prop · GS03125d2 · 2005-05-25 00:00:00 — Utbildningen som omfattar både svenska och utländska ungdomar kommer att ske i samarbete med . att få ett stort ansvar för utformningen av utbildningen med individuellt Kontakter kommer att upprättas för eventu- ella praktikplatser och arbete. Kontaktperson: , tel. för år 2 av 3 Föreningen har sitt säte i och verkar inom området ätstörningar. Föreningen har fått ökade kontakter över hela landet, främst genom Internet och ser att det faktiska behovet av råd och stöd är mycket stort. Sjukdomen drabbar hela familjen även syskon och föräldrar. Genom att tidigt fånga upp människor i riskzonen kan behovet av specialistvård komma att minska och det ger en möjlighet att minska det personliga lidandet hos de drabbade och deras omgivning. Föreningen vill utöka verksamheten, erbjuda kvalificerad utbildning till vuxna som i sitt arbete möter barn och ungdomar, intensifiera det förebyggande arbetet med de ungdomar som är i riskzonen att utveckla en ätstörning, erbjuda stöd till anhöriga och de som är på väg ut ur sin sjukdom samt arbeta opinionsbildande. Projektet görs i samarbetet med projektet . Kontaktperson: , tel. åt Läkemedelsberoende (RFHL) i och läkemedel för år 3 av 3 Målet med projektet är att ge information och bilda opinion vad det gäller användandet av beroendeskapande läkemedel, t.ex. antidepressiva medel, hos unga människor i åldern . Kunskap ska ges så att framtida läkemedelsberoende ska kunna förhindras. Stöd och råd ska ges till unga som vill komma ur sitt läkemedelsberoende. Genom bl.a. seminarier, nätverksbygge samt erbjudande av enskilda och gruppsamtal vill förbundet kunna påverka inställningen till bruket av beroendeskapande läkemedel. Det har även tagits fram ett informationsmaterial som spridits i länet. Kontaktperson: , tel. Mental Hälsa (RSMH) i för år 1 av 2 Mental Hälsa i vill i detta projekt inleda ett arbete för att aktivt nå invandrare i regionen som lider av psykisk ohälsa. Föreningen ska erbjuda kamratstödjande verksamhet och starta skräddarsydda studiecirklar för att ge målgruppen möjlighet att komma ut i arbetslivet. I samarbete med ABF kommer deltagarna erbjudas att i anpassad studietakt studera svenska, samhällskunskap, historia och data. Målgruppen når man genom samarbete med psykiatriska avdelningar samt öppenvårdsmottagningar, ABF, Integrationsavdelningen och invandrarföreningar. Projektet kommer att utvärderas i samarbete med . Kontaktperson: , tel. Projekt för utveckling av sluten psykiatrisk vård för unga döva ska, tillsammans med , , hörselskadade och språkstörda barn, Föreningen , med Cochlea Implantat, Barnplantorna samt driva ett projekt om utveckling av sluten psykiatrisk vård för unga döva. I finns ca 10 000 personer som är barndomsdöva. Utöver dem finns ca 10 15 000 gravt hörselskadade personer som är beroende av teckenspråk för sin kommunikation. I finns det ca 4 000 personer som är döva/hörselskadade. När personer i denna grupp behöver kontakt med sjukvården för att få vård och behandling behövs medverkan av teckenspråkstolkar. Specialskolorna har under en lång följd av år uppmärksammat behov hos sina elever som inte kan tillgodoses inom skolans ram och som inte heller har kunna tillgodoses genom tillskapandet av öppenvårdsmottagningar inom Barn- och ungdomspsykiatrin. Vid möten inom dövpsykiatrin har man varit överens om att det är ett problem att det inte finns några särskilda behandlingsinstitutioner för döva/hörselskadade tonåringar. De skolinstitutionsplatser som finns på Mogård är av oerhört stort värde men räcker inte på långa vägar. Det är också otillfredsställande att man tvingas blanda ungdomar som placerats enligt Socialtjänstlagen (SOL) och (LVU) inom samma skolinstitution. Sökande föreningar är av bestämd uppfattning att det finns ett stort behov av grupp ungdomar sett i ett nationellt perspektiv. Projektets mål är att lägga fram ett konkret förslag till en sluten döva personer med svåra psykiska problem. Förslaget ska vara förankrat