prop · GS03143 · 2005-03-23 00:00:00 — Regeringens proposition 2004/05:143 Överskottsinformation vid användning av hemliga Regeringen överlämnar denna proposition till . Vid användningen av bl.a. hemliga tvångsmedel kommer det ibland fram uppgifter som inte har samband med det brott som legat till grund för Uppgifterna kan i stället vara av betydelse för ut- redningen av ett annat brott eller för att förhindra brott. I vad mån eller i vilken utsträckning sådan så kallad överskottsinformation får utnyttjas är inte generellt reglerat i lag. I propositionen föreslås en reglering av de brottsbekämpande myn- digheternas användning av överskottsinformation, som framkommer vid användning av hemliga tvångsmedel, för brottsutredande och brottsföre- Det föreslås att överskottsinformation om ett annat brott än det som låg till grund för beslutet om det hemliga tvångsmedlet normalt skall få användas för att utreda det brottet. överskottsinformation om mindre allvarliga brott föreslås dock en viss En förundersökning om ett sådant mindre brott skall få in- ledas på grund av överskottsinformation, endast om fängelse eller däröver är föreskrivet för brottet och det kan antas att brottet inte föran- leder endast böter eller om det finns särskilda skäl. Uppgifter om förestående brott föreslås få användas för att förhindra Det föreslås också vissa ändringar i bestämmelserna om förfarandet rö- rande upptagningar eller uppteckningar som härrör från hemlig tvångs- Det föreslås här bl.a. att uppgifter som är av bety- delse för att förhindra brott skall få bevaras så länge det behövs för att Vidare föreslås att bestämmelserna i om förfarandet rörande upptagningar och uppteckningar inte skall hindra att de brottsutredande myndigheterna behandlar uppgifter från upptagning- arna och uppteckningarna i enlighet med vad som särskilt är föreskrivet i lag, t.ex. i polisdatalagen (1998:622). I propositionen föreslås också en ändring i vapenlagen som innebär att regeringen får meddela föreskrifter om att lagen inte skall gälla i fråga om skjutvapen och ammunition som en företrädare för en annan stats myndighet medför vid resa för tjänsteändamål genom . Förslag till riksdagsbeslut.................................................................. Förslag till lag om ändring i 2.2Förslag till lag om ändring i lagen (1995:1506) om 2.3Förslag till lag om ändring i lagen (1991:572) om Förslag till lag om ändring i vapenlagen (1996:67).......... Ärendet och dess beredning............................................................. Gällande reglering och ordning....................................................... Vad är överskottsinformation?.......................................... De brottsbekämpande myndigheternas verksamhet.......... 4.4Om verkställighet av beslut om hemliga tvångsmedel och användning av överskottsinformation........................ 4.5Bestämmelser om skyldighet att använda uppgifter om 4.6Bestämmelser som kan begränsa de brottsutredande myndigheternas möjlighet att använda Bestämmelser om behandling av upptag ningar och uppteckningar ............................... Allmänna bestämmelser om automatiserad behandling av personuppgifter m.m. .............. Bör det införas en reglering av användningen av Hur bör regleringen av användningen av överskottsinformation 6.1Användning av överskottsinformation för Förundersökningsbegränsning av brottsutredningsskäl.... 6.3Användning av överskottsinformation om förestående brott för brottsförebyggande ändamål............................... 6.4Användning av överskottsinformation vid förutredning 6.5Behandling och annan användning av uppgifter vid förutredning och underrättelseverksamhet........................ Hantering av upptagningar och uppteckningar................. Uppgiftslämnande till andra myndigheter, m.m. .............. Den lagtekniska utformningen av de nya reglerna m.m. .. Ändring i vapenlagen ...................................................................... Utvidgat bemyndigande för regeringen ............................ Förslaget till lag om ändring i ............... 10.2Förslaget till lag om ändring i lagen (1995:1506) om 10.3Förslaget till lag om ändring i lagen (1991:572) om 10.4 Förslaget till lag om ändring i vapenlagen (1996:67)....... Bilaga 1 Sammanfattning av promemorian Överskottsinformation (Ds 2003:13).......................................................................... Bilaga 3 Förteckning över remissinstanserna ...................................... Förteckning över remissinstanserna ...................................... Utdrag ur protokoll vid regeringssammanträde ......... Regeringen föreslår att antar regeringens förslag till 1.lag om ändring i , 2.lag om ändring i lagen (1995:1506) om hemlig kameraövervakning, 3.lag om ändring i lagen (1991:572) om särskild utlänningskontroll, 4.lag om ändring i vapenlagen (1996:67). Regeringen har följande förslag till lagtext. 2.1Förslag till lag om ändring i Härigenom föreskrivs i fråga om dels att 27 kap. 24 § skall ha följande lydelse, dels att det i balken skall införas en ny paragraf, 27 kap. 23 a §, av följande lydelse. Om det vid hemlig teleavlyssning eller hemlig teleövervakning har kommit fram uppgifter om ett annat brott än det som har legat till grund för beslutet om avlyssning eller övervakning, får uppgifterna an- vändas för att utreda brottet. För- undersökning eller motsvarande utredning om brottet får dock inle- das på grund av dessa uppgifter endast om 1.det är föreskrivet fängelse eller däröver för brottet och det kan antas att brottet inte föranleder endast böter, eller 2.det finns särskilda skäl. Om det har kommit fram uppgif- ter om förestående brott, får upp- gifterna användas för att förhindra brott. En upptagning eller uppteckning som gjorts vid hemlig teleavlyssning skall granskas möjligt. I fråga om sådan granskning tillämpas 12 § första stycket. skall, i de delar de är av betydelse skall, i de delar de är av betydelse från utredningssynpunkt, bevaras från brottsutredningssynpunkt, be- till dess förundersökningen nedlagts varas till dess förundersökningen eller avslutats eller, om åtal väckts, har lagts ned eller avslutats eller, målet avgjorts slutligt. om åtal väckts, målet har avgjorts I de delar upptagningarna 1 Senaste lydelse 1989:650. och uppteckningarna är av bety- delse för att förhindra förestående brott skall de bevaras så länge det behövs för att förhindra brott. De skall därefter förstöras. Trots vad som sägs i andra stycket får brottsutredande myndig- heter behandla uppgifter från upp- tagningar och uppteckningar i en- lighet med vad som är särskilt före- skrivet i lag. Denna lag träder i kraft . Upptagningar som saknar bety- delse från brottsutredningssynpunkt skall förstöras efter det att de har granskats. Upptagningar skall, i de delar de är av betydelse från brottsutredningssynpunkt, be- varas till dess förundersökningen har lagts ned eller avslutats eller, om åtal väckts, målet har avgjorts slutligt. I de delar upptagningarna är av betydelse för att förhindra förestående brott skall de bevaras så länge det behövs för att för- hindra brott. De skall därefter ome- Förslag till lag om ändring i lagen (1995:1506) om Härigenom föreskrivs i fråga om lagen (1995:1506) om hemlig kame- raövervakning dels att 7 § skall ha följande lydelse, dels att det i lagen skall införas en ny paragraf, 6 a §, av följande ly- delse. Om det vid hemlig kameraöver- vakning har kommit fram uppgifter om ett annat brott än det som har legat till grund för beslutet om övervakning, får uppgifterna an- vändas för att utreda brottet. För- undersökning eller motsvarande utredning om brottet får dock in- ledas på grund av dessa uppgifter endast om 1.det är föreskrivet fängelse eller däröver för brottet och det kan antas att brottet inte för- anleder endast böter, eller 2.det finns särskilda skäl. Om det har kommit fram upp- gifter om förestående brott, får uppgifterna användas för att för- hindra