prop · GS0395 · 2005-03-16 00:00:00 — finns en överenskommelse mellan och högkommissariens kontor om fortsatt stöd. Högkommissarien verkar i linje med FN:s generalsekreterares reformansträngningar för att arbetet för respekten för mänskliga rättigheter ska genomsyra hela FN-systemet, inte minst genom FN:s egna närvaro i länder. På det viset ska arbetet för mänskliga rättigheter inte bara vara ske där högkommissarien har egna MR-kontor. stödjer OHCHR:s Action 2-program om reformeringen av FN:s Action 2-programmet syftar till att nationell kapacitetsuppbyggnad och till att större integrering av MR ska ske i FN:s verksamhet på landnivå, framför allt genom fältkontoren. handlingsprogram för 2004-2006 har upprättats. Action 2-programmet med och var först med att ge bidrag till programmet. har ett nytt instrument på MR-området öppnats för undertecknade på FN:s minnesdag för tortyroffer, , det fakultativa protokollet till FN:s Protokollet innehåller skrivningar om mekanismer för arbetet med att förhindra tortyr. Arbetet med en konvention om funktionshindrades rättigheter ingår i den ad hoc-kommitté som tillsatts för att utarbeta ett utkast till konvention och som sammanträtt för Främjandet av mänskliga rättigheter är prioriterat i den svenska deltar aktivt i behandlingen av MR-frågor i och i kommissionen för mänskliga rättigheter. En nära samordning sker inom EU, där en stor samsyn finns mellan medlemsländerna och där ett gemensamt uppträdande eftersträvas i de I detta arbete värnar bl.a. om de särskilda mekanismerna för övervakning och rådgivning, att landvinningar från världskonferens för mänskliga rättigheter upprätthålls samt för en ökad konkretisering av frågorna på dagordningen. fram särskilt av är bland annat respekten för mänskliga rättigheter i kampen mot terrorism, kampen mot straffrihet, samt främjande av rättsstatens principer (rule of law), icke- diskriminering inte minst på grund av sexuell läggning samt sexuella och fortsatte som medlem i FN:s kommission för har varit ett tillfälle att föra ut den svenska synen på mänskliga Skr. 2004/05:95 rättigheter och direkt påverka kommissionens arbete. länge som initiativtagare till en resolution i MRK om utomrättsliga, summariska eller godtyckliga avrättningar. Vid 2003 och MRK- resolutioner (2003/53 och 2004/37) uppmärksammades särskilt avrättningar av personer p.g.a. av deras sexuella läggning. Dessa svenska förslag kunde antas trots kompakt motstånd från de muslimska länderna. Motsvarande skrivningar kunde, efter ett flertal omröstningar, antas i en resolution (59/197) i samma ämne i . I dessa två resolutioner behandlas även frågan om sexuell läggning. fortsatte även att hålla en hög profil i frågan om behandlingen av s.k. ländersituationer. har tagit över ansvaret för resolutionen om funktionshindrades likaberättigande till mänskliga rättigheter (2003/49 samt 2004/52) tillsammans med . I generalförsamlingen lade som vanligt fram den resolution om 1966 års konventioner för mänskliga rättigheter (dvs. konventionerna om de medborgerliga och politiska rättigheterna samt om de ekonomiska, sociala och ekonomiska rättigheter) som behandlas . En rad organ inom FN-systemet har mandat som inbegriper aspekter av mänskliga rättigheter, t.ex. FN:s kvinnokommission, Kommissionen för social utveckling, Permanent forum för urbefolkningsfrågor, (), , Internationella arbetsorganisationen (), () och FN:s kontor för samordning av humanitära frågor (OCHA), för utbildning, vetenskap och kultur () och (). Deras verksamhet har också betydelse för mänskliga rättigheter i enskilda länder. verkar för att dessa organ liksom övriga relevanta delar av FN-systemet utvecklar och tillämpar en rättighetsbaserad syn på sin verksamhet i linje med den av godkända politiken för global utveckling. Ett sätt att bevaka och vidmakthålla engagemang på MR-området i FN är genom svensk representation i FN-organ. finns en svensk representant i för konventionen om medborgerliga och politiska rättigheter (ICCPR). Under den 59:e generalförsamlingen koordinerade den återkommande resolutionen om tilläggsprotokoll (59/36). Resolutionen är ursprungligen ett nordiskt initiativ som lades fram efter antagandet av tilläggsprotokollen och syftar till att uppmärksamma de humanitärrättsliga frågorna inom FN-systemet. har resolutionen kommit att utvecklas och behandlar numera mer än enbart tilläggsprotokollen till . Resolutionen uppmärksammar konvention om skydd