prop · GS031d26 · 2005-01-01 00:00:00 — Arbetet med att utveckla EU:s inre marknad och externa handelspolitik är av grundläggande betydelse för att främja såväl export som import. Tydliga regler och villkor underlättar handeln i bägge riktningar. Regelförbättring liksom åtgärder för att få till stånd en effektivare konkurrens är prioriterade insatser. Den inre marknaden är den viktigaste hörnstenen i EU-samarbetet. Genom reformarbete på detta område förbättras det europeiska näringslivets långsiktiga konkurrenskraft och tillväxt. 2004/05:1 UTGIFTSOMRÅDE 24 bon om en moderniseringsprocess som syftar till att EU skall vara den mest konkurrenskraftiga och kunskapsbaserade ekonomin i världen (Lissabonstrategin). Som följd av detta bildades en ny rådskonstellation för att integrera frågor om den inre marknaden samt närings- och forskningspolitiken. Kommissionens Strategi för den inre marknaden 20032006 stödjer detta övergripande angreppssätt. I denna listas åtgärder som bedöms nödvändiga för att uppnå Lissabonmålen. Regeringen stödjer strategin. Regeringen verkar för en hållbar effektiv inre marknad i företagens, konsumenternas och miljöns intresse. Målet för regeringens politik är att den inre marknaden skall ge konkreta fördelar i form av ett större utbud av säkra varor och tjänster till konkurrenskraftiga priser utan att ge upphov till negativa effekter på miljön, människors hälsa eller andra väsentliga samhällsintressen och krav. Det är därför viktigt att aktivt fortsätta att arbeta för en effektivare inre marknad. De möjligheter som den utvidgade marknaden ger till ökad export och den prispress som uppstår genom import och ökat utbud lämnar ett viktigt bidrag till den samhällsekonomiska utvecklingen. Enligt regeringens bedömning går utvecklingen på EU:s inre marknad i rätt riktning, men takten i dess förverkligande måste öka ytterligare, som svenska kärnintressen skyddas och bevakas. I takt med att den inre marknaden utvecklas mot allt tydligare regler för fri rörlighet ökar även möjligheterna att förbättra relationerna mellan EU och tredje land, bl.a. i närområdet. Den inre marknaden utgör en bas och styrka från vilken förhandlingar och utbyte kan ske med resten av världen om förbättrad rörlighet för säkra produkter och tjänster. På inremarknadsområdet verkar för att konsumenternas intressen och moderniseringen av EU sätts i fokus. Ett viktigt steg är förbättrad och ökad information om den inre marknaden. Bland de frågor som prioriteras kan nämnas en bättre tillämpning av principen om ömsesidigt erkännande, en översyn av system för frivillig märkning, ökade möjligheter till parallellimport 2004/05:1 UTGIFTSOMRÅDE 24 och en fungerande inre marknad för tjänster. En annan viktig fråga är översynen av den s.k. nya metoden för harmonisering på produktsäkerhetsområdet som berör en stor del av industrivaruområdet samt vidgad användning av denna metod som blivit ett centralt instrument för inremarknadsarbetet. Miljö och standarder är det senaste området där initiativ tagits för att öka integrationen mellan olika politikområden. Ge- nomförandet av förslagen från utredningen om marknadskontroll (SOU 2004:57) kan även bidra till ett effektivt genomförande på detta område och skapa rättvisare konkurrensförhållanden för företagen. har varit pådrivande i moderniseringen av EU genom beslut om ekonomiska reformer på den inre marknaden. Ett omfattande arbete bedrivs inom EU, bl.a. avseende tekniska krav på varor. I detta arbete, som berör många departement och ett stort antal myndigheter, har regeringen lyft fram behovet av att förbättra och förenkla reglerna för näringslivet som höga krav för skydd av konsumenter och miljö bibehålls. deltar vidare aktivt i anmälningsprocedurer av tekniska regler som syftar till att motverka handelshinder och skapa konkurrenskraft för svenskt och europeiskt näringsliv. En fråga som aktualiserats är att utvidga befintlig anmälningsprocedur till tjänsteområdet som är en viktig förutsättning för fri rörlighet