prop · GS03175 · 2005-07-07 00:00:00 — SLBA bedriver bl.a. ett utvecklingsprojekt av ett digitalt audiovisuellt arkiv som möjliggör digital masslagring och långsiktigt bevarande. Myndigheten har även lanserat tjänsten Journal digital som tillgängliggör delar av SF:s Journalfilmer på nätet. Myndigheterna är båda aktiva i det s.k. ABM-samarbetet (arkiv, bibliotek och museer). I propositionen Forskning för ett bättre liv (prop. 2004/05:80) av- handlas KB:s och SLBA:s verksamheter och arbetsformer, bl.a. mot bak- grund av de senaste decenniernas omfattande tekniska förändringar. I propositionen föreslås SLBA tillföras i permanent anslagsförstärkning fr.o.m 2006 för att SLBA skall kunna möta den tekniska utvecklingen och möjliggöra egen insamling av material. Likaså bör fördelas till ljud- och bildarkivet under vardera 2006 och 2007 för överföring av insamlat material från public service- sändningar i analog form till ny teknik. Regeringen avser att återkomma i frågan om förändringar i lagen (1993:1392) om pliktexemplar av doku- ment för att omfatta s.k. distansöverfört, digitalt material. Delmål 2 Hållbar tillväxt Högkvalitativ forskning och utveckling inom IT-området är viktigt i dagens globala samhälle och för vår framtid. Staten har ett särskilt ansvar för finansiering av grundforskning där frågeställningarna bestäms av forskarna. Staten stödjer även forskning som har sin upprinnelse i kun- skapsbehov som finns i näringslivet och det övriga samhället. Teknisk forskning utgår ofta från ett problem eller ett behov som kräver en lös- ning. I samband med framväxten av IT-forskning har användning av tek- niken blivit ett viktigt forskningsområde. Det finns emellertid fortfarande relativt lite forskning kring hur människor uppfattar ny teknik och hur användandet skiljer sig mellan olika grupper i samhället. Intressanta om- råden är forskning på hur IT kan ge en bättre miljö och användas för att minska IT-klyftan nationellt och globalt. Skärningslinjen mellan t.ex. informationsteknik och medicin utgör ett exempel på tvär- och mångvetenskap där forskningen utvecklas i sym- bios mellan två områden. Exempel där IT-forskning kan stödja medi- cinsk behandling kan vara inom hemsjukvården där IT-baserade lös- ningar kan ge förutsättningar för vård på distans. Dagens tekniska forskning är inriktad på så väl grundforskning som på tekniska tillämpningar. Teknisk utveckling kring mjukvara för ökad användarvänlighet och forskning kring sociala aspekter på IT-utveck- lingen vad gäller ekonomi, språk, psykologi, kultur, etik, jämställdhet, integration och andra konsekvenser finansieras huvudsakligen av offent- liga medel. och Verket för innovationssystem () är, vid sidan av universitet och högskolor de största statliga finansiärerna av teknisk forskning. ansvarar för grundforskningen medan ansvarar för mer tillämpad forskning, däribland inom IT-områ- det. Regeringen anvisade i propositionen Forskning och förnyelse (prop. 2000/2001:3, bet. 2000/01:UbU6, rskr. 2000/01:98) till IT-forskning för åren 20012003. I propositionen Forskning för ett bättre liv (prop. 2004/05:80) tillförs ytterligare medel. Sammantaget till- förs mer än åren 20052008 bl.a. för teknikvetenskaplig forskning. tillförs för bl.a. teknisk forskning och FoU-program. Den behovsmotiverade forsk- ningen som bland annat finansieras genom beskrivs utförligare i avsnitt 15.5. Förutom de statliga anslag som ges till forskning inom området till- delas ca för strategisk forskning inom mikro- elektronik från (). Även KK-stiftel- sen finansierar IT-relaterade projekt. Ett samspel mellan universitet, högskolor, landsting, industriforsk- ningsinstitut och näringsliv är viktigt för att tillvarata innovationer och tekniska nyheter. Detta är speciellt relevant inom IT-relaterad forskning som inkluderar forskning inom olika områden som täcker allt från mate- rialforskning och elektronik till mjukvaruutveckling. Regeringen gjorde vidare bedömningen att lärosätena bör utarbeta handlingsplaner