prop · GS03175 · 2005-07-07 00:00:00 — betonar betydelsen av att målet för IT-politiken omfattar alla och att det måste visa sig i verklig- heten för de äldre. anser, när det gäller mätbara mål, att på ett så föränderligt område som IT-användningen kan det vara tillräckligt att IT-politiken bara pekar ut färdriktningen. instämmer i ITPS kritik av det IT-politiska målet särskilt när det gäller som första land och anser att nyttan med att vara ett föregångsland måste diskuteras mer i detalj än . pekar på att perspektivet på IT bör vidgas då det inte enbart är ett verktyg för att realisera politiska mål, utan i högre grad en samhällsförändrande kraft. Föreningen menar att regeringens IT-politiska vision om ett informationssamhälle för alla har ett brett stöd också i näringslivet och betonar att det är samhällets samlade IT-användning som utgör den främsta förutsättningen för en stark ekonomisk tillväxt samt anför att främjande av IT-användningen är en gemensam angelägenhet. IT-Företagen betonar att politiken än mer tydligt skall sätta nyttan i centrum. Skälen för regeringens förslag: Målet bör även i fortsättningen vara att skapa ett informationssamhälle som inkluderar alla. Redan i den förra IT-propositionen (prop. 1999/2000:86) konstaterades att informations- tekniken (IT) snart finns representerad överallt i samhället; utöver IT innefattas i informationssamhället (IT-samhället) också de människor och organisationer som bygger, driver och utnyttjar systemen samt de rättsliga och ekonomiska villkor som reglerar dem. Utvecklingen av informationssamhället förutsätter att ytterligare digitalisering sker jäm- sides med utvecklingen av de delar av informationssamhället som inte är rent tekniska. Kravet på en balanserad utveckling framgår av att begreppet hållbar läggs till. Begreppet definieras närmare i avsnitten 6.4 och 14. Det gäller att göra informationssamhället tillgängligt för alla, kvinnor och män, unga och gamla, människor med eller utan funktionshinder, företag och myndigheter i tätort och glesbygd i alla delar av vårt land, på rimliga villkor. Detta informationssamhälle skall kvinnor och män kunna delta i och bidra till på samma villkor och det skall råda en balans mellan könen. Politiken har till stora delar präglats av satsningar inom den tekniska infrastrukturen, vilka är en förutsättning för informationssam- hällets fortsatta digitalisering. Detsamma gäller främjande av konkurrens samt effektivt utnyttjande av radiofrekvenser. Tillgängligheten för alla ställs på sin spets när det gäller funktionshindrade och andra särskilda grupper som riskerar att utestängas från informationssamhället. Det är viktigt att informationssamhället blir inkluderande, inte exkluderande. Särskilda åtgärder aviseras i denna proposition för att uppnå detta. Sam- tidigt som IT-användning alltmer blir något naturligt för de flesta människor är det också angeläget att framhålla att detta verktyg inte helt kan ersätta de traditionella kommunikationsformerna, t.ex. för människor som av olika skäl inte kan eller vill använda tekniken. Användning av IT av alla förutsätter att alla kan ha tillräckligt förtro- ende för att IT och Internet fungerar och går att lita på. Förtroende för IT beror dels på den tekniska tillförlitligheten och tillgängligheten, dels på ett mer svårdefinierat subjektivt förtroende. Arbetet med administrativ och teknisk informationssäkerhet fortsätter och har utvecklats väsentligt sedan föregående IT-proposition. Användarnas brist på förtroende för IT har dock i en annan bemärkelse blivit ett allt större problem som för- tjänar ökad uppmärksamhet. Det bristande förtroendet kan gälla föräldrar som oroar sig för vad barnen möter på nätet eller konsumenter som är oroliga för att råka ut för brottslighet och kränkande behandling som möjliggörs genom Internet. Att iaktta försiktighet är uttryck för en sund inställning till tekniken. Det finns ett behov av att minska riskerna med att använda IT. IT ger möjligheter att öka