 kap. 1 och 2 §§ eller 52 kap. 1 § . Prövningstillstånd krävs endast om målet har handlagts av en lagfaren domare enligt 1 kap. 3 d § första stycket och i annat mål där det värde som sägs i 1 kap. 3 d § tredje stycket uppenbart inte överstiger prisbasbeloppet enligt lagen (1962:381) om allmän försäkring. Prövningstillstånd enligt andra stycket krävs dock inte om överklagandet avser 1.ett beslut som rör någon annan än en part eller en intervenient, 2.ett beslut genom vilket tingsrätten ogillat jäv mot en domare, eller 3.ett beslut genom vilket en missnöjesanmälan eller en ansökan om återvinning eller ett överklagande har avvisats. (Jfr 4 kap. 12 § i Ds 2001:36.) I paragrafen finns bestämmelser om överklagande till Arbets- Som anges i avsnitt 12.4.5 omfattas inte överklaganden från tingsrätt till Arbetsdomstolen av förslaget om utvidgning av systemet med Eftersom bestämmelser gäller vid överklagande till Arbetsdomstolen, om inte annat sägs, föreskrivs i andra och tredje styckena, som är nya, att prövningstillstånd krävs endast i den Prop. 2004/05:131 omfattning som gällt vid överklagande till Arbetsdomstolen. innebär att prövningstillstånd krävs, med undantag för vad som sägs i tredje stycket, i mål som i tingsrätt har handlagts av en lagfaren domare enligt 1 kap. 3 d § första stycket och i annat mål där det värde som sägs i 1 kap. 3 d § tredje stycket uppenbart inte överstiger prisbasbeloppet enligt lagen (1962:281) om allmän försäkring (jfr hittillsvarande 49 kap. 12 § RB i tillämpliga delar). 16.15Förslaget till lag om ändring i lagen (1976:206) om felparkeringsavgift Hovrättens beslut får inte överklagas av en enskild part. Hovrätten får dock tillåta att beslutet överklagas, om det finns särskilda skäl för en prövning om tillstånd skall ges enligt 54 kap. 10 § första stycket 1 . (Jfr 10 a § i Ds 2001:36.) Förslaget innebär att paragrafens hittillsvarande första och andra stycken, som behandlar frågor om prövningstillstånd när beslut av tings- rätt i ärenden om felparkeringsavgift överklagas till hovrätten, upphävs. Detta är en följd av att det enligt 39 § ärendelagen kommer att gälla ett generellt krav på prövningstillstånd vid överklagande av ärenden från tingsrätt till hovrätt (se kommentaren till 39 § ärendelagen). Denna lag träder i kraft den dag regeringen bestämmer. Äldre bestämmelser gäller i fråga om krav på prövningstillstånd vid överklagande av beslut som har meddelats före ikraftträdandet. (Jfr övergångsbestämmelser i 2001:36.) Samma övergångsbestämmelse i fråga om krav på prövningstillstånd ges som i förslaget till lag om ändring i , se kommen- taren till punkten 2 i övergångsbestämmelserna till det förslaget. 16.16Förslaget till lag om ändring i lagen (1976:839) om Vid nämndens sammanträden och vid besiktning förs protokoll. Bestämmelserna i 5 kap. och i lagen (1981:1064) om säker- hetskontroll i domstol gäller i tillämpliga delar. Nämnden är berättigad att för sina sammanträden förfoga över behövliga lokaler i domstolsbyggnad eller annan allmän byggnad, som inte är för tillfället upptagen för sitt huvudsakliga ändamål eller utgörs av gudstjänstlokal. Uppkommer sär- skilda kostnader skall de ersättas. (Paragrafen saknar motsvarighet i SOU 2001:103.) Paragrafen innehåller bestämmelser om offentlighet m.m. Paragrafen har hänvisat till bestämmelserna i 5 kap. RB om Prop. 2004/05:131 offentlighet. Ändringen i andra stycket innebär att också övriga bestäm- melser i 5 kap. blir tillämpliga vid , bl.a. bestämmelser om ordning vid