prop · GS03142 · 2005-03-22 00:00:00 — bestämmelser som antas enligt marknadsmissbruksdirektivet efterlevs. Avregistrering och avnotering är emellertid sanktioner som marknads- platserna förfogar över. tillsyn blir således indirekt, eftersom tillsynen gäller marknadsplatserna och att dessa följer lagreg- lerna i frågan. Kritik har även riktats mot sanktionen som sådan då mino- ritetsaktieägarna drabbas av densamma. Slutligen har synpunkter fram- förts beträffande den diskrepans som föreligger mellan avregistrerings- bestämmelsen som omfattar allvarligt åsidosättande av lag eller annan författning och den föreslagna bestämmelsen om avnotering som endast omfattar allvarligt åsidosättande av informationsplikten. I avvaktan på det kommande arbetet med införlivande av och rådets direktiv /109/EG av om harmonisering av insynskraven angående upplysningar om emittenter vars värdepapper är upptagna till handel på en reglerad marknad och ändring av direktiv /34/EG (det s.k. öppenhetsdirektivet), då ett samlat grepp kommer att krävas beträffande tillsynen över emittenternas informationsgivning och sanktionsfrågan, finner regeringen att utredningens förslag kan accepteras. Dessutom bör en skyldighet att avslå en begäran om inregistrering eller notering uppställas för det fall en allvarlig överträ- delse av informationsskyldigheten sker efter ansökan men före marknadsplatsens beslut i frågan. Bestämmelsen i 12 kap. 2 § börs- och clearinglagen om väckande av talan vid avslag av en ansökan om inregistrering av fondpapper eller avregistrering av fondpapper bör omfatta även beslut att avslå en ansökan om notering eller avnotera fondpapper på grund av allvarliga överträdelser av informationsplikten. 8 Återköp av egna aktier och stabilisering av finansiella instrument Återköp av egna aktier Efter en längre tids debatt infördes i en möjlighet för publika aktiebolag vars aktier är noterade vid en börs, en auktoriserad marknadsplats eller någon annan reglerad marknad att förvärva egna aktier. De regler som då infördes i aktiebolagslagen faller ytterst tillbaka på artiklarna a i EG:s andra bolagsrättsliga direktiv (rådets andra direktiv /91/EEG av om samordning av de skyddsåtgärder som krävs i medlemsstaterna av de i artikel 58 andra stycket i fördraget avsedda bolagen i bolagsmännens och tredje mans intressen när det gäller att bilda ett aktiebolag samt att bevara och ändra dettas kapital, i syfte att göra skyddsåtgärderna likvärdiga). Direktivet överlämnar till respektive medlemsstat att själv avgöra huruvida återköp av egna aktier skall vara tillåtet eller inte. Om en medlemsstat emellertid inför en sådan möjlighet ställer direktivet upp ett antal förutsättningar som skall gälla. Av direktivet följer bl.a. att förvärv av egna aktier som huvudregel skall kunna ske endast efter tillstånd av bolagsstämman samt att det nominella värdet av ett bolags sammanlagda innehav av egna aktier inte får överstiga av bolagets aktiekapital. Den diskussion som föregick införandet av en möjlighet till återköp av egna aktier var i mångt och mycket präglad av farhågor avseende risken för insiderbrott och kursmanipulationer. Ett aktiebolag är bättre infor- merat om de egna förhållandena än investerare i allmänhet och har därigenom en alldeles särskild insynsställning. Vidare kan ett sådant bolag ha ett intresse av att bedriva kursvård avseende de egna aktierna. För att hindra missbruk av reglerna infördes därför utöver de allmänna förutsättningarna i aktiebolagslagen ett antal lagbestämmelser som syftade till att minska risken för marknadsmissbruk. Bland dessa regler kan nämnas att aktiemarknadsbolag på samma sätt som personer med insynsställning är skyldiga att anmäla affärer avseende återköp av egna aktier enligt lagen om anmälningsskyldighet för vissa innehav av finansiella instrument. Vidare infördes ett förbud mot s.k. korttidshandel enligt samma lag; ett aktiemarknadsbolag som återköper egna aktier får normalt inte sälja sådana aktier innan förflutit