prop · GS031d18 · 2005-01-01 00:00:00 — Myndigheten för skolutveckling har på regeringens uppdrag också tagit fram ett stödmaterial för lärare och skolpersonal om situationen för flickor och pojkar i familjer med hederstänkande. Materialet Jag är starkare än du tror innehåller lärande exempel och handfasta råd hur skolorna kan agera i akuta situationer. Även detta material skickades ut till skolor och kommuner . Det är enligt regeringens mening viktigt att kunskapen om utsatta flickors och pojkars livsvillkor sprids till skolorna och att insatserna och utvecklingen inom området noga följs upp. Att se och diskutera film har visat sig vara en god inledning för värdegrundsarbetet i skolan. Regeringen gav därför Myndigheten för skolutveckling i uppdrag att ta fram ett material med information om jämställdhet samt som stöd för skolans undervisning i jämställdhet få möjlighet att se och diskutera filmen ! i årskurs 6-9 under /05. Skolans ansvar för barns och ungas rättigheter Barns och ungas rättigheter får inte inskränkas med hänvisning till kultur, tradition, religion och bakgrund eller på grund av kön eller sexuell läggning. granskning 1999 av kränkande behandling och verkets kartläggning 2002 av förekomsten av rasism, etnisk diskriminering, sexuella trakasserier, homofobi och könsrelaterad mobbning är exempel på undersökningar som visat på brister när det gäller skyddet mot diskriminering och annan kränkande behandling i skolan. Regeringen gav därför en utredare i uppdrag (Dir. 2003:114) att se över möjligheterna till en lagstiftning med enkla och tydliga regler som 2004/05:1 UTGIFTSOMRÅDE 16 främjar lika rättigheter och motverkar diskriminering och annan kränkande behandling inom skolväsendet i vid mening. Utredaren har även haft i uppdrag att föreslå nödvändiga åtgärder för att genomföra EG-direktiven om likabehandling oavsett ras eller etnisk ursprung samt likabehandling i arbetslivet inom utbildningsområdet. (U 2003:10) redovisade sitt uppdrag . Betänkandet Skolans ansvar för kränkningar av elever (2004:50) skickades därefter på bred remiss. matematik, medan andra saknar ämnets anknytning till studieinriktningen och har svårigheter att nå kursens mål. Regeringen har givit ett kursplaneuppdrag med anledning av de förändringar av gymnasieskolan som föreslås i gymnasiepropositionen. I uppdraget ingår att undersöka om kärnämneskursplanen i matematik kan utformas med en målbeskrivning som gör det möjligt att skapa en matematikundervisning som på ett bättre sätt än svarar mot olika elevgruppers intressen och behov. Det är enligt regeringens uppfattning av stor vikt att matematikundervisningen i skolan utvecklas så att elevernas intresse för och kunskap- 6.1.9Internationellt inriktad utbildning i er i matematik ökar. lämnade i sitt betänkande Skollag för kvalitet och likvärdighet (SOU 2002:121) bl.a. förslag som avser internationella skolor och rätten till utbildning för barn till beskickningsmedlemmar. En arbetsgrupp inom har kompletterat skollagskommitténs betänkande i vissa delar avseende regleringen av internationellt inriktad utbildning på grundskole- och gymnasienivå med fokus på internationella skolor. Arbetsgruppen har haft som principiell utgångspunkt att lämna förslag som skapar enhetlighet i tillämpningen i förhållande till regelverket i övrigt för olika skolformer och huvudmän. Gruppens förslag har remitterats och svaren väntas . 