för arbetet med kommersialisering och inom ramen för den allmänna resursförstärkningen till lärosätena avsätta medel för arbetet med kommersialisering. Vidare fördelades ett kapitaltillskott om- fattande till holdingbolagen vid lärosätena och reger- ingen klargjorde sin intention att tillsätta en förhandlare med uppgift att föreslå en struktur för en effektivare holdingbolagsverksamhet. Reger- ingen har tillsatt en utredning för att se över de juridiska konsekvenserna av att avskaffa det s.k. lärarundantaget (dir. 2004:106). Ytterligare insatser för kommersialisering av forskning redovisas i avsnitt 15.5. Inom EU:s sjätte ramprogram för forskning och utveckling finns ett särprogram för informationsteknik. För programmet är avsatta åren 20022006. Utav dessa har för- delats till svenska forskargrupper. Detta är något under genomsnittet i fråga om totalkostnad och bidrag, vilket även var fallet i det femte ram- programmet. Delmål 3 Tillgänglighet och säkerhet 12.7.3IT och forskningens infrastruktur Staten finansierar Sunet via och med avgifter från universitet och högskolor. Sunet har byggt ett datakommunikationsnät, GigaSunet, som förser alla landets lärosäten med datakommunikation för forskning och utbildning, även de allra mest krävande bandbredds- behoven. Sunet ingår även i ett nordiskt nätverk, Nordunet som förbinder de nordiska länderna med övriga och med . Från () länkar Nordunet till det europeiska höghastighetsnätet, Géant och till med en förbindelse till det amerikanska forskningsnätet och en till det vanliga Internet. Överföringskapaciteten skall inte vara den begränsande faktorn för forskning och utveckling. kräver vissa utvecklingsprojekt högre kapacitet än vad marknaden kan erbjuda. I syfte att tillgodose dessa framtida behov planerar Sunet kontinuerligt för långsiktiga kapa- citetsökningar. Efter GigaSunet planerar Sunets framtidsgrupp för ett fiberoptiskt hybridnät. Framtidens forskning ställer ökade krav på det svenska universitets- datornätet. På flera universitet pågår utvecklingsarbete av rade beräkningssystem. En enskild användare (eller högskola) kan med denna teknik använda andras datorer uppkopplade på Internet för att utöka sin egen beräkningskapacitet och i gengäld upplåta egen processor- kraft då den inte används. Några databasprojekt för forskningsändamål beskrivs i bilaga 17 IT-användning och IT-utbildning i avsnittet Exempel på IT-användning i offentliga sektorn. IT förändrar förutsättningarna och skapar nya möjligheter för att till- gängliggöra både traditionell och nyskapande kultur. Användningen av IT har inom flera delar av kulturområdet blivit central både som verktyg och hjälpmedel för rent konstnärlig verksamhet, men även som en inte- grerad del i själva konsten. Myndigheter och institutioner verkar för ökad tillgänglighet till kultur och kulturarv genom satsningar på digital teknik. Det kan röra sig om såväl effektivare administration som digitalisering av museiföremål, tillgänglighet till dokument och bilder i offentliga arkiv eller på folk- biblioteken. Regeringen konstaterar att IT-användningen inom kulturområdet är både omfattande och innovativ. Informationsteknik i olika former med- verkar till att uppfylla de kulturpolitiska målen, såsom att öka tillgäng- ligheten till kulturarvet, öka mångfalden inom kulturlivet samt att ge ökad möjlighet för den enskilde att aktivt delta i och ta del av kultur- områdets olika verksamheter. Den svenska skolan ligger långt framme när det gäller att utnyttja Prop. 2004/05:175 informationstekniken. Dock saknas ofta kunskap om möjligheterna att använda IT som ett redskap i kreativa och estetiska lärprocesser. Mediepedagogik är ett gemensamt område för kultur och utbildning, ett område av stort intresse för framtiden. Regeringen ser möjligheter till samordningsvinster inom olika delar av kulturområdet när det handlar om IT-användning. Myndigheters och andra institutioners arkiv är en del av det nationella kulturarvet. har det internationella arbetet