från förvärvet. I avsnitten 13.2.1 och 13.2.5 behandlas aktiemarknadsbolagens anmäl- ningsskyldighet och förslag till ändring av korttidshandelsförbudet. Utöver nu angivna bestämmelser infördes en skyldighet för aktie- marknadsbolag som förvärvar eller överlåter egna aktier att anmäla sådana affärer till den börs eller auktoriserade marknadsplats där aktierna är noterade. Dessa uppgifter skall offentliggöras i den omfattning regeringen eller efter subdelegation bestämmer. Slutligen är börser och auktoriserade marknadsplatser enligt Finans- inspektionens föreskrifter skyldiga att ha ändamålsenliga regler för hur aktiemarknadsbolags handel med egna aktier skall gå till. föreskrifter (FFFS 2001:4) om regler för aktie- bolags förvärv och överlåtelse av egna aktier innebär i korthet att börs- medlemmar som på bolagets uppdrag utför handel med bolagets egna aktier skall ange att affärerna avser sådan handel. I det sammanhanget kan nämnas att i sitt handelssystem har infört en funktionalitet som innebär att medlemmarna skall ange att det är fråga om återköp av egna aktier antingen när en order registreras i systemet eller när en affär rapporteras till marknaden via systemet. Finansinspek- tionens föreskrifter ställer dessutom krav på att den aktuella marknads- platsen innan handeln öppnas i sammanställd form skall offentliggöra de affärer i egna aktier som anmälts till marknadsplatsen av de noterade bolagen. Utöver nu nämnda regler har även genom självreglering införts ett regelverk med avseende på aktiemarknadsbolags återköp av egna aktier. Dessa regler antogs av () . för köp och försäljning av egna aktier har fogats som en bilaga till Stockholmsbörsens respektive NGM:s noteringsavtal och är därigenom bindande för de noterade bolagen. Den som överträder reglerna riskerar därmed att bli föremål för prövning av börsens disciplinnämnd. De av NBK antagna reglerna innehåller ett antal detaljerade krav på hur handeln med egna aktier skall gå till. Bland annat ställs det upp förbud mot handel före handelns stängning samt som föregår offentliggörandet av finansiell information från bolaget. Vidare får bolaget anlita högst en mäklare per dag för att handla med egna aktier och det pris som betalas måste ligga inom det vid var tid registrerade kursintervallet (skillnaden mellan högsta köpkurs och lägsta säljkurs) på den aktuella marknadsplatsen. Slutligen finns en begränsning som innebär att den dagliga volymen avseende bolagets egna affärer inte får överstiga av den genomsnittliga dagsvolymen under de som närmast föregått den vecka under vilken transaktionerna genomförs. Denna begränsning gäller emellertid inte vid s.k. blockaffärer. omfattar enligt sin ordalydelse endast aktiemarknads- bolag. Ett flertal av reglerna tar emellertid direkt sikte på hur handeln bedrivs, och det har därför ifrågasatts om reglerna också är bindande för medlemmarna på en börs eller auktoriserad marknadsplats. Denna fråga prövades av , som fann att reglerna är att betrakta som god sed på aktiemarknaden och därmed även bindande gentemot börsmedlemmar. Stabilisering av finansiella instrument Stabilisering kan enklast beskrivas som en form av kursvård bedriven av emittenten eller av denne anlitad mellanhand då det råder en tillfällig obalans mellan tillgång och efterfrågan på de aktuella finansiella instrumenten. Vanligtvis förekommer detta i samband med en spridning av aktier t.ex. vid en börsintroduktion där det finns risk för att ett tillfälligt säljtryck pressar ned kursen till en lägre nivå än vad som borde följa vid en normal värdering av aktierna. I korthet går den modell som vanligen används och som under vissa Prop. 2004/05:142 förutsättningar i huvudsak är accepterad på finansmarknaderna ut på Det bolag som riktar erbjudandet gör detta genom ett värdepappersinstitut som har tillstånd att medverka vid emissioner. Detta institut ingår en överenskommelse om en s.k. övertilldelningsfacilitet med bolaget, som innebär att institutet har rätt att till