prop · GS03158 · 2005-05-30 00:00:00 — I artikel 22.4 i prospektförordningen anges att de slutgiltiga villkoren endast skall innehålla information som anges i tillämpliga värdepappers- noter. Om ett emissionsprogram t.ex. avser obligationer kan de slutgiltiga villkoren bl.a. innehålla information om det slutliga priset, tillämplig räntekonstruktion och totalbeloppet för emissionen eller erbjudandet. Om programmet i stället avser warranter, kan de slutliga villkoren innehålla uppgifter om t.ex. underliggande tillgångar, lösenpris och lösendag. Genom hänvisningen till artikel 8.1 a i prospektdirektivet framgår att om det slutgiltiga priset eller det antal finansiella instrument som skall erbjudas allmänheten inte kan anges i grundprospektet skall prospektet i stället ange de kriterier eller villkor enligt vilka de utelämnade Prop. 2004/05:158 uppgifterna fastställs eller, när det gäller priset, det maximala priset. Således måste inte det slutgiltiga priset eller det antal finansiella instrument som skall erbjudas allmänheten, som m.fl. har befarat, anges i grundprospektet. Regeringens förslag: Ett prospekt skall som huvudregel vara giltigt . Utredningens förslag överensstämmer med regeringens. Remissinstanserna tillstyrker förslaget eller lämnar det utan erinran. Skälen för regeringens förslag: Giltigheten för de olika prospekten är som huvudregel maximerad efter offentliggörandet (artikel 9 i prospektdirektivet). Sker det förändringar som kan påverka bedömningen av de finansiella instrument som omfattas av prospektet skall i vissa fall ett tillägg till prospektet upprättas. Regler för hur det skall gå till finns i artikel 16 i prospektdirektivet och har behandlats närmare i avsnitt 8.5. För grundprospekt som används vid emissionsprogram är prospektet giltigt . Ett undantag görs dock för säkerställda obligationer där prospektet är giltigt fram till dess att samtliga berörda finansiella instrument inom ramen för emissionen har emitterats (artiklarna 9.2 och 9.3). Motsvarande bestämmelser bör föras in i den svenska lagstiftningen. Grundprospekt för svenska bostadsobligationer bör i detta sammanhang behandlas på samma sätt som prospekt för säkerställda obligationer. 7.4Information som skall ingå i prospektet 7.4.1Regler i prospektdirektivet och prospektförordningen Regeringens förslag: En allmän bestämmelse om kraven på ett prospekts innehåll tas in i lag. I lag tas också in en hänvisning till prospektförordningen. Utredningens förslag överensstämmer i huvudsak med regeringens. Remissinstanserna tillstyrker förslaget eller lämnar det utan erinran. Skälen för regeringens förslag: I artikel 5 i prospektdirektivet anges de övergripande reglerna om prospektets innehåll. bestämmelse bör tas in i lagen om handel med finansiella instrument. Artikel 7 i prospektdirektivet reglerar översiktligt vad prospektförord- ningen skall innehålla avseende information som skall ingå i prospekten. I förordningen och dess bilagor finns de mer detaljerade reglerna om vad ett prospekt skall innehålla. Prospektförordningen motsvaras i viss mån av nuvarande föreskrifter (FFFS 1995:21) om prospekt. Kraven på vad ett prospekt skall innehålla är dock mer omfattande i förordningen. exempelvis informationskrav avseende olika kategorier av finansiella Prop. 2004/05:158 instrument som inte omfattas av inspektionens före- Prospektförordningens regler tas inte in i lagtexten, eftersom dessa ändå är gällande i . I lagtexten tas dock in en hänvisning till prospektförordningen, eftersom förordningen innehåller regler som kompletterar lagtexten. Av artikel 3 i förordningen framgår det att prospekten skall innehålla den information som anges i bilagorna IXVII. Det sägs också att den behöriga myndigheten inte får kräva att ett prospekt skall innehålla mer information än den som anges i bilagorna. Däremot får myndigheten från fall till fall inför godkännandet av ett prospekt kräva kompletteringar av den information som lämnas i prospektet för att säkerställa att det