prop · GS03109 · 2005-04-20 00:00:00 — Det hittillsvarande utvecklingssamarbetet har givit värdefulla kunskaper och insikter på svensk sida om förhållandena i och om förutsättningarna för att kunna bidra till reformprocessen i landet. Detta slags kunskaper och insikter behöver utvecklas ytterligare och fortlöpande hållas à jour med utvecklingen i landet. Att främja relationer till EU och Det nuvarande samarbetet mellan och grundar sig på ett partnerskaps- och samarbetsavtal, PSA, som löper . Därutöver enades parterna 2003 om att fördjupa samarbetet inom fyra samarbets- områden: 1. det ekonomiska, 2. frihet, säkerhet och rättsväsende, 3. yttre säkerhet samt 4. forskning, utbildning och kultur. För samarbetet inom de fyra områdena förhandlar parterna nu fram fyra relativt allmänt hållna handlingsplaner. Tacis (Technical Assistance for the CIS) är den Europeiska gemen- skapens huvudsakliga verktyg för utvecklingssamarbetet med länderna i före detta . Programmet utgörs främst av tekniskt bistånd och har för en huvudsaklig inriktning på institutionsutveckling, privat sektor och ekonomisk utveckling, samt sociala sektorer. Därtill kommer finansieringsmöjligheter genom EIB. Tacis har varit den största biståndsgivaren till . Totalt har allokerats till Tacisinsatser i . Resultaten av stödet har enligt den Europeiska kommissionen varit svaga. Genomförandet har ofta försenats på grund av administrativa problem. De främsta orsakerna till problemen är enligt kommissionen brister i utformningen av Tacis samt ett svagt ryskt ägarskap. Den har redovisat en skeptisk inställning till Tacis och har på skilda sätt rest hinder för genomförandet. Som ett resultat av erfarenheterna har Europeiska kommissionen aviserat en reducering av stödet genom Tacis-programmet. För budgetperioden och framåt har erbjudits samarbete inom ramen för gemenskapens nya grannskapsinstrument ENPI (). Även EU:s Nordliga dimension kan komma att få finansieringsmöjligheter. Den finansiella omfattningen kommer dock att vara betydligt mindre än . Den ryska ledningen har inte uttryckt några önskemål om ett formellt EU-närmande för del. Inte heller finns några motsvarande ambitioner inom EU. Ett ryskt EU-medlemskap står inte på någon agenda. Likväl sker ett gradvis men kontinuerligt ryskt närmande till europeiska strukturer och regelverk i praktiken i den samarbets- och harmoniseringsprocess, som är en integrerad del av det internationella samarbetet. De ömsesidiga banden och beroendena mellan och EU på olika områden är starka. ser att har en långsiktig europeisk hemvist. Den svenska Rysslandspolitiken, även vad avser reformsamarbetet, utgår från att EU och kan åstadkomma ett brett och djupgående närmande i ett flertal olika dimensioner. Det svenska reformsamarbetet bör spegla och genomföras i samklang med EU:s Rysslandspolitik. Det bör fortsätta att bidra till närmande både till EU och till . FN-systemet har en närvaro i men relativt begränsade program. UNDP har haft framgång med att finna inhemsk finansiering för sina insatser. Den återkommande , som UNDP framställer för , är en betydelsefull insats. stöd- jer framställandet av HDR 2004. WHO och gör uppmärksam- made insatser bl.a. mot smittsamma sjukdomar, inklusive på hiv/aids- området. har varit starkaste internationella biståndspartner och har en betydelsefull roll i policydialogen. Det är dock oklart i vilken mån kommer att fortsätta ta lån från Världs- banken i samma omfattning som . IFC stöder privatsektor- utveckling i med lån och rådgivning och har bl.a. samarbete med inom skogssektorn. stöder övergången till en modern marknadsekonomi genom investeringar i företag och banker samt infrastruktur. och deltar tillsammans med NIB, EIB, Europeiska kommissionen, bilaterala givare och i miljöpartnerskapet NDEP. De renodlade miljöprojekt som finansieras av den stödfond, som etablerats inom ramen för NDEP, avser vattenförsörjning, rening av avloppsvatten, avfallshantering och energieffektivisering. har