brott. En upptagning som gjorts vid hemlig kameraövervakning skall grans- kas möjligt. I fråga om sådan granskning tillämpas 27 kap. 12 § första stycket . Upptagningar som saknar bety- delse från utredningssynpunkt skall förstöras efter det att de har granskats. Upptagningar skall, i de delar de är av betydelse från ut- redningssynpunkt, bevaras till dess förundersökningen har lagts ned eller avslutats eller, om åtal väckts, målet har avgjorts slutligt. De skall därefter förstöras. Trots vad som sägs i andra stycket får brottsutredande myndig- heter behandla uppgifter från upp- tagningar i enlighet med vad som är särskilt föreskrivet i lag. Denna lag träder i kraft . En upptagning eller uppteckning som har gjorts vid hemlig teleav- lyssning skall granskas möjligt. Granskningen får utföras endast av rätten, , en polismyndighet eller en åklagare.Om upptagningen eller uppteck- ningen innehåller något som inte är av betydelse för det ändamål som har föranlett avlyssningen, skall den i denna del förstöras efter granskningen. I fråga om brott eller förestående brott som inte är av betydelse för det ändamål som Förslag till lag om ändring i lagen (1991:572) om Härigenom föreskrivs i fråga om lagen (1991:572) om särskild utlän- ningskontroll dels att 22 § skall ha följande lydelse, dels att det i lagen skall införas en ny paragraf, 21 a §, av följande ly- delse. Om det vid hemlig teleavlyssning eller hemlig teleövervakning har kommit fram uppgifter om ett brott som inte är av betydelse för det än- damål som har föranlett avlyss- ningen eller övervakningen, får uppgifterna användas för att utreda brottet. Förundersökning eller mot- svarande utredning om brottet får dock inledas på grund av dessa uppgifter endast om 1.det är föreskrivet fängelse eller däröver för brottet och det kan antas att brottet inte föranleder endast böter, eller 2.det finns särskilda skäl. Om det har kommit fram uppgif- ter om förestående brott, får upp- gifterna användas för att förhindra brott. 22 §2 En upptagning eller uppteckning som har gjorts vid hemlig teleav- lyssning skall granskas möjligt. Granskningen får utföras endast av rätten, , en polismyndighet eller en åklagare. Om upptagningen eller uppteck- ningen innehåller något som inte är av betydelse för det ändamål som har föranlett avlyssningen, skall den i denna del förstöras efter granskningen. 2 Senaste lydelse 1993:612. har föranlett avlyssningen skall dock 27 kap. 24 § andra och tredje styckena tilläm- pas. En försändelse eller någon annan handling som omfattas av tillstånd enligt 20 § får inte närmare undersökas, öppnas eller granskas av någon annan än rätten, , en polismyndighet eller en åklagare. En sådan handling skall undersökas möjligt. När undersökningen har slutförts, skall en försändelse som finns hos ett befordringsföretag tillställas den till vilken försändelsen är ställd och en annan handling återlämnas till den hos vilken handlingen påträffats, om den inte tas i beslag. Denna lag träder i kraft . f) denna lag inte skall gälla i fråga om skjutvapen och ammuni- tion som en företrädare för en an- nan stats myndighet medför vid tillfällig tjänstgöring i eller vid resa för tjänsteändamål genom . Förslag till lag om ändring i vapenlagen (1996:67) Härigenom föreskrivs att 11 kap. 1 § vapenlagen (1996:67) skall ha följande lydelse. 1 §3 Regeringen får meddela föreskrifter om att a)denna lag eller vissa föreskrifter i lagen skall tillämpas även i fråga om andra föremål än sådana som anges i 1 kap. 2 och 3 §§, om föremålen är särskilt ägnade att användas vid brott mot någons liv, hälsa eller per- sonliga säkerhet, b)anslagsenergin eller utgångshastigheten hos en projektil från ett skjutvapen skall understiga ett visst värde för att vapnet skall anses vara effektbegränsat enligt 2 kap. 1 §, c)bestämmelserna om tillstånd i 2 kap. 1 § inte skall gälla innehav av skjutvapen som lämnats över från staten till - statliga tjänstemän eller personer som tillhör det militära försvaret, räddningstjänsten