innehåller all den information som är nödvändig för att möjliggöra en välgrundad bedömning av bl.a. emittenten och de finansiella instru- menten (artikel 5.1 i prospektdirektivet). De krav som uppställs på informationen som skall lämnas i prospekten är minimikrav (artikel 1.2 i prospektförordningen). Som framgår av stycke 5 i ingressen till förordningen kan emittenten, den som lämnar ett erbjudande av finansiella instrument till allmänheten eller den som ansöker om att finansiella instrument skall tas upp till handel på en reglerad marknad välja att utöver vad som anges i bilagorna ta med ytterligare information, så länge denna är relevant för den typ av instrument som emitteras och den aktuella emittenten. Bilagorna består av mallar och moduler. Mallarna utgör basen för informationen i prospekten och är anpassade till de olika egenskaperna hos emittenten eller de finansiella instrumenten. Modulerna uppställer krav på ytterligare information som i vissa fall behöver ingå i prospekten beroende på hur det finansiella instrumentet är konstruerat och hur transaktionen ser ut. Det finns 13 mallar och fyra moduler. I artiklar 420 i prospektförordningen preciseras närmare för vilka situationer som respektive mall och modul skall tillämpas. Bilaga I Minimikrav för information i registreringsdokument för aktier (mall) Bilagan innehåller de krav på information om emittenten som skall ingå om aktier erbjuds till allmänheten eller tas upp till handel på en reglerad marknad. Bilaga II Informationsmodul om proformaredovisning Bilagan skall tillämpas i de fall proformaredovisning lämnas (artikel 5 i förordningen). Proformaredovisning används i en del företagsaffärer för att visa hur två verksamheters redovisning sammantaget skulle se ut om de varit hopslagna (se punkten 20.2 i bilaga I). I stycke 9 i ingressen till förordningen anges i vilka situationer proformaredovisning skall upprättas. Bilaga III Minimikrav för information i en värdepappersnot för aktier (mall) Bilagan innehåller de krav på information om det finansiella instrumentet som gäller när aktier och andra finansiella instrument som motsvarar aktier erbjuds till allmänheten eller tas upp till handel på en reglerad Bilaga IV Minimikrav för information i registreringsdokument för skuldebrev och derivatinstrument (mall) (Skuldebrev och derivatinstrument med ett nominellt värde per enhet på Om en emission som vänder sig till allmänheten avser skuldebrev eller derivatinstrument skall information om emittenten följa denna mall. Skälet till att derivatinstrument ingår i denna mall är att s.k. strukturerade obligationer, t.ex. aktieindexobligationer, delvis bygger på derivat- instrument (stycke 11 i ingressen till förordningen). Bilaga V Minimikrav för information i värdepappersnoten avseende skuldebrev (mall) (Skuldebrev med ett nominellt värde per enhet på mindre än 50 000 Bilagan anger den information om det finansiella instrumentet som skall finnas i fråga om skuldebrev där emittenten vid emissionen förpliktar sig att till investeraren betala av det nominella beloppet plus en eventuell räntebetalning (artikel 8 i förordningen). Bilaga VI Minimikrav på information för garantier (tilläggsmodul) Denna modul skall tillämpas när det ställs någon form av säkerhet i samband med emissionen (stycke 12 i ingressen till förordningen och artikel 9 i förordningen). Den skall dock inte tillämpas avseende place- ringsgarantier (eng. underwriting). Bilaga VII Minimikrav för information i registreringsdokument för värdepapper med bakomliggande tillgångar som säkerhet (mall) är till för s.k. värdepapperiseringar, exempelvis när ett företag säljer fordringar till en juridisk person (specialföretaget) som ger ut värdepapper för att finansiera sitt förvärv. Specialföretaget har enbart till syfte att äga dessa fordringar samt förmedla betalningsflöden från fordringarna till investerarna i de finansiella instrument som företaget har gett ut (se prop. 2000/01:19 Bättre förutsättningar för värdepap- Om ett