uttryckt intresse för ett utvidgat samarbete med . Bland de bilaterala biståndsgivarna minskar nu flertalet sina insatser i . planerar att fasa ut stödet via . har dragit ned sitt program, men överväger nu att öka det igen. tidigare stora insatser motsvarar nu ca en fjärdedel av de svenska. Fortsatt stöd kommer dock att ske via kreditgivning till näringslivet, i synnerhet till SME-sektorn, samt genom en övergång till reguljärt samarbete mellan ministerier, organisationer och regioner. , som har ett program om knappt hälften av det svenska, överväger en gradvis utfasning. De nordiska länderna minskar sina insatser och koncentrerar dem till områden av nationellt intresse, särskilt miljö, ekonomisk omvandling och gemensam säkerhet. Det svenska reformsamarbetets inriktning och former Det svenska reformsamarbetet med , som tillgodoser viktiga intressen på båda sidor, har vuxit kraftigt och uppgår nu till mellan 200 och . Under budgetåren 2002 och 2003 har utbetalat närmare för insatser i , mer- parten via Sida. De sammanlagda utbetalningarna uppgick till närmare . Det säkerhetsfrämjande stödet, som uppgått till , har koncentrerats till , och och främst avsett projekt för att hindra spridning av massförstörelse- vapen, samt inom försvarsmiljö, katastrofberedskap, sjöräddning och migrationspolitik. Stödet för demokratins fördjupning, , har omfattat rättssamarbete, journalistutbildning, vänortssamarbete och andra projekt för lokal demokrati, jämställdhet, människohandel, stöd via enskilda organisationer, samt kultursamarbetet genom . Den ekonomiska omvandlingen är det näst största verksamhetsområdet med till främst näringslivsinriktad verksamhet, förvaltning, lantmäteri, företagsledarutbildning, handels- kammarsamarbete och samarbete inom skogsnäringen. Stödet till social trygghet uppgick de två åren till sammanlagt och inriktades på individ- och familjeinriktad socialtjänst, utbildning av socialarbetare, systemförändringar inom sjukvården, smittsamma sjukdomar, narkotika och insatser på barnområdet. Miljö och energi, inklusive kärnsäkerhet, är den finansiellt största sektorn med sammanlagt . Den omfattar förbättrad vatten- och avloppsservice, avfallshantering och energi- effektivisering, samarbete mellan miljömyndigheter, projekt avseende gränsöverskridande vattendrag och sjöar samt läckage från jordbruket. Vidare delfinansieras det Nordiska miljöfinansieringsbolaget och den Nordiska dimensionens miljökomponent NDEP. Sida har även via den svenska konsultfonden hos finansierat förstudier och andra förberedande insatser till miljörelaterade projekt, bl.a. omfattande vattenreningsprojekt i nordvästra . Inom utbildning och forskning har stödet genom uppgått till och inriktats på samarbete mellan svenska och ryska universitetsinstitutioner, gymnasieskolor och vuxenutbildningsorgan, på stipendier för studenter och forskare, främst inom Visbyprogrammet, samt på svenskundervisning i åtta ryska städer. Vidare har regeringen stött nationalekonomisk utbildning i . Sida bedömer att samarbeten med goda resultat i nu kan börja avslutas. Det gäller t.ex. lantmäterisamarbetet, som har pågått och som bidragit till en bred kompetensutveckling på den ryska sidan. Mot bakgrund av förbättringen av de allmänna villkoren för företagande i förordar Sida också att delar av näringslivssamarbetet minskas under den kommande strategiperioden. Sida rapporterar vidare att det hittillsvarande utvecklingssamarbetet i vissa fall har bidragit till framväxten av ett reguljärt samarbete utan statlig finansiering. Inom andra områden finns en sådan potential för framtiden. På vissa samarbetsområden har ett reguljärt grannlandssamarbete mellan svenska och ryska myndigheter på verksamhetsområden som tull, polis, sjöräddning och oljeskadeskydd, miljöfrågor, narkotikabekämpning och smittskydd redan uppstått. På andra samarbetsområden, t.ex. mellan svenska och ryska vänorter, vänlän och enskilda organisationer, bedöms samarbetet