prop · GS03101 · 2005-04-15 00:00:00 — För att undvika dubbel redovisning elimine- ras dessa mot summa tillgångar respektive skul- der för den statliga sektorn. Även AP-fondernas och innehav av statspapper har eli- minerats för att undvika dubbel redovisning. In- nehavet av statspapper har eliminerats med no- minellt belopp mot summa tillgångar och skul- der. Statspappren utgörs av statsobligationer och till en mindre del av statsskuldsväxlar. har från utgången av 2001 inte kvar några statspapper eftersom den extra utdel- ningen till staten 2001 främst utgjordes av stats- obligationer. Tabell 9.3 Eliminering avseende AP-fondernas, PPM:s och innehav av statspapper samt PPM:s övriga till- gångar och skulder gentemot AP-fondernas redovisning avser bokfört mark- nadsvärde. Det nya pensionssystemet infördes och omorganisera- des AP-fonderna. Fjärde AP-fonderna nya identiska placerings- regler, vilka bland annat innebär att samtliga fonder får placera i aktier och i högre grad än ti- digare även globalt. AP-fonderna skall förvalta svenska allmänna pensionsmedel så att kraven på långsiktigt hög avkastning i förhållande till risk tillgodoses. Det finns inga fordringar eller skul- der inom AP-fonderna. har en särställning inom AP- fondsystemet eftersom den har obegränsade möjligheter att äga både noterade och onoterade företag. En betydande del av resurserna inriktas specifikt mot ägande i onoterade bolag. I det allmänna pensionssystemet ingår att en del av pensionsavgiften avsätts till s.k. premie- pension och förvaltas i värdepappersfonder efter individuella val av pensionsspararna. Den statliga Premievalsfonden är en värdepappersfond som kan väljas på samma sätt som andra fonder inom premiepensionssystemet. För de personer som avstår från att välja fond placeras pensionsmed- len i Premiesparfonden. Såväl Premiesparfonden som Premievalsfonden förvaltas av Sjunde AP- fonden. Endast fondens egen verksamhet redo- visas dock under Sjunde AP-fonden i tabell 9.4 nedan. Till skillnad från de övriga AP-fondernas tillgångar tillhör Sjunde AP-fondens förvaltade tillgångar premiepensionssystemet, dvs. de för- valtas för pensionsspararnas räkning. Tillgång- arna hos de övriga AP-fonderna tillhör fördel- ningssystemet. I denna sammanställning av den statliga sektorn redovisas även det fonderade ka- pitalet i premiepensionssystemet på samma sätt som AP-fondernas tillgångar. De redovisas som Nettoförmögenhet/Eget kapital i den statliga sektorns samlade tillgångar och skulder, tabell 9.1. Även i nationalräkenskaperna (NR) ingår sparandet i premiepensionssystemet som en del av sparandet inom den offentliga sektorn. beslutade att hela det reformerade svenska pensionssystemet skulle klassificeras till den offentliga sektorn. Be- slutet motiverades bl.a. med att deltagandet är obligatoriskt och att staten kontrollerar regel- verket för både avgifter och förmåner. Detta be- slut har ändrats av till att avgiftsbe- stämda fonderade pensionssystem inte skall klassificeras till den offentliga sektorn i national- räkenskaperna. För medlemsländer som för när- varande klassificerar sådan allmänna pensionssy- stem i den offentliga sektorn har medgett en övergångstid att ändra redovisningen till . Det finns två avvecklingsfonder som förvaltas av Första respektive . De för- valtar fordringsbevis som ej är noterade på någon börs eller avsedda för allmän omsättning. Dessa medel skall avvecklas så fort som möjligt utan att värdet försämras och kommer därefter successivt att föras över till AP-fonderna. Tabell 9.4 AP-fondernas tillgångar och skulder 2004 (mark- nadsvärde) AP-fondernas sammanlagda resultat för året är . Fondkapitalet påverkades dessutom genom betalningar mot pensionssy- stemet, vilket netto tillfört kapital på totalt . I den konsoliderade balansräkningen för sta- ten redovisas Avsättningar för pensioner och liknande förpliktelser, vilka ingår i myndigheter- nas skulder. Avsättningarna avser den beräknade pensionsskulden för statligt anställd