6.1.10Matematik, naturvetenskap och teknik Goda kunskaper i matematik är av stor vikt. In- sikterna är viktiga i såväl vardagen som ett aktivt deltagande i samhälls- och arbetsliv. Matematikkunskaper är även en förutsättning för lärande inom en mängd andra ämnesområden. I internationella undersökningar uppvisar svenska elever goda resultat. Trots detta når alltför många elever i grund- och gymnasieskolan inte målen i matematik. Som en del av problematiken med matematikämnet i gymnasieskolan framstår den gemensamma kärnämneskursen Matematik A. Kursen upplevs av en del elever som en obehövlig repetition av vattendelare när det gäller val av fortsatta studier på såväl gymnasiesom högskolenivå kräver detta. Regeringen tillsatte därför en Matematikdelegation. Uppdraget innebär att utarbeta en handlingsplan med förslag till åtgärder för att förändra attityder till och öka intresset för matematikämnet, samt att utveckla undervisningen. Delegationen skall redovisa sitt arbete . Naturvetenskaplig och teknisk utveckling är avgörande för ett konkurrenskraftigt kunskapssamhälle. EU:s utbildningsministrar har enats om att öka rekryteringen till utbildningar inom det naturvetenskapliga och tekniska områdena. Inom näringslivet finns ett stort behov av välutbildade naturvetare och tekniker. Det är även viktigt för en allsidig utveckling att fler kvinnor väljer den här typen av yrken. Men det handlar inte bara om att få fler yrkesverksamma inom området, kunskap i naturvetenskap och teknik är viktigt för alla oavsett yrkesinriktning. Internationellt sett är intresset för studier inom naturvetenskap och teknik relativt stort i . Den s.k. PISA-undersökningen visade också att svenska elever var signifikant bättre än såväl EU- som OECD-genomsnittet när det gäller naturvetenskapligt kunnande. Regeringen har gjort omfattande insatser för att öka barns och ungdomars intresse för naturvetenskap och teknik, bl.a. genom insatser för att förändra attityder och utveckla undervisningen. Det s.k. , som avslutades , har varit en viktig del i dessa satsningar. 2004/05:1 UTGIFTSOMRÅDE 16 Regeringen bedömer att det är av största vikt att stimulera barns och ungdomars intresse för naturvetenskap och teknik. Lärarna bör vara i fokus för insatserna, eftersom lärarnas kompetens och förmåga att utveckla undervisningen och entusiasmera eleverna är avgörande för att öka intresset. Regeringen anser att det krävs en ökad samordning av de statliga insatserna. Ett exempel på detta är att bidragen till s.k. science centers i högre grad än bör kopplas till verksamhet som riktar sig till skolor. Myndigheten för skolutveckling kommer därför att överta ansvaret från för bidragsgivningen till science centers. 6.1.11 IT i skolan Satsningen på IT i skolan (ITiS) avslutades . Satsningen innebar bl.a. att kompetens i arbetslag och i handledargrupper samt en stärkt infrastruktur byggdes upp och att ett förändringsarbete påbörjades. Det är viktigt att de aktiviteter som ägt rum inom ITiS och andra tidsbegränsade projekt nu integreras i skolans löpande verksamhet. Det är angeläget att alla får grundläggande kunskaper om IT och hur IT kan användas. En utvärdering av ITiS har genomförts av högskolorna i och som, tillsammans med erfarenheterna under satsningen, visar att skolledarna, lärarutbildningarna och de kommunala beslutsfattarna är tre nyckelgrupper för en fortsatt utveckling av IT-använd- andet i skolan. Vidare framgår att den kompetensutvecklingsmodell som ITiS använt sig av har varit mycket framgångsrik. Det gäller såväl arbetet i arbetslag som betydelsen av en pedagogisk handledare. Lärarkåren behöver även fortsättningsvis få tillgång till kompetensutveckling om IT. Det gäller framför allt många skolledare som behöver kompetensutveckling för att kunna leda de utvecklingsprocesser som påbörjats i skolan. Pedagogisk användning av IT, arbete i arbetslag och skolutveckling har initierats genom ITiS och arbetet med stöd till dessa processer fortsätter genom Myndigheten för skolutveckling. Myndigheten för skolutveckling har det sammanhållande nationella ansvaret för fortsatta insatser och för att stimulera utveckling av användningen av IT i skolan. i uppdrag att ta tillvara, utveckla och sprida de erfarenheter som finns från ITiS-satsningen och europeiska skoldatanätet. Dessa strategiskt viktiga områden kommer myndigheten att fortsätta arbeta med . Regeringen tillsatte en IT- politisk strategigrupp under med uppdrag att främja informationssamhällets fortsatta utveckling. Gruppen skall enligt sina direktiv (N2003/4799/ITFoU) arbeta för att IT-politiken blir en naturlig del av alla politikområden och att förverkliga de av staten uppsatta målen att öka tillit till IT, öka kompetensen att använda IT samt att öka tillgängligheten till informationssamhällets tjänster. Inom den IT-politiska strategigruppen finns en arbetsgrupp som skall föreslå prioriterade insatser för framtida arbete med IT i skola och lärande. Arbetsgruppen kommer i sitt arbete att ta tillvara de erfarenheter från genomförda IT-satsningar inom utbildningsområdet. 