kunna fortsätta efter Sidafinansieringens upphörande, om än i mindre omfattning. Vissa insatser för näringslivsutveckling har lett fram till varaktiga kommersiella relationer. På miljöområdet finns i internationella sammanhang ett reguljärt samarbete mellan ryska och svenska myndigheter, som förstärks genom utvecklingssamarbetet. Regeringen ser positivt på en sådan utveckling. Att utvecklings- samarbetet bidrar till framväxten av ett reguljärt samarbete mellan och är värdefullt. Det är i ljuset av utvecklingen i rimligt att utvecklingssamarbetet med inriktning på stöd för den ryska systemomvandlingen nu börjar gradvis övergå till ett normalt grannlandssamarbete. Det innebär att det samlade statligt finansierade samarbetet med går in i en fas av minskande utvecklings- samarbete och ökande grannlandssamarbete. Samarbetet bör i högre grad ske med regionerna och med det civila samhället. Övergången kan främjas genom att utvecklingssamarbetet i växande utsträckning priori- terar insatser till ömsesidig nytta för både och . Det gäller till exempel miljöområdet, kärnsäkerhet, kärnämneskontroll och destruktion av kemiska vapen. bör huvuddelen av utvecklings- samarbetet ha avslutats. Övergången kommer att presenteras närmare i en särskild plan, som bl.a. kommer att ange ramarna för utvecklingen för samarbetet på skilda områden. Takten i övergången måste ta hänsyn till utvecklingen i landet samt till åtaganden och angelägna prioriteringar inom utvecklingssamarbetet. Grannlandssamarbetet bör finansieras med berörda myndigheters och institutioners egna medel eller, för prioriterade ändamål såsom miljö och kärnsäkerhet, genom andra särskilda finansieringsformer, som kan utvecklas för att främja grannlandssamarbetet i . Avsikten är att underlätta framväxten av ett nära grannskapssamarbete, som bidrar till utvecklingen av ett svensk-ryskt partnerskap av långsiktig karaktär. Inom ramen för grannlandssamarbetet skall parter på de två sidorna kunna få stöd för samarbetsprojekt av gemensamt intresse, som bidrar till relationerna mellan de två länderna. En uppläggning av samarbetet enligt sådana principer bör kunna bidra till att ge partnerskapet en strategisk och långsiktig karaktär. Regeringen bedömer att ett grannlandssamarbete på mer lika villkor mellan och har ett stort intresse för båda sidor och en stor potential att bidra till den stabilitet, det intensifierade utbyte och det välstånd och goda grannskap i regionen, som båda sidor eftersträvar. De hittillsvarande erfarenheterna av det multilaterala regionala samarbetet i Östersjö- staternas råd, och är goda och bekräftar att så är fallet. För det fortsatta utvecklingssamarbetet med , som i enlighet med PGU skall bidra till att skapa förutsättningar för fattiga människor att förbättra sina levnadsvillkor, kommer det övergripande målet att vara att bidra till ett närmande av landet till europeiska strukturer och samarbetstraditioner. Ett sådant närmande, vars kärna är en fortsatt reformprocess, bidrar till en positiv politisk, ekonomisk och social utveckling i landet och därmed till en hållbar minskning av fattigdomen. Det främjar demokrati, öppenhet och respekt för mänskliga rättigheter, vilket skapar bättre möjligheter att bekämpa organiserad brottslighet, korruption, människohandel, narkotikaberoende och smittsamma sjukdomar. Samarbetet skall också bidra till ett närmande till och bidra till övergången till ett reguljärt grannlandssamarbete. Med ryska behov som utgångspunkt inriktas insatserna på sådana Skr. 2004/05:109 områden, där har erkänd och efterfrågad kompetens. koncentration skall ske på reformer och institutionsutveckling. Insatserna på federal nivå bör förstärkas, om mottagligheten där är god. Det är också av intresse att koppla federala reformer till genomförande på den regionala nivån. En central uppgift blir att i dialog med den ryska sidan föra upp erfarenheter från lokala och regionala nivåer till den federala nivån. Stödet till det