prop · GS03175 · 2005-07-07 00:00:00 — Den konvergens som sker och ett framtida utbud av likartade mobil-, fast- och rundradiolösningar kan eventuellt göra att det kommer att bli svårt för konsumenterna att få en bra överblick över det utbud av tjänster och tekniker som finns. Regeringen anser att detta bör beaktas i Post- och och fortsatta arbete. Radiosändningar kan avlyssnas av alla som har rätt mottagarutrustning då etern är fri att avlyssna. Det är därför viktigt att säkerhetslösningar som används vid överföring med radio är bra och tillförlitliga för att till- tron skall bestå. Främja innovation och utveckling Kritik har framförts att den europeiska fördelningen av frekvensspektrum inte främjar innovation och snabb utveckling (m.fl 2004) och att detta måste åtgärdas. Nödvändigheten att stärka den experimentella användningen av radiospektrum för att bl.a. främja innovationer har påtalats ett flertal gånger inom det europeiska samarbetet. Europeiska unionens råd har t.ex. framhållit vik- ten av att bidra till en innovations- och FoU-vänlig miljö, särskilt genom att främja provning och tillstånd för experimentell radiospektrum- användning. Regeringen menar att nya innovationer på ett enkelt sätt bör kunna få tillgång till frekvenser, t.ex. genom försökstillstånd. bör genom detta kunna fungera som testområde men måste den utveckling beaktas som sker i omvärlden. bör därigenom få kunskap som kan avsättas till kommersiella tillämpningar. Det är inte bara som innovation bör premieras. Nya frekvensspektrumanvändare har anpassat sig efter redan befintliga användare. Fortsättningsvis bör även beaktas de möjligheter som nya innovativa tillämpningar kan tillföra samhället även om det på- verkar redan etablerade strukturer. Teknik som optimerar den energi, strålning, som utsänds är en positiv utveckling. Framtidens radioanvändning står inför en stor omvälvning. Förutom införande av digital-TV påverkar vidareutvecklingen av andra- handshandel med spektrum, den ökande konvergensen av olika tjänster och tjänsteplattformar, samt ny teknik som bredbandsradio (UWB Ultra Wideband) etc. de krav som kan ställas på fördelning av spektrum. Regeringen följer utvecklingen på området noga. Individens och näringslivets framtida behov Utvecklingen av konsumentprodukter inom radioområdet är snabb, vilket kan påverka behovet av radiofrekvenser. Nya områden för radioan- vändning uppkommer för att effektivisera verksamheten, minska kost- nader och förbättra kontrollmöjligheter inom t.ex. transportsektorn och skogsnäringen. Det kan avse direkta beställningar från arbetsfältet, eller att ritningar distribueras elektroniskt direkt till arbetsplatsen. Detta gör det angeläget att tillstånd att använda radiosändare kan tilldelas snabbt för att inte hindra utvecklingen och möjligheten att tillgodose de behov som uppkommer för både konsumenter och näringslivet. Vidare är det önskvärt att utrustning får cirkulera fritt, åtminstone inom . För att uppnå detta är en god förutsättning harmoniserade fre- kvensband inom EU och hela CEPT. Alternativet är att produkterna till- delas olika frekvenser i olika länder, vilket medför risk för störningar om produkten används i ett annat land än det avsedda. När det gäller kon- sumentprodukter, som sprids lätt över gränserna, är det av särskild vikt att harmoniserade frekvensband finns tillgängliga över hela världen. Arbetet med harmonisering av frekvensband inom EU och CEPT är vik- tigt för en positiv utveckling inom området. Detta gäller särskilt i fall där ett stort konsumentintresse uppstår. I och med de möjligheter som radio ger för mobila lösningar och nya tjänster kommer det att bli fler källor som genererar radiostrålning på ytterst små nivåer. Det kan röra sig om t.ex. mobiltelefoner, mikrovågs- ugnar, trådlösa nätverk för datatillämpningar, alarm, biltullar och hjälp- medel för funktionshindrade. Påverkan på individen som relateras till strålning beskrivs i Prop. 2004/05:175 avsnitt 14.3. Konkurrens på lika villkor