prop · GS031d7 · 2005-01-01 00:00:00 — Regeringen anser att det är positivt att Försvarsmakten har fortsatt verksamheten med att definiera reservofficersbehoven i insatsorganisationen och igångsatt ett avvecklingsarbete. Inom utlandsstyrkan är andelen reservofficerare inom officerskadern fortsatt stor och den har ökat inom grundorganisationen, vilket tyder på ett stort behov av reservofficerare med rätt ålder och kompetensprofil. 2004/05:1 UTGIFTSOMRÅDE 6 negativt att möjligheten till övnings- och kompetensutveckling har varit låga samt att de flesta reservofficerare inte tillhör den mest efterfrågade ålderskategorin för t.ex. utlandstjänstgöring. Personal i internationell tjänst Antalet individer som varit i internationell tjänst har legat på samma nivå som , dvs. ungefär 770 personer. Intressant att notera är att reservofficerarna tjänstgör i större omfattning än tidigare och att antalet yrkesofficerare i utlandsstyrkan minskar. Det är framför allt antalet militärobservatörer som minskat . Inom den övriga tjänstgöringen har antalet individer som tjänstgör ökat avsevärt och stödet till de baltiska länderna är den enskilt största posten, men även antalet tjänster inom EU har fortsatt att öka. Erfarenheterna visar att behovet av språkkurser har ökat som ett led av förberedelser till tjänstgöring inom olika organisationer och missioner. Framför allt behöver Försvarsmakten förstärka utbildningen i franska, där bristerna är störst. Erfarenheterna visar också att Försvarshögskolans chefsprogram är en god grund för arbete vid internationella staber. Den stabsofficerskurs som tidigare behövts innan internationell tjänstgöring är överflödig och resurserna kan omprioriteras till personal som inte genomgått chefsprogrammet. har arbetet fortsatt med att stärka chefers förutsättningar att företräda arbetsgivaren. Enligt Försvarsmakten är omvärldens förtroende för Försvarsmakten som arbetsgivare av stor betydelse för den framtida utvecklingen av myndigheten. Arbete har bedrivits för att detta synsätt skall prägla budskapet i utbildningsprogram för Försvarsmaktens anställda. Detta synsätt skall enligt Försvarsmakten också få genomslag i utvecklingssamtal och arbetsplatsträffar, lönebildning och andra avtalsbestämmelser, dialog och samverkan med de fackliga organisationerna, förbandsbesök och seminarier samt uppföljning av arbetsgivarbeslut. 2004/05:1 UTGIFTSOMRÅDE 6 För att öka erfarenheten som arbetsgivarföreträdare har bemanningsarbetet inriktats på att undvika täta befattningsbyten för officerare. har ett nytt förhållningssätt till rörlighetsfrågorna introducerats. Ett nytt avtal om rörlighet och kostnadsersättning har förhandlats fram och stöder det nya förhållningssättet. Försvarsmaktens uppföljning av överbefälhavarens s.k. 10-punktsprogram, som fastställdes och som har till syfte att driva personalfrågorna på ett konsekvent sätt så att personalpolitiken stöder verksamhetens utveckling, har visat vilka åtgärder som är genomförda helt eller delvis och vilka som återstår. Som exempel kan följande nämnas. Metoderna för utvecklingssamtal och arbetsplatsträffar är utvecklade och överförda till förband. Policy och riktlinjer är utgivna för att underlätta pendling, flyttstimulans och distansarbete. Förnyade förhandlingar om avtal avseende utlandstjänstgöring bedöms kunna återupptas . Frågan om direktrekrytering till vissa officersbefattningar och ansökningsförfarande till befattningar samt flerkarriärsystem hanteras inom ramen för ett nytt kompetensförsörjningssystem. Projektet för civilanställda har genomförts och utvärderats. Enligt regeringens bedömning har Förvarsmakten vidtagit lämpliga åtgärder i syfte att förbättra sin arbetsgivarroll. Det är viktigt att Försvarsmakten fortsätter att arbeta med denna fråga efter den kritik som granskande myndigheter riktat mot Försvarsmakten. Regeringen avser att noggrant fortsätta uppföljningen av Försvarsmaktens arbetsgivarroll. biföll försvarsutskottets förslag till riksdagsbeslut i bet. 