hos de aktuella sjukvårdshuvudmännen. Kontaktperson: , tel. Projektet ett metodutvecklingsprojekt för sjuka barn med särskilda behov, deras anhöriga samt sjukvårdspersonal för år 1 av 3 Föreningen genomför i samarbete med barnklinikerna/barn- och ungdomscentrum, skolan, lekterapin, sjukgymnastiken, Barn- och ungdomspsykiatrin och barnrehabiliteringsenheterna vid sjukhusen i , och ett treårigt metodutvecklingsprojekt kallat . Målgrupperna är sjuka barn med särskilda behov i olika vårdsammanhang samt sjukvårdspersonal och föräldrar. Clownronden är en förening som består av specialutbildade artister som besöker sjukhusens barnkliniker. har vetskapen om skrattets och humorns betydelse i den läkande processen ökat. Man vill nu i samverkan utveckla nya metoder för clownkommunikation och sjukhusclownernas medverkan i vårdprocessen. Målet är bl.a. att undersöka, arbeta fram, pröva, dokumentera och sprida nya metoder som påskyndar och/eller underlättar vårdprocessen för sjuka barn med särskilda behov. Projektet syftar även till att nå och engagera sjuka barn med särskilda behov, fortbilda personal, utveckla patient- och anhörigutbildningar och att i bokform förmedla projektets arbete och erfarenheter till personal och studerande inom vården. Projektet görs i tre faser: Analyserande och undersökande fas, experimenterande fas samt implementerande fas. Kontaktperson: , tel. Projektet för barn och ungdomar med förvärvad hjärnskada för år 3 av 3 Barn som ådrar sig en skada kommer till en neurokirurgisk klinik för akut vård. De överförs sedan till en barnklinik för att utveckla medicinsk stabilitet innan det är dags att åka hem. Om barnet har ett påtagligt funktionshinder remitteras det till den lokala barnhabiliteringen. Inte sällan innebär en förvärvad hjärnskada att behoven av stöd är långt större än vad en lokal barnhabilitering har möjlighet att tillgodose. Barnet och familjen är i kris efter att skadan inträffat. Både barn och familj måste lära sig att leva med helt andra förutsättningar än vad man varit van vid. Situationen i skolan blir också förändrad. På dessa och andra sätt skiljer sig barnen med förvärvad hjärnskada från de grupper som man vanligen arbetar med på en barnhabilitering. Behovet av mer samlad kunskap för bedömning och rehabilitering vid olika typer av förvärvade hjärnskador hos barn är därför stort. Denna kunskap behöver vara tillgänglig för barn, familj och skola eftersom behoven varierar under olika faser i livet. Vid finns en väl fungerande rehabiliteringsverksamhet för barn med förvärvade hjärn- arbetar med rehabilitering av hjärnskadade. 2004/05:125 Man utvecklar i samarbete med en vårdkedja 2 för barn och ungdomar med förvärvad hjärnskada som stödjer återgången till ett fungerande liv för både det enskilda barnet och dess familj. Kontaktperson: , tel. för år 2 av 2 CERTEC driver tillsammans med FFS) ett projekt som verkar för och utvärderar tidig, intensiv och systematisk synträning för barn och ungdomar enligt ett program som bygger på och samarbetar med ett amerikansk projekt benämnt . Man har ett nära samarbete med syncentralerna i . Syftet med projektet är att ge god självtillit och självkänsla genom att man tidigt lär sig hur möjligheter och begränsningar fungerar. Man ska i projektet ta fram en synträningsväska för barn som ska kunna distribueras eller beskrivas till landets 34 syncentraler, andra resurscentra och resurspersoner. En slutrapport kommer att göras där man redovisar kvalitativa, kvantitativa och pedagogiska effekter av Se . Kontaktperson: , tel. Projektet för barn och ungdomar med psykisk ohälsa icke verbal behandling för aggressivt utagerande pojkar och depressiva inåtvända flickor för år 3 av 3 genomför tillsammans med bl.a. Mental Hälsa (RSMH) i detta projekt mot bakgrund av att psykisk ohälsa, som allvarligt handikappar barn och ungdomar, ökar. I projektform ska man pröva och utvärdera en i relativt ny behandlingsform, som kan vara ett komplement/alternativ till övrig behandling för barn