personals avtalspension. Flertalet myndigheter betalar pen- sionspremier till som skuldför den beräknade pensionsavsättningen. Några myndigheter gör egna pensionsavsätt- ningar (se not 42 till balansräkningen). I den konsoliderade resultaträkningen redovi- sas ålderspensioner som transferering. Skillnaden mellan inbetalda avgifter och utbetalda pensioner redovisas som en transferering till/från AP-fon- den och PPM (se not 4 till resultaträkningen). Åtaganden avseende ålderspension redovisas inte som skuld varken i den konsoliderade balansräk- ningen eller hos AP-fonderna. Åtaganden i pre- miepensionssystemet redovisas som skuld i PPM:s årsredovisning. Enligt lagen (1998:674) om inkomstgrundad ålderspension samt förordningen (2002:135) om årlig redovisning av det inkomstgrundande ål- derspensionssystemet finansiella ställning och utveckling skall närmast berörda myndigheter göra en årlig redovisning av ålderspensionssystemets ekonomiska ställning Den samlade redovisningen av ålderspensionssystemet sammanfattas i avsnittet 9.5 Pensionssystemets årsredovisning. I det avsnittet redovisas avgiftstillgång och pen- sionsskuld enligt en beräkningsteknisk modell. I kapitel 5, avsnitt 5.4.31, återfinns information om utgifterna för ålderspensionssystemet vid sidan av statsbudgeten. 9.3Statliga bolag, banker och finansinstitut I tabell 9.1 särredovisas statens tillgångar och skulder i statliga bolag, banker och finansinstitut där ägarandelen uppgår till . Ägande i företag där statens andel är ingår i myndigheternas samlade till- gångar och skulder. I bilaga 3 återfinns en sam- manställning av nyckeltal avseende för bolag med statligt ägande. I bilagan re- dovisas bolagens nyckeltal brutto och de sum- merar, efter elimineringar, till beloppen i sam- manställningen över statliga sektorns förmögen- het (tabell 9.1). I tabell 9.1 ingår bolagen endast till den del de ägs av staten. En närmare redogö- relse för bolagens verksamhet och resultat 2004 kommer att presenteras senare i vår i regeringens årliga skrivelse till om statliga bolag. Totalt finns ett sextiotal företag där staten äger av aktierna. Företagens bokförda värde uppgår totalt till . De sex värdemässigt största företagen är , , Hol- ding AB, , (Vasakro- nan) och som tillsammans svarar för av det bokförda värdet. Enbart och Sonera motsvarar av det bokförda värdet. Den statliga sektorns förmögenhet påverkas av förvärv och försäljning av företag, omstruktu- reringar, bolagens resultat m.m. Svensk Exportkredits tillgångar och skulder har båda ökat med . Föränd- ringen förklaras av att skulden för emitterade värdepapper har ökat med , vilket bland tillgångarna främst motsvaras av en ökning av obligationer och andra värdepapper med och en minskning av utlåning till allmänhet och kreditinstitut med . Skr 2004/05:101 tillgångar har minskat med 8 mil- jarder kronor till som skulderna minskat med . Förändringen beror delvis på att räntebärande skulder har amorterats ned med samt att avsättning till negativ goodwill minskat med . Resultatet ökade med till 11,8 miljar- der kronor. Resultatförbättringen förklaras av ökad volym på produktionen av el, lönsammare terminsaffärer och kostnadsbesparingar, vilket uppväger att skattekostnaden ökat med 2,2 mil- jarder kronor. Eget kapital har ökat med . Ökningen är främst hänförbar till årets resultat på 11,8 miljarder minskat med utdelning till staten på . De totala tillgångarna i TeliaSonera uppgick till , varav statens andel är , vilket i stort sett är lika med föregående år. Statens andel av skulderna har minskat med . Den främsta orsaken är låneamorteringar, varav andelen upp- går till . TeliaSonera redovi- sade ett nettoresultat på . Förbättringen för statens andel av resultatet uppgår till och förklaras av ökad lönsamhet genom operativa effektivise- ringar samt att avskrivningar av goodwill upp- hört. och har ökat både tillgångar och skulder med . Av tillgångarna är det främst pågående nyanlägg- ningar i form av och utlåning till för vägprojekt