och öppenhet. EU har upprättat ett nätverk för lösande av handelshinder på den inre marknaden, SOLVIT. medverkar från svensk sida i nätverket. har också vidareutvecklat och fått brett genomslag för sin funktion som central samordnare och kontaktpunkt för företag och enskilda som möter problem på den inre marknaden. I kollegiets reguljära verksamhet ingår även att allmänt bevaka och motverka handelshinder, bl.a. genom granskning av nya svenska och utländska förslag till föreskrifter enligt anmälningsprocedurerna i EU, EFTA och WTO. har fortsatt att driva projektet med syftet att främja handeln i . Open Trade givits nya uppgifter rörande rådgivning till exportörer i utvecklingsländer. har medverkat i arbetet med att initiera och etablera ett centrum för förenklade handelsprocedurer (se avsnitt 5.6.2) SWEDAC kompetensbedömer och ackrediterar certifierings-, provnings- och kontrollorgan. Myndigheten verkar för att svenska kontrollordningar utvecklas i öppna system, dvs. system för provning och kontroll av produkter m.m., som är öppna för deltagande av alla provningsorgan som kan styrka sin kompetens. Myndigheten har också vidareutvecklat sin internationella uppdragsverksamhet på ackrediteringsområdet. Inom legal mätteknik har SWEDAC medverkat vid tillkomsten av ett EU- mätinstrumentsdirektiv som också antogs . har SWEDAC aktivt verkat för att den internationella överenskommelsen för ömsesidigt erkännande av säkerhetscertifieringar av it-produkter, Common Criteria, skall få genomslag. Bl.a. organiserade myndigheten en internationell konferens i för att öka kunskapen om Common Criteria inom svensk industri och att åskådliggöra dess potential som konkurrens- och exportfördel. Insatser inom andra politikområden Genom den större betydelse som standardiseringen givits i det europeiska och globala arbetet har betydelsen av en effektiv svensk medverkan genom den nationella standardiseringsorganisationen ökat. Staten stödjer den svenska standardiseringsorganisationen genom SSR Standardiseringsråd. Dessa insatser finansieras från utgiftsområde 24 Näringsliv, politikområde 38 Näringspolitik. På inremarknadsområdet har och viktiga steg tagits vad gäller patent för datorrelaterade uppfinningar och ömsesidigt erkännande av yrkeskvalifikationer. Vidare antogs direktivet för övertagandebud som innebär att kan ha kvar systemet med A- och B-aktier. Den fria rörligheten för unionsmedborgare och deras familjemedlemmar stärktes. Strategin för den inre marknaden 2006 innehåller en rad viktiga reformer. missionen delar åsikt om behovet av en översyn av systemen för frivillig märkning. Vad gäller genomförandet av EG-direktiv är EU:s mål att medlemsstaterna skall ha genomfört av alla antagna direktiv. Detta är ett centralt led i säkerställandet av den inre marknaden och moderniseringen av , vid sidan av de generella beslut som fattats om ekonomiska reformer. har med knapp marginal (98,genomförda direktiv) ej nått denna målsättning. Ett systematiskt arbete har därför inletts för att komma till rätta med den tröghet som tycks prägla genomförandet. arbete bidrar till regeringens strävan att tillgodose svenska intressen. Kollegiet är svensk kontaktpunkt i , som syftar till att lösa problem på den inre marknaden, och för anmälningsprocedurer för tekniska föreskrifter. Till kollegiet har inkommit 80 klagomål och 76 ärenden avslutades. Antalet anmälda tekniska föreskrifter var nästan 500 och av dessa var ett 40-tal svenska. Även kollegiets utredningsverksamhet har bidragit till värdefulla uppslag för att motverka handelshinder, till gagn för företag och enskilda. SWEDAC har varit pådrivande för att stärka och utveckla samordningen av marknadskontrollen såväl nationellt som på EU-nivå samt bidragit till en mer överblickbar och enhetlig internationell lagstiftning för kontrollordningar. Myndigheten har vidareutvecklat och expanderat sin twinning - (förvaltningsexport) och projektverksamhet. Dessa projekt bidrar till att snabbt få till stånd den lagstiftning