och ungdomar med psykisk ohälsa. Projektet har som mål att pröva och utveckla en ny behandlingsmetod stödjande dansterapi för två grupper inom den barn- och ungdomspsykiatriska vården. Kontaktperson: , tel. Förbundet i (FBIS) Projektet livskvaliteten för äldre blödarsjuka och deras anhöriga för år 1 av 2 förknippades blödarsjuka enbart med rörelsehinder, blödningar och för tidig död. behandlas sjukdomen framgångsrikt med förebyggande behandling. Medellivslängden var endast . har förbundet de första pensionärerna bland medlemmarna. Förbundet saknar aktuella uppgifter om de äldre medlemmarna och deras livssituation och man vill därför inleda projektet med att göra en kartläggning över deras situation och behov av samhällsstöd, rehabilitering m.m. Förbundet vill i projektet förstärka insatserna kring äldre blödarsjuka och deras anhöriga genom kamratstödjande verksamhet, egenvård samt rehabilitering. Fysisk träning är en del av egenvården för den som är blödarsjuk och man kommer att ta fram ett informationsmaterial som stimulerar till fysisk träning med träningsprogram och avslappningsövningar. I projektet ingår även att genom uppsökande verksamhet stimulera hemofilivårdens personal att uppmärksamma det växande rehabiliteringsbehovet hos gruppen äldre blödarsjuka. Kontaktperson: , tel. för rehabilitering av skallskadade Projektet för år 2 av 3 Förbunden har konstaterat brister på kontinuitet i vård- och rehabiliteringskedjan, det saknas modeller för övergången mellan och kommunens ansvarsområden. Individuella planer som skulle underlätta samverkan mellan huvudmännen upprättas i alltför liten utsträckning. Förbunden konstaterar också att det saknas kunskap om hur många skadade som finns och hur omfattande deras skador är. Det finns inte heller någon inventering av vilken rehabilitering och vilket stöd skadade och deras anhöriga kan få. Förbunden genomför därför tillsammans tre delstudier; kartläggning av förekomsten av förvärvade hjärnskador, studier av faktiska rehabiliteringsprocesser med uppföljning på individnivå samt inventering av rehabiliteringsutbud. Resultatet av studierna ska sammanställas och användas i kontakter med kommuner och landsting. Kontaktperson: , tel. Projektet i för år 2 av 3 Habiliterings- och hjälpmedelsenheten i och Föreningen () beräknar antalet dövblinda i regionen till ca 300. Funktionshindrets art och grad varierar, men det leder ofta till social isolering och stressreaktioner på grund av att man inte har tillgång till information och inte känner sig delaktig i samhället. inte är så stor saknas i kommunerna erfarenhet och kunskap kring döv- blindas situation varför det är svårt att ge service med kvalitet. regionens och hjälpmedel ska därför bygga upp ett regionalt resursteam för dövblinda som kan ge kunskap till såväl döv- blinda och deras anhöriga, som till olika personalgrupper inom regionen. Kontaktperson: , tel. Rekryteringsgruppen För aktiv rehabilitering Projektet personer med ryggmärgsskada för år 3 av 3 drabbas ca 120 personer, främst unga, av traumatisk ryggmärgs- skada som leder till ett liv i rullstol och därmed ökade svårigheter att delta i olika aktiviteter. Föreningen genomför en träningsstudie på kajak- ergometer (ett träningsredskap för inomhuspaddling som används av ) för att se vilka effekter träningen har på funk- tionshindrades rörelsemönster, muskelkoordination, balans, muskelstyrka Samarbetspartners är , och Spinaliskli- Kontaktperson: , tel. Projektet utveckling av besöksverksamhet för år 3 av 3 Ungdomarna vid SiS ungdomshem saknar ofta ett fungerande nätverk och kontakt med världen utanför institutionen. SiS arbetar i detta projekt tillsammans med () med att introducera och organisera besöksverksamhet vid ungdomshemmen. Medlemmar ur RFS-föreningar besöker ungdomarna och deltar i olika aktiviteter tillsammans med ungdomar i en utslussningsfas. ska fungera som en länk mellan institutionen och samhället och bidra till att förbättra ungdomarnas kontakt med och kunskaper om världen