investerarna tilldela fler aktier än vad som motsvarar emissionens ursprungliga omfattning. Det innebär i sin tur att institutet har en kort position i bolagets aktier när handeln med aktierna inleds. utfärdar bolaget eller en huvudägare en option till institutet med rätt att förvärva ytterligare aktier till erbjudandepriset (s.k. greenshoe option). Om övertilldelning skett och kursen på aktierna stiger kan således institutet utnyttja optionen för att täcka den korta positionen i bolagets aktier. Om å andra sidan börskursen sjunker till följd av att ett stort antal investerare väljer att direkt sälja sina innehav över börsen kan institutet i stället återköpa aktier motsvarande övertilldelningen på börsen, vilket får en kursdämpande effekt på handeln. Det finns normalt ett antal begränsningar med avseende på det pris till vilket köp får ske på marknaden, liksom regler som syftar till öppenhet kring att stabilisering kan komma att pågå . Stabilisering är förhållandevis vanligt på den svenska marknaden. Det finns emellertid inte några uttryckliga regler för vad som gäller vare sig i lag eller i Stockholmsbörsens regelverk för emittenter och medlemmar. Stockholmsbörsen utarbetade emellertid i nära samarbete med representanter för aktörer på den svenska finansmarknaden regler med avseende på stabiliseringsåtgärder. Dessa regler har ansetts vara vägledande vid bedömningen av stabiliseringsåtgärder som sker i . Undantag från förbuden i Regeringens förslag: En undantagsbestämmelse införs enligt vilken bestämmelserna om insiderbrott och otillbörlig marknadspåverkan inte skall tillämpas på handel med egna aktier i återköpsprogram eller på stabilisering av finansiella instrument, förutsatt att handeln utförs i enlighet med den av kommissionen antagna genomförandeförordningen. Utredningens förslag överensstämmer med regeringens. Remissinstanserna: påpekar att utredningen inte tagit ställning till lämpligheten av att det förekommer två typer av återköpsprogram, de som uppfyller kraven i genomförandeförordningen samt de som uppfyller andra lagkrav och självreglering. inspektionen vore en vidare analys av reglerna kring återköp lämplig. anmärker att det måste tydligt klargöras att genomförandeförordningen träder i kraft som den svenska lagstiftningen för att inte riskera att svenska aktörer skall anses ha brutit mot förordningen sedan den antogs. efterlyser en närmare undersökning av effekterna av återköpsprogram och stabiliserande åtgärder på svensk aktiemarknad. anmärker att ställning måste tas till huruvida reglerna i 4 kap. 2 § lagen (1992:543) om börs- och clearingverksamhet (börs- och clearinglagen) och föreskrifter samt reglerna hos Stockholmsbörsen via NBK skall finnas kvar vid sidan av förordningen. Börsen ifrågasätter om lagstiftningen bör gå längre än vad som krävs enligt marknadsmissbruksdirektivet och genomförandeförordningen och föreslår att bestämmelsen i börs- och clearinglagen upphävs samt att de självreglerande organen skall få avgöra huruvida ett regelverk vid sidan av genomförandeförordningen bör finnas. Skälen för regeringens förslag På de flesta finansiella marknader förekommer förfaranden som omfattas av direktivets definitioner av otillbörlig marknadspåverkan och insiderhandel, men som av olika anledningar ändå anses som legitima eller till och med önskvärda. Av den anledningen har det i artikel 8 i marknadsmissbruksdirektivet tagits in en undantagsbestämmelse för vissa situationer, nämligen bolags återköp av egna aktier och kursstabilisering i samband med exempelvis nyintroduktioner (s.k. safe harbour-regel). För att undantagsbestämmelsen skall vara tillämplig skall handeln ha utförts i enlighet med genomförandeåtgärder antagna av kommissionen. Bestämmelsen motiveras i stycke 33 i ingressen till direktivet med att de aktuella förfarandena i vissa situationer kan vara legitima av ekonomiska skäl och därför inte som sådana bör betraktas som marknadsmissbruk. Vidare sägs i samma stycke i ingressen att gemensamma