prop · GS031d18 · 2005-01-01 00:00:00 — 10.för anvisar anslagen under utgiftsområde 16 Utbildning och universitetsforskning enligt följande uppställning: 2004/05:1 UTGIFTSOMRÅDE 16 Utveckling av skolväsende och barnomsorg Skolutveckling och produktion av läromedel för elever med Särskilda insatser på skolområdet Maxtaxa i barnomsorgen m.m. Bidrag till personalförstärkningar i förskola Bidrag till personalförstärkningar i skola och fritidshem Bidrag till viss verksamhet motsvarande grundskola och gymnasieskola Bidrag till svensk undervisning i utlandet Nationellt centrum för flexibelt lärande Bidrag till viss verksamhet inom vuxenutbildning Bidrag till vissa organisationer för uppsökande verksamhet Statligt stöd för utbildning av vuxna Myndigheten för kvalificerad yrkesutbildning Bidrag till kvalificerad yrkesutbildning : Forskning och forskarutbildning : Forskning och forskarutbildning : Forskning och forskarutbildning : Forskning och forskarutbildning : Forskning och forskarutbildning : Forskning och forskarutbildning : Forskning och forskarutbildning Tekniska högskolan: Grundutbildning Tekniska högskolan: Forskning och forskarutbildning : Forskning och forskarutbildning : Forskning och forskarutbildning : Forskning och forskarutbildning 2004/05:1 UTGIFTSOMRÅDE 16 : Forskning och forskarutbildning : Forskning och forskarutbildning : Forskning och forskarutbildning : Forskning och forskarutbildning : Forskning och forskarutbildning : Forskning och forskarutbildning Högskolan på : Grundutbildning Enskilda utbildningsanordnare på högskoleområdet m.m. Särskilda utgifter inom universitet och högskolor m.m. Forskning och konstnärligt utvecklingsarbete vid vissa högskolor Ersättningar för klinisk utbildning och forskning Internationella programkontoret för utbildningsområdet Kostnader för medlemskap i m.m. Utvecklingsarbete inom område m.m. : Forskning och forskningsinformation 2004/05:1 UTGIFTSOMRÅDE 16 Rådet för forsknings- och utvecklingssamarbete inom EU Särskilda utgifter för forskningsändamål 2004/05:1 UTGIFTSOMRÅDE 16 Regeringen har följande förslag till lagtext. 2.1Förslag till lag om ändring i skollagen (1985:1100) Härigenom föreskrivs att 5 kap. 4 b § och 9 kap. 8 a § skollagen (1985:1100)1 skall ha följande lydelse. Ett individuellt program skall först och främst förbereda eleven för studier på ett nationellt program eller ett specialutformat program. Ett individuellt program kan Ett individuellt program skall först och främst förbereda eleven för studier på ett nationellt program eller ett specialutformat program. Utbildningen skall bedrivas i en omfattning som motsvarar heltidsstudier. Utbildningens omfattning får dock minskas om en elev begär det och styrelsen för utbildningen finner det förenligt med syftet för utbildningen. 1.särskilt inriktas mot studier på ett nationellt eller specialutformat program (programinriktat individuellt program), 2.göra det möjligt för ungdomar att genom lärlingsutbildning förena en anställning som syftar till yrkesutbildning med studier av vissa ämnen i gymnasieskolan, och 3.möta elevers speciella utbildningsbehov. 1Lagen omtryckt 1997:1212. 2Senaste lydelse 1999:887. 2004/05:1 UTGIFTSOMRÅDE 16 Ett individuellt program som har ett sådant syfte som avses i första stycket kan utformas för en grupp elever. Ett programinriktat individuellt program skall utformas för en grupp elever. Utbildningen på ett individuellt program skall följa en plan, som skall fastställas av styrelsen för utbildningen. I fråga om sådana individuella program som avses i andra stycket 2 får regeringen föreskriva att utbildningen i skolan skall omfatta minst vissa ämnen. För varje elev som genomgår sådan utbildning som avses i 8 § lämnas bidrag av hemkommunen. Kommunens skyldighet gäller endast utbildning för sådana elever som hemkommunen var skyldig att erbjuda gymnasieutbildning då utbildningen började. Om utbildningen i bidragshänseende har hänförts till ett sådant nationellt program som elevens hemkommun