intensifierats kring frågor som rör kultur och IT, bl.a. digitalisering av kulturarvet. är en viktig aktör i det svenska arbetet på detta område, bl.a. inom ramen för EU-samarbetet och den internationella arkivorganisa- tionen ICA:s olika kommittéer. Genom bl.a. digitalisering av register och förteckningar skapas ökad sökbarhet i arkivmaterialet och därmed förbättras tillgänglighet och insynsmöjlighet. I propositionen 2004/05:124 gör regeringen bl.a. bedömningen att och landsarkiven bör fortsätta sitt aktiva arbete inom digitaliseringsområdet. Arkivmyndigheterna bör på olika sätt delta i och samarbeta med bl.a. andra arkiv- och arkivbildande myndig- heter när det gäller frågor om långsiktigt bevarande och tillhandahållande av digital information. driver i samarbete med och Bodens kommun ett sådant projekt som syftar till att ut- veckla lösningar för långsiktigt digitalt bevarande. Arbetsgrupp inom IT och kultur Regeringens IT-politiska strategigrupp har identifierat IT och kultur som särskilt viktigt i arbetet med det övergripande arbetet med IT. Därför startades en särskild arbetsgrupp inom med fokus på frågor som rör IT och kultur där även frågor om IT och medier berörs. Arbetsgruppen består av representanter från Utbild- nings- och , samt från ett brett spektrum av kultur- och kulturarvssektorerna. Arkiv, bibliotek och museisamarbete (ABM) Kultursektorn innehåller många IT-tillämpningar, varav några beskrivs i bilaga 17, IT-användning och IT-bildning, i avsnittet Exempel på IT- användning i offentliga sektorn. Ett antal myndigheter och institutioner under Utbildnings- och kultur- departementets ansvarsområde deltar i s.k. ABM-samarbeten (Arkiv, Bibliotek och Museum). ABM syftar till att knyta samman olika verksamheter genom tvärgående projekt och att utnyttja tillgängliga resurser effektivt och ändamålsenligt. teket, , och har etablerat ett ABM-centrum som bl.a. särskilt skall stimulera utvecklingen Prop. 2004/05:175 av digitalisering och tillgängliggörande hos de olika kulturarvsinstitu- Regeringen anser att ABM-samarbete kan spela en stor roll när det handlar om att öka tillgängligheten till kulturarvet. Fler människor kommer i och med ett väl utvecklat ABM-samarbete, att få ökad tillgång till kulturarvsinstitutionernas samlingar. Delmål 3 Tillgänglighet och säkerhet Massmedier spelar en central roll i det moderna samhället. De förser oss med nyheter, information, kultur och underhållning. Genom massme- dierna kan vi följa samhällsdebatten och även själva delta i debatten om viktiga frågor. Mediepolitiken syftar bl.a. till att värna mångfald och tillgänglighet. Ett viktigt demokratiskt krav är att alla som bor i har tillgång till ett allsidigt utbud av radio och television (prop. 2000/01:1 s. 107). Digitaliseringen innebär att förutsättningarna för medierna förändras. Allt fler medieföretag väljer att publicera sig även på nätet. hade 106 av landets 165 dagstidningar en nätpublikation (Svensk Dags- press 2004). Internet blir ett allt viktigare medium för TV-bolagen. Information om programmen och kanalen publiceras på nätet. Dessutom väljer många programföretag att lägga ut delar av utbudet på sin webb- plats, antingen i form av webbsändningar eller nedladdningsbara filer. På radiosidan finns ett stort antal kanaler som bedriver sändningsverksamhet på nätet där musik är det dominerande utbudet. I och med att Internet har fått ökad betydelse för massmedier har grundlagsskyddet för yttrandefriheten på nätet utvidgats. har endast webbsidor som tillhandahållits av s.k. massmedieföretag fått samma grundlagsskydd för yttrandefriheten som tidningar, television och radio. kan även andra än mass- medieföretag få grundlagsskydd för sina webbsidor. (Se bilaga 15 Reglering, myndigheter och EU:s IT-politiska samarbete). Teknikutvecklingen och digitaliseringen, inte minst framväxten av nya Internettjänster, har medfört att gränserna mellan olika medieformer har blivit mindre skarpa. Denna utveckling mot ökad konvergens innebär