prop · GS031d19 · 2005-01-01 00:00:00 — Bakgrunden var att tidningsföretagens kostnader för utdelning av dagstidningar i framför allt glesbygds- och landsbygdsområden ökat kraftigt. infördes ett tillfälligt treårigt utvecklingsstöd. Stödet skulle möjliggöra investeringar inom den driftsstödsberättigade dagspressen för att dessa tidningar långsiktigt skall kunna behålla sin ställning på marknaden. 2004/05:1 UTGIFTSOMRÅDE 17 Lokal icke-kommersiell radio och TV Regeringen har tagit flera initiativ i syfte att få en bättre insikt om under vilka villkor icke-kom- mersiell radio och TV verkar. Regeringen gav i ett tvåårigt uppdrag att ansvara för att bl.a. utbildningsinsatser och ett ökat erfarenhetsutbyte kommer till stånd inom området icke-kommersiell lokal-TV. Insatserna skall bl.a. syfta till att utveckla folkrörelsernas möjligheter att använda TV-mediet som ett forum för kommunikation, lokal kultur och debatt. har fördelats för uppdraget. Regeringen har vidare genom tilläggsdirektiv (dir. 2003:30) gett Radio- och TV-lagsutred- ningen i uppdrag att bl.a. analysera hur de lokala icke-kommersiella TV-sändningarna påverkas av digitaliseringen och om förutsättningarna för sådana sändningar kan förbättras genom lagstiftning. Regeringen beslutade kommitté- direktiv för en ny reglering av postverksamhet och behov av statliga insatser för den grundläggande kassaservicen (dir. 2003:117). beslutade regeringen om tilläggsdirektiv till utredningen (dir. 2004:94). I direktiven anges bl.a. att utredaren skall beskriva och analysera marknaden för befordran av tidningar och tidskrifter i , inklusive kostnader och priser för distributionen, och göra en jämförelse med de övriga nordiska länderna. Utredaren skall särskilt beskriva och analysera möjligheterna till samdistribution av oadresserade tidskrifter och tidningar och adresserade försändelser. Utredaren skall om det är lämpligt föreslå förändringar i regelverket för att skapa förutsättningar för samdistribution. lämnade utredningen delbetänkandet Samhällets behov av betaltjänster (SOU 2004:52). Uppdraget skall slutredovisas . 2004/05:1 UTGIFTSOMRÅDE 17 Regeringen beslutade att tillsätta en utredning med uppdrag att analysera vissa frågor på hjälpmedelsområdet samt lämna förslag till åtgärder. I betänkandet Hjälpmedel (SOU 2004:83), som lämnades , framhålls att hjälpmedel för handikappade är en viktig del i de nationella kulturpolitiska målen. Ett av målen för kulturpolitiken är att verka för att alla får möjlighet till delaktighet i kulturlivet och till kulturupplevelser samt till eget skapande. Utrustning för att ta del av talböcker och taltidningar tillhandahålls i viss utsträckning som hjälpmedel och är ett viktigt medel för att uppnå detta mål. Utredningen anser att teknikutvecklingen inom IT-området redan har medfört många nya möjligheter att tillgodose behov av information, kommunikation och kognitivt stöd för personer med funktionshinder. Taltidningar, talböcker och kulturtidskrifter som erhåller offentligt stöd förbättrar möjligheterna för personer med funktionshinder att ta del av litteratur och information. Radio och TV i allmänhetens tjänst I anslagsvillkoren för de tre radio- och TV-företagen i allmänhetens tjänst ingår ett krav på programföretagen att minska TV-avgiftsskolket och därigenom öka intäkterna med . Företagen har redovisat att resultatet med god marginal överträffat kravet, då ökningen sammanlagt uppgått till . De tre programföretagen har i enlighet med de anslagsvillkor som regeringen beslutar skyldighet att följa upp och redovisa hur uppdraget uppfyllts. Redovisningarna gäller verksamhetsåret och utgår från sändningstillstånd, anslagsvillkor och i förekommande fall företagens egna måldokument. Syftet är bl.a. att ge staten underlag inför kommande tillståndsperioder och att skärpa företagens uppmärksamhet på hur uppdraget uppfyllts. Ett annat syfte är att ge allmänheten information om hur TV-avgifts- medlen används och på så sätt stimulera till offentlig