prop · GT0349 · 2005-12-15 00:00:00 — Att denna förenklas och moderniseras är följaktligen angeläget. Följande initiativ på EU-nivå som riktar sig mot den gällande lagstiftningen kan nämnas. om styrelseformerna i EU, KOM (2001) 428 slutlig. SEC(2005) 791. Simpler Legislation in the Internal Market, SLIM, var ett program för förenkling av gällande lagstiftning som startade . om prydnadsväxter till direktiv om mervärdesskatt har behandlats i mindre arbetsgrupper som lämnat förslag till förenklingar som sedan kommissionen efter omarbetning presenterat för rådet och Europaparla- Denna metod har visat sig vara både resurskrävande och tids- Ändringarna är bl.a. att se som nya förslag som givetvis måste behandlas i rådet och parlamentet enligt ordinarie process. numera kompletterats med ett flerårigt program för förenkling av gäl- Programmet, som presenterades , skall leda till en minskning av antalet sidor lagtext som uppgår till ca Åtgärderna i programmet skall minska volymen . Innan förslagen till lagstiftning presenteras är det också viktigt att en re- daktionell och språklig översyn görs. kan väntas, dock inte lika djupgående som SLIM-förslagen. arna är nämligen tänkta att kunna beslutas snabbare än vanliga förslag till Förutsättningen är då att kärnan i lagstiftningen lämnas orörd så att inga förhandlingar behövs i rådet och parlamentet för att anta dessa Vid rådsmötet antog rådet 15 förenk- lingsförslag, varav ett svenskt, från en bruttolista med förslag som sam- lats in från medlemsstaterna. Listan är under bearbetning av kommissio- Bakom initiativet den gången stod de irländska och nederländska har kommissionen tagit motsvarande initiativ och kommissionären för industrifrågor har bett medlemsstaterna att ge in sina förslag till kommissionen. lämnade in 24 nya förslag avseende förenklingar av EG:s lagstiftning. in 32 konkreta förenklingsförslag. Bland dessa förslag samt bland de för- slag som andra medlemsstater och företagarorganisationer har lämnat har kommissionen valt ut vissa förslag att ingå i ett nytt rullande förenk- lingsprogram som presenterades . Genom programmet har kommissionen tagit ett fastare grepp om processen, vilket välkomnar. Europeiska företagspanelen (European Business Test Panel) är ett initia- tiv från kommissionen som syftar till att genom samråd med europeiska företag på ett tidigt stadium i lagstiftningsprocessen få in synpunkter på Målet är att förbättra och förenkla gemenskapens regler. Det kan avse t.ex. vilka administrativa bördor och kostnader som försla- gen skulle kunna ge upphov till. Kommissionen vill alltså ha synpunkter från gräsrotsnivå för att undvika att skapa onödiga problem och hinder som företagen upplever i sin dagliga verksamhet. Företagspanelen består av ca 3 600 företag, varav 126 svenska. av företag är representativt dels för branscher, dels för storlek på företag. Inom dessa parametrar är de företag som ingår slumpmässigt utvalda. dagsläget uppgår antalet panelmedlemmar till 3 000. Förfarandet är helt Internetbaserat. sex samråd hållits inom följande områden: beskattning, offentlig upphandling, tillämpningen av principen ömsesidigt erkännande för varor, mångfald och diskriminering på arbetsplatsen samt administrativa Skr. 2005/06:49 kostnader för att ta fram statistik om handeln med varor inom EU (Intrastat). Företagspanelen ett prioriterat projekt i kommissionens arbete med regelförbättring. Övriga aktiviteter och initiativ Kommissionen har också initierat ett projekt om indikatorer för regel- kvalitet, som deltar i. Projektets syfte är att identifiera lämpliga kvantitativa och kvalitativa indikatorer för att kunna bedöma och mäta de åtgärder som vidtas av EU och medlemsstaterna för att förenkla och för- bättra regelverken. Kommissionens slutrapport som presenterades i bör- jan av 2005 innehöll en omfattande genomgång av existerande indikato- rer. De indikatorer som slutligen kommer att antas, är tänkta att ingå i den rapportering som medlemsstaterna gör inom Lissabonprocessen. En