Det är viktigt för utvecklingen av tjänster som tillhandahålls via radio att dessa kan konkurrera på jämförbara villkor med tjänster som tillhanda- hålls via trådbundna lösningar. Teknikneutralitet bör i allmänhet efter- strävas inom området för radiokommunikation, t.ex. vid fördelningen av frekvenser. Ingen särskilt standard bör således föreskrivas. Detta för- hindrar inlåsningseffekter och möjliggör att nya tekniker och tjänster snabbt kan komma in på marknaden. De olika tjänsterna, vare sig de sker fast, mobilt, terrestert (marksänt) eller via satellit, smälter dessutom alltmer samman, konvergerar, när det gäller tjänstetillhandahållandet. För att olika tjänster skall kunna kon- vergera kan det vara bra att möjligheter för tillståndsinnehavare att utnyttja tillstånden för flera områden som t.ex. ges för både mobilt och fast. En viktig aspekt är att tjänsterna kommer allmänheten till del på ett snabbt och ekonomiskt sätt. Mål inom andra politikområden, som de mediepolitiska målen, måste dock vägas in. 15.18.3Användning av frekvensutrymmet för analoga TV-sändningar Regeringens bedömning: Samhällets behov, önskemål och möjliga användningar av det frekvensutrymme som frigörs i samband med att de analoga markbundna TV-sändningarna upphör bör utredas. Skälen för regeringens bedömning: Samhällets beroende av elektro- niska kommunikationer ökar såväl när det gäller datakommunikation och telefoni som för radio- och TV-sändningar till allmänheten. Den mark- sända televisionen skall övergå från analog till digital teknik. De digitala TV-sändningarna skall byggas ut etappvis och ersätta de analoga TV- sändningarna med slutdatum . Detta beskrivs närmare i avsnitt 12.9. När de analoga TV-sändningarna successivt upphör kommer det frekvensutrymme som används för analog marksänd television att frigöras. Det är viktigt att frekvensspektrumet, som är en begränsad naturresurs, används på ett effektivt sätt. Det krävs en strategi för hur det frigjorda frekvensutrymmet på bästa sätt skall kunna tas tillvara. Reger- ingen avser därför att lämna ett uppdrag att utreda vad de frekvenser som frigörs i samband med att de analoga markbundna TV-sändningarna upphör kan användas till. Syftet bör vara att samhället på ett så effektivt sätt som möjligt skall kunna tillgodogöra sig det frigjorda frekvens- utrymmet för utveckling av befintliga och nya tjänster. I uppdraget bör ingå att se över samhällets behov, önskemål och möjliga användningar av det frigjorda frekvensutrymmet. Det svenska deltagandet skall återspegla regeringens vilja avseende jäm- ställdhet i de svenska internationella delegationerna. Detta gäller såväl representanter från myndigheter som näringslivet. Även representanter för näringslivet skall kunna företräda i delegationerna. () har i sin rapport arbete (PTS-ER-2005:6) beskrivit sitt arbete för en jämn könsfördelning i svenska delegationer enligt regeringsuppdrag. Rapporten visar att det inom vissa områden råder en mycket sned fördelning av män och kvinnor bland deltagarna på internationella möten för räkning. Enligt regeringens mening bör denna ojämna könsfördelning minska i fram- tiden. En jämn könsfördelning i svenska delegationer så väl från myn- digheter som näringsliv bör eftersträvas. Regeringens bedömning: Utbyggnaden av nät för elektronisk kommunikation bör ske så att befintlig och nytillkommande infra- struktur samutnyttjas i största möjliga utsträckning utan att kon- kurrensen snedvrids. Skälen för regeringens bedömning () har på regeringens uppdrag analyserat utvecklingen av utbyggnaden av den tredje generationens mobila system. PTS har i samband med avrapporteringen uttryckt att bestämmelsen i 4 kap. 14 § lagen (2003:389) om elektronisk kommunikation (LEK), som bl.a. kan framtvinga mastdelning utifrån miljöhänsyn, bör ses över. Samlokalisering kan också åläggas av konkurrensskäl (4 kap. 8 § LEK). Samlokalisering bör i första hand komma till stånd genom frivilliga överenskommelser. Det finns dock starka indikationer på att