debatt. Redovisningarna skickas till regeringen men också till för radio och TV som har i uppdrag att bedöma om redovisningarna ger tillräcklig information för att regering och allmänhet skall kunna bedöma hur företagens uppdrag fullgjorts. Nämnden har bedömt att redovisningarna är väl genomförda. Nämnden anför dock att redovisningen av omfattningen av utomståendes medverkan från SR och UR inte helt motsvarar uppställda krav. I sin redovisning redovisar SVT att även under detta år varit den publikt största TV-kanalen. Det totala programutbudet har ökat kraftigt bl.a. genom att två nya digitala temakanaler, 24 och Barnkanalen, startats. 24 har samsänt med och och och dels sänt direkt från bl.a. , dels erbjudit fördjupad bevakning av t.ex. nöje, resor, sport och konsumentfrågor. Barnkanalens sändningar har riktats till förskolebarn på förmiddagarna och till skolbarn på eftermiddagar. Kanalen har sänt en blandning av egenproducerade repriserade program och inköp. Andelen allmänproduktion som görs utanför ökade till . SVT redovisar också en ökad satsning för att spegla den etniska och kulturella mångfalden. För att öka tillgängligheten för funktionshindrade har SVT:s textning av program på svenska ökat. Av det totala rikssända programutbudet på svenska textades förstasändningar och repriser, vilket innebär en ökning eller jämfört med föregående år. Företaget har särskilt satsat på en ökad textning under bästa sändningstid och på direkttextning. inleddes exempelvis textning av det direktsända samhällsprogrammet . Program riktade till barn och ungdom prioriteras av SVT och utbudet ökade något . Barn- och ungdomsredaktionerna har bl.a. ägnat ökad uppmärksamhet åt frågor om etnisk och kulturell mångfald i fråga om såväl ämne som medverkande och medarbetare. tog SVT ytterligare steg för att utveckla uppdraget som folkbildare genom att uppbyggnaden av ännu en digitalt distribuerad temakanal, Kunskapskanalen, inleddes i samarbete med UR. Avsikten är att kanalen ska börja sända under kvällstid. och TV har på regeringens uppdrag följt och utvärderat mång- falden i SVT:s nyhetsutbud. Nämnden lämnade sin slutrapport med anledning av uppdraget . En tidigare delrapport visade att nyhetsmångfalden minskade . Slutrapporten, som innehåller en analys av situationen 2003, visar att nyhetsprogrammen återigen har blivit mer olika. Regeringen har överlämnat rapporten till Kommittén om radio och TV i allmänhetens tjänst. I SR:s redovisning uppger företaget att användningen av programutbudet via nya medier har ökat kraftigt . SR:s webbplats har fått ett ökat antal användare och allt fler lyssnar på programmen via Internet. har SR inlett försökssändningar av sju digitala kanaler som kan nås via Internet eller med hjälp av en DAB-mottagare. SR är fortsatt det publikt största medieföretaget och enligt redovisade undersökningar också det medieföretag som befolkningen känner störst förtroende för. SR har redaktionell bemanning på ett 50-tal orter och hälften av de 2 000 anställda arbetar utanför . Andelen allmänproduktion som görs utanför uppgår till . Företaget redovisar satsningar på program för och med funktionshindrade och åtgärder både lokalt och centralt för att öka hörbarheten i programutbudet. SR har haft framgångsrika försök med nyhetsrapportering särskilt riktad till unga. Satsningar har också skett på ungdomsprogram med koppling till aktiviteter på SR:s webbplats. UR redovisar ökande tittarsiffror för företagets TV-program, en ökad utlåning av inspelade program, stabilt lyssnande på radio och ett ökande antal besök på webbplatsen. har utbudet inriktats främst på främmande språk, svenska, naturvetenskap, samhälle och pedagogik. En särskild satsning har också gjorts på historia och hälsa. UR har satsat på förbättrad marknadsföring och ökad tillgänglighet. Kunskapskanalen, med planerad sändningsstart , har påverkat UR:s planering och produktion. UR ska bidra till kanalen , varav ca en tredjedel av tiden kommer att utgöras av nyproduktion. UR:s utbildningsprofil har i enlighet med tillståndsvillkoren stärkts och andelen utbildningsprogram uppgick enligt redovisningen för . 