civila samhället bör utökas för arbete med mänskliga rättigheter, demokratins fördjupning och stärkandet av rättsstaten. Stöd till utbyte mellan svenska och ryska myndigheter och organisationer spelar en viktig roll. Miljösamarbetet är fortsatt viktigt, liksom samarbetet inom utbildning och forskning. Inte minst på det senare området bör det bilaterala utbytet förstärkas och ges nya och bredare former. Den svenska resursbasen skall utnyttjas i görligaste mån. Förslag till insatser inom ramen för samarbetet med svenskt näringsliv bör prövas i positiv anda. För att bidra till övergången till ett reguljärt grannlandssamarbete bör utvecklingssamarbetet också ha en inriktning på kontaktskapande och nätverksbyggande. En fortsatt samordning skall äga rum med de internationella finansieringsinstitutionerna , , , NIB och NEFCO samt med FN-gruppen, liksom inom den Nordliga dimensionens miljöpartnerskap (NDEP) och partnerskap för hälsa och socialt välbefinnande (NDPHS). Det bilaterala samarbetet skall också komplett- era och förstärka samarbetet inom ramen för , Östersjöstater- nas råd, Baltic 21, , , UN/ECE och annat multilateralt samarbete i regionen. Samarbetet bör även framgent vara koncentrerat till de nordvästra delarna av landet. Utrymmet för insatser på federal nivå bör ökas. Det fortsatta reformsamarbetet bör innehålla långsiktiga insatser och i högre utsträckning inriktas på större sammanhållna program. Med presidentvalet och processen omkring det förändrades den politiska bilden i radikalt. Den politiska utvecklingen till dess hade varit bekymmersam. Den utgående presidentadministrationen förknippades med växande maktkoncentration, kontroll av media och förföljelser av politiskt oppositionella. Olika maktgrupper hade med stöd hos administrationen skaffat sig en dominerande kontroll över landets ekonomi och politik. När blev självständigt 1991, var det politiskt oförberett och präglat av inre splittring. En stor rysktalande befolkningsgrupp önskade inte skiljas från . Landets starka ekonomiska beroende av gjorde att den djupa ryska krisen också försvårade utvecklingen i . präglades av politisk turbulens och ekonomisk nedgång, inte minst på grund av bristen på reformer. Produktionen halverades, vilket ledde till massarbetslöshet och dramatiskt fallande inkomster. Hyperinflation drabbade besparingarna. En social misär spreds och gav upphov till växande missbruk, våld och kriminalitet. Sedan den ekonomiska politiken stabiliserades och viktiga budget-, skatte-, pensions- och jordreformer började genomföras , har den ekonomiska utvecklingen varit positiv. Den årliga tillväxten har legat på eller däröver. Penningpolitiken har varit aktiv, bytesbalansen stark, valutareserverna har ökat. För att den starka ekonomiska utvecklingen skall fortsätta behöver emellertid också reformerna fortsätta. Risken för snedvriden konkurrens, korruption och bristande rättssäkerhet har hållit utländska investeringar på en låg nivå. Korruptionen, som var mindre synlig , har blivit en del av samhällslivet. På grund av den ekonomiska kollapsen och massarbetslösheten har befolkningen förlorat arbete, sociala förmåner, kostnadsfri utbildning och sjukvård. Fattigdomen har växt. Utvecklingen har givit människorna gradvis allt färre valmöjligheter. Flera miljoner ukrainare har sökt arbete utomlands. har också blivit ett ursprungsland för människohandel. Befolkningen har sedan självständigheten minskat med nästan 5 miljoner till 47 miljoner. Den demografiska utvecklingen är fortsatt negativ. Det civila samhällets beslutsamma agerande i samband med presidentvalet har öppnat möjligheter för en ny fas i demokratiska utveckling, som kan leda till att landet fullföljer den ekonomiska omvandlingen till en marknadsekonomi, fördelar välfärden mera rättvist och för utvecklingen vidare mot europeisk och internationell integration. Den nya ukrainska ledningen står nu inför en serie utmaningar. Bland de första är att överbrygga den interna