eller polisväsendet, - den som för statens räkning tillverkar krigsmateriel, eller - frivilliga försvarsorganisationer, d)tillstånd skall krävas för överföring av skjutvapen eller ammunition från till ett annat land, e)den som avser att föra ut ett skjutvapen från eller lånar ut ett skjutvapen till någon som är fast bosatt i ett annat land och inte skall an- vända vapnet endast i , skall anmäla detta till polismyndigheten, och om att f) denna lag inte skall gälla i fråga om skjutvapen och ammuni- tion som en företrädare för en an- nan stats myndighet medför vid tillfällig tjänstgöring i . Denna lag träder i kraft . 3 Senaste lydelse 2000:348. Ärendet och dess beredning Genom beslut av chefen för , statsrådet , uppdrog åt en sakkunnig person att biträda departementet med att utarbeta ett förslag till reglering av användningen av överskottsinformation (Ju 2002:F). Denne överläm- nade promemorian Överskottsinformation (Ds 2003:13). En sammanfattning av promemorian finns i bilaga 1. Promemorians lagför- slag finns i bilaga 2. Promemorian har remissbehandlats. I bilaga 3 finns en förteckning över remissinstanserna. Remissvaren och en remissam- manställning finns tillgängliga i (dnr Ju2003/2828/Å). Lagrådsremissen har i de delar som avser överskottsin- formation beretts under hand med , Rikspolisstyrel- sen och Säkerhetspolisen. lämnade i en skrivelse (dnr Ju2004/8810/PO) för- slag till ändringar som avsåg att underlätta för den danska polisen att föra vapen genom för tjänstgöring på . Ett utkast till lag- rådsremiss har utarbetats inom . Utkastets lagförslag finns i bilaga 4. Ett antal myndigheter har lämnat synpunkter över för- slaget och en förteckning över dessa myndigheter finns i bilaga 5. En sammanställning över remissyttrandena finns tillgänglig i Justitiedepar- tementet (dnr Ju2004/8810/PO). Regeringen beslutade att inhämta Lagrådets yttrande över lagförslag som överensstämmer med propositionens förslag. Lagrådets yttrande finns i bilaga 6. Lagrådet har haft synpunkter på förslagen i 27 kap. 23 a § , 6 a § lagen (1995:1506) om hemlig kameraövervakning och 21 a § lagen (1991:572) om särskild utlänningskontroll. Regeringen återkommer till Lagrådets synpunkter i avsnitt 5 och 6.1. Gällande reglering och ordning Vad är överskottsinformation? Vid användning av hemliga tvångsmedel kan det komma fram uppgifter som inte har något som helst samband med det brott som legat till grund Uppgifterna kan dock i stället vara av bety- delse för utredningen av ett annat begånget brott eller för att förhindra De kan beröra den person som förundersökningen gäller eller andra personer som är ovidkommande i det sammanhanget. också röra sig om uppgifter som inte har samband med något brott men som är av betydelse i ett annat sammanhang och då främst för andra myndigheter, exempelvis sociala myndigheter. I vad mån sådan s.k. överskottsinformation får utnyttjas är inte generellt reglerat i lag. naden av bestämmelser som uttryckligen reglerar användningen av överskottsinformation innebär dock inte att frågan kan sägas vara helt I avsnitt 4.54.6 redovisas dels bestämmelser om skyldighet Prop. 2004/05:143 att använda uppgifter om brott, dels bestämmelser som kan begränsa de brottsutredande myndigheternas möjligheter att använda överskottsin- formation. 4.2De brottsbekämpande myndigheternas verksamhet Till polisens uppgifter hör att förebygga brott samt bedriva spaning och utredning i fråga om brott som hör under allmänt åtal. Polisen har vidare till uppgift att övervaka allmän ordning och säkerhet samt att förebygga och hindra störningar därav och ingripa när sådana har inträffat. Åklagare ansvarar för ledningen av alla kvalificerade brottsutredningar där det finns en skälig brottsmisstanke mot någon. Åklagare har dessutom till uppgift att besluta i åtalsfrågor och att föra det allmännas talan i brott- målsprocessen. Förfarandet vid förundersökning är reglerat i och för- undersökningskungörelsen (1947:948). Enligt 23 