2004/05:1 UTGIFTSOMRÅDE 17 Vid ingången av 2004 kunde av befolkning ta emot sändningar från fyra frekvenskanaler i det digitala marknätet. Ett femte digitalt sändarnät nådde av befolkningen. Efter beslut att de digitala marksändningarna skall byggas ut ytterligare har inlett den fortsatta utbyggnaden. har 17 företag tillstånd att sända i det digitala marknätet. Sammanlagt sänds 30 programtjänster, rikstäckande eller regionalt. Antalet personer som utnyttjar möjligheten att ta emot digitala TV-sändningar ökar snabbt. Om alla distributionsformer räknas in hade enligt analysföretaget av befolkningen i åldrarna tillgång till digital TV-mottagning i hemmet . Det är en ökning eller . Tillväxten sker främst i det digitala marknätet. Antalet hushåll som abonnerar på program från det digitala marknätet uppgick till 270 000 , vilket innebär en ökning med 100 . Till detta kommer de hushåll som endast ser de avgiftsfria programtjänsterna i det digitala marknätet. beviljades 71 tidningar driftsstöd. Av dessa var 51 lågfrekventa (12 nummer ) och 20 medel- eller högfrekventa (35 respektive 67 nummer ) tidningar. Driftsstöd beviljades med totalt . Distributionsstöd lämnades med totalt . lämnade en slutredovisning av regeringens uppdrag att utvärdera det särskilda stödet för utdelning av dagstidningar . Nämnden drar bland annat slutsatsen att det även fortsättningsvis torde behövas någon form av stimulansåtgärd för att bibehålla utdelning av dagstidningar . En fortsättning av stödet förordas i avvaktan på att dess närmare utformning utreds inom ramen för den kommande pressutredningen. lämnade en första redovisning av effekterna av det tillfälliga utvecklingsstödet. Nämnden drar bland annat slutsatsen att utvecklingsstödet har möjliggjort tekniska investeringar för ekonomiskt svaga tid- 2004/05:1 UTGIFTSOMRÅDE 17 ningar och att stödet varit ändamålsenligt utformat. En slutlig redovisning skall lämnas . Regeringen gör bedömningen att de satsningar som vidtagits inom ramen för presstödet haft stor betydelse för att bevara mångfalden på dagstidningsmarknaden och en god spridning av dagstidningar. Ersättning till tidningsföretag som ger ut radio- och kassettidningar bidrar till att synskadade och vissa andra grupper med särskilda behov får tillgång till innehållet i dagstidningar. Vid utgången av 2003 gavs sammanlagt 96 dagstidningar ut som taltidningar (RATS-tidningar, dvs. radiosända talsyntestidningar för synskadade, radiotidningar respektive kassettidningar). Radiotidningar utgör den största gruppen med 68 tidningar. Av totalt ca 8 800 taltidningsabonnenter har ca 7 800 radiotidning. Mer än hälften av alla dagstidningar ges ut som taltidningar och utgivningen täcker hela landet. Regeringen gör bedömningen att stödet till radio- och kassettidningar är viktigt för att fortsatt garantera utgivningen av taltidningar. En del av det mediepolitiska målet är att motverka skadliga inslag i massmedierna. granskar filmer och videogram som är avsedda att visas vid allmän sammankomst eller offentlig tillställning samt fastställer åldersgränser för de filmer som granskas. Rådet mot skadliga våldsskildringar () arbetar med att minska riskerna för skadlig mediepåverkan på barn och unga i enlighet med de tilläggsdirektiv som rådet fick (dir. 2003:75). Rådet har bl.a. fortsatt sitt arbete inom SAFT (Safety, Awareness, Facts and Tools), ett informations- och utbildningsprojekt för en säkrare användning av Internet bland barn och ungdomar. lämnade delbetänkandet En gräns för filmcensuren (SOU 1993:39). I betänkandet föreslog rådet att vuxencensuren skulle slopas och att ytterligare en åldersgräns skulle införas för filmer som skall visas offentligt. Betänkandet remissbehandlades med ett blandat utfall. Regeringen vill i anslutning härtill redovisa bedömningen att lagstiftningen om filmcensur alltjämt fyller en viktig