prop · GS031d24 · 2005-01-01 00:00:00 — SCB har också studerat vilka säkerhetsproblem användarna, enskilda och företag, upplever. Av de enskilda användarna är det som uppger att de har fått datavirus som orsakat förlust av data eller tid. uppger att de har haft intrång på sin dator. Generellt sett var användningen av säkerhetsanordningar högre i större företag än i små. Branschvisa variationer är tydliga i undersökningen. Den finansiella sektorn och kommunikationssektorn framstår som de största säkerhetsanvändarna, medan byggsektorn har lägst värde för alla undersökta säkerhetsanordningar. Vid undersökningstillfället angav av företagen att de hade utsatts för datavirus som resulterat i förlorad information eller förlorad arbetstid. Skillnaderna mellan branscherna är inte så stor, förutom när det gäller kommunikationssektorn där av företagen drabbats. (Sitic) vid PTS skall snabbt kunna sprida information i samhället om nya problem som kan störa IT-system. IT-incidentrapporter tas emot på flera sätt bl.a. via Sitics webbplats. Att lämna information och råd om förebyggande åtgärder ingår också i uppdraget. Slutligen skall Sitic sammanställa och ge ut statistik som underlag för kontinuerliga förbättringar i det förebyggande arbetet. 2004/05:1 UTGIFTSOMRÅDE 22 skall redovisa vilka resultat som har uppnåtts genom verksamheten . En ändring i sekretesslagen (1980:100) som trädde i kraft ökar möjligheterna för Sitic att få in rapporter om IT- incidenter eftersom Sitic nu kan sekretessbelägga rapporter som bedöms känsliga. Sitic publicerar information om sårbarheter i sina Särskilda råd och Blixtmeddelanden. Dessa görs tillgängliga främst via Sitics webbplats och är kostnadsfria. Med informationen kan intressenterna förebygga incidenter och därigenom få en stabilare drift och spara pengar. Sitic har också byggt ett system för att kunna följa trafikmönster på Internet. Systemet hjälper Sitic att se när sårbarheter i IT-system börjar att utnyttjas och bidrar på så sätt till att Sitic får ett tydligare och snabbare beslutsunderlag för t.ex. varningar. Sitic har publicerat fem rapporter med statistik. Även om statistikunderlaget har ökat sedan Sitics start är det fortfarande begränsat. Data som ligger till grund för statistiken levereras f.n. i olika format och terminologin är inte enhetlig. Sitic har en omfattande omvärldsbevakning kring sårbarheter i IT-system. Förutom direktkontakter med andra länders organisationer deltar Sitic i ett flertal internationella fora. Sitic har snabbt etablerat sig i det internationella samarbetet. Samarbetet med andra organisationer ger Sitic tillgång till tidig och kvalificerad information om t.ex. sårbarheter. De mätningar som har gjorts på Sitics webbplats visar att besöken ökar. lästes varje s.k. Särskilt råd i genomsnitt , hade det ökat till 80 gånger. hade Sitic publicerat totalt 157 Särskilda råd. besöktes Sitics webbplats i genomsnitt , och 917 gånger. Användningsmönstret pekar på att webbplatsen i stor utsträckning används av personer som arbetar med informationssäkerhet, snarare än privatpersoner. PTS säkerhetsinformation till Internetanvändare har nått ut. En webbplats och en interaktiv utbildning samt informationsmaterial lanserades . Webbplatsen hade cirka 110 000 besök, i genomsnitt 12 000 besök . Det finns cirka 500 länkar till PTS från andra webbplatser. Användarnas helhetsomdöme av webbplatsen, 2004/05:1 UTGIFTSOMRÅDE 22 den interaktiva utbildningen och det tryckta materialet är bra eller mycket bra enligt en enkätundersökning. PTS har inkommit med rapporten av elektronisk identifiering och signaturer hur ser marknaden ut och vilka är hindren mot en ökad användning? Rapporten visar att det främst är banker och myndigheter som erbjuder konsumenter e- tjänster vilka kräver elektronisk identifiering, autentisering och oavvislighet. För en ökad användning bland konsumenter behövs fler e- tjänster som kräver e-identifiering. De flesta svenska företag har någon form av lösning för autentisering