2003/04:FöU3 revisorers förslag angående Försvarsmaktens arbetsgivarpolitik och vissa personalfrågor i försvaret (rskr. 2003/04:168). Utskottet konstaterar i betänkandet bl.a. att personalkostnaderna utgör en väsentlig del av anslagen till Försvarsmakten. Det är viktigt att regeringen fortsätter att stärka sin uppföljning och styrning när det gäller arbetsgivarpolitiken inom Försvarsmakten. anför vidare bl.a. att regeringen fortsättningsvis bör redovisa för personalkostnaderna inom Försvarsmakten liksom avvecklingskostnaderna för personalen. Enligt Försvarsmaktens budgetunderlag uppgår lönekostnaderna m.m. exklusive avvecklingskostnaderna till vad som anges i följande tabell. Tabell 3.2 Lönekostnader m.m. Enligt 1 uppgår avvecklingskostnaderna till vad som anges i följande tabell. Enligt Försvarsmakten har det inte funnits möjlighet att dela upp personalkostnaderna på olika kategorier anställda som utskottet hemställt om. Regeringen har konstaterat att metoderna för hur personalkostnader beräknas skiljer sig åt mellan olika dokument, exempelvis årsredovisningar och budgetunderlag. Därmed är det också svårt att dra några entydiga slutsatser. Redovisningsproblemen i fråga om hur personalkostnader beräknas är olyckliga, eftersom kostnaderna är utsatta för kritik och ett adekvat underlag behövs. Inför försvarsbeslutet har Försvarsmakten dock skapat en enhetlig metod för att beräkna kostnaderna. Metoden har använts i budgetunderlaget och avses användas i fortsättningen. Förändringen bedöms ge en mer relevant kostnadsbild och kan följas i fortsättningen. Enligt Försvarsmakten har samma metod använts i den första kvartalsrapporten och den ger därför en rättvisande bild över åren av avvecklingskostnaderna. Sjukfrånvaron inom Försvarsmakten har fortsatt att öka . Som framgår av tabellen nedan skiljer sig sjukfrånvaron markant mellan könen och mellan olika åldersgrupper. Den underliggande statistiken visar vidare att sjukskrivningsperioder som är längre än utgör den främsta frånvaroorsaken bland såväl kvinnor som män som är eller äldre. Tabell 3.4 Total sjukfrånvaro Försvarsmakten har redovisat de åtgärder som myndigheten vidtagit för att minska sjukfrånvaron och för att förbättra arbetsmiljön. Enligt Försvarsmaktens mening utgörs den viktigaste delen i arbetet av att genomföra ett systematiskt arbetsmiljöarbete inom ramen för arbetsmiljölagen samt att analysera konsekvenserna av de beslut som fattas. Försvarsmakten har också pekat på att en rad projekt genomförs i syfte att förbättra arbetsmiljön. Försvarsmakten menar att personalen fortfarande påverkas negativt av tidigare försvarsbeslut. Upplevd osäkerhet, otydlighet och hög arbetsbelastning leder till en ökande sjukfrånvaro. Detta har enligt Försvarsmakten drabbat kvinnor hårdare än män eftersom ett betydande antal kvinnor verkar inom de delar av myndigheten som organisatoriskt inordnats i Försvarsmaktens logistik och därmed fått förändrade arbetsvillkor. Försvarsmakten bedömer att försvarsbeslut kan komma att leda till att frånvaron på grund av bl.a. psykosociala skäl ökar. För att så långt det är möjligt minimera dessa effekter har Försvarsmakten inlett ett arbete som syftar till att klarlägga varför vissa grupper har en påtagligt högre sjukfrånvaro än andra. Vidare är ambitionen att ta fram ett åtgärdspaket som skall bidra till det arbetsmiljöförbättrande arbete som myndigheten avser bedriva. Enligt regeringens mening är det angeläget att Försvarsmakten fortsätter sina ansträngningar 2004/05:1 UTGIFTSOMRÅDE 6 för att minska sjukfrånvaron eftersom den, liksom i samhället i övrigt, tenderar att öka år . Ett sjukdomsförebyggande arbete bedöms dessutom vara särskilt angeläget för att minska effekterna av den relativa osäkerhet som många försvarsmaktsanställda kan komma att uppleva i anslutning till förslagen i prop. 2004/05:5. Därtill kommer det att krävas ett målmedvetet arbete av alla arbetsgivare för att det skall vara möjligt att nå det mål om en minskad ohälsa som regeringen satt