prop · GS03137 · 2005-03-31 00:00:00 — Bestäms den slutliga återbetal- ningsskyldigheten till ett lägre belopp än vad som har betalats enligt första eller andra stycket, skall skillnaden betalas ut till den bidragsskyldige. Bestäms den slutliga återbetal- ningsskyldigheten till ett högre belopp, skall den bidragsskyldige betala in skillnaden till försäk- ringskassan. Har återbetalningsskyldigheten fastställts slutligt för en man och frias han senare från faderskapet till barnet, har han rätt att få tillbaka vad han har betalat jämte ränta enligt 5 § räntelagen (1975:635) från varje betalnings- dag. för tid till dess slutligt beslut kan fattas, fastställs återbetalningsskyl- dighet för den bidragsskyldige . Om underhållsstöd har lämnats till ett barn och pågår det ett mål om fastställande av faderskap till barnet, får den man som är instämd åläggas återbetalnings- skyldighet, om det finns sannolika skäl för att han är far till barnet. Beslut om återbetalningsskyldig- het får dock inte meddelas, om flera män är instämda i målet. Detsamma skall gälla den kvinna som är instämd i ett mål om moderskap. Bestäms den slutliga återbetal- ningsskyldigheten till ett lägre belopp än vad som har betalats enligt första eller andra stycket, skall skillnaden betalas ut till den bidragsskyldige. Bestäms den slutliga återbetal- ningsskyldigheten till ett högre belopp, skall den bidragsskyldige betala in skillnaden till försäk- ringskassan. Har återbetalningsskyldigheten fastställts slutligt för en man och frias han senare från faderskapet till barnet, har han rätt att få tillbaka vad han har betalat jämte ränta enligt 5 § räntelagen (1975:635) från varje betalnings- dag. Detsamma skall gälla om återbetalningsskyldigheten fast- ställts slutligt för en kvinna och hon senare frias från moderskapet till barnet. Förslag till lag om ändring i namnlagen (1982:670) Härigenom föreskrivs att 1 och 2 §§ namnlagen (1982:670) skall ha följande lydelse. Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse Barn till föräldrar med gemensamt efternamn förvärvar vid födelsen det namnet. Har föräldrarna olika efternamn när barnet föds och har de tidigare ett eller flera gemensamma barn som står under deras vårdnad, förvärvar barnet vid födelsen det efternamn som det senast födda syskonet bär. Har föräldrarna olika efternamn när barnet föds och är andra stycket inte tillämpligt, anses barnet vid födelsen ha förvärvat det av föräldrarnas efternamn som anmäls till skattemyndigheten efter födelsen. Anmälan kan i stället avse ett namn som någon av föräldrarna senast har burit som ogift. Görs inte någon anmälan i fall som har sagts, anses barnet vid födelsen ha förvärvat moderns efternamn. Fastställs inte faderskapet inom efter födelsen, anses efter födelsen vem som skall anses barnet vid födelsen ha förvärvat som barnets far eller vem som tillsammans med modern skall anses som barnets mor, anses barnet vid födelsen ha förvärvat Den som adopteras av makar med gemensamt efternamn förvärvar genom adoptionen det namnet. Har adoptivföräldrarna olika efternamn och har de tidigare ett eller flera gemensamma barn som står under deras vårdnad, förvärvar adoptivbarnet genom adoptionen det efternamn som adoptivföräldrarnas senast födda barn bär. Den som adopteras av makar med gemensamt efternamn förvärvar genom adoptionen det namnet. Har adoptivföräldrarna olika efternamn och har de tidigare ett eller flera gemensamma barn som står under deras vårdnad, förvärvar adoptivbarnet genom adoptionen det efternamn som adoptivföräldrarnas senast födda barn bär. efternamn och är andra stycket efternamn och är andra stycket inte tillämpligt, förvärvar adoptiv- inte tillämpligt, förvärvar adoptiv- barnet genom adoptionen det av barnet genom adoptionen det av dessa anmäler i adoptionsärendet. dessa anmäler i adoptionsärendet. Anmälan kan i stället avse ett Anmälan kan i stället avse ett som någon av adoptiv- som någon av adoptiv- 1 Senaste lydelse 1991:493. föräldrarna senast har burit som