av de gemensamma riktlinjerna (nr. 14) rör regelförbättring. Enligt di- rektiv 98/34/EG skall medlemsstaterna till kommissionen anmäla förslag till nationella tekniska regler. Kommisionen och medlemsstaterna kan då anföra invändningar om att reglerna är t.ex. alltför byråkratiska, krång- liga eller handelshindrande. Kommissionen kommer att föreslå att direk- tivet utvidgas till att även omfatta nationella regler för tjänster. Den s.k. nya metoden används vid EG-harmonisering av tekniska regler. Metoden bygger bl.a. på att man i direktivet endast faställer generella säkerhets- krav medan de tekniska detaljer återfinns i standarder som lättare kan ändras i takt med teknikens utveckling. Regelförbättring väntas stå högt på den politiska agendan . Anledningen till det är bl.a. det initiativ som de irländska, neder- ländska, luxemburgska och brittiska finansministrarna tagit genom att tillskriva rådet för finansiella och ekonomiska frågor (EKOFIN) om bl.a. behovet av en gemensam mätmetod på EU-nivå för att mäta företagens administrativa kostnader. Kommissionen har valt en nettokostnadsmodell (EU Net Administrative Cost Model) som är snarlik men inte identisk med standardkostnadsmodellen. Arbetet med regelreformering inom bedrivs på ett omfattande sätt med inriktning på regelkvalitet och regelreformering. Arbetet sker huvudsakligen inom ramen för Public Governance and Territorial Development Directorate, (GOV), () och Working Party on , där deltar aktivt. Working Party on har en multi- disciplinär inriktning, där horisontella frågor om regelkvalitet diskuteras i syfte att stödja medlemsländerna i arbetet med att uppnå ändamålsenliga nationella regelverk i den meningen att de både säkerställer grundläg- gande mål med regleringen (skydd för miljö, hälsa etc.) som de möjliggör väl fungerande marknader för näringslivet att verka på, så att företagen kan bidra till tillväxt och välfärd. skapsuppbyggnad pågår bl.a. om indikatorer för regel- kvalitet och mätning av företagens administrativa börda, där Skr. 2005/06:49 deltar i ett pilotprojekt. Den särskilda rekommendation till medlemssta- terna om förbättrad regelkvalitet som antog 1995 (reviderad 1997) och som utgör grund för den svenska förordningen (1998:1820) om särskild konsekvensanalys av reglers effekter för små företags villkor (Simplexförordningen) har också varit föremål för en ytterligare uppdate- ring. Uppdateringen har gjorts mot bakgrund av den utveckling som skett i medlemsländerna på området för regelreformering . Utveck- lingen har i korthet gått från att diskutera reformering och avreglering av separata sektorer till att sträva mot en helhetssyn på regelkvalitet i syfte att uppnå ändamålsenliga regler som bidrar till välfärd och uppfyllelse av politiska mål. Helhetssynen vilar på tre pelare; förekomsten av en gene- rell, nationell policy för hantering av regelkvalitetsfrågor, de lagstiftande och övervakande institutionernas funktion samt de olika verktygen för regelkvalitet (t.ex. samråd och konsekvensanalyser). Dessa tre element i samverkan lägger grunden för en mer övergripande helhetssyn på statens reglerande och styrande roll (whole of government approach). De revi- derade rekommendationerna antogs av . har även initierat ett arbete för att utveckla modeller för att mäta den ad- ministrativa bördan. Arbetet är på planeringsstadiet och målet är att hitta metoder att mäta kostnader och branscher i stället för lagområden. Redovisningen av arbetet inom bygger på bl.a. en statssekreterarskrivelse (Uppföljning av regeringens handlingsprogram för minskad administration för företagen m.m. regeringens skrivelse 2004/05:48). skall enligt förordningen (1998:1820) om särskild konsekvensanalys av reglers effekter för små företags villkor (Simplexförordningen) ge in en rapport till re- geringen med en redogörelse för myndigheternas arbete med konse- kvensanalyser. Rapporteringen skall omfatta bl.a. utfallet av handlings- programmet. Redovisningen nedan av insatserna på