upp och som ställt sig bakom (prop. 2002/03:1 utg.omr. 10 avsnitt 2.3, bet. 2002/03:SfU1, rskr 2002/03:72). Med verksamhetssäkerhet avser Försvarsmakten förmågan att hantera risker för personal, arbetsmiljö och marin yttre miljö vid all verksamhet. Arbetet leds av Försvarsmaktens säkerhetsinspektion som ingår i Högkvarteret. Viktiga delar i säkerhetsarbetet har varit att fortsätta att tydliggöra roller och ansvar för verksamhetssäkerheten och förbättra systemet för att få information om olyckor och tillbud i verksamheten. har också fortsatt att införa arbetssätt och rutiner i Högkvarteret för verksamhetsutövare med verksamhetssäkerhetsansvar. Arbetet med Försvarsmaktens säkerhetsföreskrifter har fortsatt, bl.a. genom att säkerhetsinstruktionen för vapen och ammunition har reviderats och att bestämmelserna för åtgärder mot brand, explosionsfara, kemisk hälsopåverkan m.m. har börjat revideras. fastställdes föreskrifter för Försvarsmaktens dykeriverksamhet. Bestämmelserna för den militära luftfarten har omarbetats . Försvarsmaktens sjukvårdscentrum för fortlöpande statistik bl.a. över inträffade olyckor med personskador. För totalförsvarspliktssidan visar en tydligt nedåtgående trend. Antalet olyckor med personskada per har sjunkit från ca 65 (1999) till ca 40 olyckor (2003). Även när det gäller anställda har antalet olyckor sjunkit, från elva olyckor per 1 000 anställda (1999) till sju olyckor (2003). Antalet anställda och totalförsvars-pliktiga som omkommit i tjänsten är genomgående lågt. Exempelvis omkom två personer 1999 och tre personer 2002. 2004/05:1 UTGIFTSOMRÅDE 6 innebar dock en dramatisk förändring i och med att tio anställda och totalförsvarspliktiga omkom i fem olyckor. De allvarligaste olyckorna inträffade i helikopterverksamheten. Dessa olyckor utreds av . Regeringen anser att olycksstatistiken visar att myndighetens säkerhetsarbete i många avseenden är framgångsrikt, om än att regeringen också kan konstatera att det vid ett flertal tillfällen inträffat svåra olyckor. En viktig utgångspunkt i säkerhetsarbetet är det system med avvikelserapportering som tillämpas. Detta system innebär att alla olyckor och tillbud skall rapporteras. Syftet med rapporteringen är emellertid inte att straffa en felande, utan att kunna rätta till oklarheter och felaktigheter. Även om Försvarsmakten bedriver ett ambitiöst säkerhetsarbete anser regeringen att fortsatta åtgärder måste vidtas, framför allt för att minska antalet omkomna i tjänsten ännu mer. Inriktningen måste vara att ingen skall dödas i tjänsten. Mot denna bakgrund ser regeringen mycket allvarligt på att så många anställda och totalförsvarspliktiga omkom i tjänsten . Det är enligt regeringen viktigt att orsakerna till dessa olyckor utreds noga och att Försvarsmakten vidtar de åtgärder som behövs för att minska risken för fortsatta olyckor. Regeringen anser sammanfattningsvis att säkerhetsarbetet inom Försvarsmakten är mycket viktigt. Det är därför angeläget att har ändamålsenliga möjligheter för att på ett effektivt sätt kunna genomföra säkerhetsfrämjande åtgärder. I detta ligger att säkerhetsaspekten alltid måste väga tungt t.ex. i de slutliga avvägningarna inom myndigheten. Generellt gäller enligt regeringen att ett säkerhetsorgan bör ha en stark och så långt möjligt fristående ställning. Regeringen anser att säkerhetsinspektionens ställning inom Försvarsmakten bör stärkas. Regeringen behandlar denna fråga i prop. 2004/05:5 2007. Försvarshögskolans (FHS) uppgifter är att utbilda yrkes- och reservofficerare på högre nivåer, att kompetensutveckla chefer för totalförsvarets behov samt att bedriva viss forskning inom olika ämnen. Den grundläggande officersutbildningen och övrig militär utbildning bedrivs inom Försvarsmakten vid bl.a. fack- och funktionsskolor. har dessa utbildningar genomförts med överlag goda resultat. Rekryteringen till fackprogrammet har dock varit fortsatt låg av flera anledningar. Huvudanledningen till detta är inte främst Försvarsmaktens ekonomiska