kap. 1 och 3 §§ rätte- gångsbalken (RB) skall polismyndighet eller åklagare fatta beslut om förundersökning så snart det på grund av angivelse eller av annat skäl finns anledning att anta att ett brott som hör under allmänt åtal har för- övats. Har förundersökning inletts av polismyndighet och är saken inte av enkel beskaffenhet, skall ledningen av förundersökningen övertas av åklagare så snart någon kan skäligen misstänkas för brottet. Åklagare skall också i annat fall överta ledningen när det är påkallat av särskilda skäl (23 kap. 3 § RB). När det kan bli aktuellt att använda sig av hemliga tvångsmedel, leds förundersökningen av åklagare, jfr RÅFS 1997:12. Förundersökningen har enligt 23 kap. 2 § RB huvudsakligen två syf- ten. Det ena syftet är att utröna om brott föreligger, vem som skäligen kan misstänkas för brottet och att skaffa tillräckligt material för bedöm- ning av frågan om åtal skall väckas. Det andra syftet är att bereda målet så att bevisningen kan förebringas i ett sammanhang vid huvudförhand- lingen. Ett tredje syfte, som inte är omnämnt i 23 kap. 2 § RB, är att ge den misstänkte vetskap om åklagarens utredningsmaterial och möjliggöra för honom eller henne att få detta justerat och berikat. Ytterligare ett syfte med förundersökningen är att utreda om det finns något enskilt an- språk och vilka omständigheter det grundas på. Enligt 19 § lagen (2000:1225) om straff för smuggling har särskilda befattningshavare vid rätt att självständigt inleda förundersök- ning i fråga om brott enligt den lagen eller brott enligt någon särskilt an- given specialstrafflagstiftning. De befogenheter och skyldigheter som undersökningsledaren har enligt gäller i ett sådant fall befattningshavaren. De brott som utreds är främst narkotikasmuggling och andra smugglingsbrott samt ekobrott inom ansvarsom- råde (tullbrott). När fråga uppkommer om att använda hemliga tvångs- medel är åklagare förundersökningsledare. Åklagaren får anlita biträde av och uppdra åt tjänstemän vid verket att vidta åtgärd som hör till förundersökningen, om det är lämpligt med hänsyn till åtgärdens beskaffenhet. Vid användning av hemlig teleavlyssning och hemlig tele- övervakning lämnar polisen erforderlig hjälp. Vid sidan av nu nämnda myndigheter finns det flera myndigheter som Prop. 2004/05:143 medverkar i brottsutredningar där det kan förekomma användning av Det gäller t.ex. , kronofogdemyndig- heterna och . Eftersom polis och åklagare ansvarar för sådana utredningar, kommer inte andra myndigheters brottsutredande verksamhet att närmare beröras. Förutom förundersökningsverksamhet bedriver de brottsbekämpande myndigheterna förutredning och underrättelseverksamhet. Dessa verk- samheter beskrivs nedan i avsnitt 6.4. Hemlig teleavlyssning och hemlig teleövervakning Bestämmelser om hemlig teleavlyssning och hemlig teleövervakning finns i 27 kap. RB. Tvångsmedlet hemlig teleavlyssning innebär att tele- meddelanden som befordras eller har befordrats till eller från ett visst telefonnummer, en kod eller en annan teleadress avlyssnas eller spelas in i hemlighet genom ett tekniskt hjälpmedel. Med telemeddelande avses detsamma som i 6 kap. 19 § tredje stycket lagen (2003:389) om elektro- nisk kommunikation, nämligen "ljud, text, bild, data eller information i övrigt som förmedlas med hjälp av radio eller genom ljus eller elektro- magnetiska svängningar som utnyttjar särskilt anordnad ledare". Exem- pel på telemeddelanden som får avlyssnas enligt bestämmelserna om hemlig teleavlyssning är telefonsamtal, telefax, telegram samt elektronisk post och annan datakommunikation. Tillstånd till hemlig teleavlyssning kan beslutas av rätten när förundersökningen rör ett brott för vilket det inte är föreskrivet lindrigare straff än fängelse eller försök, förbe- redelse eller stämpling till ett sådant brott. Tillstånd får även beslutas när förundersökningen rör ett brott med lägre straffminimum, om det en- skilda brottets straffvärde bedöms överstiga fängelse (27 kap. 