klyftan mellan landets västra och centrala delar, där regimen har sitt starka stöd, respektive de östra och södra, vars rysktalande grupper stödde den utgående regimen. Vidare behöver korruptionen bekämpas och de ekonomiska missförhållandena i landet åtgärdas. Den nyvalde presidenten har uttryckt en vilja att revidera några av de gravast manipulerade privatiseringarna men har inte prioriterat någon allmän återgång av gjorda privatiseringar. Gentemot har den nyvalde presidenten annonserat en utpräglad samarbetslinje, som har fått ett positivt mottagande i . De två länderna är ömsesidigt och starkt beroende av varandra och har flera skäl att söka konstruktiva svar på samarbetsfrågorna. Den nya ledningen eftersträvar tydligt ett närmande till europeiska och euroatlantiska strukturer. Intresset för EU är starkast i västra , medan gemenskapen med mer lever kvar i östra . Den nya ledningens huvudmål är att skall bli medlem av EU. Mot bakgrund av avsaknaden av tillräckligt positiva reaktioner från EU:s sida har från ukrainsk sida målet förklarats vara långsiktigt. Ett tydligt EU- medlemskapsperspektiv för skulle utgöra ett kraftigt stöd för reformsamarbetet. Förutsättningar för ett effektivt utvecklingssamarbete Det internationella utvecklingssamarbetet med har påverkats av att reformläget har varit besvärligt. Insatser har behövt justeras, ersättas och återintroduceras. Skiftande förutsättningar har ställt krav på flexibilitet hos insatserna för att de skall kunna fungera på projektnivå. Inom det viktiga demokratiområdet har kapacitetsbyggande insatser haft svårt att få genomslag, eftersom reformerna gått sakta eller avstannat helt. och andra givares fleråriga insatser har inte kunnat hjälpa. På mediaområdet har insatserna stött pluralismen men ofta varit små och haft svårt att få effekt. Närmare en tredjedel av befolkningen i är fattig. Percapitainkomsten 2002 var , eller av den ryska. Den starka ekonomiska tillväxten har minskat antalet fattiga , som fattigdomen har drabbat vissa grupper hårdare än andra. De fattiga finns framför allt på mindre orter och på landsbygden. Fattigdomens främsta orsaker är arbetslöshet, långsam privatisering av jordbruksmark, låga löner eller eftersläpande löne- utbetalningar. De mest utsatta är arbetslösa kvinnor och deras barn, familjer med flera små barn, samt ensamma pensionärer utan möjlighet till odling eller andra tilläggsinkomster. av vuxna befolkning är hiv-smittad. Smittan leder till stigmatisering och förvärrad fattigdom. Fattigdomen riskerar också att fungera som en barriär mellan och EU, som blev grannar genom EU- utvidgningen . Den ukrainska regeringen formulerade 2001 ett program för fattigdomsbekämpning i tre etapper, varav etapp två pågår. Programmet syftar till att höja inkomster tack vare ökad ekonomisk aktivitet och till att bättre rikta in det sociala transfereringssystemet på utsatta grupper. Regeringen antog 2003 också FN:s millenniemål om halvering av antalet fattiga. Med utgången av presidentvalet har nya, annorlunda förutsättningar skapats för det fortsatta utvecklingssamarbetet. Den nyvalde presidenten har under sin premiärministertid dokumenterat en vilja att driva på den avstannade reformprocessen på skilda områden, inte minst det ekonomiska. Till de tydliga prioriteringarna för framtiden hör de ekonomiska strukturreformerna, den institutionella uppbyggnaden, korruptionsbekämpningen och ett förstärkt EU-närmande. De tidigare ekonomiska och administrativa strukturerna finns ännu kvar. En överenskommelse om en bättre balans mellan maktbefogen- heterna hos president, regering och parlament ingicks i parlamentet . En konstitutionell reform krävs för att införa lokalt självstyre och ge utrymme åt regional utveckling. Ökad öppenhet, bättre skydd för privat ägande och företagande, minskad korruption inom rättsväsende samt fortsatta reformer av förvaltningen och de ekonomiska strukturerna, vilka alltjämt präglas av ett sovjetiskt arv, är