specialföretag upprättas för den värdepapperiserade tillgången bör inte för registreringsdokument för banker i bilaga XI användas, se stycke 17 i ingressen till förordningen. Bilaga VIII Minimikrav för information för värdepapper med bakomliggande tillgångar som säkerhet (tilläggsmodul) Också denna bilaga skall användas vid värdepapperisering och anger vilken information som skall finnas om de värdepapperiserade till- gångarna. Denna bilaga bör liksom bilaga VII inte användas på obligationer med inteckningar som säkerhet och andra säkerställda obligationer (se stycke 13 i ingressen till förordningen). Bilaga IX Minimikrav för information i registreringsdokument för skuldebrev och derivatinstrument (mall) (Skuldebrev och derivatinstrument med ett nominellt värde per enhet på ). Denna mall är något mindre omfattande än i bilaga IV, eftersom den skall användas för finansiella instrument som framför allt är avsedda för institutionella investerare. Dessa antas kunna fatta besluten på grundval av mindre information än den som bör tillhandahållas övriga investerare. Bilaga X Minimikrav för information om depåbevis som emitteras för aktier (mall) Syftet med denna bilaga är att understryka att när det gäller depåbevis bör man framför allt inrikta sig på information om emittenten av de underliggande aktierna och inte på emittenten av depåbevisen. Bilaga XI Minimikrav på information i registreringsdokument för banker (mall) Denna bilaga skall användas för skuldebrev, derivatinstrument och sådana finansiella instrument som inte omfattas av artikel 4 i förord- ningen (bilaga I) när de ges ut av banker och andra kreditinstitut inom EU eller när kreditinstitut som har sitt säte i en stat som är medlem i ger ut sådana instrument (artikel 14 i förordningen). Bilaga XII Minimikrav för information i värdepappersnoten för derivatinstrument (mall) Denna mall kommer till användning för derivatinstrument. Det nämns särskilt att emittenten bör använda exempel för att investeraren skall förstå hur värdet på deras derivatinstrument påverkas av värdet av det underliggande finansiella instrumentet. Bilaga XIII Minimikrav för information i värdepappersnoten för skuldebrev med ett nominellt värde per enhet på Denna bilaga innehåller de informationskrav som gäller beträffande de finansiella instrument som emitteras av den som upprättar registrerings- dokument enligt bilaga IX. Informationskraven är anpassade för institu- investerare. Bilaga XIV Kompletterande informationsmodul om underliggande aktier för vissa slag av aktierelaterade värdepapper Denna modul bör i förekommande fall läggas till värdepappersnoten för skuldebrev eller ersätta posten information om underliggande instrument i för värdepappersnoten för derivatinstrument, om detta är motiverat beroende på egenskaperna hos de finansiella instru- ment som emitteras (se stycke 19 i ingressen till förordningen). Bilaga XV Minimikrav för information i registreringsdokument för värdepapper som emitteras av företag för kollektiva investeringar av sluten typ (mall) Denna mall bör användas för fonder av sluten typ. Bilaga XVI Minimikrav för information i registreringsdokument för värdepapper som emitteras av medlemsstaterna, tredje länder och dess regionala och lokala myndigheter (mall) bör användas om medlemsstater och deras myndigheter väljer att upprätta ett prospekt. Den bör även användas av stater och myndigheter utanför EES. De sistnämnda är inte undantagna från prospektskyldighet om de vill lämna ett erbjudande av finansiella instrument till allmänheten eller ta upp finansiella instrument till handel på en reglerad marknad inom EU (se stycke 20 i ingressen till förordningen). Bilaga XVII Minimikrav för information i registreringsdokument för värdepapper som emitteras av internationella offentliga organ och för skuldebrev som garanteras av en stat som är medlem av (mall). avser emissioner som görs av främst internationella organisa- tioner. Bilaga XVIII Tabell över kombinationer Bilagan visar olika kombinationer av mallar och moduler som blir aktuella för olika typer av värdepapper. I artikel 21 i förordningen finns närmare bestämmelser om dessa kombinationer. Bilaga XIX Förteckning över specialiserade emittenter Bilagan innehåller en förteckning över vissa kategorier av specialiserade emittenter. För den som skall upprätta ett prospekt torde bilagorna I och III, som anger vilken information som skall lämnas i registreringsdokumentet respektive värdepappersnoten för aktier, komma att bli de mest använda. 