samloka- lisering i på frivillig grund mellan samtliga mobiloperatörer inte kommer till stånd i önskvärd omfattning. PTS hade tagit emot 11 ansökningar om samlokalisering. Därefter har i nio fall frivilliga överenskommelser om samlokalisering träffats eller förhandlingar om samlokalisering påbörjats mellan parterna. PTS har således endast haft anledning att tillämpa bestämmelsen i 4 kap.14 § LEK i två fall. I båda fallen beslutade PTS att den operatör som ägde masten behövde kunna disponera eventuellt kvarvarande utrymme i masten för egen verksamhet samt att lagen inte gav utrymme att förplikta samlokalisering. Ett av ärendena överklagades till länsrätten som konstaterade i dom att en operatör, med den nuvarande lagstiftningen, även har rätt att för sin egen räkning reservera ett rimligt förväntat framtida behov av kapacitet och att den eventuellt kvarvarande kapaciteten i den aktuella masten därmed inte kunde anses tillgänglig. Länsrätten delade därmed PTS bedömning. Däremot har antalet frivilliga avtal om samlokalisering ökat något sedan bestämmelsen trädde i kraft. Inget åläggande av samlokalisering av konkurrensskäl har gjorts av PTS. En samlokaliseringsskyldighet kan bli aktuell då det finns en operatör som disponerar en mast i ett område och en annan operatör ansöker hos PTS om att den förste operatören skall förpliktas att tillhandahålla sam- lokalisering. Den operatör som upplåter utrymme i masten har rätt till marknadsmässig ersättning. Ett typexempel på när ett åläggande skulle vara aktuellt är när en operatör inte har några genomförbara alternativ, t.ex. genom att bygglov för att uppföra en mast inte har erhållits. Erfarenheter visar att bygglovsärenden i viss utsträckning har bordlagts eller av annan anledning inte behandlats i flera kommuner, vilket har komplicerat tillämpningen. Uppförandet av flera parallella nät, med tillhörande utrustning, kan med- föra problem i förhållande till andra intressen, exempelvis kraven på hållbar utveckling och kraven vid natur- och miljöutnyttjande. förväntas utbyggnaden av elektroniska kommunikations- nät, inklusive , att öka. En särskild utredare har fått i uppdrag att undersöka behovet av änd- rade regler för samlokalisering av m.m. som ingår i allmänna kommunikationsnät för elektronisk kommunikation (Dir.2005:16). Arbetet skall bedrivas mot bakgrund av den tekniska, miljömässiga och marknadsmässiga utvecklingen som sker inom området samt de rätts- akter som är tillämpliga, bland annat LEK och (1987:10). Utredaren skall redovisa dels hur samlokalisering i kommer till stånd på den svenska marknaden respektive hur samlokalisering fungerar i andra länder, dels hur ändamålsenliga regler och tillämpning är utifrån miljöhänsyn och målet om en väl fungerande konkurrens. Utre- daren skall vidare göra en bedömning av i vilken mån ändrade regler kan påverka den samhällsekonomiska effektiviteten. Utredaren skall utarbeta de författningsförslag som övervägandena ger anledning till. Uppdraget skall redovisas till regeringen . trädde vissa ändringar i ledningsrättslagen (1973:1144) i kraft som har ökat förutsättningarna till samlokalisering. Enligt en ny 11 a § är det numera möjligt för en ledningsrättshavare att få befogenhet till s.k. andrahandsupplåtelse. Genom en sådan upplåtelse kan en annan operatör ges rätt att exempelvis sätta upp antenn, teknikbod och ledningar för en basstation inom det område som upplåtits för den först- nämndes anläggningar. Detta får göras utan medgivande från mark- ägaren. I sitt slutbetänkande Ledningsrätt (SOU 2004:7) föreslog ledningsrättsutredning bl.a. att det skulle bli möjligt att upplåta lednings- rätt även i vissa typer av lös egendom, exempelvis . Efter prövning skulle detta även kunna göras mot bestridande av anläggningens ägare. Utredningens slutbetänkande har remissbehandlats. Ärendet bereds inom . Avsikten är att förslaget skall be- handlas i en särskild proposition tidigast . PTS har fått i uppdrag av regeringen att göra det möjligt för allmän- Prop. 