situation, utan kan även bero på att utbildningen inte har marknadsförts i tillräckligt hög grad. De fackutbildningar som genomförts har dock hög måluppfyllelse. Övrig utbildning (högre totalförsvarsutbildning, internationella kurser, program i statsvetenskap och övriga kurser) visar på god till mycket god måluppfyllelse. Försvarshögskolan redovisar att det finns en del kvarvarande problem när det gäller kundernas framförhållning och utnyttjande av dessa kurser som s.k. budgetregulator. Kritiken riktas framför allt mot den största kunden, . För att säkra den vetenskapliga grunden bygger Försvarshögskolan upp forskning inom de områden där skolan bedriver undervisning. För att undervisningen till fullo skall kunna utnyttja respektive utvecklas genom forskning har Försvarshögskolan fortsatt arbetet med att strukturera utbildningen i termer av ämnen i vilka forskning bedrivs. Särskilt har man satsat på ämnen som kompletterar utbudet på övriga högskolor. Här är krigsvetenskap viktigast. Ytterligare ämnen som har utvecklats är statsvetenskap med inriktning på internationella relationer och krishantering samt militärhistoria. har 16 professorer varit anställda, 38 disputerade har varit verksamma vid skolan och antalet doktorander har varit 36. Sammantaget gör detta att forskningsplattformen vid blir allt stabilare samt att andelen redovisade undervisningstimmar med forskarutbildade lärare ökar. Vad gäller könsfördelningen i dessa personalkategorier kan sägas att kvinnor främst är underrepresenterade i gruppen chefer och lärare. Försvarshögskolan arbetar långsiktigt för att få bättre balans och att antalet kvinnor i nyckelbefattningar skall öka. Regeringen kan konstatera att både utbildning av officerare vid militärhögskolor och vid Försvars- högskolan genomförts med gott resultat samt att skolsystemet i allt väsentligt motsvarar kraven på en modern utbildning. Regeringens uppfattning är att utbildningen genomförts mot de fastställda utbildningsmålen och att målen i huvudsak har uppnåtts. Av Försvarsmaktens redovisning framgår även att de ekonomiska restriktionerna fått konsekvenser för stabs- och chefsprogrammen och att de i vissa fall har påverkat kvalitén. Framför allt innebar detta att antalet fristående kurser minskades. Ett annat problem, vilket kan riskera viss kompetensförsörjning, är den ojämna beläggningen på de fristående kurserna. Regeringen avser att särskilt följa utvecklingen på dessa områden. Försvarsmakten har åstadkommit viss minskning av förekomsten av anmälda sexuella trakasserier. Utbildning och vidtagna åtgärder för att förebygga trakasserier på grund av kön har gett effekt genom en ökad medvetenhet och en ökad tilltro till organisationens förmåga att hantera problemen. är problemet alltjämt omfattande och nivån är hög i jämförelse med andra samhällssektorer. Försvarshögskolans övergripande jämställdhetsplan tillsammans med en handlingsplan mot sexuella trakasserier utgör grunden för myndighetens arbete. Två jämställdhetsutbildningar, den ena med chefer som målgrupp och den andra med inriktning på hur genusaspekter kan belysas i utbildningen har anordnats. Därutöver har kartläggningar av arbetsmiljö och löneläge utgående från ett jämställdhetsperspektiv genomförts. Detta har resulterat i ett faktaunderlag som kan användas vid det fortsatta arbetet vid myndigheten. sätter i sin jämställdhetsplan upp fem övergripande målområden för myndighetens jämställdhetsarbete: arbetsförhållanden och arbetsmiljö, förvärvsarbete och föräldraskap, utbildning och kompetensutveckling, könsfördelning inom olika befattningar och yrkeskategorier, lönestruktur. Ett av myndighetens mest prioriterade jämställdhetsmål är att öka andelen chefer som är kvinnor. 