livskvaliteten och bidra till tillväxten. Särskilda delmål föreslås med denna innebörd (se avsnitt 6.36.4). Det föreslagna målet för politiken för informationssamhället ligger väl i linje med arbetet inom EU där en ny strategi för informationssamhället för 20062010 är under utarbetande. Kommissionens initiativ i2010 har nyckelorden informationsområde, innovation och investeringar samt ett europeiskt informationssamhälle där alla kan delta. Kommissionens för- slag är att med olika medel främja en öppen och konkurrenskraftig inre marknad för informationssamhället och för media, stärka innovation och investeringar i IT-forskning för att främja tillväxt och fler och bättre arbetstillfällen samt att främja ett europeiskt informationssamhälle där alla kan delta, som främjar tillväxt och sysselsättning på ett sätt som överensstämmer med hållbar utveckling och som prioriterar bättre offentliga tjänster och livskvalitet. För att ett land skall kunna hävda sig internationellt krävs en fram- skjuten position på IT-området. I den tidigare målformuleringen (prop. 1999/2000:86, bet. 1999/2000:TU9, rskr. 1999/2000:256) angavs att som första land skulle bli ett informationssamhälle för alla. Den del av målformuleringen som avser som första land har kriti- serats av ITPS, som pekar på att det inte framgår om det är ett fortvarighetstillstånd som avses och vad det innebär mer exakt. har i många undersökningar legat i topp eller bland de främsta inom olika områden. Huruvida målet uppfyllts eller inte, har enligt ITPS varit svårt att avgöra. Regeringen anser att det alltjämt är av stor vikt att internationellt sett ligger i framkant och har en framskjuten position på Prop. 2004/05:175 IT-området. Formuleringen om att skall vara första landet bör dock utgå av de skäl som anges i kritiken från ITPS. har i sin rapport kring målen för regeringens IT-politik (dnr N2004/5931/ITFoU) pekat på att även infor- mationsbegreppet är odefinierat vilket medför svårigheter med uppfölj- ning. Karaktären på målet bör dock vara styrande för hur uppföljnings- bart det behöver vara. Uppföljningsbara mål som är tidsatta och mätbara är ofta kopplade till en viss verksamhet med särskilt avsatta resurser. Ett mål för ett helt område kan tjäna som ledstjärna för arbetet, men det är inom respektive område som den faktiska uppföljningen bör ske. Regeringens förslag: IT skall bidra till förbättrad livskvalitet och till att förbättra och förenkla vardagen för människor och företag (delmål 1). Det föreslagna målet skall tillsammans med delmål 2 och 3 ersätta den IT-politiska inriktning samt de prioriterade uppgifter som beslutade . ITPS rapport: ITPS rekommenderar att IT-politiken är användar- inriktad. I rapporten föreslås att visionerna kring den elektroniskt sam- manhållna nätverksförvaltningen och 24-timmarsmyndigheten utvecklas och preciseras. Vad gäller vårdpolitiken föreslår ITPS att aktörerna i första hand tar tag i att utveckla ett för alla vårdgivare gemensamt infor- mationsstöd runt patienten, tillgängligt var patienten än befinner sig i vårdkedjan. Vad gäller skolan anser ITPS att alla elever skall garanteras så lika möjligheter som möjligt att under sin skolgång grundlägga en god kunskap om IT:s användning. Vidare anser ITPS att kopplingarna mellan IT, kultur och utbildning förstärks. Enligt ITPS måste IT-användningen i företag och myndigheter gå hand i hand med organisatorisk och institu- tionell förnyelse. ITPS framhåller vikten av hur de av ekono- min som tillhör den IT-användande sektorn förmår att ta till sig, använda och utveckla tekniken som ett verktyg för att nå sina verksamhetsmål. Remissinstanserna: Statskontoret framför att visionen (om offentliga e-tjänster) måste formuleras i uppföljningsbara mål, t.ex. genom att tid- sätta dem. anser att utvecklingen av 24-timmars- myndigheten främst rör begrepp som bättre tillgänglighet och service, men arbetet påverkar all IT-relaterad verksamhet, myndighetens organi- sation och arbetssätt. anser att rapporten