i Stockholms- och som ökat. Finansieringen av detta har skett genom ökad långfristig upplå- ning. SJ AB:s egna kapital har ökat med 0,5 miljar- der kronor främst genom ett av be- slutat kapitaltillskott på . Det egna kapitalet har dessutom ökat med årets vinst på . tillgångar har minskat med 3,4 mil- jarder kronor och det egna kapitalet har minskat med . Minsk- ningen av det egna kapitalet beror främst på ut- delning av till staten, vilket också medfört att tillgången i huvudsakliga refi- nansieringstransaktioner minskat med 6,8 mil- jarder. En ytterligare orsak till det minskade egna kapitalet är att årets resultat innebar en förlust med . Bland annat har orea- liserade valutakursförluster på 6,1 miljarder kro- nor belastat resultatet p.g.a. att kronan stärktes mot flertalet i valutareserven ingående valutor . (tidigare Riksförsäkringsver- ket) har i uppdrag att göra en redovis- ning av det inkomstgrundande ålderspensionssy- stemets finansiella ställning och utveckling. Den inkomstgrundande ålderspensionen omfattar in- komst- och tilläggspensionen från inkomstpen- sionssystemet samt premiepension. Den första redovisningen avsåg 2001. Ett mål med redovis- ningen är att informera om de förlopp demo- grafiska, ekonomiska och beteendemässiga som bestämmer systemets finansiella ställning och som direkt påverkar, eller kan komma att påverka, pensionernas värde. Ytterligare en am- bition med redovisningen är att den i så hög grad som möjligt skall ansluta till vedertagna redovis- ningsprinciper för försäkringsföretag. För en mer fullständig beskrivning av redovisningen hänvisas till publikation Pen- sionssystemets Årsredovisning 2004. Pensionssystemets årsredovisning har upprättats som ett koncernbokslut där även premiepensio- nen konsoliderats. I koncernbokslutet har PPM:s redovisning tagits in i huvudsak enligt den av PPM upprättade årsredovisningen. På motsvarande sätt som gäller för premiepensions- systemet finns inom inkomstpensionssystemet en pensionsskuld till aktiva och till pensionerade. Systemet omfattar även tillgångar, men till skill- nad från premiepensionssystemet är dessa till största delen inte fonderade. Hur inkomstpen- sionens och premiepensionens tillgångar och skulder skall beräknas är reglerat i lag. I inkomstpensionssystemet finansieras utgif- terna huvudsakligen av de löpande avgiftsin- komsterna. Avgiftsflödet är således systemets mest väsentliga tillgång en avgiftstillgång. Av- giftstillgången motsvarar den pensionsskuld av- giftsflödet kan finansiera, givet mätperiodens ekonomiska och demografiska förhållanden. Avgiftstillgångens värdeförändring bestäms av antalet förvärvsarbetande, inkomsttillväxten per person och systemets omsättningstid. Det fon- derade kapitalet utgörs av buffertfonderna inom fördelningssystemet (Första-Fjärde samt ), premiepensionsfonderna (försäk- ringstillgångar) och den tillfälliga förvaltningen av preliminära avgiftsmedel i (s.k. övriga tillgångar). Den faktiska pensionsskulden i inkomstpen- sionssystemet värderas också med utgångspunkt från de förhållanden som råder vid värderings- tillfället enda undantaget från denna princip gäller pensionsskulden till aktiva avseende intjä- nade ATP-poäng. ATP-skulden till aktiva utgör av den totala pensionsskulden. Andelen sjunker snabbt framöver. är som ATP-poäng kan tjänas in. Pensionsavgifter tas ut av pensionsgrundande förvärvsinkomster, trans- fereringar m.m., varav tillförs fördelningssystemet och premiepensionssystemet. Tabell 9.5 Inkomst- och premiepension, resultaträkning Förändring av fonderade tillgångar fonderade tillgångar (a) Värdet av förändringen i Värdet av förändringen i avgiftstillgång (b) Värdet av förändring i pensionsskuld (c) administrationskostnader (d) Årets resultat (a)+(b)+(c)+(d) 1Negativ post (-) innebär att pensionsskulden ökar, positiv post (+) innebär att pensionsskulden minskar, med angivet belopp. 