i sina IT-system. Vanligast är användarnamn och statiska lösenord. Det är främst mindre företag som helt saknar denna typ av säkerhetslösningar. Avsaknad av behov och bristen på affärsnytta hindrar en ökad användning bland företagen. PTS anser att informationsinsatser kring elektronisk identifiering, autentisering och oavvislighet är nödvändiga för att öka användningen och myndigheten har därför inkluderat denna information på sin webbplats för Internetanvändare. Inom ramen för det svenska ordförandeskapet 2003 för för informationsteknik tog initiativ till ett projekt kring digitala signaturers interoperabilitet i . En teknisk modell för informationsutbyte mellan de nordiska länderna med hjälp av digitala signaturer togs fram och några potentiella användningsområden identifierades. Projektet är därmed avslutat. För att kunna få en grundläggande IT- kompetens spelar tillgång till dator och Internet stor roll. Enligt () hade av alla kvinnor och av alla män i åldern använt en dator 2003. För både kvinnor och män minskar andelen med stigande ålder. av befolkning i åldrarna hade tillgång till dator i hemmet. Skillnaden är liten mellan könen förutom i åldersgruppen 55- . Där är männens tillgång högre än kvinnornas, respektive . använde av kvinnorna och av männen i åldern en dator (hemma eller på annan plats) minst en gång till fredag. Skillnaden mellan könen är stor bland de yngsta och äldsta åldersgrupperna. Tillgången till Internet är också hög i . hade av befolkningen i åldrarna tillgång till Internet i hemmet, av männen och av kvinnorna. En analys från ITPS visar att ålder och utbildningsnivå spelar störst roll för tillgången till Internet. Däremot är skillnaderna inte lika stora mellan svenskar och invandrare, mellan könen eller olika inkomstgrupper. En internationell jämförelse visar att låg i topp 2002 vad gäller datoranvändning (, 2003, Statistics on the in Europe). Enligt jämförelsen använde av befolkning en dator hemma, på arbetet eller någon annanstans. Andelen i hela EU var . Även användningen av Internet var mest utbredd i , jämfört i hela EU. jämförelse av näringslivets IT- användning visar att de nordiska företagen utnyttjar modern infrastruktur som bredband mer än övriga länder. Enligt arbetskraftsundersökning hade också den högsta andelen IT-specialister i arbetskraften . En nordisk studie av elektroniska affärer visar att en dryg fjärdedel av svenska företag anser att deras medarbetare saknar tillräcklig IT-kompe- tens för att företagen skall kunna genomföra sina planer inom elektroniska affärer. Denna andel är betydligt lägre än motsvarande andel av finska företag. (PLS Rambøll, 2003, E-business 2003). Enligt rapporten saknar särskilt små- och medelstora företag tillräcklig IT-kompetens för elektronisk affärer. Den ekonomiska betydelsen av Internetaccess fortsatte att stärkas . Totalt växte omsättningen till strax . Tabell 10.8 Intäkter från Internetanslutning från slutkund Tillväxten i det totala antalet kunder med Internetanslutning tycks dock ha gått in i en lugnare fas. ökade antalet kunder till drygt 3,2 miljoner. Av dessa beräknas vara uppkopplade via uppringd access. De övriga var i stor utsträckning anslutna via någon form av de tre vanligaste fasta anslutningsformerna: ADSL, kabel-TV och LAN-nät. xDSL utgör den dominerande tillträdesformen för Internetanslutning med hög överföringshastighet med en marknadsandel på /04. Diagram 10.1 Antalet kunder med Internetanslutning PTS beräknar att två tredjedelar av alla hushåll hade Internetanslutning vid utgången av 2003. Antalet privata kunder som var uppkopplade till Internet via någon form av fast anslutning, bredband, uppgick till 868 000, vilket motsvarar av samtliga hushåll. Från året innan har penetrationen därmed ökat . Motsvarande siffra för företag är 96 000 vilket motsvarar en ökning på jämfört med . uppnådde endast fyra medlemsstater inom EU en penetration överstigande 100 anslutningar per 1 000 invånare: , , och . Genomsnittet i EU ligger på cirka 65 