2004/05:158 Motsvarande bilagor för skuldebrev är bilagorna IV och V för det fall det nominella beloppet per enhet är . Överstiger detta gäller bilagorna IX och XIII. Till mallarna torde modulerna i bilaga II (proformaredovisning) och bilaga VI (garantier) komma att användas ofta. Bilaga X är för depåbevis. Bilaga XI uppställer krav på innehållet i ett registreringsdokument för banker. Bilaga XII reglerar innehållet i en värdepappersnot för derivatinstrument som t.ex. kan användas för warranter, aktiekorgbevis och liknande instrument. Modulen i bilaga XIV ställer krav på kompletterande information om underliggande aktier, t.ex. för den situationen att en bank ger ut ett aktierelaterat finansiellt instrument och den underliggande tillgången är bankens egen aktie. Några bilagor kan redan nu förutses komma att användas i mindre omfattning. Det är bilagorna VII och VIII som berör värdepap- periseringar, vilket inte är vanligt förekommande i . Bilaga XV för slutna fonder torde heller inte användas i , eftersom det i princip inte finns några sådana fonder här. Bilaga XVI om registreringsdokument för värdepapper som emitteras av medlemsstater, tredje länder (stater utanför EES) samt lokala och regionala myndigheter i medlemsstater och tredje länder torde heller inte bli använd i någon större utsträckning, eftersom medlemsstater och deras lokala och regionala myndigheter föreslås bli undantagna från skyldigheten att upprätta prospekt vid erbjudanden till allmänheten eller upptagande till handel av icke aktierelaterade instrument. Bilagan kommer att används av tredje länder och i de fall en medlemsstat trots undantaget väljer att upprätta ett prospekt i enlighet med artikel 1.3 i prospektdirektivet. Bilaga XVII, som rör registreringsdokument för internationella organ, torde heller inte komma att användas i någon större utsträckning. Regeringens förslag: I prospektbestämmelserna införs ett undantag från förbudet i personuppgiftslagen (1998:204) mot att behandla personuppgifter om lagöverträdelser m.m. Personuppgifter i prospekt får föras över till en stat som inte ingår i EES. Utredningens förslag innebär att undantag görs från hela personuppgiftslagen. Remissinstanserna tillstyrker utredningens förslag eller lämnar det utan erinran. Datainspektionen anser att det av lagtexten uttryckligen bör framgå att undantaget från personuppgiftslagens bestämmelser är begränsat till 21 § i den lagen. Skälen för regeringens förslag: Av stycke 3 i ingressen till prospektförordningen framgår att information som lämnas i ett prospekt omfattas av Europeiska unionens regler om skydd av personuppgifter. och rådets direktiv /46/EG av om skydd för enskilda personer med avseende på behandling av personuppgifter och om det fria flödet av sådana uppgifter har i genomförts genom i första hand personuppgiftslagen (1998:204). Behandling av personuppgifter i syfte att upprätta ett prospekt skall Prop. 2004/05:158 således ske med iakttagande av bestämmelserna i den lagen. Enligt vår bedömning bör bestämmelserna i personuppgiftslagen inte utgöra något hinder vid behandling av uppgifter vid upprättande eller spridning av ett prospekt, dock med följande undantag. I prospekt- förordningen uppställs ett krav om att uppgifter om personer i ledande befattning som har dömts i bedrägerirelaterade mål skall finnas med i prospektet (se punkten 14.1 i bilagorna I och X). Sådana uppgifter får enligt 21 § första stycket personuppgiftslagen endast behandlas av myndighet. Utredningen