funktion, både som en markering från samhällets sida när det gäller vad som är acceptabelt att visa offentligt och som en motvikt mot utvecklingen av våldsinslagen i medierna. Regeringen avser därför inte att vidta någon åtgärd med anledning av förslag. Flera aktörer arbetar aktivt med att ta fram värdefull information om utvecklingen inom medieområdet. Det gäller Radio- och som följer utvecklingen inom medierna och publicerar statistik m.m. Vidare gäller det de utbudsstudier som publiceras av och TV, liksom Nordicoms arbete med mediestatistik och spridning av information och kunskap om medier och kommunikation utifrån den forskning som bedrivs på området. Europeiska Audiovisuella Observatoriet arbetar med jämförbar europeisk statistik på det audiovisuella området och bör ges fortsatt svenskt stöd. har inte haft några invändningar i revisionsberättelserna avseende myndigheterna inom politikområdet. 1 Motsvarar 10 145 tkr prisnivå. skall granska filmer och videogram som är avsedda att visas vid allmän sammankomst eller offentlig tillställning. På begäran förhandsgranskas även filmer och videogram för enskilt bruk. Biografbyrån fastställer åldersgränser för de filmer som granskats. Vidare kan byrån besluta om att klipp görs i filmer samt om visningsförbud. Biografbyrån utövar tillsyn över videogrammarknaden och efterlevnaden av bestämmelserna i om olaga våldsskildring och otillåten utlämning av teknisk upptagning när det gäller rörliga bilder. Biografbyrån skall enligt yttra sig till Justitiekanslern () i åtalsärenden som rör olaga våldsskildring samt ge medgivande till åtal som rör otillåten utlämning av teknisk upptagning. Tabell 5.3 Budget för avgiftsbelagd verksamhet (som inte får För granskning av filmer och videogram tar Biografbyrån ut avgifter som skall motsvara kostnaderna för granskningsverksamheten. Intäkterna redovisas på statsbudgetens inkomstsida under inkomsttitel Avgifter för granskning av filmer och videogram. Biografbyrån får inte disponera intäkterna. I Biografbyråns årsredovisning redovisade byrån sitt resultat i enlighet med de förändrade verksamhetsmål och återrapporteringskrav som återfanns i byråns regleringsbrev . konstitutionsutskott anförde i sitt betänkande 2003/04:KU24 att man utgår från att en utvärdering görs huruvida syftet med de förändrade verksamhetsmålen uppnås. Regeringen gör bedömningen att förändringarna uppfyllt syftet att förbättra möjligheterna att följa upp målen för byråns verksamhet. I mål- och resultatdialogen med Biografbyrån har framkommit att man även från byråns sida anser att förändringarna gett positivt resultat. 2004/05:1 UTGIFTSOMRÅDE 17 Tabell 5.4 Härledning av anslagsnivån 20052007, för 27:1 Förändring till följd av: Pris- och löneomräkning 2 Förslag/beräknat anslag 1Statsbudget enligt beslut (bet. 2003/04:FiU10). Beloppet är således exklusive beslut på tilläggsbudget under innevarande år. 2Pris- och löneomräkningen baseras på anvisade medel statsbudget. Övriga förändringskomponenter redovisas i löpande priser och inkluderar därmed en pris- och löneomräkning. Mot bakgrund av ovanstående föreslår regeringen att anvisas under anslaget 27:1 . beräknas anslaget till respektive . 5.8.227:2 Utbyte av TV-sändningar mellan och 1 Motsvarar 20 556 tkr prisnivå. Under anslaget anvisas medel för de kostnader har för rundradiosändningar i av finländska TV-program, de kostnader har för tillhandahållande och överföring av en svensk programkanal till , de kostnader har för tillhandahållande av den finska programkanalen till kabelnät på ett antal orter i samt Sverigefinska Riksförbundets kostnader i samband med utsändning av den finska programkanalen i . De sistnämnda kostnaderna baserar sig på överenskommelser mellan 2004/05:1 UTGIFTSOMRÅDE 17 riksförbundet och förhandlingsorganisationen som företräder vissa rättighetshavarorganisationer. Det svensk-finska televisionsutbytet bedrivs enligt en princip om ömsesidighet. ansvarar för kostnaderna för utsändningen av en svensk