myndighetsnivå bygger på denna redovisning. Som sagts pågår arbetet inom hela med att förbättra regler. Nedan redovisas en exemplifiering av genomförda regel- förbättringar på departementsnivå och som ingår i regering- skall samtliga börsnoterade europeiska företag en- Skr. lig en EG-förordning upprätta sina koncernredovisningar enligt vissa internationella redovisningsstandarder (IAS-förordningen). föranlett ändringar i främst årsredovisningslagen (1995:1554) och de särskilda årsredovisninglagarna som skall tillämpas av finansiella före- Ändringarna innebär i huvudsak att svenska företag ges större möj- ligheter att tillämpa internationella redovisningsprinciper inom ramen för ges möjlighet att upprätta sina koncernre- dovisningar enligt de internationella redovisningsprinciperna som anta- gits på grundval av IAS-förordningen. Det har klargjorts vilka bestäm- melser i årsredovisningslagen som skall tillämpas av företag som är skyldiga att vid upprättandet sina koncernredovisningar tillämpa de en- ligt IAS-förordningen antagna stadgandena. Effekten av ändringarna för- väntas bli ett enklare och snabbare förfaringssätt hos företagen eftersom samma redovisningsprinciper kommer att kunna användas både i årsredovisningen och koncernredovisningen. kurrensvillkoren för svenska företag genom att jämförbarheten med ut- ländska företag ökar. trädde nya bestämmelser i fastighetsbildningslagen (1970:988) i kraft. Bestämmelserna innebär att det blir enklare för fastig- hetsägare att befria en styckningslott från ansvar för inteckningar i stam- fastigheten genom att samma myndighet (lantmäterimyndigheten) som handlägger avstyckningen också får möjlighet att besluta om inteck- Vidare har förfarandet vid fastighetsbildning gjorts mer ra- tionellt genom en ändring i reglerna om överklagande som innebär att lantmäterimyndigheten normalt skall skicka skriftliga underrättelser om meddelade beslut om fastighetsbildning till sakägare och andra som har rätt att överklaga besluten. Dessutom har det blivit lättare att upphäva s.k. onyttiga servitut. Mot bakgrund av den liberalisering av gas- och elmarknaden som skett har en modernisering och förenkling skett vid mervärdebeskattningen vid gränsöverskridande försäljning av gas och el. Ett direktiv, det s.k. el- och gasdirektivet, 2003/92/EG, har genomförts i svensk lagstiftning avseende beskattningsland för moms vid leverans av el och gas vilket underlättar tillämpningen av reglerna för mervärdesbeskattning. Fastighetstaxeringslagen (1979:1152) har ändrats för att underlätta för fastighetsägare att deklarera sin fastighet. Ändringen, som trädde i kraft och tillämpas första gången vid fastighetstaxe- ring, innebär att fastighetsdeklarationer skall kunna lämnas via Internet vilket även kommer att medföra kortare handläggningstider hos Skatte- Konkurrenslagen (1993:20) har förändrats i linje med den EU-reform på konkurrensområdet som trädde i kraft . Detta innebär att företagen inte längre behöver anmäla sina avtal till för prövning om förutsättningarna för undantag från förbudet mot konkurrensbegränsade samarbete är uppfyllda. ansökan hos för att få s.k. icke-ingripandebesked är Genom en ändring i lotteriförordningen (1994:1451) inhämtar Lotte- riinspektionen numera uppgifter vid ansökan om lotteritillstånd från Pa- tent- och registreringsverket, , och i stället för att sökanden skall behöva bifoga dessa Skr. 2005/06:49 uppgifter i sin ansökan. I bisjukdomsförordningen (1974:212) har formerna för biodlares an- mälningsplikt om var bisamhällen är placerade förenklats vilket innebär att uppgiften kan lämnas via telefon i stället för skriftligen. Förordningen (1994:276) om jämförpris på andra varor än livsmedel har upphävts i samband med att en ny prisinformationslag trätt i kraft. Detta förbättrar företagens möjlighet att överblicka lagstiftningen. Föreskrifterna i förordningen (1957:610) om elektriska starkströmsan- läggningar har moderniserats bl.a. för att klarlägga när s.k. interna elnät kan drivas