anslutningar per 1 000 invånare. PTS bedömer att hade 1,4 miljoner hushåll teknisk möjlighet att välja en eller flera olika bredbandsanslutningar. Detta motsvarar en ökning med jämfört med . PTS bedömer vidare att det finns fler än 120 leverantörer av Internetanslutning. De som erbjuder Internetaccess med fast anslutning är fler än de som erbjuder uppringt Inter- 2004/05:1 UTGIFTSOMRÅDE 22 Sammantaget har de fem största Internetleverantörerna av samtliga kunder med Internetaccess och de tio största har . TeliaSonera är störst . Marknaden för Internetanslutning befinner sig enligt PTS alltjämt i en period av stor förändring som är förknippad med övergången från uppringd till fast anslutning. Frågan om kontrollen över accessnäten (nätet närmast abonnenten) har härmed fått starkt ökad betydelse. Konkurrensen på marknaden för Internetaccess med fast anslutning är mer begränsad än för uppringd Internetaccess. Särskilt uppenbart har detta visat sig vara när det gäller de olika DSL-formerna, eftersom dessa baseras på TeliaSoneras kopparaccessnät. Diagrammet nedan visar utvecklingen av marknadsandelar för xDSL-anslutningar. TeliaSoneras andel har över redovisad period rört sig på en nivå kring . Diagram 10.2 Utveckling av marknadsandelar för xDSL- anslutningar Övriga (LLUB) Övriga (återförsäljning) E-handeln till konsument, s.k. B2C, utgör av den totala Internetförsäljningen, vilken är en liten ökning av andelen . Något mer än var femte person har köpt eller beställt varor eller tjänster via Internet för privat bruk. Denna siffra skiljer sig inte särskilt mycket , men skillnaden mellan kvinnor och män har minskat. Den största delen, , av försäljningen via Internet sker mellan företag, s.k. B2B. Både inköp och försäljning via Internet är vanligare bland större företag än bland små. av Internetförsäljningen sker till kunder i , till övriga EU och till resten av världen. Jämfört med föregående år har andelen av försäljningen till övriga 2004/05:1 UTGIFTSOMRÅDE 22 EU ökat på bekostnad av den inhemska försäljningen. Enligt statistik från 2002 ligger på tredje plats, efter och , när det gäller konsumenter som köper eller beställer varor eller tjänster över Internet. av privatpersonerna använder sig enligt SCB av Internetbank. Det är vanligare bland män, , än bland kvinnor, . Enligt Svenska Bankföreningens årliga statistik har privata Internetbankskunder ökat mellan och 2003. Störst är dock ökningen bland företagen där Internetbankskunderna ökat . Tabell 10.9 Användare av Internetbanker Tre utmärkande händelser har inträffat på marknaden för elektroniska kommunikationer . trädde i kraft, tredje generationens mobiltelefoni fick sina första kunder och IP- telefonin visade att den är en kommersiell tjänst att räkna med. Dessutom skedde en förändring i användningen av det fasta telenätet. Fast telefoni används i allt mindre utsträckning och i stället ökar det fasta nätets betydelse när det gäller fast access till Internet. Totalt sett omsatte slutkundsmarknaden för elektronisk kommunikation vilket i princip innebär att marknaden uppvisade en nolltillväxt. Operatörernas intäkt från ett genomsnittshushåll var , en ökning med en procent från föregående år. Ökningstakten har minskat betydligt . Diagram 10.3 Intäkter för fast telefoni och mobila teletjänster från slutkund Diagrammet ovan visar en marknadstillväxt där mobila tjänster utgör en allt större andel av de totala intäkterna. Marknadsvärdet för fast telefoni uppgick till , vilket är lägre jämfört med året innan. Intäkterna från abonnemang utgör , vilket motsvarar av det totala marknadsvärdet för fast telefoni. Antalet PSTN-abonnemang (vanliga abonnemang på fasta telefonnätet) fortsätter att minska. Vid slutet av 2003 fanns det strax över 5,4 miljoner PSTN-abonnemang. Bara en bråkdel av dessa, mindre än en promille, tillhandahålls av en annan operatör än TeliaSonera. lanserade några operatörer abonnemang för IP-telefoni i bredbandsnät. Kunden ges därmed möjlighet att säga upp sitt ordinarie