har föreslagit att det införs ett generellt undantag från personuppgiftslagen för att möjliggöra behand- ling av personuppgifter i syfte att upprätta och offentliggöra ett prospekt. Datainspektionen anser att undantaget bör begränsas till 21 § personuppgiftslagen. Mot bakgrund av vad som sägs i stycke 3 i ingressen till prospektförordningen att utgångspunkten är att information som lämnas i prospekt omfattas av om skydd av personuppgifter är vår uppfattning att det undantag som införs i svensk rätt skall vara så avgränsat och tydligt som möjligt. Undantaget bör därför begränsas till 21 § personuppgiftslagen. Med hänsyn härtill anser vi att det bör införas ett uttryckligt undantag från bestämmelserna i 21 § personuppgiftslagen vid behandling av uppgifter i syfte att upprätta och offentliggöra ett prospekt. I prospektdirektivet uppställs vidare ett krav på att ett prospekt skall offentliggöras i elektronisk form på emittentens elektroniska hemsida. Om ett erbjudande riktar sig till allmänheten i ett land utanför EES, innebär offentliggörandet av prospektet i elektronisk form att person- uppgifter förs över till detta land. I personuppgiftslagen finns i 3335 §§ bestämmelser om överföring av personuppgifter till tredje land, dvs. stater utanför EES. Huvudregeln är att det är förbjudet att till tredje land föra över personuppgifter som är under behandling om landet inte har en adekvat nivå för skyddet av personuppgifter. Med hänsyn härtill bör det uttryckligen framgå i lagen om handel med finansiella instrument att det är tillåtet att föra över personuppgifter till en stat utanför EES. De föreslagna bestämmelserna bedöms förenliga med och rådets direktiv /46/EG om skydd för enskilda personer med avseende på behandlingen av personuppgifter och om det fria flödet av sådana uppgifter. Regeringens förslag: Om det slutgiltiga priset eller det antal finansiella instrument som skall erbjudas till allmänheten inte kan anges i prospektet, får sådana uppgifter utelämnas. En investerare skall i så fall ha rätt att återkalla en anmälan om köp eller teckning av de finansiella instrumenten, om inte prospektet i stället innehåller uppgifter om de kriterier eller villkor som skall tillämpas för att fastställa priset eller antalet finansiella instrument eller, när det gäller priset, det högsta priset. När priset och antalet finansiella instrument har fastställts slutligt, skall uppgift om detta ges in till och offentlig- Om en investerare har rätt att återkalla en anmälan om köp eller teckning av finansiella instrument, skall återkallelsen göras senast från det att de slutliga villkoren har offentliggjorts. får medge att uppgifter som normalt skall ingå i ett prospekt under vissa förutsättningar får utelämnas. Utredningens förslag överensstämmer med regeringens med den skillnaden att utredningen föreslår att det maximala antalet finansiella instrument som erbjudandet kan komma att omfatta alltid skall anges i prospektet. Utredningen har också föreslagit att information skall kunna utelämnas i ett prospekt om offentliggörandet av informationen skulle strida mot det allmänna intresset. Remissinstanserna tillstyrker förslaget eller lämnar det utan erinran. invänder att utredningens förslag om att prospekt i vissa fall måste innehålla uppgifter om det maximala antalet finansiella instrument går utöver vad som stadgas i direktivet. Skälen för regeringens förslag: I vissa situationer går det inte att vid tiden när prospektet upprättas ange det pris som skall gälla för erbjudandet eller det slutliga antalet finansiella instrument som erbjudandet omfattar. Som exempel kan nämnas att priset på de finan- siella instrumenten ibland fastställs genom ett auktions- eller budför- farande. Prisintervallet kan exempelvis i en aktieemission anges till per aktie. Vanligen är det institutionella investerare som via sina bud påverkar prisbilden, som sedan fastställs av emittenten i samråd med dennes rådgivare. I sådana situationer är det självklart att övriga