6.1.12 Entreprenörskap i skolan Läroplanerna för det offentliga skolväsendet framhäver, förutom behovet av goda kunskaper, vikten av sådana förmågor som initiativförmåga, tilltro till sin egen förmåga, kreativitet och problemlösningsförmåga, förmåga att själv ta ansvar för och organisera sitt arbete samt att driva en verksamhet. Detta är egenskaper och förmågor som kännetecknar entreprenörskap i vid mening. De är viktiga förmågor som behövs i allt företagande, men också på varje plats och nivå i arbets- och samhällslivet i övrigt. Entreprenörskap kan bidra till förnyelse i samhället. En fortsatt ekonomisk tillväxt, som grund för en fortsatt god välfärdsutveckling, förutsätter både en generellt hög utbildningsnivå hos befolkningen och ett entreprenöriellt förhållningssätt. Det finns därför skäl att utveckla det entreprenörskapsfrämjande arbetet i såväl grundsom gymnasieskolan. Regeringen avser därför att , som ett led i en sammanhållen tillväxt- och innovationspolitik, uppmärksamma hur undervisning i 2004/05:1 UTGIFTSOMRÅDE 16 entreprenörskap kan främjas inom utbildnings- sam kompetensutveckling för lärare och biblio- tekarier kring Projektarbete 100p. arbete inom Språkrum har inriktats på att 6.1.13 Kultur och läsning stimulera förskolors och skolors arbete med språkutveckling, läsning och litteratur. Språkrum har i projektet skol- Läs-, skriv- och språkutveckling skolbibliotek bibliotek (LÄSK) visat behovet att öka med- vetenheten kring skolbiblioteket som kollektivt Den pedagogiska miljön från förskolan till läromedel och att skolan utvecklar pedagogiska gymnasieskolan är av avgörande betydelse för strukturer som inte bara är inriktade på elevernas elevernas läs-, skriv- och språkutveckling. forskande arbete utan även stöder innehållet i Varje kommun skall ha ett utvecklat system LÄSK har visat att för elevernas läs- och skrivutveckling och varje om ett undersökande arbetssätt skall leda till en skola skall kunna visa bl.a. i sin kvalitetsredovis- bättre måluppfyllelse, vilket så måste informa- ning hur läsutvecklingen skall följas och kon- tionssökning bearbetas till kunskap kräver det trolleras och hur elever som behöver stöd skall få stöd och handledning av lärare och bibliotekarier Inga elever får tappas bort. får svårigheter skall ha rätt att få stöd så tidigt Insatser för läs-, skriv- och språkutveckling är av stor vikt för förbättrade resultat på alla nivåer i Inte minst för stödet till elever Regeringen aviserade i budgetpropositionen för med utländsk bakgrund är kopplingen till läsning 2004 (prop. 2003/04:1) att man avser att stödja Förutom tidigare uppdrag har arbetet med kultur och estetik i skolan. Myndigheten för skolutveckling i uppdrag att och identitetsfrågor blir allt viktigare i ett sam- arbeta för förbättrad förskole- och skolsituation hälle med mångfald och delaktighet. i segregerade områden. lärprocesser är en angelägenhet för alla peda- goger och uppdelningen mellan vetenskapliga Skolbibliotekets pedagogiska roll i skolan är och estetiska ämnen bör modereras. Den pedagogiska miljön från för- Regeringens satsning på Kultur i skolan under skolan och framåt är avgörande för elevernas 19992001 inriktades på att kultur förstärker och språkutveckling liksom behovet av en variation stimulerar till lärandeprocesser och ger barn och av olika läs- och skrivmiljöer. Det finns också ett elever tillfällen att utveckla nya sidor. ökande behov att kunna orientera sig i informa- inriktades på strategiska utvecklingsprojekt