2Varav inkomstpensionssystemet och premiepensions- systemet . Skr 2004/05:101 I tabellerna 9.5 samt 9.6 redovisas resultat- och balansräkning för ålderspensionssystemet, dvs. inkomst- och premiepensionen sammantaget, uttryckt i . Ålderspensionssystemets balansomslutning är . Buffert- fonden, dvs. FörstaFjärde och Sjätte den, utgör av tillgångarna. Fond- kapitalet ökade med sammanlagt , varav avkastningen svarade för 65 mil- jarder kronor. Pensionsavgifterna översteg pen- sionsutbetalningarna, vilket efter avdrag för ad- ministrationskostnader, bidrog till en fondökning med . Sammantaget ökade inkomstpensionssyste- mets tillgångar med . Ök- ningen på skuldsidan var . Pensionsskulden har påverkats av indexeringen . Årets resultat för inkomstpen- sionen har beräknats till -. Premiepensionssystemet är ett fondbaserat system där pensionsspararna själva väljer placer- ing för sina premiepensionspengar. Förändringar i fondandelarnas priser påverkar direkt och lika mycket pensionsspararens tillgång i systemet. Därför skall fondverksamhetens resultat i prin- cip alltid vara . Inom premiepensionssy- stemet finns även en traditionell försäkring. Re- sultat på denna kommer att växa i takt med att kapitalet växer och redovisas som en särskild del av det egna kapitalet. Under uppbyggnadsskedet och finansieras myndigheten ge- nom en kombination av avgiftsuttag och ränte- kontokredit för rörelsekapitalbehov samt låne- ramar hos . Avgiftsuttaget ba- serades på den prognostiserade kostnadsnivån och medförde ett tillfälligt positivt resultat. Årets resultat för premiepensionen har beräknats till . Årets resultat för ålderspensionssystemet be- räknas således till ca -. Det innebär att systemets överskott har minskat med . Tabell 9.6 Inkomst- och premiepension, balansräkning 31/12 2004 31/12 2003 Utveckling av statlig produktion 10 Utveckling av statlig produktion Efter den ekonomiska krisen var den ekonomiska tillväxten i stark. De årliga ökningarna av den samlade produktionen av varor och tjänster (BNP) var 19941995 respektive 1999 2000 . De inledande åren på det nya seklet uppvisade till en början en årlig tillväxttakt på mellan , dvs. en avsevärt lägre nivå än . Däremot ökade BNP starkt 2004, och då (diagram 10.1). Diagram 10.1 Produktion och förädlingsvärde i staten samt BNP-utveckling , volymförändringar Källa: SCB:s nationalräkenskaper. Den statliga sektorns bidrag till tillväxten, förädlingsvärdet, uppgick till eller av BNP. Det statliga förädlingsvärdet ökade med perioden 20032004. har det statliga förädlingsvärdet ökat i volymtermer, medan BNP ökat med . Utvecklingen i staten kan mätas på olika sätt. Produktionsvärdet kan sägas utgöra ett mått på den statliga verksamhetens omfattning. Det statliga produktionsvärdet definieras som summan av löner, arbetsgivaravgifter, avskriv- ningar och inköp av varor och tjänster, och omfattar både anslagsfinansierad och avgifts- finansierad verksamhet. Den statliga produk- tionen kan med andra ord beskrivas som det sammantagna värdet av statlig konsumtion och försäljning mot avgifter, exklusive s.k. direkt- konsumtion10. Offentliga tjänster åsätts inte något pris på en marknad. Den statliga tjänsteproduktionen beräknas därför från kostnadssidan, dvs. baserat på värdet av insatta resurser och med ett antagande om att produktiviteten är oförändrad över tiden. I det följande beskrivs produktions- utvecklingen i staten i termer av volym, dvs. kostnadsökningar som beror på ökade priser räknas inte med. Den statliga tjänsteproduktionen var i princip oförändrad 2004 jämfört med året innan och uppgick till i löpande priser. Produktionen av statliga tjänster ökade . Ökningen kan i första hand förklaras av insatser inom den högre utbildningen och på 10 Med direktkonsumtion avses myndigheters köp av varor och tjänster som produceras av marknadsproducenter och som levereras till hushållen utan någon vidare hantering av den offentliga sektorn som del av sociala förmåner in natura. arbetsmarknadspolitiska åtgärder, men även utgifterna för försvaret ökade i volym. låg den statliga produktionsvolymen kvar på den, i