2004/05:175 heten att via myndighetens webbplats ta del av uppgifter om basstations- sändare för allmänt tillgänglig mobiltelefoni i myndighetens frekvens- och tillståndsregister. Härigenom blir informationen lättare tillgänglig än vad den är . Med hänsyn till allmänhetens stora intresse att på ett enkelt sätt få tillgång till uppgifter om basstationer för mobiltelefoni anser regeringen att det är angeläget att driftsätta denna funktion på PTS webbplats. En svår storm drabbade södra och . Den påverkade många funktioner i samhället, bl.a. blev över en kvarts miljon abonnenter utan telefonförbindelse. Både den fasta och mobila telefonin påverkades. Stora områden i södra och drabbades. Radio- och TV-sändningarna fungerade emellertid i stort sett utan avbrott. Det främsta skälet till att de elektroniska kommunikationerna slutade fungera vid stormen var att elförsörjningen inte längre fungerade. Tele- stationer och mobilradiobasstationer behöver elförsörjning för att kunna förmedla trafiken i näten. Stormen medförde förstörda teleledningar, och utrustning. Stormfällda träd försvårade även det intensiva reparationsarbete som följde. () följde löpande arbetet efter stormen. Läget redovisades i lägesrapporter till och Krisbered- skapsmyndigheten. PTS inkom också med en rapport som beskrev kon- sekvenserna av stormen och vilka förebyggande åtgärder som vidtagits av myndigheten innan stormen. PTS har även innan stormen bedrivit ett omfattande arbete för att förbättra robustheten i de elektroniska kom- munikationsnäten. har PTS t.ex. investerat i 300 reservelverk som bidrar till driftsäkerheten i kommunikationsnäten vid elavbrott. Genom en ändring i lagen om elektronisk kommunikation (bet. 2004/05:TU17, rskr. 2004/05:201, SFS 2005:240) omfattas alla allmänna kommunikationsnät- och tjänster av de krav på god funktion och teknisk säkerhet jämte uthållighet och tillgänglighet vid extraordinära händelser i fredstid, som tidigare endast gällde för det fasta telenätet. Genom lagändringen kommer kravet på robusthet alltså även att omfatta t.ex. mobiltelefonnäten. Elektroniska kommunikationsnät är en mycket viktig infra- struktur och det är av stor vikt att denna fungerar i krissituationer. Ändringarna i lagen om elektronisk kommunikation kommer att bidra till detta. Det är betydelsefullt att erfarenheterna som stormen inneburit tas till vara och regeringen har därför för avsikt att återkomma till dessa frågor i en särskild proposition om samhällets säkerhet. Regeringens bedömning: Begreppet tillit inom politiken för informa- tionssamhället bör ersättas dels av begreppet förtroende, dels av be- greppet informationssäkerhet. bör ges i uppdrag att genomföra särskilda informationsinsatser för konsumentvägledarna om IT-frågor. ITPS rapport: Överensstämmer delvis med regeringens bedömning. ITPS konstaterar bland annat att de statliga åtgärderna inom området främst syftat till en förbättrad informationssäkerhet och att skydda integriteten. ITPS konstaterar även att tillitsbegreppet inte är definierat och därför svårtolkat och svårt att knyta till utvärderings- och uppfölj- ningsarbete. Begreppet bör därför enligt rapporten preciseras om det fort- sättningsvis skall användas i IT-politiken. Konsultrapporten till IT (CEPRO): Överensstämmer delvis med regeringens bedömning. I rapporten konstateras bland annat att tillit inte bara är en teknisk fråga utan även inbegriper en subjektiv bedömning som kan vara avgörande för enskildas användning av IT. Tillit i denna bredare betydelse måste enligt CEPRO finnas med i IT-politiken. Åtgärder för att stimulera användning bör avse både de objektiva för- hållandena som påverkar tilliten, t.ex. informationssäkerhet, likväl som individens subjektiva upplevelser. Vissa grupper har särskilda behov av extra stöd, exempelvis barn och ungdomar samt äldre. I rapporten före- slås bland annat särskilda informationsinsatser för kommunala konsu- mentvägledare och biblioteken, uppdrag till att utar- beta standardavtal samt