utan- Projektet startade vid Råby ungdomshem i . har framställt utbildningsmaterial rekryterat och utbildat besökare. utbildar kursledare och bildar besöksgrupper på andra ungdomshem. Rekryteringen av besökare sker genom kontakter med utbildningar vid socialhögskolor, folkhögskolor, info i tidningar och i radio. Kontaktperson: , tel. RSMHs (Mental Hälsa) behandlingshem Baggensudden startade mot bakgrund av den kritik som riktades mot den psykiatriska vården. Förbundet ville vid Baggensudden visa hur bra vård ska fungera. Baggensudden vill nu arrangera en konferens kring borderlinestörningar så att tidigare patienter och företrädare för olika skolor och traditioner ska kunna utbyta erfarenheter. Målgruppen är alltså såväl brukare som företrädare för sjukvårdshuvudmän och kommuner. Konferensen ska dokumenteras och användas för fortsatt förändringsarbete. Kontaktperson: , tel. Svenska kommittén för () Projektet för år 2 av 2 är ett samarbetsorgan mellan handikapporganisationer, frivilligorganisationer, yrkesorganisationer och olika samhällsorgan. vill utveckla en plattform att öka och förbättra informationen kring rehabiliteringsfrågorna inom samhällets olika sektorer, pröva och etablera nya mötes-, utbildnings- och informationsformer samt stimulera forskning inom handikappområdet genom kontakter mellan brukarorganisationerna och forskare inom rehabiliteringsområdet. Kontaktperson: , tel. Studie kring äldre personer som på grund av åldersrelaterade orsaker har en allvarlig kombination av syn- och hörselnedsättningar för år 1 av 3 Personer som under sin senare del av livet får en allvarlig kombination av syn-resp. hörselnedsättning (dövblindhet) är en relativt stor grupp. Hur stor den är vet man inte. På syncentralerna ser man endast det som är relaterat dit, och på hörcentralerna det som är relaterat utifrån detta perspektiv deras dubbla funktionsnedsättning betraktas inte utifrån ett helhetsperspektiv. Projektets syfte är att genom en kartläggning belysa livssituationen för personer i som är och som förvärvat sin dövblindhet under livets senare hälft och undersöka vilka behov av service och stöd de har. Utifrån denna kartläggning ska man tillsammans med Föreningen (), Mo Gård, och (syncentral och hörcentral m.fl.) utveckla metoder för stöd, service och rehabilitering. Även om det inte kan utvecklas så många generella lösningar eftersom gruppen sannolikt är ganska heterogen, kan projektet påbörja insamlingen av goda verktyg som efterhand kan bli en hel och användbar verktygslåda för kommun och landsting. Kontaktperson: , tel. Personer med långvarig smärta är ofta storkonsumenter av sjukvård och , en läkare som utbildat smärt- patienter vid Smärtkliniken Kronan, har utvecklat s.k. Värkstäder där patienter med handledning kan stötta varandra. Certec, (en avdelning inom som tillhör Lunds tekniska högskola inom ) har utvecklat en Internetutbildning i rehabiliteringspedagogik för i första hand yrkesverksamma inom rehabi- garna var själva långtidssjukskrivna, huvudsakligen på grund av utmatt- ningsdepression och fann att kursen fungerade som egen rehabilitering. Certec och vill nu tillsammans pröva om en modifie- rad form av Internetutbildningen kan fungera lika väl som fysiska Värk- Kontaktperson: , tel. Förbundet och Skrivsvårigheter (FMLS) Projektet skärmläsare m.m. för år 2 av 2 Bakgrunden till projektet är att i stort sett all inläsning av litteratur som sker genom Talboks- och övergått från band till CD-R skivor i Daisyformat. Man lyssnar på dem i speciella Daisyspelare som är dyra med det är också möjligt att lyssna med hjälp av läsprogram i datorn (Playback 2000) som är gratis men främst producerad för blinda och synskadade. Man måste därför anpassa programmen för personer med läshinder. ska utvecklingsarbetet med skrivaren fortsätta, man vill komplettera med talsyntes, digitalordbok m.m. Projektet genomförs i nära samarbete med Tal- och , , , Myndigheten för Skolutveckling m.fl. Kontaktperson: , tel. , Handikappförbundens