utan koncession. Effekten blir ett snabbare och enklare förfa- ringssätt för företagen som slipper begära undantag för att driva interna elnät utan koncession. Dessutom minimeras risken för konflikter mellan en innehavare av ett icke-koncessionerat nät och innehavaren av nätkon- cession för området. Enligt 4 § Simplexförordningen skall myndigheterna till , rapportera om sitt arbete med konsekvensanalyser under det gångna verksamhetsåret. I sin rapport skall myndigheten ange de praktiska erfa- renheterna och resultaten av detta arbete samt de åtgärder i övrigt i fråga om regelförbättring för företag som myndigheten har vidtagit under verk- samhetsåret eller avser att vidta. skall enligt sin instruktion, för- ordningen (2000:1178) med instruktion för Verket för Näringslivsut- veckling, ge in ett underlag till regeringen, baserat på rappor- terna, som kan ligga till grund för regeringens årliga skrivelse till riksda- gen om regelförbättringar. I det följande redovisas myndigheternas arbete med handlingsprogrammet, så som läget var . 2.3.1Exempel på myndigheternas arbete med att minska den administrativa bördan Förenkling av föreskrifter och allmänna råd Ett flertal myndigheter arbetar kontinuerligt med att förbättra de före- skrifter och allmänna råd de har att förvalta. har fortsatt arbetet med ett förslag till allmänna råd om redovisning för enskilda näringsidkare. Målet med det allmänna rådet är att förenkla regelverket genom en harmonisering av redovisnings- och skatteregler och genom att skapa en integrerad process från kontoplan till deklaration. Arbetet bedrivs tillsammans med den s.k. BAS-gruppen3 och . Arbetet har utvidgats till att även omfatta en undersökning av vilka särskilda regler som skall gälla för handelsbolag. 3 Gruppen arbetar bl.a. med utformningen av kontoplaner. har ändrat föreskrifterna om godkännande av Skr. 2005/06:49 ny teknik för djurhållning. Föreskrifterna har ändrats på så sätt att den som vill använda ny teknik som godkänts i ett annat EU-land, eller en Efta-stat, som har undertecknat , numera skall an- mäla detta skriftligen till myndigheten. Anmälan är kostnadsfri. skulle sådan ny teknik godkännas av varvid en avgift om togs ut. Myndigheten ställer dessutom numera lägre krav på vilken dokumentation som krävs. avslutade ett omfattande föreskriftsarbete om hur elektriska starkströmsanläggningar skall vara utförda. De nya stark- strömsföreskrifterna trädde i kraft . Föreskrifterna, som omfattar 21 sidor, ersätter föreskrifter som omfattade 290 sidor. Övergri- pande säkerhetskrav ersätter detaljstyrning vilket medför att t.ex mindre elinstallationsföretag får en större frihet att själva välja på vilket sätt el- säkerheten skall tillgodoses i anläggningen. Nya tekniska lösningar kommer därigenom att få snabbare genomslag . regelgivning grundar sig huvudsakligen på EG- direktiv och/eller nationell lagstiftning samt bemyndigande från reger- ingen. Inom inspektionen pågår ett ständigt arbete med att förenkla och begränsa reglerna i föreskrifter och allmänna råd. En målsättning för ar- betet är enligt att företa en större översyn för att mo- dernisera de mest prioriterade författningarna i syfte att begränsa och förenkla dem. har etablerat en intern rutin för att följa upp om föreskrifter och allmänna råd behöver förändras eller upphävas. förenklar och förtydligar regelverket generellt genom att trycka om författningar som har ändrats mer än två gånger. Verket går också igenom och uppdaterar föråldrade regler genom olika översyns- projekt. har initierat en utredning i vilken verket kartlagt och ana- lyserat de rättsfrågor som uppkommer om självdeklarationer, skatte- deklarationer och kompletteringar till dessa får lämnas genom ombud. Verkets lagförslag innebär att en person som godkänts av och som registrerats som ombud får lämna sådana uppgifter till verket som endast får lämnas av firmatecknare. Lagförslaget har överläm- nats till regeringen. Den förslagna ändringen skulle enligt bedömning avsevärt