satsningar på barn och ungdomars IT-använd- ning genom skolan. Remissinstanserna: Flera av instanserna, bl.a. , , , , och instämmer i att begreppet tillit är otydligt och behöver preciseras närmare. tillägger att man bör skilja mellan tilliten till tekniken och tilliten till innehållet och att det finns behov av källkritik och kritiskt tänkande avseende innehållet. Bland andra , Föreningen , BITOS etiska råd och Microsoft menar att en precisering och uppdelning av begreppet är önskvärt och att med tillit även skall avses subjektiv tillit. Statskontoret och anför att informa- tionssäkerheten bör ingå i begreppet tillit. IT-Företagen anför att be- greppet skall ha ett brett perspektiv. Skälen för regeringens bedömning Begreppet tillit användes som rubrik för ett av de tre prioriterade områ- dena i förra IT-propositionen och var en samlingsbeteckning för alla de förtroendeskapande åtgärder, inklusive informationssäkerhet, som ansågs behövas för att IT skulle kunna användas. Insatserna i detta avseende bör fortsätta, men begreppet tillit bör bytas ut. Skälet är att användaren bör ha en kritisk och självständig hållning till tekniken vilket kan motiveras av de brister som IT och Internet har, t.ex. riskerna för ofrivillig expone- ring av material som kan vara skadligt för barn. Regeringens politik handlar inte om att skapa en blind tilltro till IT och Internet hos använ- darna. I stället bör begreppet förtroende användas som en markering av att ett rationellt förhållningssätt bör råda, med en bedömning av mediets förtjänster såväl som dess brister. Begreppet tillit som en grundpelare inom IT-politiken utgår därför och ersätts dels av begreppet förtroende, för att tydligare omfatta enskildas subjektiva inställning, och dels av begreppet informationssäkerhet. Exempel på företeelser som kan minska förtroendet för Internet är den sexualisering som förekommer på vissa webbsidor, vanligen kommer- siella sådana. Företeelserna behandlades vid en hearing 2004 (se rapport från hearingen, Sexualiseringen av det offentliga rummet, , utgiven av ) och berörde motsvarande tendenser även i andra medier. Vid hearingen framhölls riskerna med pornografins alltmer framträdande roll, särskilt för ungdomar som växer upp med Internet. Av SCB:s undersökning Privatpersoners användning av datorer och Internet 2003 framgår att av alla Internetanvändare aldrig använde Internet för att handla eftersom de var oroliga att lämna ut per- sonliga uppgifter. En lika stor andel av Internetanvändarna angav att de inte handlade över Internet eftersom de var oroliga att lämna ut kredit- kortsnummer. Andra orsaker var oro för att inte få varan eller inte kunna returnera den och oro för att inte kunna få rättelse vid klagomål. I dessa indikatorer på brist på förtroende framgår inga skillnader mellan könen eller mellan olika åldrar. Åtgärder för att öka förtroendet Det kan förväntas att fler och fler konsumenter kommer att behöva allt mer stöd rörande IT-frågor. bör ges uppdraget att genomföra särskilda informationsinsatser för konsumentvägledarna inom detta område (se även avsnitt 13). För att förbättra förtroendet för IT och Internet har regeringen vidtagit en rad åtgärder både nationellt och inter- nationellt. Det är dock viktigt att framhålla att det primära arbetet med att stärka förtroendet för IT görs inom myndigheter och organisationer. Några exempel på dessa är, utöver dem som omnämns nedan, Myndig- heten för skolutveckling, Statskontoret, Datainspektionen, Brottsföre- byggande rådet, 24-timmarsdelegationen och . Även det internationella arbetet för att förhindra exempelvis skräppost (spam) är av största vikt. Regeringen avser vidare att återkomma till med en proposition med förslag till konsumentpolitiska mål. Detta beskrivs närmare i avsnitt 13. På uppdrag av regeringen har en särskild utredare föreslagit lagändringar som syftar till att stärka konsumentskyddet vid s.k. modem- kapning. Delbetänkandet är remitterat och förslagen bereds för närvar- ande i . Se