Samarbetsorgan (HSO) Ett projekt om tillgänglighetsgranskning för år 2 av 3 Ett mål i regeringens nationella handlingsplan för handikappolitiken är att alla offentliga byggnader och allmänna platser ska vara tillgängliga för alla människor oavsett funktionshinder . intresse bland kommuner och fastighetsägare att vidta tillgänglighetsåt- gärder, men alltför ofta saknas kunskaper och en helhetssyn. blir då isolerade och otillräckliga och dessutom felaktiga. Handikappförbundens samarbetsorgan (HSO) vill därför under en treårs- period utveckla regionala eller lokala centra för tillgänglighetsrådgivning HSO arbetar i detta projekt tillsammans med berörda utarbeta och uppdatera normer och riktlinjer som bygger på medlemmarnas uppfattning om vad som krävs för att göra samhället tillgängligt för alla. I projektet ingår att informera om dessa samt utbilda handläggare i tillgänglighetsfrågor i myndigheter och före- tag, tillhandahålla checklistor och annat arbetsmaterial och utbilda till- gänglighetsgranskare, tillgänglighetsrådgivare och tillgänglighetskon- sulter, i huvudsak personer som själva har funktionshinder och erbjuda dessa tjänster till planerare och byggare över hela landet. Kontaktperson: , tel. Handikappföreningarnas Samarbetsorgan (HSO) i Projektet skolgård för alla för år 1 av 2 HSO i utgår i detta projekt från existerande brister i den fysiska miljöns tillgänglighet och användbarhet för personer med funk- Eftersom det saknas kunskap vill man ta fram ett pro- gram tillsammans med elever och personal på en skola för att man till- sammans ska kunna reflektera över vad det innebär att ha olika funk- tionsnedsättningar såväl praktiskt som när det gäller delaktighet. mun-HSO har förankrat idén i stadsdelsförvaltning och i en av Projektets syfte är att ta fram ett program för att elever och personal ska kunna forma skolgårdar som inte hindrar elever med olika funktionsnedsättningar att delta på samma villkor som andra. att involvera eleverna vid i planeringen. Man tänker att på det sättet kan krav på barnens deltagande i samhälls- planering tillgodoses, som eleverna får en insikt i hur det är att växa upp med funktionshinder. Målsättningen är att det program som ska bli resultat av projektet ska förverkligas. Programmet ska dock utformas så det blir generellt tillämpbart. Kontaktperson: , tel. Handikappföreningarnas Samarbetsorgan (HSO) i Förstudie till ett informations- och inom handikappoli- För att erbjuda myndigheter kunskap om funktionshinder behöver sam- arbetsorganet bygga upp en informations- och kunskapsorganisation i tillgänglighets- och bemötandefrågor. Syftet är att myndigheter, men även privata och offentliga arbetsgivare, ska kunna vända sig till centret för att få information, råd och praktisk hjälp vid tillgänglighetsgransk- ning av miljöer och kompetensutveckling av personal i bemötandefrågor. HSO vill i en förstudie analysera behovet av att utveckla en resurs i tillgänglighets- och bemötandefrågor. Vidare ska man i förstu- dien analysera hur myndigheterna i regionen arbetar för att förverkliga den nationella planen på länsnivå. I förstudien ingår även att diskutera med folkhögskolan innehållet i en utbildning i de aktuella frågorna och hitta lämpliga personer som kan bli framtida informatörer. Kontaktperson: , tel. Projekt om användning av bildsymboler för år 1 av 2 På flygplatser, bussterminaler, tågstationer och i andra offentliga bygg- nader, används i stor utsträckning bildsymboler för att förmedla infor- Rätt utformade underlättar de tillvaron för medborgarna, men det behövs en mer samordnad symbolpolicy som tar hänsyn till de särskilda behov som personer med olika funktionshinder kan ha. med begränsade kunskaper i skriven svenska, t.ex. barn, vissa invandrare och utländska turister behöver ett funktionellt bildspråk. stitutet, , , Han- dikappförbundens Samarbetsorgan och stöd ska i detta projekt inventera och utvärdera dagens symboler, undersöka vilka behov personer med funktionshinder har för att en