ogift. Görs inte någon anmälan i fall som har sagts, förvärvar adoptivbarnet genom adoptionen adoptivmoderns efternamn. föräldrarna senast har burit som ogift. Görs inte någon anmälan i fall som har sagts, förvärvar adoptivbarnet genom adoptionen adoptivmoderns efternamn eller, om föräldrarna är av samma kön, det efternamn som den äldsta av adoptivföräldrarnas bär. 13Förslag till lag om ändring i folkbokföringslagen (1991:481) Härigenom föreskrivs att 6 § folkbokföringslagen (1991:481) skall ha följande lydelse. En person skall folkbokföras på den fastighet och i den territoriella för- samling där han enligt 713 §§ är att anse som bosatt. En person som är bosatt på en fastighet som innehåller flera bostads- lägenheter skall folkbokföras också på lägenhet. Med bostadslägenhet avses lägenhet som är registrerad i lägenhetsregistret enligt lagen (1995:1537) om lägenhetsregister. Ett nyfött barn folkbokförs i den Ett nyfött barn folkbokförs i den församling där modern är folk- församling där modern är folkbok- bokförd eller, om modern inte är förd eller, om modern inte är folkbokförd, i den församling där folkbokförd, i den församling där fadern är folkbokförd (födelse- fadern eller den kvinna som enligt 1 a kap. tillsam- mans med modern skall anses som mor till barnet är folkbokförd (födelsehemort). Undantag från första stycket anges i 1416 §§. Förteckning över remissinstanserna (SOU 2001:10) Efter remiss har yttranden över betänkandet avgetts av om- budsmän (), Hovrätten över och , Kammarrätten i , , , Länsrätten i , Länsrätten i , , , Riks- försäkringsverket, , , Ombuds- mannen mot diskriminering på grund av sexuell läggning (HomO), Ung- domsstyrelsen, för internationella adoptionsfrågor (), (SiS), , vid , Juridiska Fakultetsstyrelsen vid , , , , , , , , Föreningen nala Familjerådgivare, , , , i , , (), RFSL- Socionomerna, Föreningen , (), för kristna homo- och bisexuella (Riks-EKHO), (), Forum för adopterade, Förbundet (), , Barnen Adoptioner, i Samhället () och . , Tema Barn, Instuitutionen för socialt arbete vid , Medicinska fakulteten vid , vid , , , , , rättigheter, Lesbisk , och organisationen för vuxna adopterade och fosterbarn, har avstått från att yttra sig. Yttranden har dessutom avgetts av AFO organisationen för vuxna adopterade och fosterbarn, , , Homosexuella liberaler, Föreningen , Adoptionsrådgiv- ningen i , i , Frälsnings- arméns , , , Katolska , , Kristna Råd och Lekmannakår. Yttranden har också kommit in från ett stort antal enskilda personer. Promemorians huvudsakliga innehåll (Ds 2004:19) Kommittén om barn i homosexuella familjer föreslog att regist- rerade partner och homosexuella sambor skulle få tillgång till assisterad befruktning inom den svenska sjukvården. Regeringen har ännu inte tagit ställning till förslaget. I promemorian görs vissa överväganden som krävs för att komplettera beredningsunderlaget. Däremot behandlas inte frågan om lesbiska par över huvud taget bör få tillgång till assisterad befrukt- ning inom sjukvården. Promemorian handlar huvudsakligen om hur det rättsliga föräldra- skapet bör regleras om lesbiska par får tillgång till assisterad befruktning inom sjukvården. Det föreslås att partnern eller sambon till en kvinna som föder ett barn efter en sådan befruktning också skall anses som barnets mor, förutsatt att hon har samtyckt till befruktningen och att det är sannolikt att barnet har avlats genom denna. Moderskapet skall, för både partner och sambor, fastställas för att bli giltigt i rättslig mening. Barnet får alltså två mödrar. Partnern eller sambon skall inte anses som mor till barn som kommer till genom assisterad befruktning utanför den svenska sjukvården. I dessa fall skall alltså liksom faderskapet fastställas. Om det är till fördel för barnet och övriga förutsättningar finns, kan ett gemensamt föräldraskap för det lesbiska paret åstadkommas genom adoption. I promemorian föreslås också att faderskapet för en man skall kunna fastställas om det genom DNA-analys är utrett att barnet