2004/05:1 UTGIFTSOMRÅDE 6 chefstjänstemän som tillsattes var fem kvinnor. , , har en jämställdhetspolicy och gemensamma handlingsplaner för jämställdhet, jämställda löner och mot trakasserier och kränkande särbehandling. Policyn och handlingsplanerna behandlar såväl normer avseende kön, sexuell läggning och etnicitet som åtgärder för att främja jämställdhet och mångfald och för att motverka diskriminering. Myndigheten har genomfört enkätundersökningar för alla anställda och detta ger en god bild av dagens situation och förutsättningar för att rätt åtgärder vidtas. Dessutom har FOI utsett ombud till vilka anställda kan vända sig om de känner sig utsatta för kränkningar (oavsett diskriminering på grund av kön, sexuell läggning eller etnicitet). har bedrivit ett aktivt arbete för att främja jämställdheten mellan kvinnor och män. Myndigheten har bland annat ökat antalet kvinnor i positioner som enhets- och uppdragsledare samt civilingenjörer eller motsvarande. Vid utgången av 2003 var andelen kvinnor som var enhetsledare , uppdragsledare samt civilingenjörer . beaktar även jämställdhet vid nyrekryteringar för att nå en jämnare könsfördelning. Av samtliga nyrekryterade var kvinnor. Totalförsvarets pliktverks arbete med jämställdhet fortskrider och myndigheten har bl.a. satt som mål att det underrepresenterade könet för respektive yrkesgrupp inte skall underskrida av totalen. Inom kategorierna ledningsrespektive kärnkompetens har målet nåtts, medan det inte har nåtts för kategorin stödkompetens. En förklaring som ges är att personalrörligheten inom området är låg. Försvarsmakten, , , , och har fått regeringens uppdrag att redovisa myndighetsvisa strategier för att motverka diskriminering av homosexuella, bisexuella och transpersoner (HBT). kommer att integrera HBT-frågorna i det systematiska arbetsmiljöarbetet. 2004/05:1 UTGIFTSOMRÅDE 6 , och Försvarshögskolan arbetar med frågor som rör HBT-området integrerat med jämställdhets-, mångfalds- och diskrimineringsfrågor. genomförde en medarbetarenkät som utgör ett underlag för det fortsatta arbetet. har genomfört en serie utbildningar om frågorna för verkets personal där HBT- frågorna lyfts fram särskilt . Inom HBT-området pågår projektet som ingår i EU:s Equalprogram vid Försvarsmakten och som även kommer att fortsätta . gjordes en omfattande kartläggning som ett led i detta arbete. Kartläggningen utgör en viktig grund för Försvarsmaktens utformning av lämpliga åtgärder och har åtföljts av en informationskampanj . Inom ramen för kampanjen har förbandsledningar, fackliga företrädare och de totalförsvarspliktigas förtroendemän vid samtliga förband utbildats. Fas två har därefter inletts och omfattar bl.a. utbildning av all personal och alla totalförsvarspliktiga, ca 3 000 personer, vid sex försöksförband. Försvarsmakten har med policy och handlingsplaner avseende mångfald, främlingsfientlighet och religiös utövning lagt grunden för fortsatt arbete inom området. Arbetet med att underlätta för personer från religiösa minoriteter som fullgör totalförsvarsplikt har fortsatt. Även utbildning kring rasism har genomförts på flera olika nivåer. Försvarsmaktens arbete tillsammans med att se över mönstringsprocessen och befattningskraven har däremot inte avslutats och därför inte kunnat bidra till ökad mångfald. Enligt regeringens mening är det viktigt att medborgare med invandrarbakgrund inte bara formellt, utan också reellt har en plats i totalförsvaret på samma sätt som övriga medborgare. arbetar därutöver med mångfaldsfrågor utgående från ett arbetsgivarperspektiv, vilket bl.a. betyder att myndigheten reviderat sina säkerhetsanalyser så att fler yrkeskategorier kan öppnas för personer som inte är svenska medborgare. arbetar aktivt vid rekrytering med att öka andelen sökande av underrepresenterad etnisk tillhörighet. Vid behov erbjuder även svenskundervisning. Slutligen kommer myndigheten , i syfte att motverka diskriminering, ge information till alla chefer. behandlar trakasserier på grund av etnisk härkomst i sin handlingsplan för kränkande särbehandling. Myndigheten arbetar således med handlingsplanen integrerat i verksamhetsledningen, vilket även gäller och Försvarshögskolan. De totalförsvarsgemensamma myndigheterna påverkar i varierande utsträckning arbetsmiljö