prop · GS031d25 · 2005-01-01 00:00:00 — 2001/02:326), bl.a. när det gäller miljökvalitetsmålet Levande skogar och dess delmål, ställer stora krav på engagemang från sida. Skog och skogsbruk behandlas även i flera av de andra miljökvalitetsmålen. Den senaste utvärderingen visade att fältbesök och efterföljande direkta kontakter med skogsägarna har stor betydelse för vilka åtgärder som skogsägaren genomför. Sannolikheten för bättre resultat ökar när gjort fältbesök. Det behövs därför ytterligare rådgivningsinsatser för att nå såväl produktionssom miljömålet. Det är även angeläget att myndighetens arbetsformer utvecklas vidare i syfte att på ett effektivt sätt nå goda resultat. Arbetet med biotopskydd och naturvårdsavtal i syfte att uppnå miljökvalitetsmålet Levande skogar har utvecklats mycket positivt. Skogsvårdsstyrelsernas lokala anknytning, goda lokalkännedom och regelbundna kontakter med skogsägarna även i andra sammanhang antas vara de viktigaste framgångsfaktorerna, vilket även den skogspolitiska utvärderingen antyder. Skogsägarna är särskilt positiva till instrumentet naturvårdsavtal. Naturvårdsavtalen innebär inte ett permanent skydd för marken på samma sätt som biotopskydd eller naturreservat, utan det handlar om avtal som normalt tecknas . Möjligheterna att nå delmål 3 om skydd av kulturmiljöer i skogen ökar när ytterligare resurser nu satsas på arbetsmarknadsåtgärder genom s.k. Gröna jobb. Det sker genom ett ramavtal som slutits mellan , och Svenska . skall ansvara för 5 000 årsarbeten. Förutom de arbetsmarknadspolitiska målen kommer detta projekt att kunna bidra med den kunskapsuppbyggnad som krävs för att nå delmål 3. Regeringen avser återkomma i sin bedömning av måluppfyllelse och resursbehov i samband med den fördjupade utvärderingen av miljömålen 2005. Rådgivning, och även tillsyn, har visat sig vara ett effektivt redskap för att nå skogspolitikens mål. Rådgivningen är också ett mer effektivt medel för att nå skogspolitikens mål än omfattande statliga subventioner som tillämpas i många andra länder. Regeringen bedömer därför att rådgivning och tillsyn, jämte biotopskydd och naturvårdsavtal, som de viktigaste statliga styrmedlen för att nå de skogspolitiska målen. Den senaste utvärderingen visade särskilt på svårigheterna att särskilja effekterna på skogsbruket från olika påverkansfaktorer. Det är därför viktigt att till nästa utvärdering av skogspolitiken utveckla formerna för utvärderingen och metoderna att särskilja olika faktorers påverkan. har inte haft några invändningar i revisionsberättelsen avseende . Någon effektivitetsrapport har inte lämnats. 1Inklusive tilläggsbudget i samband med ekonomiska vårproposition (bet. 2003/04:FiU21) och förslag på tilläggsbudget i samband med budgetpropositionen . 2Motsvarar 315 934 tkr prisnivå. 3Motsvarar 315 934 tkr prisnivå. Anslaget disponeras av som är central förvaltningsmyndighet för skogsfrågor och chefsmyndighet för skogsvårdsstyrelserna. Vidare får anslaget användas för bidrag till vissa miljöorganisationer. Utgifterna motsvarade i stort sett anslagsnivån för budgetåret. Tabell 4.4 Offentligrättslig verksamhet (Som inte får (varav tjänsteexport) (varav tjänsteexport) (varav tjänsteexport) Utfallet av uppdragsverksamheten och prognosen är till största delen beroende av de insatser som görs inom arbetsmarknadspolitikens ram. Den arbetsmarknadsrelaterade uppdragsverksamheten kommer att 2004/05:1 UTGIFTSOMRÅDE 23 öka betydligt genom det avtal mellan , och Svenska om ökad volym av s.k. Gröna jobb som har beslutats. Regeringen bedömer anslagsbehovet till . För beräknas och beräknas anslagsbehovet till . Anslaget disponeras av som är central förvaltningsmyndighet för skogsfrågor och chefsmyndighet för skogsvårdsstyrelserna. Vidare bör anslaget få användas för bidrag till vissa miljöorganisationer. Regeringen bedömer att det ökande samarbetet inom EU kring skogsfrågor kommer att ställa högre krav på svenskt engagemang. EU- arbetet kommer därmed ytterligare behöva prioriteras av . Tabell 4.6 Härledning av anslagsnivån 20052007, för 41:1 Förändring till följd av: Pris- och löneomräkning 2 Överföring till/från andra Förslag/beräknat anslag 1Statsbudget enligt beslut (bet. 2003/04:FiU10). Beloppet är således exklusive beslut på tilläggsbudget under innevarande år. 2Pris- och löneomräkningen baseras på anvisade medel statsbudget. Övriga förändringskomponenter redovisas i löpande priser och inkluderar därmed en pris- och löneomräkning. 