anordnar, skall bidraget bestämmas efter samma grunder som kommunen tillämpar vid fördelning av resurser till det programmet i de egna gymnasieskolorna. När bidraget bestäms skall hänsyn tas till den fristående skolans åtagande och elevens behov. Om en elev har ett omfattande behov av särskilt stöd, är kommunen inte skyldig att lämna bidrag för det särskilda stödet, om betydande organisatoriska eller ekonomiska svårigheter uppstår för kommunen. Om elevens hemkommun inte anordnar ett sådant program som avses i andra stycket, men den kommun där den fristående skolan är belägen (lägeskommunen) gör det, skall bidraget bestämmas efter samma grunder som lägeskommunen tilllämpar vid fördelning av resurser till det programmet i lägeskommunens gymnasieskolor. Hemkommunen skall ta hänsyn till den fristående skolans åtagande och elevens behov. Om en elev har ett omfattande behov av särskilt stöd, är kommunen inte skyldig att lämna bidrag för det särskilda stödet, om betydande organisatoriska eller ekonomiska svårigheter uppstår för kommunen. I andra fall än som avses i andra och tredje styckena, skall elevens hemkommun betala det belopp som regeringen eller den myndighet som regeringen bestämt har föreskrivit. För en elev som har ett omfattande behov av särskilt stöd skall kommunen därutöver lämna ett extra bidrag. I andra fall än som avses i andra stycket, skall elevens hemkommun betala det belopp som regeringen eller den myndighet som regeringen bestämt har föreskrivit. För en elev som har ett omfattande behov av särskilt stöd skall kommunen därutöver lämna ett extra bidrag. 3 Senaste lydelse 2002:159. Kommunen är dock inte skyldig att lämna extra bidrag, om betydande organisatoriska eller ekonomiska svårigheter uppstår för kommunen. Kommunens skyldighet att lämna bidrag till skolan gäller inte, om statsbidrag lämnas för en utlandssvensk elevs utbildning. Om bidraget avser en asylsökande elev eller en annan elev som vistas i under liknande omständigheter, skall kommunen i stället för vad som anges i andra fjärde styckena betala det belopp som regeringen har föreskrivit särskilt. 2004/05:1 UTGIFTSOMRÅDE 16 munen är dock inte skyldig att lämna extra bidrag, om betydande organisatoriska eller ekonomiska svårigheter uppstår för kommunen. Kommunens skyldighet att lämna bidrag till skolan gäller inte, om statsbidrag lämnas för en utlandssvensk elevs utbildning. Om bidraget avser en asylsökande elev eller en annan elev som vistas i under liknande omständigheter, skall kommunen i stället för vad som anges i andra och tredje styckena betala det belopp som regeringen har föreskrivit särskilt. Denna lag träder i kraft i fråga om 9 kap. 8 a § och i övrigt . Bestämmelserna i 9 kap. 8 a § tillämpas första gången på bidrag . Bestämmelserna i 5 kap. 4 b § tillämpas på utbildning som påbörjas efter . 2004/05:1 UTGIFTSOMRÅDE 16 2.2Förslag till lag om fortsatt giltighet av lagen (1995:1249) om försöksverksamhet med ökat föräldrainflytande över utvecklingsstörda barns skolgång; Härigenom föreskrivs att lagen (1995:1249) om försöksverksamhet med ökat föräldrainflytande över utvecklingsstörda barns skolgång, som gäller till utgången av , skall fortsätta att gälla till och med utgången av . 4 Lagens giltighet senast förlängd 2000:446. 2004/05:1 UTGIFTSOMRÅDE 16 3 Utgiftsområde 16 Utbildning och universitetsforskning Utgiftsområdet omfattar politikområdena Storstadspolitik, Utbildningspolitik och Forskningspolitik. Utgiftsområdet avser förskoleverksamhet, skolbarnsomsorg och skola, vuxnas lärande, kvalificerad yrkesutbildning, högre utbildning och forskning samt centrala myndigheter inom utbildningsområdet. Tabell 3.1 Utgiftsutveckling inom utgiftsområdet Totalt för utgiftsområde 16 1 Inklusive tilläggsbudget i samband med ekonomiska vårproposition (bet. 2003/04:FiU21) och förslag på tilläggsbudget i samband med budgetpropositionen . 