förenkla administrationen för framför allt småföre- tag. Lotteriinspektionen har infört nya spelregler för de s.k. res- taurangkasinospelen. Syftet med de nya spelreglerna är att uppnå över- ensstämmelse med lotterilagens regler i fråga om insatser och vinster genom tydligare och mer fullständiga spelregler, allt för att spelet skall behålla sin karaktär av förströelse. För de företag som arbetar med res- taurangkasinospel innebär de nya spelreglerna större tydlighet. har för att öka tillgängligheten ersatt tidigare före- skrifter om medicintekniska produkter med en föreskrift. Genom åtgär- den underlättas tillgängligheten av aktuellt regelverk för små och medel- stora företag som inte kan ha särskild juridisk expertis som successivt följer utvecklingen. Ca 2 000 företag berörs av åtgärden. Förenklad tillståndsgivning och kortare handläggningstider har av tradition tagit emot en anmälan om avverkning och en ansökan om tillstånd skriftligen och på en fastställd blankett. har det emellertid varit möjligt att använda ett elektroniskt system benämnt eAvverka. har detta system utvecklats och fått en ökad anslutning bland skogsägarna. Systemet eAv- verka ställer vissa krav på användares datatekniska kapacitet. En möjlig- het har därför införts att anmäla en avverkning eller ansöka om avverk- ningstillstånd även i annan elektronisk form. De nu angivna ändringarna bör medföra en avsevärd förenkling för den enskilde, men kommer även att innebära minskat arbete för myndigheten. hade då det bildades sin största utmaning i att komma till rätta med den långa kö- och handläggningstiden för regi- streringsärenden. Målet var att minska den . Ge- nom ett antal samverkande åtgärder, såsom övertidsarbete, betingarbete och extra personalresurser, lyckades verket med uppgiften och vid ut- gången av 2004 var kötiden och handläggningstiden för huvuddelen av alla ärenden ca . arbetar för att med bibehållen kvalitet på hand- läggningen göra utbetalningar till garantitagarna av såväl skadeersättningar som garantitagarnas andelar av återvunna belopp. Detta är av särskilt stor betydelse för små och medelstora företag, vilka kan ha en ansträngd likviditetssituation. var det ett klart uttalat mål för nämnden att denna handläggning skulle ske så att garantitagarna får sin ersättning senast efter den s.k. karenstidens utgång. Stor vikt har lagts vid att följa upp varje transaktion som överskridit . Detta för att fånga upp de orsaker till förseningar som kan åtgärdas. har förenklat strukturen för till- stånd för s.k. industriutrustningar. I stället för att ha ett tillstånd per ut- rustning så har företagen en tillståndshandling för verksamhet med joniserande strålning. Till tillståndshandlingen har ett registerutdrag fo- gats som specificerar med vilken utrustning den tillståndsgivna verksam- heten får bedrivas. Listan skall hållas aktuell genom att företagen rap- porterar nytillskott och avförd utrustning. Detta betyder enklare administ- ration både för företagen och för institutet. Luftfartsstyrelsen har för avsikt att betrakta en ansökan om ett tillstånd som erfordras för luftfart av något slag som om denna ansökan även om- fattar ansökan för eventuella associerade tillstånd som krävs. har fattat beslut om att införa ett nytt elektroniskt ärende- hanteringssystem rörande skatte- och avgiftsanmälan som bl.a. beräknas förkorta handläggningstiderna. Systemet beräknas vara i drift 2006. För- enklingar av blanketter kommer att genomföras successivt. Uppgifter om innehav av F-skattsedel och uppgifter om skatteavdrag kommer att göras tillgängliga på myndighetens webbplats och via servicetelefonen. Han- teringen av F-skatten kommer därigenom att bli enklare. Ökat samarbete mellan myndigheter som en effektiv metod för att minska företagens administration () har inom ramen för uppdrag rörande () genomfört ett utvecklingsarbete som haft till syfte att underlätta administrationen dels för berörda företag, dels för de involverade myndigheterna, AMS och Svenska . Utveck- lingsarbetet har bl.a. haft som mål att få en mer integrerad och därmed rationaliserad uppgiftslämning från företagen till myndigheterna. Upp- gifterna infordras från företagen via webb-baserade blanketter. Vidare har elektronisk överföring av beslutsdata gällande företagen från Svenska till AMS utvecklats, vilket bl.a. minskar risken för felaktighe- ter i den fortsatta handläggningen inom och mellan myndigheterna. har startat ett samarbete med som går ut på att myndighetens personal besvarar frå- gor från kommunala konsumentvägledare i verkets webb-baserade kom- munikationsnät Portalen (tidigare KOV Direkt). I Portalens funktion Fråga experten deltar även andra myndigheter och rådgivningsbyråer. Kemikalieinspektionen har inlett ett ökat myndighetssamar- bete med andra miljömålsmyndigheter när det gäller information men även med andra myndigheter som t.ex. och . Inspektionen planerar nu att tillsammans med Rädd- ningsverket och eventuellt någon annan myndighet som t.ex. Arbetsmil- jöverket, skapa ett gemensamt webbgränssnitt för information. och Kemikalieinspektionen har också startat ett sam- arbete med mål att förenkla regler om klassificering och märkning av kemikalier som återfinns i ämnesdirektivet (67/548/EEG) och preparatdi- rektivet (1999/45/EG). Kemikalieinspektionen ansvarar för ämnen med hälso- och miljöfarliga egenskaper inom ramen för med till- hörande författningar. ansvarar för ämnen med brand- farliga, oxiderande eller explosiva egenskaper inom ramen för lagen (1998:868) om brandfarliga och explosiva varor med tillhörande förord- ning. Samarbetet mellan Kemikalieinspektionen och syftar till att som första åtgärd genomföra EG:s ämnes- och preparatdi- rektivs krav på klassificering och märkning i en föreskrift. En stor fördel med en sådan lösning är att reglerna blir mer lättlästa och framför allt att företag och andra intressenter lättare kan överblicka reglerna. har, med anledning av att den nya produktsäkerhets- lagen (2004:451) innehåller bl.a. nyheten att näringsidkare skall under- rätta tillsynsmyndigheten när de får vetskap om farliga varor eller tjäns- ter som de tillhandahåller eller har tillhandahållit, gemensamt med Elsä- kerhetsverket, , Kemikalieinspektionen och Läkeme- delsverket tagit fram blanketter för underrättelseskyldigheten. Blanket- terna lades ut på webbplats , när den nya produktsäkerhetslagen trädde i kraft. Arbetet har skett på initiativ av och under ledning av . Användningen av en standardi- serad blankett bedöms göra det enklare för företagen men även leda till minskad administration för verket. har utvecklat ett samarbete med andra myndigheter. har exempelvis detta arbete resulterat i en med gemensam och lättillgänglig information om hissar som riktar Skr. 2005/06:49 sig till både små och stora företag. Samarbetet mellan och om webbplatsen företagen bl.a. registrera enskild firma elektroniskt, anmäla uppgifter om mervärdesskattsregistrering och arbetsgivaravgifter samt ansöka om F- En ny tjänst varigenom företag som redan är registrerade kan få åtkomst till sina egna uppgifter och göra en gemensam anmälan till och avseende ändringar eller kompletteringar kommer att införas. Verket för näringslivsutveckling () har inom ramen för webbplat- sen Företagarguiden, som innehåller information till blivande och befint- liga företagare, fortsatt att utveckla samarbetet med andra myndigheter och organisationer. Vid utgången av 2004 hade 74 olika myndigheter och offentliga organisationer på olika sätt bidragit till att förvalta och utveckla Företagarguiden, antingen som informationsför- sörjare eller samarbetspartner. Tillsammans med och Bo- lagsverket genomförde flera aktiviteter, som ökade tillgänglighe- ten till samlad information från myndigheterna. och har tillsammans skapat ett enklare för- farande för livsmedelsexportörer att ansöka om utbetalning av exportbidrag enligt EG:s jordbrukslagstiftning. Med hjälp av den elek- troniska ansökan om exportbidrag lämnar företagen färre uppgifter än