bl.a. att massmedieföretag kan publicera sitt innehåll på flera olika sätt. Exempelvis kan innehållet i papperstidningar publiceras elektroniskt på nätet osv. För individen innebär tekniken och digitaliseringen delvis nya sätt att förhålla sig till medierna. Internet ersätter ibland traditionella medier som källa till information. Internet ger också individen nya möjligheter att kommunicera genom exempelvis debattsidor och s.k. bloggar. Tillgänglig statistik visar dessutom att Internetanvändare ägnar något mindre tid åt radio och television samt morgontidning än vad icke- användaren gör (Mediesverige 2004 Statistik och analys). En digitaliserad biografverksamhet, s.k. e-bio, ger helt nya möjligheter att ge orter utanför storstadsområdena tillgång till ett brett utbud av kvalitetsfilm. har (bet. 2004/05: KrU4, rskr. 2004/05:172) beslutat att tillkännage att regeringen bör över- väga och föreslå åtgärder som kan stödja och underlätta en teknikneutral utbyggnad av e-bio i landet. Digitaliseringen av biograferna framstår som löftesrik, men är likväl inte problemfri. Den nya tekniken är alltjämt förenad med mycket höga initiala investeringskostnader. Det finns också en osäkerhet bl.a. kring vilka internationella teknik- och säkerhetsstandarder som kommer att gälla för distribution och visning av digital biograffilm. I departe- mentspromemorian Inriktning på filmpolitiken (Ds 2005:8) föreslås att Stiftelsen bör få i uppdrag att bevaka den digitala biografutvecklingen och att utarbeta en plan för hur den kan främjas i hela landet på ett kostnadseffektivt och långsiktigt hållbart sätt. Regeringen kommer att återkomma med förslag i höstens filmpolitiska proposition. Teknikutvecklingen och digitaliseringen kan vidare innebära att medie- marknaden påverkas på flera olika sätt. Konkurrensen mellan olika medieföretag kan t.ex. gynnas genom att nya alternativa metoder skapas för att tillhandahålla tjänster och varor och genom att fler aktörer ger sig in på marknaden. Utvecklingen kan å andra sidan också leda till ökad ägarkoncentration till följd av företagsförvärv, fusioner eller olika former av samarbeten mellan företag. Om enskilda ägare eller grupper av ägare får en dominerande ställning i företag som kontrollerar massmedier med stor genomslagskraft kan det finnas en risk för en minskad mångfald i opinionsbildningen. Inom EU pågår förberedelser för en eventuell revidering av EU:s lagstiftning inom medieområdet, det s.k. TV-direk- tivet (rådets direktiv /552/EEG av om samordning av vissa bestämmelser som fastställts i medlemsstaternas lagar och andra författningar om utförandet av sändningsverksamhet för television ändrat genom och rådets direktiv /36/EG av ). Den ökande konvergensen inom medieområdet har lett till diskussioner om behovet av att utöka direktivets räckvidd till att inklu- dera också nya audiovisuella tjänster. Enligt de idéer som presenterats överväger kommissionen möjligheten av ett graderat direktiv med vissa grundläggande regler för alla audiovisuella tjänster riktade till allmän- heten och mera specifika regler för TV-sändningar med hänsyn till mediets särskilda genomslagskraft. Den analys kommissionen gör verkar alltså utgå från att konvergensutvecklingen har medfört ökat behov av innehållsreglering för nya tjänster och att det finns ett fortsatt behov av specifika regler för TV-mediet. Presstöd i form av s.k. driftsstöd kan ges till elektroniskt distribuerade dagstidningar på samma villkor som för papperstidningar. Som kon- staterades i konvergensutredningen (SOU 1999:55) medför de särskilda krav som skall vara uppfyllda för erhållande av stöd emellertid tillämp- ningsproblem för nättidningarna. tillsattes en pressutredning (dir. 2004:137). Av direk- tiven framgår det att det som gått sedan den förra press- utredningen har skett stora förändringar på den svenska mediemarknaden bl.a. till följd av teknikutvecklingen och framväxten av kommersiell radio och television. Det är en av anledningarna till att utredningen bl.a. fått i uppdrag att analysera möjligheterna för elektroniskt distribuerade dagstidningar att få presstöd. Utredningen lämnar sitt slutbetänkande . 