förutsättningar för en fortsatt utveckling av marknadsekonomin, en hållbar minskning av Skr. 2004/05:109 fattigdomen och ett närmande till den europeiska gemenskapen. mot journalister och ägarkoncentrationen i tv-media är fortfarande ett hinder för det fria ordet att bli en för demokratin. Såväl budgethantering som skatteadministration behöver förbättras. Makroekonomisk instabilitet och ökande inflation under har förvärrat problemen i delar av ekonomin. Om reformer genomdrivs enligt ovan, är dock utsikterna för goda på medellång sikt, eftersom landet har konkurrensfördelar inom en rad sektorer. De närmare planerna för landets utvecklingsarbete på kort och medel- lång sikt är ännu inte kända. Men intresset för utvecklingssamarbete med är stort, som befintliga program och projekt har lagt en bas av erfarenheter och förtroende, som kan vara av stort värde för den fortsatta verksamheten. Situationen inbjuder till tydligt ökade finansiella ramar för det fortsatta utvecklingssamarbetet samt till en vitalisering av dialogen på politisk nivå kring det. Att främja närmande till EU och En majoritet av det ukrainska folket visade under presidentvalet att den omfattar europeiska värden som frihet, demokrati, rättsstat och mänskliga rättigheter. För att skall kunna närma sig EU, krävs att denna värdegrund kan fungera som en bas för fortsatta långtgående institutionella reformer. Förankringen och utformningen av EU- närmandet behöver omfatta människorna både i de västliga delarna, där kontakterna över gränsen till EU redan är täta, och i de östra och södra regionerna, där EU-närmandet ibland upplevs som ett hot. De skilda historiska erfarenheterna och perspektiven gör förtroendeskapande åtgärder angelägna. nyvalda ledning har , och mot bakgrund av att stadgar att som ett europeiskt land har rätt att söka medlemskap, uttalat en tydlig önskan om ett EU-närmande och ett EU- medlemskap för . Den nyvalde presidenten gjorde EU- integrationen till ett tydligt inslag i sin valkampanj . Regeringens mål är nu att skall erhålla kandidatlandsstatus . Intresset på EU:s sida för ett ukrainskt medlemskap har varit begränsat. och Europeiska kommissionen har emellertid lagt fram förslag till en förstärkning av samarbetet med på ett flertal områden, bl.a. genom att erbjuda landet tillgång till EU:s inre marknad. De nuvarande relationerna mellan och baseras på ett Partnerskaps- och samarbetsavtal, som ratificerades . Den nya europeiska grannskapspolitikens (ENP) prioriteringar konkretiseras för del i en treårig handlingsplan. Handlingsplanen är ett viktigt redskap för det framtida samarbetet och kompletteras med det nya finansiella grannskapsinstrumentet . Till dess utgör Tacis aktionsprogram den finansiella ramen för genomförandet av partnerskapsavtalet. Tacisprogrammet är med 322 MEUR allokerade för 2002-2004 det största tekniska biståndsprogrammet i . Programmet för 2004-2006 fokuserar på institutionella, rättsliga och Skr. 2004/05:109 administrativa reformer, på utveckling av den privata sektorn och ekonomisk utveckling, samt på systemskiftets sociala konsekvenser. Utöver Tacis genomför kommissionen även andra biståndsprogram för kontakter mellan ungdomar i och EU, för utbyte på utbildningsområdet, för stöd till demokrati och mänskliga rättigheter samt för ekonomisk och social utveckling av gränsområden. Det nya grannskapsinstrumentet kommer att fokusera på genom- förandet av handlingsplaner inom den europeiska grannskapspolitiken. Kommissionen har annonserat att det framtida reform- samarbetet med kommer att ges en mer uttalad fattigdomsprofil än det nuvarande programmet. En viktig del i ENPI kommer att vara det gränsöverskridande samarbetet mellan och EU:s medlemsstater. Vidare kommer EIB att utöka sin långivning till . Även om EU-närmande endast varit ett långsiktigt, strategiskt mål, har det utgjort ett starkt stöd för landets moderniseringssträvanden och givit flera biståndsgivare en ram för deras reformsamarbete med .