programkanal i och för överföringen av en finsk programkanal till . På motsvarande sätt ansvarar för kostnaderna för utsändningen av en finsk programkanal i och för överföringen av en svensk programkanal till . Utsändningen av finska TV-program i sker med stöd av radio- och TV-lagen (1996:844). Regeringen har meddelat tillstånd att bedriva sådana sändningar . Som ett komplement till den resultatbedömning som regeringen har gjort för politikområdet Mediepolitik kan följande resultatinformation lämnas. TV har distribuerats som en analog marksänd kanal i genom utsändningar i Nackamasten. Kanalen har också funnits fritt tillgänglig i Comhems analoga kabelutbud i . Kanalen har vidare spritts som digital betalkanal i Comhems digitala kabelnät. Tabell 5.6 Härledning av anslagsnivå 20052007, för 27:2 Utbyte av TV-sändningar mellan och Förändring till följd av: Pris- och löneomräkning 2 Förslag/beräknat anslag 1Statsbudget enligt beslut (bet. 2003/04:FiU10). Beloppet är således exklusive beslut på tilläggsbudget under innevarande år. 2Pris- och löneomräkningen baseras på anvisade medel statsbudget. Övriga förändringskomponenter redovisas i löpande priser och inkluderar därmed en pris- och löneomräkning. Mot bakgrund av ovanstående föreslår regeringen att anvisas under anslaget 27:2 Utbyte av TV-sändningar mellan och . beräknas anslaget till respektive . 5.8.327:3 Bidrag till dokumentation om den mediepolitiska utvecklingen och till europeiskt mediesamarbete Under anslaget anvisas medel för svensk medverkan i Europeiska Audiovisuella Observatoriet. Det är ett forsknings- och statistikinstitut som samlar in och distribuerar information om den europeiska film-, TV- och videoindustrin. Observatoriet driver dessutom ett utvecklingsarbete i syfte att skapa jämförbar europeisk statistik på det audiovisuella området. Det europeiska , som tidigare erhöll medel från anslaget, lades ner . Anslagssparandet har till stor del använts för att finansiera en konferens inom EPRA (European Platform of ) . Avgiften 2004 till Observatoriet uppgår till ca . Av anslaget har vidare använts för att förstärka och TV. Regeringen uttalade i budgetpropositionen sin avsikt att använda av anslaget till att förstärka och TV . Det är sannolikt att det behovet kvarstår även 2007. Mot bakgrund av ovanstående föreslår regeringen att anvisas under anslaget 27:3 Bidrag till dokumentation om den mediepolitiska utvecklingen och till europeiskt samarbete . beräknas anslaget till respektive . 2004/05:1 UTGIFTSOMRÅDE 17 5.8.427:4 Forskning och dokumentation Även för radio och TV finansieras delvis med TV-avgiftsmedel. 1 Motsvarar 1 772 tkr prisnivå. Under anslaget anvisas medel för stöd till Nordiskt Informationscenter för Medie- och Kommunikationsforskning (Nordicom) vid för information om forskningsresultat och utarbetande av mediestatistik m.m. Tabell 5.9 Härledning av anslagsnivån 20052007, för 27:4 Forskning och dokumentation om medieutvecklingen Förändring till följd av: Pris- och löneomräkning 2 Förslag/beräknat anslag 1Statsbudget enligt beslut (bet. 2003/04:FiU10). Beloppet är således exklusive beslut på tilläggsbudget under innevarande år. 2Pris- och löneomräkningen baseras på anvisade medel statsbudget. Övriga förändringskomponenter redovisas i löpande priser och inkluderar därmed en pris- och löneomräkning. Mot bakgrund av ovanstående föreslår regeringen att anvisas under anslaget 27:4 Forskning och dokumentation om medieutvecklingen . beräknas anslaget till respektive . 