18 § RB). Tvångsmedlet hemlig teleövervakning innebär att det i hemlighet hämtas in uppgifter om telemeddelanden som befordras eller har beford- rats till eller från en viss teleadress eller att sådana meddelanden hindras från att nå fram (27 kap. 19 § RB). Uppgifter om innehållet i telemedde- landen omfattas inte av detta tvångsmedel. Om hemlig teleövervakning avser ett telefonnummer, kan de brottsbekämpande myndigheterna ge- nom övervakningen bl.a. få fram till vilka telefonnummer samtal beford- ras från det övervakade numret, från vilka telefonnummer samtal beford- ras till det numret, samtalen sker och längden på samtalen. I fråga om mobiltelefonsamtal är det också möjligt att ta reda på från vilket geografiskt område ett telefonsamtal rings och var motta- garen av samtalet befinner sig. Tillstånd till hemlig teleövervakning får meddelas av rätten vid förundersökning om brott för vilket det inte är föreskrivet lindrigare straff än fängelse samt vid förunder- sökningar om dataintrång enligt 4 kap. 9 c § , barnpornogra- fibrott som inte är att anse som ringa enligt 16 kap 10 a § , narkotikabrott enligt 1 § narkotikastrafflagen (1968:64) eller narkotika- smuggling enligt 6 § första eller tredje stycket lagen (2000:1225) om straff för smuggling. Vidare får tillstånd meddelas vid misstanke om för- Prop. 2004/05:143 sök, förberedelse eller stämpling till ovannämnda brott, om en sådan gär- ning är straffbelagd. Hemlig teleavlyssning och hemlig teleövervakning får användas endast om någon är skäligen misstänkt för ett konkret brott och åtgärden är av synnerlig vikt för utredningen om brottet. Tillståndstiden får inte be- stämmas längre än nödvändigt och får inte överstiga en månad. Tiden kan dock förlängas på begäran av åklagaren. Åtgärden får avse en tele- adress som, som tillståndet avser, innehas eller har inne- hafts av den misstänkte eller som annars kan antas ha använts eller komma att användas av den misstänkte, eller en teleadress som det finns synnerlig anledning att anta att den misstänkte, som till- ståndet avser, har ringt till eller på annat sätt kontaktat eller kommer att ringa till eller på annat sätt kontakta. Avlyssning eller övervakning får inte avse telemeddelanden som endast befordras eller har befordrats inom ett telenät som med hänsyn till sin begränsade omfattning och omstän- digheterna i övrigt får anses vara av mindre betydelse från allmän kom- munikationssynpunkt. Det innebär att bl.a. system för snabbtelefoner, porttelefoner, PC-nät och liknande utrustning inom eller intill en bostad (20 §) inte får avlyssnas respektive övervakas. Bestämmelser om hemlig kameraövervakning finns i lagen (1995:1506) om hemlig kameraövervakning. Hemlig kameraövervakning innebär att fjärrstyrda TV-kameror, andra optisk-elektroniska instrument eller där- med jämförbar utrustning används för optisk personövervakning vid för- undersökning i brottmål utan att upplysning om övervakningen lämnas (1 §). Förutsättningarna för att sådan övervakning skall få ske är i huvud- sak desamma som för hemlig teleavlyssning. Övervakningen får endast avse sådan plats där den skäligen misstänkte kan antas komma att uppe- hålla sig (3 §). Om det inte finns någon skäligen misstänkt för brottet, får hemlig kameraövervakning användas för att övervaka den plats där brot- tet har begåtts eller en nära omgivning till denna plats i syfte att fastställa vem som skäligen kan misstänkas för brottet (3 a §). Ett beslut om hem- lig kameraövervakning omfattar inte ljudupptagning. Lagen om hemlig kameraövervakning trädde i kraft . Vid ikraftträdan- det var lagens giltighetstid begränsad till utgången av . Lagens giltighetstid har sedan förlängts, senast till utgången av (prop. 2003/04:74, bet. 2003/04:JuU24, rskr. 2003/04:219). Övriga lagar om hemliga tvångsmedel Bestämmelser om hemlig teleavlyssning, hemlig teleövervakning och hemlig kameraövervakning finns också i lagen (1952:98) med särskilda bestämmelser om tvångsmedel i vissa brottmål.