är avlat av honom. Det skall alltså inte krävas att samlag bevisats på annat sätt. Undantag görs för män som har donerat sperma inom den svenska sjukvården. Slutligen berörs konsekvenserna för hälso- och sjukvården om lesbiska par får tillgång till assisterad befruktning. Promemorians lagförslag (Ds 2004:19) Förslag till lag om ändring i Härigenom föreskrivs i fråga om dels att 1 kap. 3, 5, 6 och 8 §§, 2 kap. 1 §, 6 kap. 4 och 10 a §§ samt 20 kap. 1 §, skall ha följande lydelse, dels att det skall införas tre nya paragrafer, 2 kap. 10 §, 3 kap. 14 § och 7 kap. 20 §, av följande lydelse, dels att det närmast före 3 kap. 14 § skall införas en rubrik av följande lydelse. Föreligger ej fall som avses i 1 § eller har rätten meddelat förklaring enligt 2 § första stycket, fastställs faderskapet genom bekräftelse eller dom. Föreligger inte fall som avses i 1 § eller har rätten meddelat förklaring enligt 2 § första stycket, fastställs faderskapet genom be- kräftelse eller dom. I fall som avses i 8 § skall i stället moderskapet fastställas. Skall faderskap fastställas genom dom, skall rätten för förklara en man vara fader, om det är utrett att han har haft samlag med barnets moder under tid då barnet kan vara avlat och det med hänsyn till samt- liga omständigheter är sannolikt att barnet har avlats av honom. Skall faderskap fastställas genom dom, skall rätten för klara en man vara far, om det är utrett 1.att barnet är avlat av honom 2.att han har haft samlag med barnets mor eller att en befruktning på annat sätt har skett med hans sperma då barnet kan vara avlat och det med hänsyn till samtliga omständigheter är sanno- likt att barnet har avlats av honom. Faderskapet kan inte fastställas genom dom för en man som har givit sperma enligt lagen (1984:1140) om insemination eller lagen (1988:711) om befruktning utanför kroppen. Har en kvinna inseminerats eller modern med samtycke av hennes hennes make eller en man som var hennes sambo och är det med landen och är det med hänsyn till hänsyn till samtliga omständigheter sannolikt att barnet har avlats att barnet har avlats genom genom inseminationen eller be- inseminationen, skall vid tillämp- fruktningen, skall vid tillämpning ning av 25 §§ den som har lämnat av 25 §§ den som har lämnat samtycket anses som barnets fader. samtycket anses som barnets far. Detsamma skall gälla när befrukt- ning utanför en kvinnas kropp har skett av ett ägg som kommer från en annan kvinna. Har befruktning av moderns ägg utförts utanför hennes kropp med enligt lagen (1984:1140) om inse- samtycke av hennes make eller mination eller en befruktning ut- sambo och är det med hänsyn till förts enligt lagen (1988:711) om befruktning utanför kroppen på en att barnet har avlats genom kvinna med samtycke av hennes befruktningen, skall vid tillämp- ningen av 25 §§ den som har kvinna som var hennes sambo och lämnat samtycket anses som bar- är det med hänsyn till samtliga omständigheter sannolikt att barnet när befruktning utanför en kvinnas kropp har skett av ett ägg som eller befruktningen, skall den som kommer från en annan kvinna. har lämnat samtycket också anses som mor till barnet. bekräftelse eller dom. telsen tillämpas 4 § första och endast om kvinnan enligt första stycket skall anses som mor. Visas senare att kvinnan inte skall anses som mor, skall rätten verkan mot henne. Skall inte enligt 1 kap. 1 § en viss man anses som far till ett barn som står under någons vårdnad, är socialnämnden skyldig att försöka utreda vem som är far till barnet och se till att faderskapet fastställs, om barnet har hemvist i . Om det finns anledning att anta att en kvinna skall anses som mor till ett barn enligt 1 kap. 8 §, skall socialnämnden utreda moderskapet och se till att det fastställs. Vad som sägs i 5 och 79 §§ om faderskap gäller även moderskap enligt 1 kap. 8 §. Vad som sägs i 3 § andra stycket om en talan om att en faderskaps- bekräftelse saknar verkan gäller även en talan enligt 1 kap. 8 § tredje stycket om att en moder- skapsbekräftelse