4.9.241:2 Insatser för skogsbruket 1 Inklusive tilläggsbudget i samband med ekonomiska vårproposition (bet. 2003/04:FiU21) och förslag på tilläggsbudget i samband med budgetpropositionen . 2004/05:1 UTGIFTSOMRÅDE 23 Anslaget disponeras av och täcker kostnaderna för statsbidrag enligt förordningen (1993:555) om statligt stöd till skogsbruket och förordningen (2000:577) om stöd för miljö- och landsbygdsåtgärder. Anslaget finansierar bidrag till sådant ädellövskogsbruk som regleras särskilt i skogsvårdslagen (1979:429) och vissa natur- och kulturmiljövårdsåtgärder. Vidare täcker det statens kostnader för biotopskydd och naturvårdsavtal. Anslaget får även användas för utvecklingsarbete avseende kontinuitetsskogsbruk. Anslaget finansierar sedan sin tillkomst 1994 vissa administrationskostnader hos . Dessa kostnader får, när det gäller de förordningsreglerade statsbidragen, uppgå till högst . Därtill kommer kostnader för biotopskydd och naturvårdsavtal, som får uppgå till högst . Utfallet för anslaget var högre än anslagsnivån för budgetåret. Anslagssparandet består till största delen av beslutade men ännu ej utbetalade stöd. Regeringen bedömer anslagsbehovet till . respektive 2007 beräknas anslagsbehovet till . Mot bakgrund av vad regeringen föreslagit i propositionen Svenska miljömål delmål och åtgärdsstrategier (prop. 2000/01:130) bör fortsatta insatser göras för biotopskydd och na- biotopskydd och naturvårdsavtal. Regeringen föreslår vidare att anslaget tillförs som får användas för utvecklingsarbete avseende kontinuitetsskogsbruk. Anslaget bör liksom till viss del kunna disponeras för administrationskostnader, även vad gäller sådana kostnader som är relaterade till biotopskydd och naturvårdsavtal. Tabell 4.8 Härledning av anslagsnivån 20052007, för 41:2 Insatser för skogsbruket Förändring till följd av: Överföring till/från andra Förslag/beräknat anslag 1Statsbudget enligt beslut (bet. 2003/04:FiU10). Beloppet är således exklusive beslut på tilläggsbudget under innevarande år. 2Avser minskningar till följd av tidigare beslutade tidsbegränsade nivåhöjningar. 1 Inklusive av beslutade anslag på tilläggsbudget och förslag på tilläggsbudget i samband med BP . De utgifter som belastar anslaget är bl.a. alleuropeiskt skogssamarbete, närområdessamarbete i skogsfrågor inom samt nordiskt samarbete. FN:s skogssamarbete i form av främst FN:s skogsforum och FAO belastar också anslaget, liksom resekostnader föranledda av den Internationella tropiska timmerorganisationens arbete. För bedöms anslagsbehovet till . För budgetåren 2006 och 2007 bedöms anslagsbehovet vara oförändrat. kommer främst det utvecklade närområdessamarbetet inom ramen för bl.a. Baltic 21 samt bilaterala kontakter med nya stora skogsländer inom EU samt att kräva resurser. Dessutom kommer svenskt deltagande vid FN:s skogsforum, som håller sitt slutmöte , att kräva insatser. 4.9.441:4 Från EG-budgeten finansierade medel för skogsskadeövervakning 1 Inklusive av beslutade anslag på tilläggsbudget och förslag på tilläggsbudget i samband med BP . Anslaget disponeras av och används för kartläggning av skogens miljötillstånd 2004/05:1 UTGIFTSOMRÅDE 23 på över 200 observationsytor spridda över landet. Den nationella delen av finansieringen för denna verksamhet sker över anslaget 41:1 . För bedöms anslagsbehovet till . För respektive 2007 beräknas anslagsbehoven vara oförändrade. Därefter kommer förordningen att omförhandlas vilket kan förändra förutsättningarna. 