fasttelefoniabonnemang hos TeliaSonera. PTS bedömer att det fanns närmare 40 000 abonnemang för IP- telefoni, vilket är en ökning med cirka 20 000 abonnemang . Störst på marknaden är Bredbandsbolaget ökade antalet förvalskunder till 2 230 000. Av dessa var 2 046 000 privata vilket innebär att av samtliga privatkunder av fast telefoni valt en alternativ operatör till TeliaSonera som förvalsoperatör. TeliaSoneras marknadsandel av trafikintäkterna minskade från 2003. Diagram 10.4 Genomsnittlig månadskostnad för fasttelefonitjänster för privatkunder inom Diagrammet ovan visar att kostnaderna för en s.k. korg av fasttelefonitjänster för ett svenskt hushåll är bland de absolut lägsta i . Marknaden för mobila teletjänster fortsatte att utgöra en betydande del av den totala telemarknaden. Tillväxttalen för mobilabonnemang har stabiliserat sig på en nivå . Penetrationen för mobiltelefonabonnemang är mycket hög i sett ur ett internationellt perspektiv. Det totala antalet abonnemang som andel av hela befolkningen motsvarade då . Det kan jämföras mot året innan. En försvårande omständighet när man skall beräkna penetrationen på ett korrekt sätt är dock att det inte är ovanligt att samma person har mer än ett abonnemang. Intresset för att använda kontantkort istället för eller ihop med kontraktsabonnemang fortsatte att öka, något som lett till att av samtliga GSM- abonnemangen utgörs av kontantkort. Antalet NMT-abonnemang minskar kontinuerligt, men relativt långsamt . minskade antalet abonnemang med . 2003 fanns det 132 000 NMT-abonnemang hos TeliaSonera, som är den enda operatören för denna tjänst. TeliaSonera är största mobiloperatör med en marknadsandel på av samtliga abonnemang, vilket är en marginell minskning jämfört med föregående år. Tele2 är näst största mobiloperatör och har tillsammans med dotterbolaget av abonnemangen vilket innebar en oförändrad marknadsandel från föregående år. Även behöll sin marknadsandel på . 2004/05:1 UTGIFTSOMRÅDE 22 De nya tillhandahållarna av mobila teletjänster fortsätter att vara små. De har en marknadsandel på av det totala antalet abonnemang, vilket motsvarar 290 000 abonnemang. Detta är en ökning men även om tjänstetillhandahållarna trots allt har attraherat nya kunder till sina GSM-abonnemang har ökningen skett från vad som får anses vara en låg nivå. De nya tjänstetillhandahållarna har endast, med något undantag, marginellt kunnat påverka priset för mobila samtalstjänster. Det skulle krävas en större tillväxt bland tjänstetillhandahållarna för att skapa bättre förutsättningar för ökad konkurrens. Omsättningen för mobila teletjänster ökade med från till . Den genomsnittliga intäkten per mobilkund visar en nedåtgående trend, från till . Av de totala intäkterna härrör från privatkunder, vilket är en minskning från föregående år. SMS-marknaden som har stått för en närmast explosionsartad tillväxt fortsätter visserligen att växa, men i en lägre takt . skickades 1,82 miljarder SMS vilket är en ökning jämfört med . Av den totala genomsnittliga intäkten per kund och månad står SMS för . I sänds nästan fyra gånger så många SMS per kund som i och den största bakomliggande orsaken torde vara lägre priser. En GSM-kund i sände i genomsnitt cirka 66 SMS , en kund i cirka 72, medan antalet i är cirka 18. Priset för att skicka ett SMS i varierar från strax till . Även om priserna har gått ned något , är dock de flesta privatpersoner kunder till mobiloperatörer som erbjuder SMS till ett pris i den övre delen av spannet. Tredje generationens mobilnät fick sina första kunder då operatören 3 lanserade 3G-tjänster. har även TeliaSonera, och Tele2 lanserat 3G-tjänster. Då tredje generationens mobilnät får anses vara i ett initialt skede är antalet kunder relativt få. Enligt tillståndsvillkoren för UMTS skall alla 3G-operatörer täcka 8 860 000 personer per . Ingen av tillståndshavarna har 2004/05:1 UTGIFTSOMRÅDE 22 uppfyllt sina tillståndsvillkor. rapporterade operatörerna in i vilken mån de uppfyllde tillståndsvillkoren