som varaktigt kunde ge effekter. Myndigheten för skolutveckling har (numera Myndigheten för skolutveckling) och 2003 redovisat ett fyraårigt regeringsuppdrag arbetade gemensamt för att Uppdraget innebar att stödja stärka och vidareutveckla arbete med kultur i och stimulera språkutvecklingen med inriktning skolan på nationell nivå. på att förbättra läs- och skrivmiljöerna i skolan, satsningen på Kultur i skolan kommer att sändas att stärka och utveckla skolbibliotekens Stöd och inspiration skall pedagogiska roll samt att skapa gemensamma kunna hämtas i de olika projektredovisningarna mötesplatser för folk- och skolbibliotekarier och samt till fortsatta insatser inom kommuner, pedagoger för att allsidigt stimulera förskolors skolor och högskolor. och skolors pedagogiska arbete med språkut- Myndigheten för skolutveckling kommer att veckling, läsning och litteratur. ges i uppdrag att fokusera på estetikens och inriktat sitt arbete mot information och kreativitetens roll för utvecklingen av förskola kommunikation för att sprida erfarenheter och och skola i arbetet med de från regeringen inspirera till lokalt utvecklingsarbete, kompe- prioriterade områdena basfärdigheter, utbild- tensutveckling och forskning. ningsvillkor för barn och ungdomar i segrege- stöttat strategiska områden där skolbiblio- rade områden samt jämställdhet mellan pojkar tekarier och lärare kan samarbeta som t.ex. ett nätverk med rektorer och bibliotekarier, gemen- 2004/05:1 UTGIFTSOMRÅDE 16 6.1.14 Elever med funktionshinder Ett genomgripande reformarbete har genomförts inom detta område. Bland annat har de specialpedagogiska frågorna samlats inom en myndighet, . har givits det samlade ansvaret för döva eller hörselskadade elever. har, i samverkan med och Myndigheten för skolutveckling, det övergripande sektorsansvaret för genomförandet av regeringens handikappolitik inom utbildningsområdet i den mån uppgiften inte ankommer på eller Myndigheten för skolutveckling. För att ytterligare stärka förutsättningarna för elever med funktionshinder har regeringen förtydligat formerna för visstidsutbildning vid statliga resurscenter samt utvecklat och tydliggjort Specialpedagogiska institutets läromedelsåtagande. Regeringen anser det vara viktigt att ansvaret för läromedelsförsörjningen samordnas till en särskild instans som förutsetts arbeta på ett flexibelt sätt i nära samverkan med andra aktörer på området liksom den kommersiella marknaden. Genom ändringar i förordningen (2001:286, ändrad 2004:202) med instruktion för har regeringen beslutat att ett läromedelsråd skall finnas vid institutet. Syftet med det statliga läromedelsåtagandet är att tillgodose behovet av anpassade läromedel för barn, ungdomar och vuxna med funktionshinder inom skolväsendet. Regeringen har dessutom uppdragit åt att bl.a. föreslå arbetsformer för läromedelsrådet. En delrapport redovisades och slutlig rapportering sker i samband med årsredovisningen . Visstidsutbildning vid särskilda resurscenter Regeringen har utfärdat förordning (2004:203) om visstidsutbildning vid särskilda resurscenter. Enligt förordningen skall visstidsutbildning finnas vid Resurscenter syn , och vid Resurscenter tal och språk, . Utbildningen skall syfta till att ge elever med synskada och ytterligare funktionshinder samt elever med grav språkstörning en utbildning som är anpassad till varje elevs förutsättningar. Ut- bildningen skall vidare syfta till att ge förutsättningar för fortsatt utbildning i hemskolan eller hemkommunen. Utbildningen skall så långt möjligt motsvara den utbildning som ges i grundskola eller särskola och skall fortgå så länge elevens behov kräver det och det inte finns förutsättningar att anordna utbildning av motsvarande kvalitet i hemskolan eller hemkommunen. Förordningen slår vidare fast att elevens vårdnadshavare får ansöka om mottagande vid ett resurscenter. Om vårdnadshavaren medger det får även hemkommunen ansöka om mottagande. Beslut om mottagande av elever för visstidsutbildning