av kulturell egendom i väpnad konflikt och ikraftträdande av det andra tilläggsprotokollet till denna konvention. Den uppmanar stater att ansluta sig till tilläggsprotokoll om barn i väpnade Den understryker också vikten av och potentialen hos den Skr. 2004/05:95 internationella kommissionen för undersökande av fakta som etablerats enligt artikel 90 i Protokoll I till . pågick förhandlingar i FN:s sjätte utskott (juridiska frågor) om ett förhandlingsmandat för en konvention mot reproduktiv kloning av människor. Stora motsättningar låste förhandlingarna. Den ena sidan, med bl.a. , och ville förbjuda alla former av mänsklig kloning, inklusive s.k. terapeutisk kloning, något som har betydelse för stamcellsforskning. Den andra sidan, med bl.a. , och , förordade ett förbud mot reproduktiv kloning, medan man värnade om fortsatta möjligheter att bedriva och utveckla stamcellsforskningen. deltar aktivt i förhandlingarna och frågan är högt prioriterad. Frågan togs åter upp vid generalförsamlingen 2004 och inte heller kunde någon överenskommelse nås. En arbetsgrupp öppen för alla delegationer och sammankallas för att om möjligt slutföra förhandlingarna. I () har arbetet fortsatt inom kommissionens nuvarande mandatperiod (2002-2006) med behandling av viktiga ämnen såsom reservationer till traktater, diplomatiskt skydd, ansvaret för icke folkrättsstridiga handlingar, ansvar för internationella organisationers handlingar och vad som kommit att kallas delade naturtillgångar. arbete i FN antog generalförsamlingen en konvention om statsimmunitet. Frågor om statsimmunitet aktualiseras i ett antal olika sammanhang inför bl.a. svenska myndigheter och domstolar. Rättsområdet kan komma att ytterligare öka i betydelse i takt med den fortsatta globaliseringen och konventionen kan därmed få stor praktisk betydelse. Generalförsamlingen antog 2003 en resolution (58/82) med ett mandat att utvidga konvention om skydd av personal i FN-insatser och därtill anknuten personal. Förhandlingarna rör en utvidgning av konventionens tillämpningsområde till att omfatta fler insatser. deltar aktivt i ansträngningarna att förbättra skyddet av personal i FN- insatser och stödjer det utkast till tilläggsprotokoll som har arbetats fram. De av säkerhetsrådet upprättade ad hoc-tribunalerna för brott mot humanitär rätt i f.d. (ICTY) respektive i (ICTR) har fortsatt sitt arbete. Tribunalerna arbetar enligt sina av säkerhetsrådet (i res 1503 (2003)) fastslagna slutstrategier, vilka innebär att alla förundersökningar ska vara avslutade , alla förstainstansrättegångar avslutade och verksamheten färdig 2010. har ICTR tilldelats en grupp s.k. ad litem-domare för att kunna driva flera rättegångar parallellt. Av de 18 ad litem-domare som generalförsamlingen valde är en svensk. FN ingick ett samarbetsavtal med den (). Avtalet tydliggör FN:s och ICC:s respektive roller och mandat, samt reglerar det institutionella och juridiska samarbetet mellan de två i frågor av gemensamt intresse. ICC, som starkt stöder och har ett nära samarbete med, har inlett sina första två förundersökningar (i Demokratiska Republiken respektive ). I plenum behandlades, , havsrättsfrågorna, dvs. (59/94), omnibusresolutionen, samt resolutionen om hållbart fiske (59/25). FN finansieras med obligatoriska medlemsavgifter med olika fördelning för den reguljära verksamheten, de två ad hoc-tribunalerna för f.d. (ICTY) och (ICTR) och för de fredsbevarande operationerna. Det svenska bidraget uppgick till ca 123 miljoner för de två förstnämnda och ca för de sistnämnda. I samtliga fall 0,av den totala budgeten. FN:s rapport om den finansiella situation visar att som organisationens likviditet förbättrats har andelen länder som betalar sina bidrag mycket sent eller inte alls ökat. Enligt artikel 19 i FN- stadgan ska en medlemsstat som har skulder som överstiger anmodade betalningar förlora sin rösträtt. Detta sker med automatik såvida inte generalförsamlingen beslutar om att bevilja undantag. Inbetalningarna till FN:s budget för krigsförbrytartribunalerna släpar efter en hel del. FN:s skuld till medlemsländerna har också på grund av det instabila finansiella läget ökat . förbättrades den finansiella situationen för FN något, även om den fortfarande inte kunde beskrivas som god. och EU verkade aktivt för förbättrade förutsättningar för en stabil bas för FN:s finanser. Unionens grundläggande ståndpunkt bygger på att medlemsstaterna ska betala