saknar verkan. Vad som sägs i 512 §§ om mål om fastställande av faderskap till- ämpas på motsvarande sätt i fråga om mål om fastställande av moder- skap enligt 1 kap. 8 §. Vad som sägs i 13 § om fast- ställande av faderskap gäller även fastställande av moderskap enligt 1 kap. 8 §. Står barnet under vårdnad av endast en av föräldrarna och vill föräldrarna gemensamt utöva vårdnaden, skall rätten på talan av dem båda förordna i enlighet med deras begäran, om inte gemensam vårdnad är uppenbart oförenlig med barnets bästa. Föräldrarna kan få gemensam vårdnad också genom registrering hos efter anmälan av dem båda 1. till socialnämnden i samband 1. till socialnämnden i samband med att nämnden skall godkänna med att nämnden skall godkänna en faderskapsbekräftelse, eller en faderskapsbekräftelse eller en bekräftelse av moderskap enligt 1 kap. 8 §, eller 2. till under förutsättning att förordnande om vårdnaden inte har meddelats tidigare och att föräldrarna och barnet är svenska medborgare. Om vårdnadshavare skall förordnas särskilt, utses någon som är lämpad att ge barnet omvårdnad, trygghet och en god fostran. är underårig får inte förordnas till vårdnadshavare. Två personer kan utses att utöva vårdnaden, om de är gifta med varandra eller bor För syskon skall samma person utses till vårdnadshavare, om inte särskilda skäl talar mot det. Om vårdnadshavare skall förordnas efter föräldrarnas död och föräldrarna eller en av dem har gett till känna vem de önskar till vårdnadshavare, skall denna person förordnas, om det inte är olämpligt. Vad som sägs i 12, 15 och 16 §§ gäller även fastställande av moder- skap enligt 1 kap. 8 §. sägs i 18 § om en far gäller även en kvinna som skall anses som mor enligt 1 kap. 8 §. I mål om faderskap, vårdnad, I mål om faderskap, moderskap boende, umgänge och underhåll enligt 1 kap. 8 §, vårdnad, boende, tillämpas 14 kap. 17 och 18 §§ 14 kap. 17 och 18 §§ äktenskaps- Vid handläggning som sker enligt lagen (1996:242) om domstols- ärenden består tingsrätten av en lagfaren domare. Om det finns särskilda skäl med hänsyn till ärendets beskaffenhet, får tingsrätten dock bestå av en lagfaren domare och tre nämndemän. 1.Denna lag träder i kraft den 2.För barn som har avlats före ikraftträdandet gäller 1 kap. 5 § i sin äldre lydelse. 2 Förslag till lag om ändring i (1958:637) Härigenom föreskrivs att 2 kap. 2 och 3 §§, 3 kap. 2 § och 16 kap. 3 a § skall ha följande lydelse. Finns det inga bröstarvingar, tar arvlåtarens fader och moder hälften arvlåtarens föräldrar hälften var av var av arvet. Är fader eller moder död, dela Är någon av föräldrarna död, delar arvlåtarens syskon den för- I ett avlidet syskons ställe träda dess avkomlingar, och ställe träder dess avkomlingar, och skall var gren taga lika lott. varje gren tar lika lott. ej syskon eller avkomlingar av inga syskon eller avkomlingar av dem, men lever endera av arv- dem, men lever någon av arv- låtarens föräldrar, skall denne taga låtarens föräldrar, tar den föräldern Äro halvsyskon efter arvlåtaren, Finns det halvsyskon efter arv- taga de med helsyskon eller deras låtaren, tar de tillsammans med avkomlingar del i lott, som skolat helsyskon eller deras avkomlingar tillfalla deras fader eller moder. del i lott, som skulle ha tillfallit Finnas ej helsyskon, och äro båda Finns det inga hel- föräldrarna döda, skola arvlåtarens syskon, och är båda föräldrarna halvsyskon taga hela arvet. döda, tar arvlåtarens halvsyskon lidet halvsyskons ställe träda dess I ett avlidet halvsyskons ställe träder dess avkomlingar Leva ej arvlåtarens fader, moder, syskon eller syskons avkomlingar, taga farfader, farmoder, morfader och mormoder arvet. ärver lika lott. Är farfader, farmoder, morfader eller mormoder död, skola den dödes barn dela hans lott. Äro ej barn efter den döde, tager den andre av farföräldrarna eller mor- föräldrarna eller, om även han är död men efterlämnat barn, hans barn den dödes lott. Finnes ej arvinge å den sidan, skall hela arvet gå till arvingarna