2004/05:1 UTGIFTSOMRÅDE 23 Politikområdet omfattar verksamhet som avser djur som människan håller eller på annat sätt har tagit ansvar för, samt den del av faunavården som avser viltvård. Verksamhet vid med distriktsveterinärorganisationen, , , , , , och länsstyrelserna ingår. Inom politikområdet Djurpolitik disponerar medel för att genomföra program för att säkra djurhälsan, inklusive åtgärder för att säkra foderkvaliteten. Medel avsätts också till obduktioner, beredskap mot och förebyggande och bekämpande av smittsamma djursjukdomar, samt till olika kontroll- och bekämpningsprogram när det gäller framför allt nötkreatur, svin, fjäderfä, får, getter och fisk. veterinära fältverksamhet upprätthålls genom de statliga distriktsveterinärerna. är i princip rikstäckande, har ca 350 anställda och finns på mer än 100 platser. () är veterinärmedicinskt expert- och serviceorgan för myndigheter och enskilda och utreder bl.a. uppkomst, orsak och spridningssätt av smittsamma sjukdomar som drabbar djur. Forsknings- och utvecklingsarbete bidrar till ökade kunskaper om smittor, foder och djurhållning. SVA ingriper vid utbrott av epizootiska eller zoonotiska sjukdomar och ansvarar även för i . SVA är veterinärmedicinskt centrallaboratorium och svenskt referenslaboratorium enligt en rad EG-rättsakter. På uppdrag av genomför SVA analyser och tester för att en god beredskap och djurhälsostatus skall kunna säkerställas i . och uppgifter är att uppnå och vidmakthålla en god djur- och folkhälsa. Arbetet bedrivs genom förebyggande, diagnostiserande och bekämpande av infektionssjukdomar hos husdjur. är nu den centrala myndigheten avseende djurskydd enligt djurskyddslagen. Detta är uppgifter som överlämnats från och (). Avveckling av CFN pågår. bidrar inom djurområdet med kontroller vid slakt och på livsmedelsanläggningar, med hjälp av besiktningsveterinärer och annan tillsynspersonal. Länsstyrelserna utövar bl.a. tillsyn över veterinär verksamhet. Vid prövas anmälningar som gjorts mot veterinärer i deras yrkesutövning. och uppgifter inom Djurpolitiken är att lämna bidrag till åtgärder för att förebygga skada av vilt samt handlägga frågor om ersättning för sådan skada enligt viltskadeförordningen (2001:724). 2004/05:1 UTGIFTSOMRÅDE 23 Tabell 5.1 Utgiftsutveckling inom politikområdet 42:2 Bidrag till distriktsveterinärorganisationen 42:4 Bekämpande av smittsamma husdjurssjukdomar 42:5 Ersättningar för viltskador m.m. Totalt för politikområde Djurpolitik 1Inklusive tilläggsbudget i samband med ekonomiska vårproposition (bet. 2003/04:FiU21) och förslag på tilläggsbudget i samband med budgetpropositionen . 2Från och med 2004 utgår anslaget 42:4 Målet för djurpolitiken är ett gott djurskydd och ett gott djurhälsotillstånd bland djur i människans tjänst och att viltstammarna förvaltas på ett sådant sätt att oacceptabla skador på människor och egendom inte uppstår. I djurpolitiken ingår delar som djurhälsa, inkl. smittskydd, epizooti- och zoonosbekämpning, in- och utförsel av djur och djurprodukter, djurskydd, foder, slakt, animaliska biprodukter (avfall), veterinärorganisatoriska frågor, avel och husdjursgenetiska resurser. Djurhälsa och djurskydd m.m. Det finns ett stort engagemang för djur, både hos allmänheten, i den politiska debatten, i en mångfald av intresseorganisationer för djurfrågor och hos djurhållarna. En tydlig indikation på detta är att cirka hälften av allmänhetens brev till jordbruksministern rör djurfrågor. Regeringens strävan är att uppnå ett gott hälsotillstånd och ett gott djurskydd bland husdjur, sällskapsdjur, försöksdjur och andra djur som människan håller. Etiska frågor är särskilt i fokus. En god djurhållning är en viktig del i livsmedelskedjan. Den svenska grundtanken är att djurmiljön skall anpassas till djurens behov i så hög grad som möjligt och att djuren skall ges möjlighet att bete sig naturligt. Tillgång till näringsrikt foder fritt från smittämnen och föroreningar är en förutsättning för friska djur och en god livsmedelskvalitet. Effektiva