domstolssammanträden och deltagande vid samman- träden genom ljudöverföring eller ljud- och bildöverföring. Övriga ändringar är av endast språklig karaktär. Den som vill överklaga skall göra detta skriftligen. Skrivelsen skall ges in till nämnden från den dag då klaganden fick del av beslutet. I övrigt tillämpas vid överklagande av ett beslut genom vilket saken avgörs, om inte annat följer av 22 §, bestämmelserna i om överklagande av tingsrätts domar i tvistemål. Vid överklagande av annat beslut tillämpas bestäm- melserna i om överklagande av tingsrätts beslut. Prövnings- tillstånd krävs dock inte för att hovrätten skall pröva nämndens beslut. (Jfr 21 § i Ds 2001:36.) Paragrafen handlar om överklagande av beslut av . Av skäl som angetts i avsnitt 12.4.5 har det i andra stycket gjorts ett undantag från de föreslagna reglerna i om krav på prövningstillstånd. 16.17Förslaget till lag om ändring i sekretesslagen (1980:100) 7 kap. 48 § Sekretess gäller hos domstol för uppgift i bild som ingår i en ljud- och bild- upptagning av ett förhör som hållits i domstol, om det inte står klart att uppgiften kan röjas utan att den hörde lider men. I fråga om uppgift i allmän handling gäller sekretessen i högst . (Jfr 7 kap. 42 § i Ds 2001:36.) Paragrafen, som är ny, innehåller en bestämmelse om att bilden i en sådan ljud- och bildupptagning som gjorts med stöd av 6 kap. 6 § första stycket RB eller 21 § tredje stycket ärendelagen kan omfattas av sekretess hos domstol. Motiven till bestämmelsen har behandlats i avsnitt 5.4.3. Sekretessbestämmelsen i första stycket är utformad med ett omvänt skaderekvisit. Det innebär att uppgiften inte får lämnas ut, om det inte står klart att uppgiften kan röjas utan att den hörde lider men. Om den enskildes inställning till frågan om utlämnande inte är känd, bör domstolen i allmänhet kunna utgå ifrån att uppgifterna inte kan lämnas ut. Någon skyldighet för domstolen att kontakta den enskilde för att ta reda på dennes inställning till en begäran om utlämnande finns inte. Bestämmelsen är utformad så att sekretessen träffar endast bildupp- gifterna i videoupptagningen. Om uppgifterna i bilden inte kan lämnas ut, kan rätten på begäran i stället lämna ut en ljudupptagning av förhöret. Sekretessen hindrar inte att videoupptagningen läggs fram vid en offentlig förhandling. Av 12 kap. 3 § första stycket framgår att ett sådant framläggande inte medför att sekretessen upphör att gälla. Av andra stycket framgår att för uppgift i allmän handling gäller sekre- Prop. 2004/05:131 tessen i högst . 12 kap. 3 § Sekretess för uppgift i mål eller ärende i domstols rättskipande eller rättsvårdande verksamhet upphör att gälla i målet eller ärendet, om uppgiften förebringas vid offentlig förhandling i samma mål eller ärende. Detta gäller dock inte sekretess enligt 5 kap. 6 § och 7 kap. 48 §. Förebringas sekretessbelagd uppgift som avses i första stycket vid förhandling inom stängda dörrar, består sekretessen under den fortsatta handläggningen, om domstolen inte förordnar annat. Sedan domstolen har skilt målet eller ärendet från sig, består sekretessen endast om domstolen i domen eller beslutet har förordnat om det. Sådant förordnande skall alltid meddelas för uppgift för vilken sekretess gäller enligt 9 kap. 3 § andra stycket, om det skulle strida mot avtal som avses där att uppgiften röjs. Fullföljs talan i mål eller ärende vari domstol har meddelat förordnande om att sekretess för uppgift skall bestå, skall den högre rätten pröva förordnandet när den skiljer målet eller ärendet från sig. (Jfr 12 kap. 3 § i Ds 2001:36.) Paragrafen innehåller regler om verkan i sekretesshänseende av att sekretessbelagda uppgifter läggs fram vid en domstolsförhandling. I första stycket har gjorts ett tillägg som innebär att sekretess enligt 7 kap. 48 § består även om bilduppgiften läggs fram vid en offentlig förhandling i samma mål eller ärende. Bestämmelsen har behandlats i avsnitt 5.4.3. 