som helhet. Hi3G (3) angav att de täcker 5 980 758 personer, vilket innebär av den utlovade befolkningtäckningen. Svenska UMTS-licens (ägs av och Tele2) uppgav att de täcker och uppgav att de täcker . Utöver denna befolkningstäckning har operatörerna ofta täckning i områden där få bor, t.ex. runt större vägar och köpcentrum. har låtit meddela att man inte avser färdigställa något nät i . Den pågående 3G-utbyggnaden fortsätter att i hög grad intressera allmänheten och medierna. En stor andel av de frågor som ställts till och till PTS har handlat om t.ex. utbyggnadstakt, och basstationers placering och hänsyn till möjliga hälsorisker. Avseende miljöfrågor rörande elektromagnetiska fält är PTS roll att ha ett övergripande ansvar för frågorna inom området för elektronisk kommunikation. Det kan innebära att bevaka området och när det är påkallat informera. I detta ansvar ingår att myndigheten skall initiera samarbete och samråd kring miljö- och hälsoaspekter. Ett väl fungerande samarbete finns mellan PTS och expertmyndigheterna inom området, främst och . Broschyren Strålning från mobiltelesystem har producerats av PTS och fem andra myndigheter och riktar sig till kommunala och regionala beslutsfattare men också till allmänheten. Vidare har PTS, på uppdrag av regeringen, undersökt utvecklingen av olika nya tjänstemarknader för mobil kommunikation baserade på innehållstjänster. I den undersökningen har framkommit dels att marknaden för privatpersoners användning av innehållstjänster utvecklas väl, dels att marknaden för professionella användare dvs. inte tagit fart på allvar. Rapporteringen finns i två delrapporter: Framväxten av nya mobila marknader hinder och möjligheter, och Framväxten av nya mobila marknader förslag till möjliga åtgärder. Skriften en broschyr om ny mobiltelefoni har producerats av bl.a. PTS för att öka framför allt allmänhetens kunskap om nya användningsområden. Vid framtagande av mandat inom till CEPT från Europeiska kommissionen samt framtida kommissionsbeslut gällande UWB-radar för att minska trafikolyckor har en betydligt större acceptans för befintliga radiosystem anammats. Detta kommer att gynna existerande system som bl.a. kopplar samman mobiloperatörers basstationer med övriga mobiltelenätet. Enligt PTS beräkningar omsatte marknaden för datakommunikationstjänster till operatör , vilket är något mer än omsättningen . Den större delen av denna marknad, uppskattningsvis , utgörs av försäljning av hyrda förbindelser. Marknaden för datakommunikationstjänster till slutkund motsvarar , vilket innebär att värdet på marknaden sjunkit . Orsaken till att värdet på marknaden sjunker är att det pågår ett snabbt skifte från traditionella datakommunikationstjänster till framförallt IP-VPN (Internet Proto- col-Virtual Private Network). Skiftet innebär att mer kostnadseffektiva lösningar tar över, vilket i sin tur sänker omsättningen på marknaden. PTS skall enligt sin instruktion redovisa arten och omfattningen av de klagomål från allmänheten som framförts till teleoperatörer och myndigheten. Drygt 4 000 klagomål inkom till PTS , vilket är en markant ökning från föregående år. Ökningen kan delvis förklaras av att PTS kunnat föra statistik över klagomål i en databas vilket har förenklat arbetet. Närmare hälften rörde fast telefoni respektive Internet, medan mobiltelefoni endast utgjorde en mindre del. Ett stort antal klagomål, drygt 1 600, avsåg fall där användare fått fakturor för Internettjänster som de inte anser sig ha nyttjat eller ingått avtal om. Många av dessa klagomål rörde s.k. modemkapning där konsumentens modem ringer upp mot ett väsentligt dyrare betaltjänstnummer utan att konsumenten nödvändigtvis inser detta. har fått in knappt 1 500 skriftliga anmälningar som rör området Telefoni eller Internet, att jämföra med 900 anmälningar 2002. Det enskilt största konsumentproblemet har liksom föregående år varit höga teleräkningar till följd av modemkapning. PTS fick i samband med införandet av lagen om elektronisk