och infrastruktur om bl.a. ackreditering och standardisering samt den marknadskontroll som krävs av EU:s medlemsländer. Som ett led i ordförandeprogram för nordiskt samarbete 2003 har de nordiska länderna inlett en nära samverkan med nya EU-med- lemsländer i närområdet (, , Li- tauen och ). Det syftar till att på ett 15-tal identifierade områden främja kunskapsöverföring och samspel och bidra till att de nya medlemsländerna snabbt kan integreras i EU:s inre marknad, till stöd för ökad handel i närområdet. har och bidragit till utvecklingen av en bättre fungerande 2004/05:1 UTGIFTSOMRÅDE 24 inre marknad inom EU och verkat för fortsatta handelsliberaliseringar såväl regionalt som multilateralt. har genom sina handelspolitiska utredningar och verksamheter på inremarknadsområdet bidragit till att svenska intressen tagits tillvara i det europeiska och internationella arbetet. Den inre marknadens funktion beror till stora delar på hur frågor om fri varurörlighet hanteras, och hur ställda säkerhetskrav uppfylls. Det svenska systemet för teknisk kontroll som administreras av SWEDAC röner internationell respekt. Regeringen anser att SWEDAC också har gjort viktiga analysinsatser för att bistå de nya EU-länderna på det regeltekniska området. Re- geringen gör vidare bedömningen att SWEDAC:s verksamhet bidragit till en förbättrad marknadskontroll. Det övergripande målet för den svenska handelspolitiken är att värna och utveckla öppna, enkla, rättvisa och legitima ramvillkor för internationell handel och investeringar. Inom den globala handelspolitiken verkar för att stärka och vidareutveckla det multilaterala handelssystemet genom att skapa öppna, enkla, rättvisa och legitima ramvillkor för internationell handel och investeringar. Ett handelssystem som uppfyller dessa villkor är av stor vikt för ekonomiska utveckling och svenskt näringsliv. Det bidrar också till att främja det av fastställda målet om en rättvis och hållbar global utveckling, som anges i Gemensamt ansvar: politik för global utveckling 2002/03:122, bet. 2003/04:UU3, rskr. 2003/04:112). Ramvillkoren skall utformas så att de bidrar till FN:s Millennieutvecklingsmål om att halvera fattigdomen till 2015 samt till en socialt och ekologiskt hållbar utveckling. När det gäller WTO har , genom EU, aktivt deltagit i ansträngningarna att uppnå former för att fortsätta de handelsförhandlingar 2004/05:1 UTGIFTSOMRÅDE 24 som går under benämningen Doha-rundan. Efter intensiva förhandlingar och våren kunde beslut tas av WTO:s Allmänna råd om ett ramverk för att kunna gå vidare och avsluta förhandlingarna. Regeringen anser att detta beslut är av stor vikt inte bara för förhandlingarna som sådana utan också för tilltron till det multilaterala handelssystemet. huvudområden var jordbruksvaror, industrivaror, utvecklingsrelaterade frågor, tjänstehandel och förenkling av handelsprocedurer. Utvecklingshänsyn är en integrerad del i förhandlingarna och bekräftades i beslutet som togs genom att på nytt tydliggöra åtagandet att uppfylla utvecklingsdimensionen i Doha-rundan och att placera utvecklingsländernas behov och intressen i centrum. Dessa frågor har givits ökad vikt och regeringen avsätter fortsatt betydande resurser till området. stödjer anslutningen av nya medlemmar till WTO. utgör den ökande regionala integrationen ett allt mer betydelsefullt komplement till den multilaterala handelsliberaliseringen. stödjer även denna utveckling förutsatt att de frihandelsavtal den leder till uppfyller kraven i . Utöver WTO-förhandlingarna är ett aktivt arbete för att företag skall ta ett stort etiskt, socialt och miljömässigt ansvar av vikt, liksom korruptionsbekämpning, för att uppnå de övergripande handelspolitiska målsättningarna. deltar också i en rad internationella handels- och näringspolitiska organisationer för att påverka den internationella utvecklingen på områden som är viktiga för , t.ex. avseende handelsförenkling, tull- och råvarufrågor. Att aktivt stödja sådan förenkling och effektivisering