tar upp viktiga aspekter men har glömt att alla utgörs av enskilda människor med mycket olika behov. Människor med funktionsned- sättningar är viktiga i förverkligandet av ett informationssamhälle för alla. () anser att IT-användning kommer att ge en betydande kvalitets- och serviceförbättring . KTH instämmer med rapporten att en av de viktigaste faktorerna är hur IT absorberas av näringslivet i stort. anser att IT och pedagogik är nyckelfrågor för fortsatta statliga engagemang. Myndigheten för skolutveckling anser att överlämnandet av ansvaret för IT-utvecklingen i skolan till kommunen kräver fortsatta nationella satsningar i annan form och inte i den finansiella storlek som . Föreningen framhåller att betydelsen av elektronisk tjänsteutveckling i offentlig sektor är stor. och anser att IT-politik i första hand bör stödja pågående verksamheter och projekt och initiering av nya projekt skall ses som komplement till pågående aktiviteter baserat på verksamheternas behov. Förbunden påpekar vidare att stora delar av offentligt IT-an- vändande i sker på regional och lokal nivå. Diskussioner kring IT-politiken bör därför enligt förbunden utgå från den offentliga sektorns behov snarare än från ett snävt statligt perspektiv. Ett användarperspektiv bör konsekvent genomsyra IT-politiken. Vad gäller vården vill Social- styrelsen framhålla det positiva pågående samarbetet mellan styrelsen, , och andra aktörer. i (LO) delar utredningens uppfattning att IT-politiken behöver bli mer användar- och behovsstyrd. LO delar rapportens uppfattning att IT i grunden kommer att förändra förutsätt- ningen för såväl privat som offentlig verksamhet. Skälen för regeringens förslag Den av beslutade IT-politiska inriktningen (prop. 1999/2000:86, bet. 1999/2000:TU9, rskr. 1999/2000:256) har anknytning till det här föreslagna delmål 1 Kvalitet i följande avseenden: att främja demokrati och rättvisa genom att öka allas möjlighet till information om offentlig verksamhet och del- aktighet i politiska beslutsprocesser, både i och i övrigt inom EU genom användningen av IT, bidra till ett aktivare medborgarskap genom att IT skapar nya möj- ligheter att använda yttrandefriheten, tillvarata IT:s möjligheter att bevara och utveckla kultur, kulturarv och språk i , inte otillbörligt kränka människors integritet när IT används. att främja livskvalitet genom att öka individernas välfärd genom användningen av IT i vardags- och arbetslivet, höja utsatta gruppers livskvalitet genom användningen av IT. att främja jämställdhet och mångfald genom att öka alla människors förutsättningar att utnyttja informationstekni- kens möjligheter oberoende av kön, ålder, etnisk bakgrund och eventu- ella funktionshinder. Utfallet av den IT-politiska inriktningen har utvärderats av Ekonomi- styrningsverket (ESV) (se bilaga 1), som fann att utvecklingen har gått enligt inriktningen, bortsett från mångfaldsmålet, eftersom skillnaden i användning mellan grupper med olika etnisk bakgrund tycks ha ökat . Vidare förefaller enligt ESV inte heller jämställd- hetsmålet ha förverkligats när det gäller sammansättningen av IT- specialisterna som skulle motsvara befolkningen med avseende på i första hand kön. Den av beslutade IT-politiska inriktningen föreslås ersättas delvis med det mer allmänt formulerade delmålet att IT skall bidra till förbättrad livskvalitet och syfta till att förbättra och förenkla människors vardag (delmål 1). Delmålet konkretiseras i åtgärder på respektive om- råde. På detta sätt underlättas uppföljningen. Det föreslagna kvalitetsmålet fokuserar IT:s värde i vardagslivet. IT:s betydelse för människornas och företagens vardag blir alltmer påtaglig. IT, både med hjälp av privata och offentliga e-tjänster, bidrar nu väsent- ligt till kvalitet, nytta och nöje i de flesta människors privat- och yrkesliv och är ett naturligt inslag i flertalet företag. De handlingsmedel reger- ingen förfogar över är framförallt att stimulera och underlätta utveckling och införande av IT