5.8.5Radio och TV i allmänhetens tjänst Verksamheten i (), () och () (inklusive dotterbolagen) finansieras i huvudsak med TV- avgiftsmedel som anvisar från rundradiorörelsens resultatkonto (rundradiokontot). föreslås att de tre public service-företa- gen tilldelas 6 från rundradiokontot. Av den samlade medelstilldelningen utgör reformmedel. Den ordinarie medelstilldelningen har i enlighet med beslut räknats upp i förhållande till 2004. Fördelningsnyckeln ändrades senast genom beslut om riktlinjer för en radio och TV i allmänhetens tjänst och om medelstilldelning för den avgiftsfinansierade radio- och TV- verksamheten (prop. 2000/01:94, bet. 2000/01:KrU8, rskr. 2000/01:268). Nyckeln bör behållas oförändrad även . Regeringen föreslår därför att de samlade medlen fördelas med (57,) till SVT, med 2 (37,) till SR och med (4,) till UR. Som framgår nedan föreslår regeringen att SVT och UR, utöver medlen från rundradiokontot, tilldelas medel från distributionskontot för finansiering av kostnader för TV-distribu- tion. Enligt beslut om nya riktlinjer för public service-företagen är en förutsättning för att den årliga prisuppräkningen skall betalas fullt ut att TV-avgiftsskolket minskas med . Om skolket minskar med ett lägre belopp skall prisuppräkningen reduceras med skillnaden mellan och detta belopp. En eventuell justering görs när avgiftsintäkterna är kända. Programföretagen har till regeringen redovisat att skolket har minskats med sammanlagt , vilket med god marginal överträffar de krav som ställts. Ingen justering av prisuppräkningen föreslås därför. 2004/05:1 UTGIFTSOMRÅDE 17 och TV skall enligt beslut finansieras delvis över statsbudgeten, delvis med medel från rundradiokontot som anvisas till statsbudgetens inkomstsida. Regeringens förslag till medelstilldelning till lämnas under utgiftsområde 1 anslaget 27:5 och TV. Nämndens totala anslag föreslås uppgå till . Regeringen föreslår att skall anvisas från rundradiokontot till statsbudgetens inkomstsida. Distributionskonto för finansiering av kostnader för TV-distribution Regeringens förslag: Regeringen bemyndigas att besluta om lån i i syfte att täcka underskott på distributionskontot intill ett belopp av . Till distributionskontot skall föras från rundradiokontot. Från distributionskontot skall anvisas för distributionskostnader till och till . Skälen för regeringens förslag: har beslutat att inrätta ett särskilt distributionskonto för finansiering av kostnader för TV-distribution (prop. 2000/01:94, bet. 2000/01:KrU8, rskr. 2000/01:268). Bakgrunden är att distributionskostnaderna för televisionen i allmänhetens tjänst kommer att vara höga på grund av att distributionen sker parallellt med både äldre analog och ny digital sändningsteknik. Till distributionskontot förs medel från rundradiokontot som motsvarar kostnaderna för SVT:s och UR:s analoga distribution. Från distributionskontot förs medel till programföretagen som motsvarar kostnaderna för TV-distri- bution via både analoga och digitala marksändningar för SVT och UR. Det successivt ökande underskottet på distributionskontot som uppkommer under uppbyggnadsskedet täcks genom lån i . När TV-sänd- ningarna i det analoga marknätet upphör skall betalningarna från rundradiokontot till distributionskontot fortsätta till dess att underskottet är återbetalt. För att lånemodellen skall vara i balans krävs att återbetalning av lånet inleds innan räntekostnaderna för lånet överstiger det överskott som uppstår vid avvecklingen av det analoga marknätet. Regeringen bedömer att återbetalningen av skulden på distributionskontot kommer att inledas 2008 när det analoga marknätet enligt beslut ska vara helt nedsläckt. Den ackumulerade skulden beräknas då uppgå till . Tabell 5.11 Distributionskontots bedömda utveckling 20022005 Medel till SVT och UR Beräknad ränta () Tabell 5.11 redovisar den bedömning av distributionskontots utveckling som gjordes vid ingången av tillståndsperioden. Utfallet ligger väl i linje med bedömningen och resultatet uppgick vid utgången av 2003 till minus . Mot denna bakgrund föreslås att bemyndigar regeringen att besluta om lån i för att finansiera underskottet på distributionskontot . Regeringen bedömer att det ackumulerade underskottet kommer att uppgå till högst . För att låneutrymmet skall täcka en eventuellt högre räntenivå än är det av regeringen föreslagna beloppet något högre än det som anges i tabellen. Regeringen föreslår även att förs från rundradiokontot till distributionskontot.