av handelsprocedurerna är ett viktigt led i handelspolitiken och i verksamheten hos närmast berörda myndigheter. Inrättande av ett centrum för enklare handel, tradEasy Regeringens förslag: Ett centrum för enklare handel inrättas som en ideell förening där staten skall kunna vara medlem. Skälen för regeringens förslag: Målmedveten och systematisk förenkling av handelsprocedu- rerna sänker aktörernas kostnader, effektiviserar handeln och ökar företagens konkurrenskraft. Att aktivt stödja sådan förenkling och effektivisering är ett viktigt led i handelspolitiken både nationellt och på ett globalt plan. I detta syfte och med utgångspunkt i regeringsförklaringen har företrädare för , och , i nära samverkan med , , framstående företag inom handel och logistik/transport liksom med företrädare för den akademiska världen, samverkat för att etablera ett särskilt centrum för att utveckla metoder för enklare handel. Försöksverksamheten, som hålls samman i en ideell förening, har fått arbetsnamnet tradEasy. Arbetet med att förenkla handelsprocedurer intensifieras därmed genom målmedvetet samspel mellan tre intressentsfärer näringsliv, akademi och myndigheter. tradEasy har hemvist i i anslutning till . Det är en naturlig lokalisering med tanke på stadens position som framträdande handelsstad och på att ledande hamn och många av de största speditions- och handelsföretagen finns där. erbjuder därför en kritisk massa av kompetens som kommer hela till godo. Centrumet skall i vid bemärkelse verka för effektivare handelsprocedurer till samhällelig och kommersiell nytta, som stärker näringslivets och konkurrenskraft, och som kan lämna ett viktigt bidrag till det internationella arbetet för enklare, effektivare och billigare handel. agerar, som medlem av EU, inom ramen för den gemensamma handelspolitiken. Den utformas på förslag från Kommissionen i samråd med medlemsländerna i den s.k. 133-kommittén. är pådrivande vad gäller att öka öppenheten i EU:s handelspolitik gentemot andra länder. Av avgörande betydelse är att handelsförhandlingarna i WTO kan avslutas så att marknadstillträdet för varor och tjänster kan förbättras. Detta gäller i synnerhet inom de områden där utvecklingsländerna har stora exportintressen, t.ex. jordbruksprodukter, tyg och Framsteg på dessa områden leder också till betydande vinster i form av billigare varor på EU:s marknad. Utan framsteg på dessa områden bedöms möjligheterna små att nå resultat på andra områden som är viktiga för . För att dra nytta av det förbättrade marknadstillträdet behöver utvecklingsländerna, särskilt de allra fattigaste, handels- och näringspolitiskt stöd för att kunna investera, producera och exportera. prioriterar kraftfulla sänkningar av tullar på industrivaror, ökad öppenhet och en radikal minskning av handelsstörande stöd i handeln med jordbruksprodukter samt förenkling av krångliga handelsprocedurer. Frågan om handeln med tjänster är också av stor vikt liksom att uppnå ambitiösa resultat på områdena miljö och antidumping. Inom WTO, parallellt med Doha-rundan, deltar och EU också aktivt i översynen av WTO:s tvistlösningssystem. Den externa handelspolitiken inom EU har genom Doha-rundan goda förutsättningar att bidra till EU:s s.k. Lissabonstrategi. I och med att utvecklingsfrågorna går som en röd tråd genom förhandlingarna är förhoppningen att en framgångsrik förhandlingsrunda också kan bidra till en rättvis och ekologiskt hållbar global utveckling. som eftersträvar ambitiösa resultat i WTO-förhandlingarna är det viktigt att säkerställa tillräcklig flexibilitet för de fattigaste länderna som har dålig kapacitet att förhandla och genomföra . Ett antal mycket fattiga länder i Väst- och är beroende av sin bomullssektor, en sektor som dessutom är konkurrenskraftig på världsmarknaden. Men till följd av de omfattande subventioner och tullmurar som finns i utvecklade länder (särskilt ) nekas man möjligheten att utnyttja denna potential fullt ut. har aktivt verkat för att EU skall stödja dessa länder i WTO-förhandlingarna och för att reformerna av EU:s egen bomullssektor skall bli så långtgående som möjligt. har även bidragit med ekonomiskt stöd till de mest berörda bomullsproducerande afrikanska länderna för att de skulle kunna delta på ett effektivt sätt i WTO-förhandlingarna. Det är därför glädjande att bomullsfrågan fått en för de berörda parterna acceptabel lösning i ramverksöverenskommelsen genom att den inkluderats i jordbruksförhandlingarna och att det tydligt specificerats att den skall hanteras ambitiöst och skyndsamt. 