2004/05:1 UTGIFTSOMRÅDE 16 Tabell 3.2 Härledning av ramnivån 20052007. Utgiftsområde 16 Utbildning och universitetsforskning Förändring till följd av: Överföring till/från andra 1 Statsbudget enligt beslut (bet. 2003/04:FiU10). Beloppet är således exklusive beslut på tilläggsbudget under innevarande år. Ramen för utgiftsområdet föreslås uppgå till 2005. Förändringarna förklaras huvudsakligen av att det riktade bidraget till personalförstärkning inom skola och fritidshem föreslås öka med och beräknas öka med 2006 och 2007. Ett riktat bidrag till personalförstärkning inom förskola föreslås öka med och 2006 och 2007. Vidare föreslås resurser till forskningsändamål öka med 100 2005, 2006 och 2007. Medel avseende det riktade bidraget till personalförstärkning inom skola och fritidshem överförs med 2005, 2006 och 2007 till utgiftsområde 25 Allmänna bidrag till kommunerna. Vidare överförs ca avseende statligt stöd för utbildning av vuxna till utgiftsområde 25 Allmänna bidrag till kommunerna . Medel för påbyggnadsutbildningar föreslås överföras från utgiftsområde 25 Allmänna bidrag till kommunerna med 2005 och . Tabell 3.3 Ramnivå 2005 realekonomisk fördelning, Utgiftsområde 16 Utbildning och universitetsforskning Den realekonomiska fördelningen baseras på utfallet samt kända förändringar av anslagens användning. 1Med transfereringar avses inkomstöverföringar dvs. utbetalningar av bidrag från staten till exempelvis hushåll, företag eller kommuner utan att staten erhåller någon direkt motprestation. 2Med verksamhetsutgifter avses resurser som de statliga myndigheterna använder i verksamheten, t.ex. utgifter för löner, hyror och inköp av varor och tjänster. 3Med investeringar avses utgifter för anskaffning av varaktiga tillgångar såsom byggnader, maskiner, immateriella tillgångar och finansiella tillgångar. 2004/05:1 UTGIFTSOMRÅDE 16 Politikområdet Utbildningspolitik har följande omfattning och behandlas i följande avsnitt: -Förskoleverksamhet och skolbarnsomsorg -Barn- och ungdomsutbildning förskoleklass grundskola gymnasieskola specialskola särskola sameskola svensk skola i utlandet -Vuxnas lärande vuxenutbildning vuxenutbildning för utvecklingsstörda (särvux) svenskundervisning för invandrare (sfi) kvalificerad yrkesutbildning folkbildning viss kompletterande utbildning med enskilda huvudmän universitet och högskolor (grundutbildning forskning), enskilda utbildningsanordnare inom högre utbildning I politikområdet ingår även centrala myndigheter inom studiestöds-, skol- och högskoleområdet samt medlemsavgifter till och verksamheten vid Svenska unescorådet. De samlade kostnaderna inom politikområdet uppgår till knappt 230 miljarder, kommuner och landsting. Av detta täcker anslagen under politikområdet vilket hänger samman med att huvudmannaskapet för den verksamhet som ingår i politikområdet delas mellan stat, kommun, landsting och enskilda huvudmän. Kommunerna är huvudmän för förskoleverksamhet, skolbarnsomsorg, förskoleklass, skola, särskola och viss vuxenutbildning (vuxenutbildning, särvux och sfi). Antalet fristående skolor utgör ett växande inslag inom skolväsendet. Staten är huvudman för specialskolan och sameskolan. Inom folkbildningen (folkhögskolor och studieförbund) är den enskilda verksamheten dominerande. Staten är huvudman för flertalet universitet och högskolor, men det finns inom politikområdet även ett antal enskilda utbildningsanordnare på högskoleområdet. Anslagen inom politikområdet finansierar helt och hållet studiestödet samt huvudsakligen grundutbildningen vid universitet och högskolor samt till två tredjedelar de kvalificerade yrkesutbildningarna medan den statliga finansieringsandelen via anslag är lägre när det gäller förskoleverksamhet, skolbarnsomsorg, skola och vuxenutbildning. Förskoleverksamhet, skolbarnsomsorg, skola och viss vuxenutbildning finansieras främst med kommunala skattemedel, men även via det generella statliga bidraget till kommunerna. Avgifter svarar för en del av finansieringen när det gäller studiecirklar inom folkbildningen, förskoleverksamheten och skolbarnsomsorgen samt vissa myndigheter men har i övrigt en högst begränsad andel. Forskning och forskarutbildning vid universitet och högskolor finansieras av anslagsmedel och externa medel såsom medel från forskningsråd och forskningsstiftelser samt EU-medel och medel från andra externa finansiärer. Nedanstående figur ger en översikt över politikområdet. 