kommunikation motta ett flertal anmälningar mot webbplatser som påstods bryta mot informationsskyldigheten bl.a. när det gäller Efter informationskampanjer från PTS har dessa anmälningar i stort sett upphört. Utvecklingen på den svenska postmarknaden har både vad gäller antalet postoperatörer och volymen adresserade försändelser sjunkit något jämfört . Antalet postoperatörer uppgick /2004 till 33. PTS bedömning är att alla nuvarande tillståndshavare, möjligtvis med något enstaka undantag, bedriver någon form av verksamhet. (publ) (Posten) har fortfarande en särställning på den svenska postmarknaden p.g.a. sin dominans samt åläggandet att tillhandahålla en samhällsomfattande posttjänst. Utvecklingen visar att av Posten distribuerade volymer adresserade försändelser har minskat . (CityMail) har däremot ökat sin volym . Postens marknadsandel har minskat med knappt en procentenhet medan CityMails marknadsandel har ökat med motsvarande. Posten har av den totala brevmarknaden, CityMail medan övriga tillståndshavare tillsammans har knappt en halv procent av den totala brevmarknaden. CityMail utgör i praktiken den enda konkurrenten till Posten på delmarknaden för sändningar. På hela postmarknaden uppgår de enstaka breven till medan består av storsändningar. PTS bedömning är att CityMails andel av den totala marknaden för storsändningar var . Posten är den enda aktören på marknaden som har ett rikstäckande distributionsnät och som därmed erbjuder postservice i hela landet. För riksdistribution av enstaka brev föreligger i princip ingen konkurrens. Däremot råder en viss konkurrens avseende lokalbreven, vilka utgör av all post i . Konkurrensen kommer dels från ett flertal förhållandevis små postföretag som endast erbjuder lokal service, dels från ett antal större lokalpostföretag som bedriver verksamhet inom flera angränsande orter. Den särskilda utredare (2003:117) som tillsattes för att utreda hur postverksamhet bör regleras skall bl.a. analysera effekterna av liberaliseringen på postområdet och bedöma om lagstiftningen och myndighets- 2004/05:1 UTGIFTSOMRÅDE 22 ansvarets utformning är ägnade att säkerställa att det postpolitiska målet nås. Posten har fr.o.m. höjt portot för enstaka brev. Portot för ett 20- gramsbrev höjdes från till och denna höjning fick motsvarande genomslag i viktklasserna upp till , således omfattande de prisreglerade viktklasserna upp till . PTS har granskat den genomförda prishöjningen och konstaterat att den skett i enlighet med gällande regler. På delmarknaden för sändningar har PTS i sin rapport och Konkurrens 2004 gjort bedömningen att prisnivån generellt sett över åren har sjunkit som servicenivån och kvaliteten på tjänsterna har höjts. Prisutvecklingen har fortfarande varit mest gynnsam för kunder som använder tjänsten Ekonomibrev i allmänhet och sändningar till i synnerhet, dvs. för de tjänster där Posten haft konkurrens från CityMail. Enligt tillståndsvillkoren skall Posten tillhandahålla postservice till alla hushåll, företag och organisationer . Ett antal avlägset belägna hushåll har inte daglig postutdelning utan får sin post två till med postväska. Antalet hushåll med begränsad postservice uppgick till 1 187 hushåll enligt PTS. Enligt kvalitetskravet på övernattbefordrade brev inom ramen för den samhällsomfattande posttjänsten skall av de brev som lämnats in för befordran över natt komma fram och skall komma fram . Mätningar som utförts visar att av de försändelser som lämnats in för övernattbefordran kom fram enligt angivet villkor och . I övrigt är det PTS bedömning att Posten inte har vidtagit några åtgärder beträffande brevdistributionen som har gett generella effekter på servicenivån, utan den anses vara minst lika hög som . De till PTS insända klagomålen har varit mycket få , både avseende Posten och de privata postoperatörerna. tillhandahåller kassaservice i hela landet. Bolaget, som agerar ombud för ett antal banker, tillhandahåller kassaservice via kassaservice- 2004/05:1 UTGIFTSOMRÅDE 22