även avsnitt 7. och arbetar med förtroendeskapande åtgärder. Här kan exempelvis nämnas programmet tptest som kan användas för att mäta bandbredd på Internetanslutningar, information om hur man undviker modemkapning och oönskad e-postreklam, råd om informationssäkerhet osv. PTS har också varit en av initiativtagarna till lugnt, . Även marknadens aktörer arbetar på olika sätt för att stärka förtroendet för IT och Internet. Här kan särskilt nämnas för inne- hålls- och tjänsteleverantörer på onlinemarknaden i , BitoS och deras Etiska råd samt branschorganisationen , bl.a. genom organisationernas deltagande i (se avsnitt 12.9.4). BitoS arbetar bland annat genom att fastställa gemensamma värderingsgrunder och rutiner för att hantera anmälningar om opassande innehåll. 15.21.2Skydd för barns integritet och mot barnpornografi och annan brottslighet på Internet I betänkande IT och elektroniska kommunikationer (bet. 2004/05:TU9) framhåller utskottet det betydelsefulla arbete som genomförts när det gäller att skydda barns integritet när de använder Internet. Utskottet nämner i betänkandet ett antal viktiga åtgärder för att skydda barns integritet när de använder Internet. Det avser informa- tionsinsatser med bl.a. råd till barn och ungdomar samt till föräldrarna. Utskottet förutsätter att regeringen noga följer utvecklingen på området och utgår ifrån att detta arbete vidareutvecklas och att ytterligare initiativ tas när så anses påkallat. Utskottet lyfter också fram frågan om barnpornografi på nätet. Ut- skottet utgår ifrån att regeringen följer utvecklingen av barnpornografi på nätet mycket noga och vidtar erforderliga åtgärder för att kraftfullt markera och regeringens tydliga avståndstagande från detta. Regeringen bör också pröva om det är möjligt att förmå Internetopera- törerna att ta initiativ i enlighet med vad som bl.a. skett i och . Utskottet hänvisar därvid till att bl.a. största blockerar webb- platser med barnpornografi. Även i blockerar de största Internet- operatörerna webbplatser med barnpornografi. Utskottet förutsätter att regeringen återkommer till med en redovisning av utveck- lingen och vilka initiativ som planeras på området. Vidare har, som tidigare nämnts, också upp- märksammat frågan om att skydda barn från visst innehåll på Internet (se avsnitt 12.9.4). Frågan om vilka lagar som gäller för innehåll på Internet är delvis kom- plex, eftersom Internet inte utgör ett medium i sig, utan snarare ett forum som kan utnyttjas för olika medier. Allmänna bestämmelser i lagar och andra författningar är i många fall tillämpliga. informationssamhällets tjänster och andra tjänster har dock i vissa fall föranlett särskild reglering. Varje användning av nätet måste därför be- dömas för sig. När det gäller själva överföringen av information finns särskilda bestämmelser till skydd för integriteten i lagen (2003:389) om elektronisk kommunikation. Bestämmelserna innebär i princip ett förbud för andra än de kommunicerande parterna att avlyssna eller på annat sätt behandla uppgifter som avser ett elektroniskt meddelande utöver vad som erfordras för att överföra informationen. När det gäller information som hålls tillgänglig på en webbplats gäller att det som är olagligt i andra medier också är olagligt på Internet. Tryck- och yttrandefrihetsrättslig grundlagsreglering kan gälla för visst material och straffbestämmelser för annat material. Enligt grund- lagarna får någon förhandsgranskning av webbplatser inte förekomma, men åtal kan väckas i efterhand för exempelvis hets mot folkgrupp. Barnpornografibrott är straffbart enligt . I sammanhanget kan nämnas att regeringen avser att besluta om direktiv till en utredning som skall se över lagstiftningen mot barnpornografi. Lagen (1998:112) om ansvar för elektroniska anslagstavlor (BBS- lagen) innebär bl.a. att den som tillhandahåller en elektronisk anslags- tavla (, BBS) skall ha sådan uppsikt över tjänsten som skäligen kan krävas med hänsyn till omfattningen och inriktningen av verksamheten.