jämförelse vid decenniets början, högre nivån för att därefter öka med totalt . Det var huvud- sakligen en positiv volymutveckling inom universiteten och högskolorna, försvaret och kommunikationsområdet som motverkade ned- gångar inom andra statliga verksamhetsområden. Sammantaget har statens tjänsteproduktion ökat med . Som en jämförelse kan nämnas att produktionsvolymen inom kommuner och landsting, efter en begränsad nedgång under främst 1990-talets första hälft, var högre 2004 jämfört med . Indelningen följer i princip FN:s Classification of Functions of Government (COFOG) . Det enda undantaget är grundforskningen, som enligt dessa rekommendationer skall ses som en del av verksamhetsområdet offentlig förvaltning. På grund av svårigheter med gränsdragningen mellan högre utbildning och grundforskning görs i detta sammanhang ingen åtskillnad mellan dessa verksamheter. Den tillämpade forskningen redovisas dock inom respektive verksamhetsområde. Genom att regeringen satsat på den högre utbildningen och grundforskningen har verksamheterna sammantaget vuxit sig något större än försvaret, som var det största statliga verksamhetsområdet. Universitet och högskolor liksom försvaret svarade vardera för av den totala statliga produktionen 2004 (diagram 10.2). Den statliga produktionen är heterogen och utvecklingen kännetecknas av stora variationer mellan olika verksamhetsområden. I tabell 10.1 sammanfattas statens huvudsakliga uppgifter. Tabell 10.1 Statens uppgifter Militärt och civilt försvar ling, samhällsplanering, regional utveck- ling, miljö- och naturvård. gor inom energi, jordbruk, mineralbrytning, samt transporter och kommunikationer Allmän och utrikes förvaltning, skattein- Polis-, åklagar- och domstolsväsende, Vård och socialt skydd Hälso- och sjukvård, allmän administra- tion, forskning, administration av sociala bidrag, social omsorg inkl. integrationsfrå- Fritidsverksamhet, kultur och religion Diagram 10.2 Produktion av statliga tjänster fördelade på verksamhetsområden Det tredje stora området är näringslivstjänster som svarade för av den statliga produktionen, varav transporter och kommuni- kationer utgör två tredjedelar. Samhällsskydd och rättskipning, där polis- väsendet dominerar, och allmän offentlig förvalt- ning, som bl.a. omfattar , och länsstyrelserna, bidrar med vardera till den statliga produk- tionen. Även verksamhetsområdet vård och socialt skydd, där och arbetsmarknadsmyndigheterna kan nämnas, svarar för något av den statliga tjänsteproduktionen. Verksamhets- området kultur utgör av den statliga tjänsteproduktionen, och kommer bl.a. till uttryck genom den verksamhet som statliga museer och bibliotek bedriver. i volym (diagram 10.3). 10.3Utvecklingen inom olika verksamhetsområden Utvecklingen inom statens olika verksamhets- områden sedan 199311 sammanfattas i tabell 10.2. De är rangordnade efter produktionens storlek, vilket också bestämt det följande avsnittets disposition. Tabell 10.2 Produktion inom statens olika verksamhetsområden 19932004 har den statliga produktionen ökat . Det är i huvudsak den ökade produktionen inom den högre utbildningen och grundforskningen som förklarar ökningen. har dock den statliga produktionen minskat inom områden såsom försvar, allmän offentlig förvaltning, vård och socialt skydd respektive kultur. Högre utbildning och grundforskning Värdet av produktionen av tjänster inom den högre utbildningen och grundforskningen uppgick till 2004. Det är därmed det största verksamhetsområdet inom staten. Noterbart är att det har ökat med 11 utgör referenstidpunkt eftersom det är från och med detta år som uppgifter på denna detaljnivå finns att tillgå i SCB:s nationalräkenskaper. Diagram 10.3 Produktion av statliga utbildningstjänster och grundforskning 1993-2004, volymförändringar Högre utbildning och grundforskning Ökningen inom området skedde främst och resulterade i en markant ökning av antalet anställda inom universitet och hög- skolor. Sysselsättningen inom området har ökat