kontroller i alla delar i livsmedelskedjan behövs för att säkerställa hög produktion, livsmedelskvalitet och bibehålla god djur- och folkhälsa. Djuren är en naturlig del i vårt samhälle och har betydelse för bl.a. produktionen av livsmedel och för naturens kretslopp. De är också till trivsel och nytta i samspelet med människan. Det har länge varit självklart för oss i att människan har ett ansvar att vårda och skydda de djur vi tar i vår tjänst. Vi vet att djuren kan känna t.ex. smärta och ångest. Därför vill vi värna djuren och inte utsätta dem för onödigt lidande. Konsumenterna har höga och ökande krav på livsmedlens säkerhet och på hur råvarorna till dessa produceras. Detta gäller inte minst de animaliska livsmedlen. En orsak till konsumenternas ökade medvetenhet är flera allvarliga sjukdomsutbrott bland husdjur som inträffat ute i världen. har dock varit förskonat från allvarliga livsmedelsskandaler. Av myndigheternas årsredovisningar framgår att kontrollsystemen i alla led är väl genomförda. Kännedomen om detta hos allmänheten är god liksom förtroendet för de svenska animalieprodukterna. De allra flesta inser värdet av förebyggande åtgärder och arbete. Bland djurbönder har funnits en utbredd samsyn när det gäller djurhållningsfrågor. har producenterna aktivt, i samarbete med myndigheterna, verkat för förbättringar av djurskyddet och djurhälsan. I kvalitetsbegreppet när det gäller livsmedel vägs även in mervärden för konsumenten. Sådana mervärden kan gälla djurskydd, t.ex. att djuren hållits i en god miljö, eller att den metod för djurhållning som tillämpats bidragit till öppna landskap. Det är ett ansvar för alla parter att hjälpas åt att kommunicera dessa mervärden till konsumenterna, vilket i förlängningen kan leda till ökande efterfrågan av produkter med mervärde. Kraven på djurpolitiken formuleras både nationellt och i EU men kräver beslut på EU-nivå. och början av 2004 har en rad beslut om ny lagstiftning fattats inom EU och hög aktivitet väntas också . Också i arbetet med EU:s nya jordbrukspolitik har djurens välfärd fått ett allt större utrymme. Den avser att aktivt verka på den internationella arenan för att denna utveckling skall fortsätta och för att få gehör för den svenska modellen avseende djurskydd och djur- och folkhälsa. Mat fri från smitta överförd från djur är en högt prioriterad fråga för regeringen. har ett gott smittskyddsläge, uppbyggt på förebyggande arbete där kontroll- och bekämpningsprogram spelar en betydelsefull roll. För att upprätthålla det goda läget är det viktigt att fortsätta att ställa krav vid införsel av djur och djurprodukter. Det är t.ex. angeläget att livsmedlen även fortsättningsvis är fria från salmonella. Regeringen prioriterar att aktivt verka för att våra utestående ansökningar om tilläggsgarantier (rätt att ställa ytterligare djurhälsokrav vid införsel av djur än de som framgår av gällande djurhälsodirektiv) beviljas inom EU. Utvidgningen av EU innebär nya utmaningar vad gäller smittskyddsläget. Ett exempel är att rabiessituationen i de baltiska länderna är oroande och att sjukdomen också finns i flertalet av de övriga nya medlemsländerna. En god diagnostisk beredskap är därför av allt större betydelse. Beredskapen vid () har förbättrats i och med att ett nytt säkerhetslaboratorium färdigställts. har för avsikt att vid behov fortsätta att stödja de nya medlemsländerna i EU, särskilt de baltiska länderna, i veterinära frågor. Antibiotikaresistensen ökar i världen, och även om läget i är bättre än på många andra håll är det oroande att vissa bakterier i ökad grad utvecklat resistens även här. 2004/05:1 UTGIFTSOMRÅDE 23 av stor vikt och det bör diskuteras vad som ytterligare kan göras inom djurhållningen för att arbeta aktivt i syfte att minska resistensproblemen. Bättre djurskydd och djuromsorg vid djurtransporter inom EU är fortsatt en fråga av stor betydelse för . Regeringen avser arbeta aktivt för ett regelverk för transporter som prioriterar djurskyddet. En