bildsymbol ska ge den information som behövs, samt ta fram en kravspecifikation. man, tillsammans med brukargrupper, utveckla prototyper som ska ut- värderas och utveckla riktlinjer för utformning och användning. verk av forskare och kognitionsexperter, handikapp- och intresseorgani- sationer, formgivare/arkitekter, myndigheter/organisationer samt stan- dardiseringsarbete/industri ska successivt tillföra projektet kunskap. Projektet brandskydd av personer med funktionshinder för år 3 av 3 Neurologiskt arbetar tillsammans med , EIDD (), Tekniska Högskolan, , , , och . I projektet behandlas olika brandskyddskomponenter som rör brandkårshissar, trösklar, larm, personalantal, svåröppnade nöddörrar, svårtolkade instruktioner m.m. I projektet ingår också definition och bakgrund till riskbegrepp, hur göra avvägningar mellan risk och nytta, målkonflikten mellan tillgänglighet och säkerhet, hjälpbehov hos personer med olika funktionshinder, funktionshindrades syn på avvägningen mellan tillgänglighet och säkerhet, hur man fungerar i farliga situationer m.m. I projektet ingår , , , och samt Museum Gustavianum i . på som är under ombyggnad används som pilotprojekt tillsammans med . Exemplen ska användas i en handbok som blir projektets slutprodukt. Kontaktperson: , tel. Lättöppnade förpackningar för år 1 av 2 Människor med funktionsnedsättning kan ha svårt att hantera förpackningar för läkemedel, dagligvaror och hälsokost m.m. finns ingen stark opinion för det. När konsumenter kräver bra förpackningar blir det också en konkurrensfördel att utveckla sådana. Kring detta vill , Handikappförbundens Samarbetsorgan (HSO), (), () och Konsumentråd samarbeta och genomföra ett antal aktioner. Kontaktperson: , tel. Utveckling av en prototyp för tillgängliggörande av utställningar för personer med syn- och språkrelaterade funktionshinder Museet har en referensgrupp med representanter för , , Handikappförbundens samarbetsorgan och i . Man har tillsammans gjort en kartläggning av den fysiska tillgängligheten i byggnaden och av den förmedlingstekniska tillgängligheten till utställningarna. En tillgänglighetsplan har utarbetas. I syfte att göra basutställningarna tillgängliga även för personer med svag syn, hörselskador, begåvningshandikapp el- ler dyslexi genomför man med medel från , högskolan och en förstudie och kan nu genomföra en test av informationsdesign och koncept. För att få klart för sig om den tekniska lösningen fungerar, vilka brister den kan ha och på vilka områden den eventuellt behöver utvecklas, krävs att man tar fram en prototyp där design, koncept och teknik integreras. Kontaktperson: , tel. Projektet information till turister/besökare mitté har tillsammans med några pilotkommuner tagit fram en modell för en god och säker information om tillgängligheten till turism- och fritids- Informationen riktar sig till turister/besökare med döv- het/hörselskada, synskada, rörelsehinder, kognitiva funktionshinder och Dessutom har en serviceguide i bemötande har tagits fram. och vill nu tillsammans med Handikapp- organisationernas Samarbetsorgan (HSO), De Handikappades Riksför- bund (DHR) och () utveckla en databas som ska innehålla information om tillgänglighet för turister/besökare med funktionshinder. Informationen ska vara integrerad med Västsvenska övriga besöksmålsinformation vilket gör att turistbyråerna har möjlighet att ge snabb och korrekt information. Efter utvecklingsfasen () ska Västsvenska ansvara för drift och uppdatering, information och utbildning m.m. Kontaktperson: , tel. i (BHUF) Projektet ung och konsument för år 1 av 2 Syftet med projektet är att höja medvetandet och engagemanget hos unga bosnier när det gäller konsumentfrågor genom att anordna olika aktiviteter. Det kommer att ske en kartläggning i form av en enkätundersökning av ungdomars vanor och de problem som möter ungdomar i vardagen när det gäller konsumtion. Vidare planeras utbildning, fem utbildningstillfällen, där ungdomar ska kunna skaffa sig kunskap i konsumentfrågor.