investerare, som normalt inte deltar vid budgivningen, inte skall behöva betala ett högre pris än vad de institutionella investerarna gör när priset har fastställts. Likaså kan antalet finansiella instrument som skall emitteras komma att fastställas först efter det att prospektet har getts ut. I nu nämnda fall får uppgifterna om det slutliga priset eller det antal finansiella instrument som erbjudandet omfattar utelämnas i prospektet. En investerare skall då ha rätt att återkalla sin anmälan om köp eller teckning av de finansiella instrumenten såvida prospektet inte i stället innehåller antingen uppgifter om vilka kriterier eller villkor som skall tillämpas för att fastställa priset och antalet finansiella instrument eller, när det gäller priset, uppgifter om det maximala priset (artikel 8.1 a och b i prospektdirektivet). Vi delar uppfattning att det inte bör föreligga någon skyldighet att ange det maximala antalet finansiella instrument. Det är vanligt förekommande, särskilt vid börsintroduktioner och erbjudanden som riktar sig till investerare i olika länder, att det i prospektet anges att priset förväntas eller beräknas hamna i ett intervall. Om enbart denna information lämnas, är priset inte tillräckligt specificerat och den som lämnar erbjudandet måste således ge en investerare möjlighet att återkalla en anmälan om köp eller teckning. Enligt 17 kap. 14 § 7 i föreskrifter (FFFS 1995:21) om prospekt skall uppgifter om emissionskursen ingå i ett emissionsprospekt. har som praxis uppställt krav på att uppgift om högsta pris alltid skall anges i ett prospekt som gäller ett erbjudande till allmänheten. I enlighet med vad som anges ovan anser vi emellertid att denna uppgift bör kunna utelämnas. När uppgifter som tidigare utelämnats blir fastställda skall uppgifterna ges in till och offentliggöras enligt bestämmelserna om offentliggörande (se avsnitt 8.2). För det fall återkallelse är möjlig föreskriver prospektdirektivet att en sådan skall kunna göras under minst från det att de slutgiltiga villkoren har fastställts och getts in till den behöriga myndigheten (artikel 8.1 b). Vi anser dock att bör utsträckas till åtminstone . Skälet till det är att priset och det antal finansiella instrument som omfattas av erbjudandet har stor betydelse för bedömningen av investeringen. Vidare anser vi att tidsperioden bör räknas från det att uppgifterna offentliggörs i stället för från det att de fastställts slutgiltigt och getts in. Det är först vid offentlig- görandet som investerare har en reell möjlighet att få information om de slutliga villkoren. Ett offentliggörande skall visserligen göras så snart det är praktiskt möjligt, men eftersom det i vissa fall kan förflyta mellan fastställandet, ingivandet och offentliggörandet, bör tidsfristen börja löpa vid offentliggörandet. Annan information av mer kvalitativ art får också under vissa omständigheter utelämnas i prospekten. bör här under vissa förutsättningar få medge att viss information som föreskrivs i prospektdirektivet eller i prospektförordningen utelämnas. Informationen kan vara sådan att ett offentliggörande skulle medföra allvarlig skada för emittenten. Informationen kan också vara av mindre betydelse (artikel 8.2 b och c). Även om inspektionen skulle finna att offentliggörandet av informationen skulle medföra allvarlig skada för emittenten får den ändå inte utelämnas i prospektet, om utelämnandet kan antas medföra att allmänheten vilseleds i fråga om omständigheter som är av väsentlig betydelse för en välgrundad bedömning beträffande emittent, erbjudare eller eventuell garant och av de finansiella instrument som prospektet gäller (artikel 8.2 b). Enligt artikel 8.2 a kan viss information utelämnas i prospektet, om offentliggörandet av informationen skulle strida mot det allmänna intresset. Vi har dock svårt att se att det i det här sammanhanget finns några sådana skyddsvärda intressen i . Någon möjlighet att utelämna information i ett prospekt av detta skäl behöver därför inte införas.