och är drygt 53 000 helårspersoner anställda inom det högre utbildningsväsendet. Det kan jämföras med verksamhetsområdet försvar där antalet anställda är omkring 28 000, varav inom Försvarsmakten. Ökningen inom området kan främst hänföras till utbyggnaden inom de små och medelstora högskolorna ute i landet. Men även de största universiteten, dvs. de i , , och , som tillsammans svarar för en tredjedel av det totala produktionsvärdet inom området, har ökat sin produktion av tjänster. Av statistik från fram- kommer att så har antalet inskrivna studenter ökat med och antalet avlagda examina i hög- skolans grundutbildning ökat . Utgifterna för produktionen inom totalförsvaret uppgick enligt preliminära uppgifter till 2004. Det motsvarar en nedgång jämfört med året innan. har produktionen minskat . Enligt vad som framkommer av national- räkenskaperna (NR) har dock utvecklingen varit oregelbunden, och påvisar såväl ökningar som minskningar. ökade t.ex. utgifterna med i volym respektive år. Försvarsomställningen under inledningen av har dock medfört en kraftig nedgång i produktionen av tjänster. Jämfört med 1999 har försvaret minskat med i fasta priser (diagram 10.4). Diagram 10.4 Produktion inom försvaret 1993-2004, volymförändringar Källa: SCB:s nationalräkenskaper. Anm. Uppgifterna är framskrivna av Statskontoret med hjälp av statistik från . Det bör dock noteras att primäruppgifter från några av de stora myndigheterna inom verksam- hetsområdet försvar kan vara osäkra. En indika- tion på denna osäkerhet är att dessa uppgifter har reviderats kraftigt i efterhand. Försvarets produktionsvärde kan indelas i löner respektive förbrukning av varor och tjänster. Förbrukningen av varor och tjänster kan i sin tur delas in i löpande omkostnader respektive utgifter för s.k. varaktiga varor, dvs. investeringar som inte har någon alternativ civil användning. Av den underliggande statistiken framgår att det är den löpande förbrukningen som svarar för en allt större andel av försvarets produktions- värde, 2004 jämfört 1993, medan andelen för varaktiga varor De försvarsanställdas löner inklusive sociala avgifter svarar 2004 för av produktionsvärdet inom området, vilket inne- bär en nedgång med ett par procentenheter över den studerade perioden. Förbandsnedläggningarna har inneburit att antalet anställda och värnpliktiga minskat kraftigt . De har minskat med . Det har medfört att de totala löneutbetalningarna minskat med (diagram 10.5). Diagram 10.5 Produktion, förbrukning och löner inom försvaret 1993-2004 Kurvornas utseende indikerar dock att för- delningen mellan varaktiga varor respektive löpande förbrukning är osäker. Noterbart i sammanhanget är även att försvarets kostnader är högre i volym än de var , den tidpunkt då det ställdes krav på besparingar inom området. Produktionen av statliga näringslivstjänster uppgick till 2004. Räknat i fasta priser innebär det en begränsad ökning jämfört med året innan. Produk- tionsvolymen har ökat (diagram 10.6). Diagram 10.6 Produktion av statliga näringslivstjänster Källa: SCB:s nationalräkenskaper. Anm. Uppgifterna är framskrivna av Statskontoret med hjälp av statistik från . Transporttjänsterna, som huvudsakligen produceras av och , svarar för två tredjedelar av det totala produktionsvärdet inom verksamhetsområdet. De har ökat med mer än en tredjedel . Avskrivningar för statliga vägar och järnvägar, som påverkar beräkningen av produktionsvärdet i nationalräkenskaperna, har uppgått till av produktionen. , 1996 respektive 1997, var dessa andelar särskilt höga. Kurvornas utseende i diagram 10.6 kan därför till en del förklaras av de avskrivningskalkyler som använts. Antalet anställda vid har ökat . har syssel- sättningen däremot minskat med . Sysselsättningen inom har varit i stort sett oförändrad . Produktionen av andra näringslivstjänster än transporter har sammantaget minskat med en fjärdedel i volym . Nedgången inföll huvudsakligen och omfattade många myndigheter. har dock produktionen ökat något.