fattas av . Sådana beslut får överklagas hos . Beslutet får överklagas endast av elevens vårdnadshavare eller, om eleven har fyllt , av eleven. Regeringen anser att det är viktigt att de statliga resurscentren har en tydlig roll och ett tydligt ansvar när det gäller elever med funktionshinder. Visstidsutbildning är en viktig del av resurscentrens verksamhet och det statliga ansvarstagandet. Regeringen avser därför att noga följa utvecklingen av den nya utbildningen. Utredning om utbildningen för elever med utvecklingsstörning Regeringen tillsatte en parlamentarisk utredning, , med uppgift att ge förslag till hur utbildningen för barn, ungdomar och vuxna med utvecklingsstörning kan förbättras (Dir. 2001:100). Kvaliteten i utbildningen skall öka liksom samverkan mellan elever med och utan utvecklingsstörning. I ett tilläggsdirektiv angav regeringen att kommitténs fortsatta arbete främst skall avse den del i uppdraget som syftar till att förbättra kvaliteten i utbildningen för elever med utvecklingsstörning i såväl särskolan och särvux som övriga skolformer. Av tilläggsdirektivet framgår också att kommittén endast skall lämna författningsförslag för det alternativ som innebär att särskolan och särvux skall kvar- stå som egna skolformer. En viktig utgångspunkt för det fortsatta arbetet är att kontakterna och samverkan mellan elever med och utan utvecklingsstörning skall öka. Regeringens förslag: Giltighetstiden för lagen (1995:1249) om försöksverksamhet med ökat föräldrainflytande över utvecklingsstörda barns skolgång förlängs till och med utgången av . Ärendet och dess beredning: Lagen (1995:1249) om försöksverksamhet med ökat föräldrainflytande över utvecklingsstörda barns skolgång trädde i kraft (prop. 1994/95:212). har på uppdrag av regeringen följt upp och utvärderat försöksverksamheten (dnr U1998/316/S). Ut- värderingen har remissbehandlats. Försöksverksamheten har därefter förlängts till och med utgången av (prop. 1999/2000:68). har i uppdrag att ta ställning till om försöksverksamheten bör permanentas. Kommittén kommer att redovisa sitt slutbetänkande . Betänkandet remitteras därefter. Lagrådet har inte beretts tillfälle att yttra sig över lagförslaget. Med hänsyn till att Lagrådet yttrade sig i samband med lagens tillkomst och att det nu endast är en fråga om förlängning av den pågående försöksverksamheten anser regeringen att Lagrådets hörande skulle sakna betydelse i detta fall. Skälen för regeringens förslag Med hänsyn till att beredningen av förslag inte kommer att vara klar då försöksverksamheten upphör anser regeringen att försöksverksamheten bör förlängas till och med för att därefter antingen övergå till reguljär verksamhet eller upphöra. Förslag till lagtext finns i avsnitt 2.2. 2004/05:1 UTGIFTSOMRÅDE 16 Riksgymnasier för rörelsehindrade (Rh) Sådan Rh-anpassad gymnasieutbildning som avses i 5 kap. 7 § skollagen anordnas i , , och i kommun. /04 omfattade verksamheten 177 elever. har redovisat ett regeringsuppdrag att följa och analysera utvecklingen av den Rh- anpassade gymnasieutbildningen för den grupp elever som i liten eller obefintlig utsträckning följer kurser på gymnasienivå. I uppdraget ingick också att överväga alternativ till den Rh- anpassade gymnasieutbildningen. Av rapporten framgår bl.a. att utvecklingen i kommunerna är positiv vad gäller att anpassa utbildningen för elever med svåra rörelsehinder i elevernas hemkommuner. finns, enligt , kommuner med låg ambition när det gäller att erbjuda utbildningsalternativ i hemkommunen. Verket konstaterar också att det finns ett komplicerat samspel mellan förekomsten av riksgymnasier, den lagstadgade rätten till Rh- anpassad utbildning och nivån på den ersättning som kommunerna får betala för en utbildningsplats. avråder dock från att göra justeringar av vare sig det statliga utbildningsstödet eller av målgruppens rätt till Rh- anpassad utbildning. Regeringen instämmer i att den Rh-anpassade gymnasieutbildningen alltjämt utgör ett värdefullt