2004/05:1 UTGIFTSOMRÅDE 24 har inom EU aktivt medverkat till en handlingsplan för att förbättra situationen för råvaruberoende utvecklingsländer. Man räknar med att upprätta en implementeringsplan med syftet dels att effektivisera råvaruproduktionen, dels att öka förädlingsgraden i ekonomin. Som ett led i strävan att bidra till de fattiga ländernas integrering i världsekonomin har regeringen också fattat beslut om att inrätta en kontaktpunkt, Open Trade vid , för att underlätta exporten från utvecklingsländer. Syftet är att ge information och hjälpa exportörer från fattiga länder som vill sälja sina produkter i EU att identifiera och lösa onödiga och oavsiktliga hinder. har aktivt medverkat i och utnyttjat det analysarbete som bedrivs i främst , men också i , för att nå framsteg i Doha-förhandlingarna. Exempelvis genomförs, på svenskt initiativ, en studie i om hur strukturomvandling till följd av öppen handel på bästa sätt understöds på ett socialt ansvarsfullt sätt på nationell nivå. Härutöver är arbetet med att tillvarata svenska intressen i pågående och hotande handelstvister av vikt. Tvister angående bl.a. immaterialrätt, genmodifierade organismer (GMO), exportsubventioner samt godtycklig användning av skyddsåtgärder hotar möjligheterna till handel. Inte minst gäller detta mellan och . har också ett intresse av att så många länder som möjligt omfattas av WTO:s multilaterala handelspolitiska regelverk. Förhandlingar om WTO-medlemskap pågår med 26 länder (bl.a. , och ) och skall även inledas med . WTO tar därmed ytterligare steg mot att bli en verkligt global handelsorganisation. har antalet bilaterala och regionala frihandelsavtal ökat kraftigt i antal. som bedrivit en aktiv politik på detta område har EU:s grundläggande policy varit att under den pågående Doha-rundan inte starta nya bilaterala eller regionala frihandelsavtal. pågår förhandlingar med (, , och ) och samarbetsråd GCC (, , , , och ). medverkar aktivt i arbetet med den Europeiska grannlandspolitiken (ENP) för att bl.a. fördjupa frihandeln mellan 2004/05:1 UTGIFTSOMRÅDE 24 EU och övriga länder runt samt integrera EU:s nya grannar i öster. EU:s förhandlingar om ekonomiska partnerskapsavtal med , och drivs vidare med målet att stödja ländernas ekonomiska utveckling och integrering i världshandeln. Förutsättningarna att inleda ytterligare frihandelsförhandlingar, eventuellt med länder i , övervägs inom EU. är pådrivande i detta arbete, bl.a. för att värna det svenska och europeiska näringslivets intressen i länder som slutit frihandelsavtal med betydande konkurrentländer. har fört bilaterala förhandlingar om avtal om skydd för investeringar med bl.a. , och . Regeringen fäster stor vikt vid att stimulera näringslivet att verka för att främja en hållbar utveckling genom socialt, ekonomiskt och miljömässigt ansvartagande. Regeringen har , inom ramen för initiativet Globalt Ansvar, bedrivit ett intensivt informations- och kunskapsspridande arbete kring mänskliga rättigheter, grundläggande arbetsvillkor, en hållbar miljö och bekämpandet av korruption i relation till företags globala verksamhet. Arbetet har skett bl.a. genom dialog och erfarenhetsutbyte i syfte att stimulera till tillämpning av internationella regelverk på området. Detta arbete länkar samman målen för svensk handelspolitik med målen för svensk utrikes- och utvecklingspolitik rörande mänskliga rättigheter och hållbar utveckling. För att motverka bestickning i