å den andra. Lever inte arvlåtarens föräldrar, syskon eller syskons avkomlingar, tar farfadern, farmodern, mor- fadern och mormodern arvet. ärver lika lott. Är farfadern, farmodern, mor- fadern eller mormodern död, delar den dödes barn hans lott. Finns det inga barn efter den döde, tar den andre av farföräldrarna eller mor- föräldrarna eller, om även han är död men efterlämnat barn, hans barn den dödes lott. Finns det ingen arvinge på den sidan, går hela arvet till arvingarna på den andra sidan. makens död någon bröstarvinge till makens död någon bröstarvinge till den först avlidna maken eller den först avlidna maken eller dennes fader, moder, syskon eller dennes föräldrar, syskon eller syskons avkomling, skall, om inte syskons avkomling, skall, om inte annat sägs i tredje stycket eller i 3 annat sägs i tredje stycket eller i 3 5 §§, 6 § tredje stycket eller 7 § 5 §§, 6 § tredje stycket eller 7 § tredje stycket, hälften av den tredje stycket, hälften av den dem som då har den bästa dem som då har den bästa arvsrätten efter den först avlidna arvsrätten efter den först avlidna Den efterlevande maken får Den efterlevande maken får inte genom testamente bestämma inte genom testamente bestämma över egendom som skall tillfalla över egendom som skall tillfalla den först avlidnes arvingar. den först avlidnes arvingar. Har en bröstarvinge redan vid den först avlidna makens död helt eller delvis fått ut sitt arv efter denne, skall bröstarvingens andel i den efterlevande makens bo minskas i motsvarande mån. Om det som den efterlevande maken erhöll i arv av kvarlåtenskapen efter den först avlidne utgjorde annan andel än hälften av summan av detta arv och den efterlevandes egendom efter bodelningen, skall arvingarna efter den först avlidne ta samma andel i boet efter den sist avlidne. Är vid någons död faderskapet Är vid någons död faderskapet till honom ej fastställt och är fadern till honom inte fastställt och är ej heller på annat sätt känd för fadern inte heller på annat sätt känd annan dödsbodelägare, boutred- för annan dödsbodelägare, boutred- ningsman eller den som sitter i ningsman eller den som sitter i boet, skall den som vill grunda boet, skall den som vill grunda arvsrätt på faderskapet göra sin rätt arvsrätt på faderskapet göra sin rätt dödsfallet eller, om bouppteck- dödsfallet eller, om bouppteck- ningen förrättas senare, senast vid ningen förrättas senare, senast vid Vad som sägs i första stycket om faderskap gäller även moderskap enligt 1 kap. 8 § . Denna lag träder i kraft den 3Förslag till lag om ändring i lagen (1962:381) om allmän försäkring Härigenom föreskrivs att 4 kap. 4 och 10 §§ lagen (1962:381) om allmän försäkring skall ha följande lydelse. Modern har rätt till föräldrapenning tidigast från och med den sextionde dagen före den beräknade tidpunkten för barnets födelse. För tiden efter barnets födelse är den av föräldrarna som till huvudsaklig del vårdar barnet berättigad till föräldrapenning. Föräldrapenning utges även i samband med föräldrautbildning eller besök i förskoleverksamhet, i vilken barnet deltar. Föräldrapenning i samband med föräldrautbildning kan utges före barnets födelse. En förälder som inte har barnet i sin vård har rätt till föräldrapenning endast om särskilda skäl föreligger. Kravet på särskilda skäl gäller dock inte 1.modern till och med den tjugonionde dagen efter förlossningsdagen, 2.förälder som deltar i föräldrautbildning. Vad som sägs i första stycket och tredje stycket 1 om modern gäller inte en kvinna som skall anses som barnets mor enligt 1 kap. 8 § . En förälder har rätt till tillfällig föräldrapenning för vård av ett barn, som inte har fyllt , om föräldern behöver avstå från förvärvsarbete i samband med 1. sjukdom eller smitta hos barnet, 2. sjukdom eller smitta hos barnets ordinarie vårdare, 3. besök i samhällets förebyggande barnhälsovård, 4. vårdbehov som uppkommer till följd av att barnets andra förälder besöker läkare med ett annat barn till någon av föräldrarna, under förutsättning