i de offentliga verksamheterna samt i offentliga tjänster, riktade såväl mot enskilda människor som mot företag. Kvalitet innebär också att vissa grupper, t.ex. funktionshindrade och äldre, skall ha möjligheter att utnyttja IT (avsnitt 15.2), samt att man har förtroende t.ex. för att barn skyddas mot skadligt innehåll (avsnitt 15.21). När det gäller de privata tjänsterna handlar regeringens insatser framförallt om att, där det behövs, undanröja hinder och skapa allmänna förutsättningar för utvecklingen i form av infrastruktur (se bl.a. delmål 3 nedan). Exempel på IT:s betydelse för vardagen Genom det föreslagna målet framhålls IT:s betydelse för alla verksam- hetsområden, eftersom regeringens och beslut i allmänhet syftar till förbättringar och förenklingar i människors och företags var- dag. Regeringens mål för de offentliga e-tjänsterna sammanfattas i be- greppet 24-timmarsmyndigheten och innebär att tillgången till service skall vara oberoende av tid och plats, medborgarnas och företagens kon- takter med myndigheterna skall göras enklare och kvaliteten i servicen skall förbättras. Utvecklingstakten har emellertid varit låg. En av de främsta orsakerna till detta är att den fortsatta utvecklingen är mer komplex än tidigare och ställer vidare krav på e-tjänsternas bak- omliggande strukturer. Det finns därför anledning att analysera lämpliga åtgärder, exempelvis möjligheten att formulera mätbara och tidsatta mål för den fortsatta utvecklingen. För att uppnå en effektiv användning av informationstekniken är det viktigt att medborgare och företag upplever nyttan av de förändringar som förvaltningen genomgår. Detta förutsätter en dialog mellan brukarna av förvaltningens tjänster och myndigheterna, bl.a. för att garantera att tjänsterna utformats på ett kvalitativt riktigt sätt. Eftersom elektroniska offentliga tjänster hänger samman med respektive verksamheter, kommer urvalet och utformningen av dessa tjänster att ske av de verksamhets- ansvariga i stat, kommun och landsting. ITPS har i sin rapport uppehållit sig bl.a. vid e-tjänster inom vårdsektorn som exempel på IT:s möjligheter att förbättra människors vardag och livskvalitet. Regeringen vill att detta område skall prioriteras. Ett projekt om nationell patientöversikt skapa- des för att utveckla en nationellt tillgänglig IT-baserad söktjänst som sammanställer de mest vitala uppgifterna ur de lokalt lagrade journaldatabaserna (se avsnitt 10.2.2). IT-användningen är så grundläggande för samhällslivet att man bör uppmärksamma och åtgärda könsskillnader i användningen av IT och tillgången till utrustning, även om dessa skillnader tycks minska och är betydligt mindre än skillnader som beror på ålder, utbildning, etniskt ursprung och inkomst. I skriften Förslag till strategi för att minska de digitala klyftorna (arbetsgrupp för IT och demo- krati, 2002) påpekas att även i hushåll med tillgång till Internet kan kvinnor ha begränsad tillgång till datorn för att andra familjemedlemmar använder den och för att kvinnorna tar hand om hemmet i större utsträck- ning än männen. Särskilda åtgärder bör vidtas för att öka delaktigheten för personer med funktionshinder (se avsnitt 15.2.1). I och med IT:s ökade användning har vidare ett annat viktigt hand- lingsmedel, nämligen konsumentskyddet, blivit en allt viktigare statlig och aktivitet (se avsnitt 13). För att underlätta användandet av elektroniska tjänster som kräver säker identifiering pågår en marknadsdriven utveckling av e-legitima- tioner (se avsnitt 15.8) som givetvis är användbara både vid privata och offentliga e-tjänster. Pågående arbete i övrigt Insatser som stöder delmål 1 pågår inom flertalet departementsområden. Inom område pågår flera utredningar om ökade möjligheter till elektronisk ingivning i stället för inlämning av pappers- dokument till myndigheter. Bättre datorstöd för domstolar, åklagare, polis samt bättre metoder att informera medborgarna utreds. Dessutom pågår överväganden om försök med elektronisk röstning