annan central djurskyddsfråga är planerat arbete inom EU för att förbättra villkoren för slaktkycklingar. Vidare prioriterar regeringen att förbättra den nationella djurskyddstillsynen, t.ex. genom ökat centralt stöd till operativa tillsynsmyndigheter och tillskapande av ett djurskyddsregister. Grunden för den biologiska produktionen är de genetiska resurserna. är aktivt pådrivande internationellt i frågor som rör genetiska resurser. Stor vikt läggs nu vid arbete med en nationell plan för bevarande och bruk av de husdjursgenetiska resurserna i . Viltvården syftar till att bevara och utveckla de viltarter som tillhör landets viltbestånd och de fågelarter som tillfälligt förekommer naturligt i landet. Risken för viltskador skall i första hand motverkas genom skadeförebyggande åtgärder och i andra hand genom jakt. Om det är uppenbart oskäligt att den skadelidande själv svarar för hela kostnaden kan ersättning erhållas från anslaget 42:5 Ersättning för viltskador m.m. Ett omfattande arbete pågår både i och inom EU för att se över olika delar av den lagstiftning som berör djurpolitiken, i syfte att förbättra djurskydd, djurhälsa och folkhälsa. Även ändringar i de konventioner under som berör djur kan ha återverkningar på den svenska lagstiftningen inom området. arbetar kontinuerligt med att se över djurskyddslagen (1988:534) och djurskyddsförordningen (1988:539) för att anpassa reglerna efter djurens behov i så stor utsträckning som möjligt och regeringen avser att lägga fram en proposition i frågan om en förstärkt djurskyddstillsyn. 2004/05:1 UTGIFTSOMRÅDE 23 Smitta från djur till människa (zoonoser), ofta via livsmedel, är ett stort problem internationellt. EG-förordningen om bekämpning av salmonella och andra livsmedelsburna zoonotiska smittämnen ((EG) nr 2160/2003) och direktivet om övervakning av zoonoser och zoonotiska smittämnen (2003/99/EG) antogs . Vad gäller de svåraste smittsamma djursjukdomarna (epizootier) är det högt prioriterat med god beredskap. lämnade sin slutrapport från det s.k. (STUDS=större utbrott av smittsamma djursjukdomar) som behandlat beredskapsfrågorna. Rapporten pekade på bl.a. behov av förändring i lagstiftningen. Inom EU har ett nytt rådsdirektiv (2003/85/EG) om bekämpande av mul- och klövsjuka beslutats. Direktivet som trädde i kraft anger ett minimum av de bekämpningsåtgärder som skall vidtas av gemenskapen i händelse av ett utbrott samt vissa förebyggande åtgärder. Med anledning av direktivet kommer en proposition om vissa ändringar i den svenska epizootilagen att lämnas. För att förhindra införsel till av vissa allvarliga djursjukdomar som finns i andra medlemsländer ansökte i anslutning till medlemskapsförhandlingarna om garantier för ett antal djursjukdomar, i tillägg till de direktiv med djurhälsovillkor som fastställts av EU. I avvaktan på beslut från om övriga sjukdomar upprätthåller de särskilda införselvillkor, bl.a. karantän, som gällde före medlemskapet. Tilläggsgarantier för vissa fisksjukdomar beviljades , vilket innebär att får upprätthålla särskilda djurhälsovillkor vid införsel av fisk under förutsättning att av godkända kontrollåtgärder vidtas inom landet. Statistiken över antalet BSE-fall i medlemsstaterna visar en stabil eller i de flesta fall en fortsatt neråtgående trend. Situationen i och utgör dock ett undantag där antalet fall ökat . Ett flertal rättsakter har antagits gällande åtgärder mot TSE- sjukdomen scrapie hos får och getter. Det svenska kontrollprogrammet beträffande scrapie har godkänts och har fått tilläggsgarantier vid handeln med får och getter (förordning (EG) nr 1874/2003). Förordningen om animaliska biprodukter ((EG) nr 1774/2002) skall tillämpas från den 1 Förordningen fastställer bl.a. djurhälso- och hygienregler för hantering, transport, lagring och användning av animaliska biprodukter för att förhindra att eventuell smitta sprids till människor och djur. Konsekvensändringar i den svenska lagstiftningen om foder respektive provtagning på