12.9.3Digitala radio- och TV-sändningar beslutade (prop. 1996/97:67, bet. 1996/97:KrU17, rskr. 1996/97:178) att sändningar av digital marksänd television skall inledas på ett begränsat antal orter i . Efter beslut (bl.a. prop. 2002/03:72, bet. 2002/03:KU33, rskr. 2002/03:196) kommer digitala TV-sändningar att byggas ut i hela landet som de analoga sändningarna läggs ned etappvis med slutdatum . Enligt beslut (prop. 2003/04:118, bet. 2003/04:KU24, rskr. 2003/04:231) skall av befolkningen kunna ta emot de digitala sändningarna från () och Utbildningsradion (UR), dvs. dessa sändningar skall ha samma räckvidd som de analoga sändningarna. av befolkningen bör kunna ta emot digitala marksändningar från ytterligare minst en frek- venskanal. Övergången till digital teknik möjliggör bl.a. bättre kvalitet på ljud och bild och lägre sändningskostnader. En kommission med uppgift att förbereda övergången från analoga till digitala marksändningar har tillkallats. Kommissionen, som har antagit namnet Digital-TV-kom- missionen, skall bl.a. lägga fram en plan för när de analoga marksänd- ningarna skall upphöra i olika områden samt planera och samordna information till allmänheten om omläggningen. Digital-TV-kom- missionen presenterade ett förslag för den första etappen av övergången. Regeringen beslutade i enlighet med kommissionens förslag att den första etappen av övergången skall inledas och omfatta sändarna i , och . En plan för de fortsatta etapperna av övergången lämnades till regeringen (dnr U2005/4152/Me). Enligt kommissionens förslag skall de analoga sändningarna upphöra under ytterligare fyra etapper . Regeringen fattade beslut om tids- planen för övergången. Tidsplanen följer i princip kommissionens för- slag. I delbetänkandet Must carry (SOU 2003:109) har Radio- och TV- lagsutredningen lagt fram förslag om vilken skyldighet innehavare av elektroniska kommunikationsnät skall ha att vidaresända TV-program efter det att de analoga marksändningarna har upphört. Regeringen läm- nade förslag till om vidaresändningsskyldighet i kabelnät (prop. 2004/05:105). beslutade i enlighet med regeringens förslag (bet 2004/05.KU26, rskr. 2004/05:252). Radio- och har även lagt fram delbetänkandet Nytt regelverk för marksänd digital-TV (SOU 2004:39). I betänkandet föreslås nya regler Prop. 2004/05:175 för tillståndsgivning till programföretag och operatörsföretag i det digi- överlämnade vidare betänkan- det Digital Radio (SOU 2004:16) med en samlad analys av den digitala radions framtidsförutsättningar och förslag på en etappvis utveckling av den digitala marksända radion (DAB). Kommittén anser att digitali- seringen av radion bör fortsätta, men att det inte går att ange någon tidpunkt för när de analoga ljudradiosändningarna kan upphöra. Betänkandet har remissbehandlats och frågan om digital radio bereds inom . 12.9.4Att skydda barn från skadligt innehåll Medieutbudet är tillgängligt via en mängd olika distributions- kanaler. När utbudet ökar i omfattning förändras förutsättningarna för tillsynen av innehållet. Vedertagna metoder för att skydda barn, såsom senare sändningstid i TV, försvagas i och med utvecklingen av nya medier och de nya interaktiva möjligheterna. (tidigare [U1990:03]) arbetar särskilt med barns och ungas användning av rörliga bildmedier inklusive Inter- net. Syftet med rådets verksamhet är att minska riskerna för skadlig mediepåverkan på barn och unga, och rådet skall ägna våldsskildringar och pornografi särskild uppmärksamhet. har deltagit i SAFT (Safety Awareness, Facts and Tools), ett informations- och utbildningsprojekt för en säkrare användning av Internet bland barn och ungdomar. Institutioner i fem länder har deltagit i projektet som finansierats av för en säkrare användning av Internet (se även bilaga 15). har , tillsammans med Myndig- heten för skolutveckling, beviljats EU-medel till ett nytt projekt för ett svenskt center för säkrare Internetanvändning bland barn och unga. Se även avsnitt 15.21, Förtroende för IT. har i samband med behandlingen av tredje rapport om förverkligandet av konventionen om barnets rättigheter i uppmärksammat frågan om att skydda barn från visst innehåll på bl.a. Internet. 