standarder bör utarbetas i syfte att tjäna som vägledning i dessa situationer. Kommissionen har med stöd av artiklarna 8 och 17.2 i marknads- missbruksdirektivet antagit genomförandebestämmelser i form av kommissionens förordning (EG) nr 2273/2003. Förordningen trädde i kraft då den offentliggjordes i Europeiska unionens officiella tidning. Som framgår av artikel 1 i förordningen fastställs villkor för att undantaget från marknadsmissbruksdirektivets bestämmelser skall vara tillämpligt. Förordningen trädde således formellt i kraft långt före utgången av genomförandetiden för marknads- missbruksdirektivet men innebörden av artikel 1 i förordningen är att den inte har någon funktion förrän medlemsstaten har genomfört direktivet. Eftersom marknadsmissbruksdirektivets förbud mot insiderhandel och otillbörlig marknadspåverkan inte skall vara tillämpliga när återköp av aktier och stabilisering uppfyller villkoren i förordningen bör en särskild undantagsbestämmelse med detta innehåll införas. De återköpsprogram som omfattas av förordningen skall syfta till en nedsättning av emittentens kapital eller att uppfylla skyldigheter till följd av konvertibla skuldinstrument eller aktieoptionsprogram för anställda och andra tilldelningar av aktier till anställda hos emittenten eller närstående företag. Endast handel som står i direkt samband med återköpsprogrammets syfte omfattas av det undantag som förordningen innebär. Återköpsprogram som inte uppfyller dessa förutsättningar eller förordningens krav i övrigt är inte otillåtna i sig utan skall bedömas enligt reglerna om insiderbrott och otillbörlig marknadspåverkan. Detsamma gäller stabilisering som sker utan att förordningen iakttas. har föreslagit att rätten för regeringen eller efter bemyndigande att meddela handelsregler för börser och auktoriserade marknadsplatser ifråga om handel med egna aktier vid marknadsplatsen skall utgå. Detta skulle således gälla såväl återköp i enlighet med förordningen som annan handel med egna aktier. Det skulle sedan ankomma på marknadsplatserna att avgöra huruvida ett regelverk vid sidan om förordningen bör finnas. Enligt 4 kap. 2 § första stycket börs- och clearinglagen skall en börs ha ändamålsenliga regler för hur handeln vid börsen skall gå till. Denna bestämmelse innefattar bl.a. en skyldighet för en börs att ta fram handelsregler som motverkar riskerna för kursmanipulationer i samband med ett aktiebolags handel med egna aktier. Det har förutsatts att utformningen av handelsreglerna sker i nära samarbete mellan börserna och . För att garantera ett inflytande över innehållet i handelsreglerna infördes tillsammans med övriga bestämmelser om förvärv av egna aktier en rätt för regeringen eller, efter vidaredelegation, att meddela föreskrifter om de regler som en börs skall ha rörande aktiebolags förvärv och överlåtelse av egna aktier. har i FFFS 2001:4 meddelat föreskrifter om sådana regler. Regeringen anser att det i detta sammanhang inte finns tillräckliga skäl för att föreslå att föreskriftsrätten skall tas bort, utan att de överväganden som gjordes vid bestämmelsens införande alltjämt gör sig gällande. När det gäller återköpsprogram som sker i enlighet med förordningen är det naturligt att betrakta förordningens regler som en ansats till full harmonisering av de europeiska reglerna på området. Skälet till att förordningsformen valts är behovet av rättslikhet på området och även i ett nordiskt perspektiv finns ett sådant behov. Ett visst utrymme för kompletterande föreskrifter finns emellertid även beträffande dessa återköp. Ett område där föreskrifter skulle kunna bli aktuella är avseende hur förordningens krav på offentliggörande av fullständiga detaljer om återköpsprogrammet och eventuella förändringar av detta skall uppfyllas. Det bör ankomma på och marknadsplatserna att avgöra huruvida ytterligare regler bör uppställas beträffande dessa återköp och annan handel med egna aktier genom föreskrifter respektive självreglering. Det kommer