2004/05:1 UTGIFTSOMRÅDE 16 Ca 60 universitet, högskolor och 17 nationella program 3 år Svensk skola i utlandet Särskola för elever med 9/10 år går vidare till gymnasieskola Tabell 4.1 Antal barn och studerande 1998-2003, 1 000- tal1 1.Merparten av uppgifterna avser läsår. Heltidsekvivalenter om inte annat anges. förskola, familjedaghem, fritidshem och öppna verksamheter. Hel- och deltidsinskrivna barn. Antalet individer som deltagit i studiecirklar är minst 1,5 milj. 6.Avser antal studerande . 7.Helårsstudent i grundutbildning exkl. uppdragsutbildning. Tabell 4.2 Offentliga kostnader budgetår 1998-2003, Mdr SEK1 1.Kostnader exkl. studiestöd. förskola, familjedaghem, fritidshem och öppna verksamheter. Nettokostnad exkl. avgifter. 3.Summa för folkhögskolor och studieförbund. kostnaderna för räntesubventioner, avskrivningar och pensionsavgifter. skolskjuts, reseersättning och inackordering. 7.Inkluderar sfi, särvux, vuxenutbildning och CFL. 2004/05:1 UTGIFTSOMRÅDE 16 Tabell 4.3 Andel kvinnor 1998-2003, lärare och elever, procent Inkl. förskola, familjedaghem, fritidshem och öppna verksamheter. Tabell 4.4 Antal lärare1 1998-2003, 1000-tal 1.Omräknat till heltidsekvivalenter. förskola, familjedaghem, fritidshem och öppna verksamheter. För svenska skolor i utlandet finns inte uppgifter om helårslärare. 4.Avser antal anställda som arbetar med barn. 2004/05:1 UTGIFTSOMRÅDE 16 Tabell 4.5 Utgiftsutveckling inom politikområdet Anslag inom utgiftsområde 15 25:5 Bidrag till kostnader vid viss gymnasieutbildning och vid viss föräldrautbildning i teckenspråk 25:6 Bidrag till vissa studiesociala ändamål 25:7 Bidrag till vissa organisationer m.m. 2003 15 25:5 Vuxenstudiestöd m.m. Totalt för utgiftsområde 15 Anslag inom utgiftsområde 16 25:2 Myndigheten för skolutveckling 25:3 Utveckling av skolväsende och barnomsorg 25:5 Skolutveckling och produktion av läromedel för 25:7 Särskilda insatser på skolområdet 25:9 Maxtaxa i barnomsorgen m.m. 25:10 Bidrag till personalförstärkningar i förskola 25:11 Bidrag till personalförstärkningar i skola och 25:12 Bidrag till viss verksamhet motsvarande 25:13 Bidrag till svensk undervisning i utlandet 25:14 Nationellt centrum för flexibelt lärande 25:15 Bidrag till viss verksamhet inom 25:16 Bidrag till vissa organisationer för uppsökande 25:17 Statligt stöd för utbildning av vuxna 25:18 Myndigheten för kvalificerad yrkesutbildning 25:19 Bidrag till kvalificerad yrkesutbildning 25:21 Utveckling av påbyggnadsutbildningar 25:23 : Forskning och 25:25 : Forskning och 2004/05:1 UTGIFTSOMRÅDE 16 25:27 : Forskning och 25:29 : Forskning och 25:31 : Forskning och 25:33 : Forskning och 25:35 : Forskning och Tekniska högskolan: Grundutbildning Tekniska högskolan: Forskning och 25:39 : Forskning och 25:41 : Forskning och 25:43 : Forskning och 25:45 : Forskning och 25:47 : Forskning och 25:49 : Forskning och 25:51 : Forskning och 25:53 : Forskning och 25:55 : Forskning och 25:60 Högskolan på : Grundutbildning 2004/05:1 UTGIFTSOMRÅDE 16 25:66 i : Grundutbildning 25:70 i : Grundutbildning 25:71 i : Grundutbildning 25:73 i : Grundutbildning 25:74 Enskilda utbildningsanordnare på 25:75 Särskilda utgifter inom universitet och 25:76 Forskning och konstnärligt utvecklingsarbete 25:77 Ersättningar för klinisk utbildning och forskning 25:79 Verket för högskoleservice 25:82 Internationella programkontoret för 25:84 Kostnader för medlemskap i 2002 16 25:3 Forskning inom skolväsendet 2002 16 25:4 Program för IT i skolan Anslag inom utgiftsområde 17 25:1 Bidrag till folkbildningen 25:2 Bidrag till vissa handikappåtgärder inom 25:3 Bidrag till kontakttolkutbildning 2003 17 25:4 Folkbildningsinsatser för folkomröstning