samt över- väganden om hur den offentliga sektorn statliga myndigheter, landsting och kommuner kan använda IT interaktivt för att fördjupa och bredda den demokratiska dialogen. I storstadspolitiken spelar IT en viktig roll i projekt av olika slag. Inom område redovisas ökade möjligheter för e-tjänster inom sjuk- och hälsovårdens område, t.ex. för att underlätta hanteringen av elektroniska recept. Ett intensivt arbete pågår för en natio- nellt samordnad sjukvårdsrådgivning. Vid erbjuds allt fler tjänster via Internet för att öka tillgängligheten och förkorta hand- läggningstiderna. För den fortsatta utvecklingen av vård och omsorg för äldre bedöms äldres tillgång till IT-baserad information vara en nyckel- fråga. Det internationella för Alla bildades och har till uppgift att främja tillgänglighet till nätet. Vidare redovisas den stora betydelse som IT har för den nationella folkhälsan. Inom Utbildnings- och område kan påpekas den stora betydelse som IT har för skolan och kulturlivet, t.ex. för möjlighe- terna att tillgängliggöra kulturarvet, där ett omfattande arbete pågår. Arbetet att skydda barn från skadligt innehåll på nätet sker i ett nystartat projekt vid och Myndigheten för skolutveckling. För konsumentpolitiken (som ligger inom ansvarsområde) pågår nu intensiva insatser för att stärka konsument- skyddet på Internet. I övrigt ges många exempel på intressanta IT- Prop. 2004/05:175 tillämpningar vid och . Inom område redovisas några exempel på den stora betydelse som IT har inom arbetslivet och vikten av att bevaka IT:s effekter på arbetsmiljön. IT har stor betydelse för samspelet mellan Arbetsförmedlingen och aktörerna på arbetsmarknaden. Ny teknik inom transportsystemet bedöms i första hand bidra till att förbättra trafik- säkerheten. 6.4Delmål 2 Hållbar tillväxt Regeringens förslag: IT skall användas för att främja hållbar tillväxt (delmål 2). Det föreslagna målet skall tillsammans med delmål 1 och 3 ersätta den IT-politiska inriktning samt de prioriterade uppgifter som beslutade . ITPS rapport: ITPS anser att om vi inte använder den rationali- serings- och förnyelsepotential som finns i IT kommer det att bli svårt att försvara den nuvarande levnadsstandarden. De statliga myndigheterna skall bli förebilder för hur färre kan göra mer och bättre för fler, dvs. en högre produktivitet. Ett användarperspektiv bör konsekvent genom- syra IT-politiken. Den framtida IT-politiken bör utgå från att det är helt avgörande för den IT-relaterade tillväxten och för IT-branschens framtid hur de av ekonomin som tillhör den IT-användande sektorn förmår att ta till sig, använda och utveckla tekniken som ett verktyg för att nå sina verksamhetsmål. ITPS menar att framtida program bör priori- tera IT-användning inom sådana företag som bedöms ha goda möjlig- heter att påverka andra företag till en god IT-användning. Den offentliga sektorn bör söka vägar för hur man skall samarbeta med, stärka och etablera ett ömsesidigt lärande med den privata sektorn kring IT-stödd verksamhetsutveckling samt utvecklingen av e-handel och elektroniska tjänster. Remissinstanserna: instämmer i att en av de viktigaste faktorerna är hur IT absorberas av näringslivet i stort och att ett neutralt, användarorienterat perspektiv på statliga insatser stärker näringslivets konkurrenskraft. Högskolan pekar på målkonflikter mellan effektiv IT-användning och exempelvis decentralisering, flexibilitet, upphovsrätt och personlig integritet. stödjer de formu- lerade rekommendationerna och understryker vikten av att användarper- spektivet skall utgöra en viktig utgångspunkt. an- ser att sambandet mellan e-handel och ekonomisk tillväxt bör analyseras. Verket för innovationssystem () instämmer i ITPS krav på en ny IT-politik men saknar skarpa formuleringar om tillväxt. Verket anser att det är väsentligt att IT-politiken och näringspolitiken samordnas. och instämmer i att ett användar- perspektiv konsekvent bör genomsyra IT-politiken. Den offentliga sek- torn bör söka