som påpekat att finnas två olika regelverk för handel med egna aktier (de civilrättsliga bestämmelserna påverkas självklart inte av genomförandeförordningen). De återköp som uppfyller kraven i genomförandeförordningen kommer att regleras av förordningen och av eventuella föreskrifter och självreglering. Annan handel med egna aktier, såsom återköp i annat syfte än de i förordningen angivna, skall uppfylla de bestämmelser som finns och inte komma i konflikt med den föreslagna lagen om straff för marknadsmissbruk vid handel med finansiella instrument. De eventuella olägenheter som detta orsakar bör kunna hanteras i det samarbete som förutsätts äga rum mellan och Prop. 2004/05:142 marknadsplatserna i frågan. Det har under remissbehandlingen framförts önskemål om en vidare analys av reglerna kring återköp samt effekterna av återköp och stabiliserande åtgärder på svensk aktiemarknad. Regeringen gör emellertid bedömningen att det endast finns skäl att göra de ändringar som föranleds av marknadsmissbruksdirektivet med tillhörande genomförandeåtgärder. Det kan emellertid, som regeringen uttalat i prop. 2004/05:85 s. 409, bli aktuellt att i ett annat sammanhang återkomma i frågan när en utvärdering av effekterna av förordningen och undantagsbestämmelsen i 9 § i den föreslagna lagen om straff för marknadsmissbruk vid handel med finansiella instrument är möjlig. 8.3Anmälan av handel med egna aktier Regeringens förslag: Bestämmelsen i 4 kap. 6 § lagen (1991:980) om handel med finansiella instrument ändras så att anmälan av transaktioner med egna aktier skall ske till beträffande återköpsprogram i enlighet med den av kommissionen antagna genomförandeförordningen. Regeringen eller, efter regeringens bemyndigande, ges rätt att meddela föreskrifter om anmälningsskyldigheten beträffande denna handel. Utredningens förslag innehåller inte någon motsvarande bestämmelse. Remissinstanserna yttrar sig inte i frågan. påpekar emellertid i samband med frågan om anmälningsskyldighet för innehav av egna aktier enligt lagen (2000:1087) om anmälningsskyldig- het för vissa innehav av finansiella instrument som skäl för att behålla den anmälningsskyldigheten att börsen i ett annat sammanhang före- slagit att bestämmelsen i 4 kap. 6 § lagen om handel med finansiella instrument skall utgå eftersom förväntade ändringar i aktiebolagslagen innebär att aktieägaren inte längre kommer att behöva hålla reda på om han t.ex. uppnått gränsen för skyldighet att flagga eller skall anses ha insynsställning i ett aktiemarknadsbolag, vilket var motivet till bestäm- melsen. Skälen för regeringens förslag: I kommissionens genomförande- förordning finns bestämmelser om skyldighet att till den behöriga myndigheten anmäla transaktioner i återköpsprogram. Dessutom uppställs krav på att emittenten offentliggör närmare uppgifter om sådana transaktioner. Förordningens krav överensstämmer således inte till fullo med bestämmelsen i 4 kap. 6 § lagen om handel med finansiella instrument som anger att anmälan av transaktioner skall ske till marknadsplatsen där notering skett. Enligt föreskrifter (FFFS 2001:4) skall marknadsplatsen härefter offentliggöra handeln med egna aktier. Vid sidan av denna bestämmelse med anmälningskrav vid handel med egna aktier gäller en anmälningsskyldighet även enligt anmälningsskyl- dighetslagen. Anmälningsskyldigheten enligt den lagen fullgörs till och föreslås kvarstå oförändrad. En redogörelse för skälen till detta återfinns i avsnitt 13.2.5. har påpekat att man i annat sammanhang före- slagit att bestämmelsen i 4 kap. 6 § lagen om handel med finansiella instrument skall utgå. Detta sammanhang torde vara den remissbehand- ling som ägt rum av förslaget till ny aktiebolagslag. 