om införande av euron Anslag inom utgiftsområde 23 Totalt för politikområde Utbildningspolitik 1 Inklusive tilläggsbudget i samband med ekonomiska vårproposition (bet. 2003/04:FiU21) och förslag på tilläggsbudget i samband med budgetpropositionen Regeringen föreslog i budgetpropositionen (prop. 2000/01:1) som mål för utbildningspolitiken att skall vara en ledande kunskapsnation som präglas av utbildning av hög kvalitet och livslångt lärande för tillväxt och rättvisa. Detta mål har godkänts av (bet. 2000/01:UbU1, rskr. 2000/01:99). Regeringen anser att detta mål skall ligga fast. Kunskapssamhället förutsätter livslångt lärande Utbildning och forskning driver samhällsutvecklingen och lägger grunden för hållbar tillväxt och framtida välfärd. Utbildning stärker människor och ger kraft att möta förändringar i ett alltmer kunskapsbaserat samhälle. Det gör utbildning till ett av de viktigaste verktygen för att öka jämlikheten och motverka segregation i samhället. Målet för utbildningspolitiken är att skall vara en ledande kunskapsnation som präglas av utbildning av hög kvalitet och livslångt lärande för tillväxt och rättvisa. Utbildningssystemet skall uppmuntra och bereda väg för ett livslångt lärande och skall vara utformat så att det ger alla möjlighet att dels skaffa sig en bra grundläggande utbildning , dels komplettera sin utbildning eller lära nytt senare i livet. För att förverkliga Lissabonstrategins mål att 2010 skall vara världens mest konkurrenskraftiga och dynamiska kunskapsbaserade ekonomi med möjlighet till hållbar ekonomisk tillväxt med fler och bättre arbetstillfällen och en hög grad av social sammanhållning, har EU- länderna ställt upp tre strategiska mål som rör utbildningsområdet: att förbättra kvalitet och effektivitet i utbildningssystemen, att underlätta tillträdet för alla till utbildning och att öppna utbildningssystemen mot omvärlden. Den svenska utbildningspolitikens inriktning ligger också väl i linje med och dess målsättningar. De senaste tio årens offensiva investeringar i utbildning och forskning saknar motstycke. De statliga satsningarna på utbildning, universitetsforskning och studiestöd har fördubblats och omfattar bl.a. , den treåriga gymnasieskolan och en omfattande 2004/05:1 UTGIFTSOMRÅDE 16 utbyggnad av högskolan med närmare 100 000 nya utbildningsplatser. De stora investeringar som gjorts i utbildning har bidragit till att befolkning har goda kunskaper och hög kompetens. Det visar sig bl.a. i internationella mätningar av baskunskaper, formell utbildning och arbetskraftens kompetensutveckling. Enligt har också jämfört med andra länder den högsta andelen av arbetskraften i kunskapsintensiva arbeten. För att förverkliga visionen att skall vara mest konkurrenskraftiga, dynamiska och kunskapsbaserade ekonomi (Innovativa - en strategi för tillväxt genom förnyelse, Ds 2004:36), måste svensk utbildning och forskning fortsätta att hålla världsklass. Regeringen vill att den svenska arbetskraften skall vara den mest välutbildade i världen. skall konkurrera med kunskap och kompetens inte med låga löner och otrygga arbetsvillkor. Alla barn och ungdomar skall ges förutsättningar att växa med kunskap, alla skall lämna skolan med goda kunskaper och alla skall ges möjlighet till ett livslångt lärande. Därför är det angeläget att fortsätta de omfattande, samlade och långsiktiga satsningar som görs på utbildning på alla nivåer, från förskolan till forskarutbildningen. Internationaliseringen av svensk utbildning på alla nivåer främjar ökad kvalitet och kan därigenom bidra till att det övergripande utbildningsmålet nås. I det globala kunskapssamhället blir det allt viktigare att ta tillvara människors initiativkraft och kompetens. Därför vill regeringen inte bara att skall ha världens högsta utbildningsnivå, utan även att skall vara bäst i världen på att tillvarata befolkningens kompetens och ha ett arbetsliv som stimulerar kvinnors och mäns initiativkraft och kompetensutveckling. För att bättre ta