och attityder inom det militära försvaret. För samtliga myndigheter gäller att de har ett arbetsgivaransvar som bl.a. innebär att de skall verka för att ge alla samma möjligheter, rättigheter och skyldigheter i arbetslivet. Uttalade krav på samtliga myndigheter har därför varit att de verkar för att förbättra arbetsvillkoren för de anställda i detta avseende. Därutöver har regeringen särskilt betonat Försvarsmaktens, Totalförsvarets pliktverks och Försvarshögskolans viktiga roller i att bemöta totalförsvarspliktiga och studeranden tillsammans med att utveckla ett gott ledarskap. Projektet har bidragit till en förbättrad nulägesbeskrivning av situationen inom Försvarsmakten och regeringen bedömer att det i mycket hög grad har synliggjort situationen för HBT-personer vid myndigheten. Regeringen bedömer att det i många avseenden svåra arbetet med att förändra olämpliga attityder inom myndigheterna så att alla, oaktat t.ex. kön och sexuell läggning kan känna sig välkomna inte fått tillräckligt genomslag . Flera av ansträngningarna inom dessa områden är positiva och sker med en gradvis ökande ambitionsnivå, men det är för tidigt att bedöma vilket resultat arbetet ger då det ofta handlar om långsiktiga processer. Med civilt meritvärde av totalförsvarspliktstjänstgöring avses sådana kunskaper som den enskilde individen tillägnar sig under sin tjänstgöring/utbildning och som av både arbetsgivare och den enskilde som genomgått utbildningen anses vara något som ger nytta i det fortsatta livet. får inte arbetet med civilt meritvärde leda till att utbildningsmålen eftersätts eller att utbildningen förlängs för att ge ett civilt meritvärde. Det är behovet av den militära befattningen och de krav som ställs på befattningen som skall avgöra utbildningens längd och innehåll. Försvarsmakten har aktivt arbetat med att förbättra det civila meritvärdet för totalförsvarspliktstjänstgöring. Ett arbete som ytterligare kommer att intensifierats utifrån Försvars-departementets promemoria En samlad syn på civilt meritvärde (Fö2004/386/MIL) och utifrån svaret på det uppdrag regeringen gav till Försvarsmakten att lämna förslag på hur det civila meritvärdet i totalförsvarspliktsutbildningen kan utvecklas och förbättras. Regeringens bedömning är att Försvarsmakten aktivt har arbetat för att förbättra det civila meritvärdet av en genomförd totalförsvarspliktstjänst-göring. Regeringen kommer att noga följa Försvarsmaktens fortsatta arbete med att utveckla och förbättra det civila meritvärdet av genomförd totalförsvarspliktstjänstgöring och bedömer att det nedlagda arbetet varit bra. Vid utgången av uppgick medlemstalet i de frivilliga försvarsorganisationerna till drygt 706 000 personer, vilket är en minskning med jämfört med . De frivilliga försvarsorganisationerna har på uppdrag av och Försvarsmakten bedrivit utbildning inom respektive specialområde. Av de totalt 23 frivilliga försvarsorganisationerna hade 21 uppdrag från Försvarsmakten . Från anslaget 6:10 Frivilliga försvarsorganisationer (ap 1, Försvarsmakten) utbetalades i organisationsstöd till frivilliga försvarsorganisationer. 2004/05:1 UTGIFTSOMRÅDE 6 som hyresstöd och som bidrag till vissa militära tidskrifter m.m. Organisationsstödet har fördelats för att finansiera organisationernas ledning, administration, totalförsvarsinformation, rekrytering, ungdomsverksamhet och funktionärsutbildning. Ersättningarna för uppdragsverksamhet m.m. från anslag 6.1 Förbandsverksamhet, beredskap och fredsfrämjande truppinsatser (ap 1) uppgick till . Uppdragen från Försvarsmakten har inriktats mot bl.a. internationella insatser, utbildning av avtalspersonal för hemvärnet och befälsutbildning. Utöver detta utbetalades via Försvarsmakten för organisationernas stödjande verksamhet i , , , och . Verksamheten har blivit etablerad och efterfrågad. Samtliga baltiska länder har framfört önskemål om att samarbetet bör fortsätta. Organisationsstöd har från Försvarsmakten utbetalats till bland annat CFB), , och (), .