2004/05:85 föreslås en ändring i nuvarande 1 kap. 7 § ABL. Paragrafen innehåller bestämmelser om hur innehav av egna aktier skall behandlas i olika sammanhang. Enligt gällande rätt skall bolagets egna aktier räknas bort vid tillämpningen av bestämmelser i lag eller bolags- ordningen som förutsätter att någon eller några innehar en viss andel av aktierna eller rösterna i bolaget. Paragrafens tillämpningsområde föreslås bli begränsat till att avse tillämpningen av aktiebolagslagens och bolags- ordningens bestämmelser, vilket får följder bl.a. för flaggningsplikten. Det fanns två huvudsakliga motiv för den nämnda bestämmelsen i lagen om handel med finansiella instrument. Vid handel med egna aktier är det särskilt viktigt att omständigheter som är av betydelse för aktiernas värde blir föremål för en öppen redovisning. En sådan genomlysning behövs för att motverka kursmanipulationer och annat missbruk av reglerna om återköp. Det andra motivet var den ovan nämnda bestämmelsen om borträknande av egna aktier i olika sammanhang. En person kan enligt gällande bestämmelser t.ex. bli flaggningsskyldig enligt 4 kap. i lagen om handel med finansiella instrument på grund av att bolaget förvärvat egna aktier. Bolaget måste därför informera om de förvärv och överlåtelser av egna aktier som sker. Genom en anmälningsskyldighet till marknadsplatsen där notering skett kan den enskilde få information om av bolaget företagen handel. Det senare motivet förlorar aktualitet vid en ändring i enlighet med den som föreslås i lagrådsremissen. Behovet av genomlysning för förhindrande av kursmanipulationer och annat missbruk av reglerna om handel med egna aktier kvarstår emellertid. Anmälningsskyldighetslagens regler innebär inte samma krav på snabbhet i offentliggörandet av genomförda transaktioner som den aktuella bestämmelsen tillsammans med föreskrifter. Mot denna bakgrund är regeringen inte beredd att föreslå att anmälningsbestämmelsen med tillhörande krav på offentliggörande skall tas bort. Dubbla anmälningskrav för emittenter som genomför återköp enligt förordningen riskerar emellertid att anses stå i strid mot förordningen och de skäl som ligger bakom denna. En ändring bör därför ske på så sätt att det i 4 kap. 6 § lagen om handel med finansiella instrument uttryckligen anges att anmälan av förvärv och överlåtelser av egna aktier i återköpsprogram enligt förordningen skall ske till i stället för till marknadsplatsen. Föreskriftsrätten bör beträffande denna handel omfatta även närmare bestämmelser om anmälningsskyldigheten, såsom när en anmälan till inspektionen senast skall ske och vad den skall innehålla. Om väljer att offentliggöra de till myndigheten anmälda uppgifterna, måste emittentens skyldighet att offentliggöra närmare uppgifter om handeln anses uppfylld, dock under förutsättning att förordningens tidsfrist för emittenten har respekterats. Detsamma gäller om marknadsplatserna väljer att behålla dagens ordning med den funktionalitet som finns i handelssystemet för att få in uppgifter om Prop. 2004/05:142 handel med egna aktier även beträffande återköp enligt förordningen och inom angiven tidsfrist offentliggör de uppgifter som måste offentliggöras. 9 Vissa bestämmelser med preventiv och utredningsunderlättande verkan 9.1Förteckning över personer med tillgång till insiderinformation Regeringens förslag: Svenska aktiebolag som gett ut fondpapper som noterats vid en börs eller auktoriserad marknadsplats eller som är föremål för handel på en reglerad marknad i en annan stat inom Europeiska ekonomiska samarbetsområdet, eller för vilka en ansökan om sådan notering eller upptagande till handel har lämnats in, skall fortlöpande föra förteckning över fysiska personer som på grund av anställning eller uppdrag arbetar för bolaget och som har tillgång till insiderinformation som rör bolaget. Utredningens förslag överensstämmer i huvudsak med regeringens men saknar bestämmelser om skyldighet för andra än aktiemarknads- bolagen att föra förteckningen. Remissinstanserna: tillstyrker förslaget och menar att det i allt väsentligt synes kunna bidra till att underlätta bekämpandet av insiderbrott och otillbörlig marknadspåverkan. Tredje AP-fonden frågar om ett uppdrag som ledamot i valberedningen omfattas av bestämmelsen.