vägar för hur man skall samarbeta med, stärka och etablera ett ömsesidigt lärande med den privata sektorn. Näringsliv anser att ett större IT- och näringspolitiskt fokus måste riktas mot små och medelstora företags villkor och dessa företags förutsätt- ningar att använda IT. Det är allvarligt att väldigt många små företag inte tror att IT kan bidra till att stärka deras konkurrenskraft. Landsorgani- sationen i (LO) menar att IT, i likhet med andra tekniker, kommer att bidra till en strukturomvandling som ställer stora krav på arbetsmarknadspolitisk beredskap. LO anser att IT långsiktigt bidrar till ett ökande behov av nya arbetstillfällen i samhället, snarare än att tekni- ken löser en kortsiktig arbetskraftbrist. Näringspolitiskt spelar tillämp- ningen av IT mycket större roll än IT-branschens verksamhet i sig. IT-Företagen skriver att om den svenska IT-branschen skall ges en chans att förbli en tillväxtbringande aktör måste de svenska IT-företagen fortsätta att satsa på forskning och utveckling. Utan en levande IT-bransch minskar enligt organisationen förutsättningarna att positivt utveckla kunskapssamhället. Eftersom den svenska IT-branschen är en högkvalitativ näring kommer enligt IT-Företagen endast att kunna bibehålla sin position om vi förmår att nyttja resurserna hos en stor, diversifierad och talangfull arbetsmarknad. Vidare menar organisa- tionen att den svenska offentliga och privata sektorn måste bli mer krävande som kunder. beskriver två problem- områden för att skapa tillväxt inom svensk IT-baserad tjänsteutveckling: Dels saknas en tillräckligt stor hemmamarknad, dels saknas en aktiv stimulans för att öka IT-användningen. skriver att IT sannolikt ökar produktiviteten. Tillväxtpotentialen är dock beroende av att förvaltningen går i takt med näringslivet i anpassningen till den nya teknikens möjligheter. delar uppfattningen att industrinära forskning behövs på området. De forskningsinstitut som finns bör utvecklas och styras mot närings- livsnära forskning. Skälen för regeringens förslag Den av beslutade IT-politiska inriktningen (prop. 1999/2000:86, bet. 1999/2000:TU9, rskr. 1999/2000:256) har anknytning till det här föreslagna delmål 2 Hållbar tillväxt i följande avseenden: att främja tillväxt genom att öka den svenska IT-sektorns internationella konkurrenskraft, bidra till nya marknader, fler jobb och ökad produktivitet i hela sam- hället genom användningen av IT, öka den elektroniska handeln. att främja sysselsättning genom att öka anställbarheten genom att ge IT-utbildning med hög kvalitet på alla nivåer. att främja regional utveckling genom att bidra till att skapa förutsättningar för tillväxt i hela landet genom en bra IT-infrastruktur. att främja jämställdhet och mångfald genom att bidra till att sammansättningen av IT-specialister motsvarar befolk- ningen med avseende på kön och etnisk bakgrund. att främja en effektiv offentlig förvaltning genom att låta den offentliga förvaltningen bli en föregångare i användningen av IT. att främja ett hållbart samhälle genom att använda IT för att främja en ekologiskt hållbar utveckling, bidra till att minska transporters miljö- och hälsopåverkan genom användning av IT, inordna IT-utrustningen i ett hållbart kretslopp. Utfallet av den IT-politiska inriktningen har utvärderats av Ekonomi- styrningsverket (ESV) (se bilaga 1), som fann att utvecklingen har gått enligt denna inriktning bortsett, framförallt, från att statens deltagande i upphandling med elektroniska hjälpmedel är mycket dåligt utvecklat. Den av beslutade IT-politiska inriktningen föreslås ersättas delvis med det mer allmänt formulerade delmålet att IT skall användas för att främja hållbar tillväxt (delmål 2). Delmålet konkretiseras i åtgär- der på respektive område. På detta sätt underlättas uppföljningen. Det föreslagna målet om hållbar tillväxt avser framförallt IT:s möjlig- heter till effektivare produktionsmetoder och nya, tillväxtfrämjande arbetssätt inom såväl privat som offentlig verksamhet.