komplement till kommunernas gymnasieskola. Det saknas därmed skäl att göra några förändringar avseende målgruppens rätt till sådan utbildning. Även om uppföljningen inte syftat till att jämföra kvaliteten på de fyra riksgymnasierna noterar kvalitetsskillnader mellan skolorna. Verket menar att dessa skillnader är så stora att de motiverar en särskild kontakt med de fyra skolhuvudmännen. För de ungdomar som tillhör målgruppen för Rh-anpassad utbildning är det givetvis av särskilt stor vikt att de får en utbildning av hög kvalitet som ger bästa möjliga förutsättningar för vidare studier eller arbete. I syfte att närmare följa upp att de statliga resurser som avsätts för den Rh-anpassade gymnasieutbildningen används effektivt, och att eleverna erbjuds utbildningar av hög kvalitet, anser regeringen att det bör vara ett myndighetsansvar att utarbeta nya avtal där kvalitetsaspekterna betonas. I ansvaret bör ingå att fördela medlen för den Rh-anpassade utbildningen och att följa 2004/05:1 UTGIFTSOMRÅDE 16 Regeringen avser att återkomma i frågan. 6.1.15Kunskap och kvalitet i gymnasieskolan Till skillnad från de flesta länder omfattar svensk gymnasieskola både studieförberedande utbildningar och yrkesutbildningar med en gemensam kunskapsbas. Enligt undersökningar håller den svenska gymnasieskolan hög kvalitet, medger stor valfrihet för eleverna samt erbjuder ett brett utbud av utbildningar och kurser i ett internationellt perspektiv. Likväl behöver gymnasieskolan, med utgångspunkt i högt ställda nationella ambitioner, utvecklas och kvaliteten höjas så att fler elever når målen i läroplanerna och de olika utbildningsvägarnas program- och kursplanemål. Därmed får de unga de kunskaper som krävs för personlig utveckling, aktivt deltagande i ett demokratiskt samhällsliv, ett utvecklande arbetsliv, vidare studier och ett livslångt lärande. Framtidens gymnasieskola måste bättre än nuvarande svara mot de krav som det moderna samhället ställer på såväl breda kunskaper som hög specialisering. Regeringen överlämnade propositionen Kunskap och kvalitet elva steg för utvecklingen av gymnasieskolan (prop. 2003/04:140) till . Under förutsättning av godkännande kommer förslagen i huvudsak att träda i kraft för att tillämpas på utbildning som påbörjas efter . Huvudpunkterna i propositionen är följande. Inom ramen för en kursutformad gymnasieskola införs ämnesbetyg. Vid varje avslutad kurs sätts ett ämnesbetyg, som ersätter tidigare betyg i ämnet och ger en helhetsbedömning av hur långt eleven nått i ämnet. En modern gymnasieexamen införs som ett tydligt kvitto på att eleven fullföljt och tillgodogjort sig gymnasieskolans utbildning. Examensbeviset blir ett kvalitetsbevis som ger en tydlig information om att eleven nått utbildningens mål. Ett gymnasiearbete ersätter dagens projektarbete. Det nya gymnasiearbetet blir, inte minst för elever på yrkesutbildningarna, ett viktigt kvalitetsinstrument för att eleven skall kunna visa att hela utbildningens mål är uppnått. Gymnasiearbetet skall anknyta till den studievägen eleven valt och blir ett krav för gymnasieexamen. Gymnasieskolans individuella program (IV) förstärks. Eleverna på gymnasieskolans individuella program skall enligt regeringens bedömning ges rätt till utbildning på heltid från . För att öka elevernas valfrihet skall eleverna kunna söka program i andra kommuner även om programmen finns i hemkommunen, s.k. frisökning. Eleverna skall antas i mån av plats efter att sökande från den kommun där utbildningen ges och vissa andra sökande fått plats. Frisökning stimulerar till samverkan mellan kommuner kring gymnasieskolan och kan därmed stärka utbildningsutbudet i en region. Arbetsfördelning och kraftsamling mellan kommuner i samverkan blir viktigt för att utveckla gymnasieskolans kvalitet. Historia skall bli ett nytt kärnämne omfattande 50 gymnasiepoäng. Det innebär inte en minskad omfattning för den som läser mer historia än 50 poäng. Kärnämnenas omfattning kommer att öka till 800 poäng.