att sistnämnda barn omfattas av bestämmelserna om tillfällig föräldrapenning. För vård av ett barn vars levnadsålder understiger utges tillfällig föräldrapenning enligt första stycket om tillsynen av barnet är stadigvarande ordnad. Därutöver utges ersättning för vård av ett sådant barn endast om barnet vårdas på sjukhus eller får motsvarande vård i hemmet. För vård av ett barn som är äldre än som sagts utges tillfällig föräldrapenning enligt första stycket inte för tid under vilken annars föräldrapenning skulle ha uppburits; undantag gäller dock om barnet vårdas på sjukhus. Med vård på sjukhus jämställs tillfällig vård i övergångsboende för barn som omfattas av 1 § lagen (1993:387) om stöd och service till vissa funktionshindrade. En förälder till barn som omfattas av 1 § lagen (1993:387) om stöd och service till vissa funktionshindrade har rätt till tillfällig föräldrapenning från barnets födelse till dess att det fyller även när föräldern avstår från förvärvsarbete i samband med föräldrautbildning, besök i barnets skola eller besök i förskoleverksamhet eller skolbarnsomsorg i vilken barnet deltar (kontaktdagar). Rätt till tillfällig föräldrapenning tillkommer även en fader som avstår från förvärvsarbete i samband med barns födelse för att närvara vid förlossningen, sköta hemmet eller vårda barn. Vid adoption eller när två personer enligt 6 kap. 10 a § har utsetts att gemensamt utöva vårdnaden om ett barn tillkommer motsvarande rätt båda adoptiv- föräldrarna eller de särskilt förordnade vårdnadshavarna. utges sådan tillfällig föräldrapenning om barnet inte fyllt . adoption anses även att någon tar emot ett barn i avsikt att adoptera det. kan besluta att en annan försäkrad än en fader eller moder som avstår från förvärvsarbete i samband med barns födelse skall få rätt till tillfällig föräldrapenning för de ändamål som anges i fjärde 1.det inte finns någon fader som har rätt till tillfällig föräldrapenning, 2.modern är avliden, 3.fadern avstår från sin rätt till tillfällig föräldrapenning enligt fjärde stycket och det skulle vara oskäligt att inte låta honom avstå, eller 4.fadern inte kan eller på grund av besöksförbud enligt lagen (1988:688) om besöksförbud eller liknande eller på grund av andra sär- skilda omständigheter sannolikt inte kommer att nyttja sin rätt enligt fjärde stycket. Vid adoption eller när två personer enligt 6 kap. 10 a § har utsetts att gemensamt utöva vårdnaden om ett barn skall vad som sägs i femte stycket om fader och moder i stället gälla adoptivföräldrarna eller de särskilt förordnade vårdnadshavarna. Vad som sägs i fjärde och femte styckena om en far gäller även en kvinna som skall anses som mor enligt 1 kap. 8 § . Denna lag träder i kraft den 4Förslag till lag om ändring i lagen (1969:620) om ersättning i vissa fall för utgivna underhållsbidrag Härigenom föreskrivs att det i lagen (1969:620) om ersättning i vissa fall för utgivna underhållsbidrag skall införas en ny paragraf, 6 §, av följande lydelse. Denna lag tillämpas på mot- svarande sätt i fråga om moder- skap enligt 1 kap. 8 § föräldra- Denna lag träder i kraft den 5Förslag till lag om ändring i lagen (1979:1001) om erkännande av nordiska faderskapsavgöranden Härigenom föreskrivs att det i lagen (1979:1001) om erkännande av nordiska faderskapsavgöranden skall införas en ny paragraf, 5 §, av följande lydelse. Denna lag tillämpas på motsvar- ande sätt i fråga om moderskap enligt 1 kap. 8 § . Denna lag träder i kraft den Förslag till lag om ändring i namnlagen (1982:670) Härigenom föreskrivs i fråga om namnlagen (1982:670) dels att det skall införas en ny paragraf, 23 §, av följande lydelse, dels att det närmast före 23 a § skall införas en rubrik av följande lydelse. Vad som sägs i 1 § fjärde stycket och 16 § om faderskap gäller även moderskap enligt 1 kap. 8 § Denna lag träder i kraft den 7Förslag till lag om ändring i lagen (1984:1140) om insemination Härigenom föreskrivs att 5 § lagen (1984:1140) om insemination skall ha följande lydelse.