13 Konsument och jordbruk pågår ett arbete med att ta fram en ny konsumentpolitisk strategi som skall gälla . I den kon- sumentpolitiska proposition som regeringen avser att lämna till kommer förslag att lämnas om att ersätta de befintliga fem konsumentpolitiska målen med ett samlande mål för hela politikområdet. Regeringen kommer även att införa nya delmål för det konsument- Prop. 2004/05:175 politiska arbetet. Allmänhetens förtroende för elektronisk kommunikation och IT, lik- som den kommersiella pressen på barn och unga vid deras användning av elektronisk kommunikation, är områden som prioriteras. Insatser inom konsumentpolitiken, t.ex. i form av internationellt samarbete för att mot- verka skräppost, kan bidra till ett ökat förtroende för IT och Internet. Arbetet med att motverka modemkapningar bidrar till att uppfylla delmålet om en tillgänglig och säker IT-infrastruktur. Modemkapning, och regeringens arbete med att stärka konsumentskyddet i samband med detta, behandlas under avsnitt 7. I departementspromemorian Den framtida konsumentpolitiken Ett underlag till en ny konsumentpolitisk strategi 2006 (Ds 2004:51) redo- visas förslag till en ny konsumentpolitik. I promemorian föreslås ett nytt konsumentpolitiskt mål: Trygga konsumenter med makt agerar för väl- färd och hållbar utveckling. Promemorian har remitterats och förslagen bereds inom . Regeringen avser att åter- komma till med en proposition med förslag till konsumentpolitiska mål. De mål som styrt konsumentpolitiken (prop. 2000/01:135, bet. 2001/02:LU, rskr. 2001/02:51) innehåller inget särskilt mål för IT, men flera av målen rör IT-området. Mot bakgrund av de senaste årens utveck- ling kan här särskilt nämnas säkerhetsmålet. I takt med att elektroniska kommunikationstjänster utvecklas och används i allt större utsträckning av allmänheten uppkommer nya hot och problem för konsumenter. Skräppost och modemkapningar är bara några exempel på oseriösa metoder som drabbat konsumenter vid elektronisk kommunikation. Åtgärder för att konsumenter tryggt och säkert skall kunna använda elektroniska kommunikationstjänster i IT-samhället kan hänföras under det konsumentpolitiska säkerhetsmålet. Den snabba tekniska utvecklingen medför att konsumentfrågorna på IT-området kräver kontinuerlig bevakning för att en hög nivå av kon- sumentskydd skall kunna upprätthållas. För att säkerställa allmänhetens förtroende för elektronisk kommunikation och IT som sådan är detta ett område som prioriteras i konsumentpolitiken. Ur ett konsumentpolitiskt perspektiv har e-handel flera fördelar. E-handel kan bidra till ökad konkurrens till nytta för konsumenterna genom ökat utbud, lägre priser och bättre tillgänglighet till varor, tjänster och pro- duktinformation för t.ex. boende i glesbygd och rörelsehindrade. E-handel kan således stärka konsumenternas makt på marknaden genom tillgång till information och ett större och billigare utbud. fortfarande många konsumenter som saknar förtroende för e-handel. Bristande kännedom och kunskap om det konsumentskyddande regel- verket vid e-handel (lagen [2002:562] om elektronisk handel och andra informationssamhällets tjänster m.fl., se bilaga 15) hos såväl konsu- menter som näringsidkare, kan vara en orsak. Oro för säkerheten vid betalning, utebliven leverans och tillförlitligheten i den information som lämnas om en produkt kan vara andra orsaker. Även hot som skräppost och modemkapningar kan bidra till bristande konsumentförtroende för e-handel. Regeringen anser att det är viktigt att stärka konsumenternas förtro- ende för e-handel och avser att återkomma till i denna fråga i den konsumentpolitiska proposition som lämnas .