tillvara människors kunskaper och bl.a. underlätta för personer med utländsk bakgrund att komma in på arbetsmarknaden bör möjligheten till validering och erkännande av yrkeskunskaper förbättras. Möjligheterna för utländska studenter som studerat i att efter studietiden stanna kvar här för att arbeta kommer att ses över. Skolan och det övriga utbildningssystemet skall bidra till att skapa positiva attityder till företagande och entreprenörskap. För att bättre ta tillvara alla människors kunskaper och kompetens är det också angeläget att öka jämställdheten i hela utbildningssystemet 2004/05:1 UTGIFTSOMRÅDE 16 och motverka könsbundna studieval. Likabehandling skall främjas och diskriminering stoppas. Som framhölls i betänkandet Den könsuppdelade arbetsmarknaden (SOU 2004:43) spelar kvinnors och mäns olika utbildningsval en stor roll för hur könsmönstren ser ut i arbetslivet. In- satser inom utbildningsväsendet för att främja ett otraditionellt yrkesval är och har nästan enbart varit riktade till flickor och kvinnor och har främst handlat om att öka deras intresse för teknik och naturvetenskapliga ämnen. Re- geringens mening är att fler insatser och åtgärder inom utbildningsväsendet behöver fokusera på pojkar och män för att bryta traditionella könsbundna studieval och motverka pojkars sämre studieresultat. Det är angeläget att arbeta för att få fler pojkar och män att söka till flick- och kvinnodominerade utbildningar och att öka intresset för studier bland män med kort utbildning. Genom att ge ökade kunskaper och stärka medborgarnas engagemang kan ett livslångt lärande bidra till arbetet för en hållbar utveckling. En hållbar utveckling i hör intimt samman med hållbar utveckling i övriga världen och handlar bl.a. om ett gemensamt ansvar och solidaritet mellan kvinnor och män samt mellan generationer. Men det handlar lika mycket om gemensamt ansvar mellan folk och länder. Ut- bildning spelar en tydlig roll i såväl det lokala som det globala arbetet för hållbar utveckling. En av regeringen tillsatt kommitté har i uppdrag att kartlägga omfattningen av utbildning för hållbar utveckling på olika nivåer i det svenska utbildningssystemet och att stimulera till ytterligare insatser (dir. 2003:68). skall också fortsätta att spela en aktiv roll i arbetet med FN:s årtionde om Utbildning för hållbar utveckling . Förskolan starten på det livslånga lärandet Förskolan är det första steget i utbildningssystemet och i det livslånga lärandet. Förskolan skall erbjuda en trygg och pedagogisk miljö där barnen kan utvecklas på sina egna villkor. I förskolan skall barnens nyfikenhet stimuleras och deras tilltro till sin egen förmåga stärkas. I förskoleverksamheten skall barnen mötas över sociala och ekonomiska gränser, vilket skapar förutsättningar för rättvisa, jämlikhet och integration. Oberoende av ekonomi och familje- situation skall alla barn erbjudas en plats i förskoleverksamheten. Det är betydelsefullt att det finns en mångfald av alternativ i förskoleverksamheten. Därför är familjedaghemmen en viktig del av förskoleverksamheten. Genom en tydlig strategi har förskolan utvecklats mycket . Förskoleverksamheten gör det möjligt för föräldrar att förena arbete eller studier med föräldraskap. Förskolan har utvecklats till att främst vara till för barnen och deras behov av omsorg, utveckling och lärande. är den en viktig del av den generella välfärden. Genom reformer har regeringen stärkt barnens rätt till en pedagogisk verksamhet. Läroplan för förskolan har införts och barn till föräldralediga och arbetslösa har fått rätt till förskoleverksamhet eller . Maxtaxan har inneburit sänkta avgifter och utjämnat de orättvisa skillnader som fanns mellan olika kommuners avgifter i barnomsorgen. bedömer i sin utvärdering av maxtaxan 2004 att den är fullt ut finansierad. Allmän förskola har införts för alla 4- och 5-åringar. Nya grupper av barn har fått del av ett lekande lärande. Mer personal ger förutsättningar för mindre barngrupper och ökad kvalitet