djur har införts och trädde i kraft . antogs den nya förordningen om djurhälsovillkor vid icke-kommersiella förflyttningar av sällskapsdjur ((EG) nr 998/2003) och sällskapsdjurpass infördes. , som är rabiesfritt, får genom särregler fortsätta att kräva att blodprov tagits på inresande hundar och katter för att kontrollera vaccineringen. får också fortsätta att kräva avmaskning för att hindra spridning av dvärgbandmask. De nya reglerna skall tillämpas från med en övergångstid till . Framgång nåddes för det svenska synsättet när EU beslutade (dir. 2003/74/EG) rörande stopp för viss hormonanvändning på livsmedelsproducerande djur. Det är viktigt att det foder som ges till djuren är tjänligt. Livsmedelssäkerheten ökas genom ett helhetsperspektiv på foderproduktion och foderanvändning. Dessa frågor har hanterats aktivt inom EU och antogs i Jordbruks- och fiskerådet ett antal nya bestämmelser för att förbättra foderkontrollen. nåddes en politisk överenskommelse om bestämmelser för förbättrad foderhygien. De nya regelverken innehåller bestämmelser om bl.a. spårbarhet, företagens egenkontroll, registrering och godkännande av foderanläggningar. En förordning om fodertillsatser ((EG) nr 1831/2003) beslutades och kommer att börja tillämpas . De nya bestämmelserna innebär bl.a. att de antibiotikasubstanser som är godkända som fodertillsatser är förbjudna . Därefter kommer användning av antibiotika inom djuruppfödningen endast att godkännas för veterinärt bruk. Bestämmelserna i och rådets direktiv om främmande ämnen i djurfoder (2002/32/EG) som beslutades , tilllämpas fr.o.m. . De nya bestämmelserna innebär bl.a. ett förbud mot utspädning av foderpartier med ett högt innehåll av främmande ämnen. Mot bl.a. denna bakgrund skall en översyn göras av vilka halter av sådana som kan tillåtas i foder. Inom ramen för kom- mittéförfarandet har det fattats beslut beträffande högsta tillåtna innehåll i foder av t.ex. vissa tungmetaller och mögelgifter (direktiv /100). Med anledning av att ett flertal EG-förord- ningar antagits och kommer att antas inom foderområdet kommer regeringen att se över lagen (1985:295) om foder och till lämna förslag till ändringar. En utredning om behörighetsfrågor m.m. pågår . Utredarens uppgift är att göra en översyn av behörighets- och ansvarsfrågor inom djursjukvården och bl.a. bedöma behovet av ytterligare reglerade yrken inom djursjukvården. En översyn av hur djursjukdataregistret fungerar skall också utredas av en särskild utredare som tillsattes . har också en utredning för att se över behovet av tjänstehundar tillsatts. Den enskilt största förändringen på den svenska djurpolitikens område är inrättandet av . Med detta tas ett samlat grepp över djurskyddsfrågorna vilket innebär en ambitionshöjning som förväntas kunna motsvara de ökande krav som ställs i samhället. kommer, utöver egen personal, att ha tre rådgivande organ: -Ett djurskyddsråd. -Ett råd för utveckling av alternativa metoder till djurförsök. -Ett råd för alternativa behandlingsmetoder. För verksamheten 2004 har sammanlagt avsatts. redovisades betänkandet Djurens välfärd och pälsdjursnäringen (SOU 2003:86). Utredarens uppdrag var att utreda olika handlingsvägar för pälsdjursnäringen. Utredningen konstaterar att minkar i för hög grad utövar stereotypier och att detta indikerar att 4 § i djurskyddslagen inte är uppfylld. Betänkandet är remissbehandlat och frågan bereds nu inom . Regeringen avser att därefter lägga fram förslag till i frågan. () har genomfört en särskild satsning på forskning om utveckling av alternativa metoder till djurförsök på totalt ca . 2004/05:1 UTGIFTSOMRÅDE 23 Betänkandena Etisk prövning av djurförsök (SOU 2002:86, SOU 2003:107) färdigställdes . Regeringen har för avsikt att lägga fram en proposition i frågan . Den nya gemensamma kemikalielagstiftningen inom EU kan komma att innebära en ökning av antalet försök på djur inom unionen. avser att fortsätta arbeta aktivt för att begränsa antalet försöksdjur så långt möjligt.