15 kap. 7 § Beslut varigenom myndighet har avslagit enskilds begäran att få ta del av handling eller lämnat ut allmän handling med förbehåll, som inskränker sökandens rätt att yppa dess innehåll eller annars förfoga över den, får överklagas av sökanden. Om inte annat följer av andrafjärde styckena, överklagas beslutet hos kammarrätten eller, såvitt gäller kammarrätts beslut i där väckt ärende, hos Regeringsrätten. Har beslutet meddelats av organ som avses i 1 kap. 8 § andra stycket eller 9 § tillämpas bestämmelserna i 2325 §§ och 30 § första meningen förvaltningslagen (1986:223) om överklagande. Har beslut som avses i första stycket meddelats av tingsrätt och rör det handling i domstols rättskipande eller rättsvårdande verksamhet, överklagas det hos hov- rätten. Motsvarande beslut av hovrätt i där väckt eller dit överklagat ärende överklagas hos . Vid överklagande av tingsrätts eller hovrätts beslut tillämpas i övrigt bestämmelserna i om överklagande av beslut. Prövningstillstånd krävs dock inte för att hovrätten skall pröva tingsrättens beslut. Första och andra styckena gäller inte för beslut av , regeringen, eller Regeringsrätten. Att beslut av statsråd skall överklagas hos regeringen föreskrivs i 2 kap. 15 § tryckfrihetsförordningen. Angående rätt att överklaga beslut av myndighet som lyder under är särskilt föreskrivet. (Paragrafen saknar motsvarighet i Ds 2001:36.) I paragrafen finns bestämmelser om överklagande av beslut om avslag av begäran att få ta del av handlingar m.m. Av 49 kap. 12 § RB i föreslagen lydelse följer att det krävs prövnings- tillstånd för att hovrätten skall pröva tingsrättens beslut, om inte annat är föreskrivet (se kommentaren till den paragrafen). Lagrådet har aktuali- Prop. 2004/05:131 serat frågan om vilken betydelse detta får vid överklagande av ett beslut av en tingsrätt enligt andra stycket i den nu behandlade paragrafen. Det har i det fortsatta lagstiftningsarbetet ansetts att det inte bör uppställas krav på prövningstillstånd i en sådan situation. Det har därför angetts att det inte krävs något prövningstillstånd när ett beslut av en tingsrätt enligt andra stycket överklagas till hovrätten. 16 kap. 1 § Att friheten enligt 1 kap. 1 § tryckfrihetsförordningen och 1 kap. 2 § yttrande- frihetsgrundlagen att meddela och offentliggöra uppgifter i vissa fall är begränsad framgår av 7 kap. 3 § första stycket 1 och 2, 4 § 18 samt 5 § 1 och 3 tryck- frihetsförordningen och av 5 kap. 1 § första stycket samt 3 § första stycket 1 och 2 yttrandefrihetsgrundlagen. De fall av uppsåtligt åsidosättande av tystnadsplikt, i vilka nämnda frihet enligt 7 kap. 3 § första stycket 3 och 5 § 2 tryckfrihets- förordningen samt 5 kap. 1 § första stycket och 3 § första stycket 3 yttrande- frihetsgrundlagen i övrigt är begränsad, är de där tystnadsplikten följer av 3. denna lag enligt 7 kap. 40 § såvitt avser uppgift om annat än verkställigheten av beslut om vård 7 kap. 48 § 8 kap. 3 §, 4 § andra stycket första meningen, 5 § första stycket 2 eller 6 § första stycket 2 (Paragrafen saknar motsvarighet i Ds 2001:36.)