samband med handel och investeringar arbetar bl.a. för en effektivare tillämpning av om bestickning. välkomnar den nya mot korruption och att FN:s initiativ om företags sociala och miljömässiga ansvar, Global Compact, som är en av hörnpelarna i initiativet Globalt Ansvar, utvidgats med en tionde princip om korruption. Insatser inom andra politikområden har avsatt ökade resurser för det handelsrelaterade tekniska biståndet, särskilt för att höja de fattiga ländernas kapacitet att delta och tillvarata sina intressen i internationella handelsförhandlingar. Dessa insatser finansieras dels från utgiftsområde 7 Internationellt bistånd, politikområde 8 Internationellt utvecklingssamarbete, och dels genom näringlivsstöd. Standardiseringen har traditionellt varit ett viktigt instrument för att undanröja handelshinder och får en ökad betydelse för att främja företagens kvalitets- och miljöledningssystem. Dessa insatser finansieras från utgiftsområde 24 Näringsliv, politikområde 38 Näringspolitik. Inom ramen för EU:s gemensamma externa handelspolitik har aktivt verkat för ökad öppenhet för handel, såväl i EU som i resten av världen, och en förbättring av . har fått förhållandevis gott gehör för sina ståndpunkter, även om på många områden önskat gå längre och fortare fram än vad man förmått enas om i EU. Efter misslyckandet vid WTO:s femte ministermöte i att anta en deklaration med politisk vägledning för det fortsatta arbetet i Doha-rundan har ansträngningar gjorts för att återuppta och komma vidare med förhandlingarna. EU har haft en central roll och deltagit aktivt och konstruktivt genom att bl.a. visa större kompromissvilja på jordbruksområdet och på andra centrala områden. var pådrivande i överläggningarna inom EU som ledde fram till denna förändrade strategi, vilken sedan bidrog till att WTO-medlemmarnas förhandlingspositioner kunde närma sig varandra och att WTO:s Allmänna råd kunde fatta beslut om ramverk för de fortsatta förhandlingarna. beslutades också att förhandlingarna skulle förlängas vidare efter och om ett sjätte ministermöte i . Många svåra frågor återstår att lösa. Avgörande blir den politiska viljan och beredskapen att kompromissa för att uppnå ett balanserat slutresultat. Under 20032004 har förhandlingar om bilaterala investeringsskyddsavtal ägt rum. Avtal har bl.a. ingåtts med , och . Förhandlingar har slutförts med och och är i det närmaste slutförda med . har gjort omfattande insatser på området EU:s gemensamma handelspolitik. har bl.a. genomfört en utredning om Konsekvenser för utvecklingsländerna av WTO-avtalen. har även utrett det svenska näringslivets intressen av att EU sluter nya frihandelsavtal samt löpande bistått i analys och utredningsarbetet i samband med Mercosurförhandlingarna. Ett tiotal seminarier har anordnats inom ramen för initiativet Globalt Ansvar med syfte att sprida kunskap och att främja dialogen mellan olika aktörer. En internationell konferens om utvecklingssamarbetets roll hölls i samarbete med bl.a. och ett antal myndigheter har ombetts rapportera om sitt arbete med Globalt Ansvars principer i sin verksamhet respektive upphandling. Initiativets arbete har i hög grad bidragit till att frågan om företags sociala och miljömässiga ansvar fått ökat fotfäste på företagsnivå i och inom organisationer såväl nationellt som internationellt. Kontaktpunkten för riktlinjer för multinationella företag arbetar fortsatt för en fördjupad dialog mellan regeringen och arbetsmarknadens parter om företagens sociala och miljömässiga ansvar och om kampen mot korruption samt för en större förståelse för företagens möjligheter och begränsningar i detta avseende. arbetade aktivt och intensivt för att EU skulle visa ledarskap och ökad kompromissvilja efter att WTO-förhandlingarna strandat vid ministermötet i . Det är därför positivt att EU erbjöd sig att gå med på en utfasning av exportsubventioner på jordbruksområdet. Detta har varit en nyckelfråga i förhandlingarna och en av de viktigaste prioriteringarna för .