sina bidrag till budgeten , fullt ut och utan villkor. Behovet av resurser för FN:s fredsfrämjande operationer ökar eller minskar beroende på förekomsten av nya konflikthärdar och beslut i om nya eller utvidgade insatser. Eftersom de fredsfrämjande FN-operationerna har ökat i både antal och omfång har också kostnaderna tilltagit kraftigt, vilket skapar en större utsatthet för organisationens finanser. Detta innebär högre uttaxeringar för de enskilda medlemsstaterna när utgifterna för insatserna ökar väsentligt. Ökning sker genom beslut i som är svåra att påverka för det enskilda landet. behandlade generalförsamlingen komplicerade och politiskt laddade frågor. antogs FN:s reguljära budget för 2004-2005 som tillgodosåg ett antal viktiga prioriteringar och medförde ett något större budgetärt manöverutrymme än väntat för generalsekreteraren. Budgetresolutionen (58/270) blev till skillnad kort och operativ. Framgångar kunde noteras i den av koordinerade förhandlingen om bidragsskalorna, dvs. de tabeller som utvisar hur stor andel i procent varje medlemsland ska betala. Där kunde enighet nås om att bevara den rådande metodologin , trots en stark önskan från många stater att minska sina andelar. I enlighet med FN:s generalsekreterares reformrapport kunde medlemsländerna också enas om en kraftigt förenklad budget- och planeringsprocess där den fyraåriga medelfristiga planen ersätts med en tvåårig plan som kombineras i ett s.k. strategiskt ramverk med den Skr. 2004/05:95 nuvarande budgetramen. Den tvååriga planens text ska vara identisk med texten till programbudgeten. En annan viktig reform var införandet på försök av behörighet för generalsekreteraren att på vissa villkor flytta 50 tjänster mellan olika avdelningar . En rad svenska krav vann gehör såsom förstärkning av i och en ökning av UNHCR:s andel av den reguljära budgeten. Den viktiga frågan om renoveringen av FN-sekretariatsbyggnaden i , Capital , behandlades kort . Designfasen fortskred som planerat. Frågan behandlades även , varvid generalförsamlingen beslutade att skjuta upp behandlingen , så att klarhet skulle kunna uppnås om det amerikanska erbjudandet att låna ut pengar (med ränta) till FN och övriga åtgärder från sida i samband med projektet. Den stora utestående frågan är hur finansieringen av det angelägna projektet ska kunna lösas. Från många håll framförs åsikten att som värdnation borde ta ett större finansieringsansvar än vad man varit berett att göra. Under generalförsamlingen var en av de viktigaste frågorna säkerhet för FN:s personal och installationer. Förhandlingen syftade till beslut om ett övergripande och integrerat säkerhetssystemet för FN. En resolution (59/276) antogs om tillskapande av en ny enhet för säkerhet i FN () att ledas av en undergeneralsekreterare med ett stort antal nya tjänster till sitt förfogande. Detta för att möta den nya hotbild av terror mot FN och som ett kraftfullt svar på den kritik som riktats mot FN efter attentatet i . togs även beslut om personalfrågor genom en omfattande resolution (59/266) som förhandlade för EU:s räkning och om budgetfrågor såsom finansiering av krigsförbrytartribunalerna. Därtill beslutades i olika revisionsfrågor, bl.a. om en förstärkning av FN:s internrevision (OIOS) och om reformering av Joint Inspection Unit, ett Genèvebaserat externt revisionsorgan. anordnade i , , och i Glion, , seminarier om resultatstyrd budgetering (RBB) i FN. Seminarierna har utgjort ett stöd till FN:s generalsekreterares reforminitiativ om införande av RBB inom FN. RBB kan ses som navet för en mer genomgripande reform av FN-systemets program- och budgetplanering liksom ett naturligt sätt att skapa prioriteringar och korresponderande resurser för organisationerna. samlade bidrag till FN uppgick till . I summan ingår bidrag till FN:s fonder och program, svenskt deltagande i fredsfrämjande insatser, avgiften till FN:s reguljära budget mm. Drygt två miljarder utgjordes av basbudgetstöd till FN:s ekonomiska och sociala verksamhet. Därutöver har Sida lämnat projektbidrag om ca . Svenskt deltagande i FN-ledda fredsfrämjande insatser och andra insatser med FN-mandat per den FN:s mission i , MONUC 5 militärobservatörer, 4 civilpoliser, 2 stabsofficerare FN:s mission i , UNAMSIL 2 militärobservatörer, 3 civilpoliser FN:s mission i , UNMIL 235 trupp, 3 stabsofficerare, 6 civilpoliser FN:s mission i , FN:s förberedande mission i , UNAMIS FN:s mission i , 2 militärobservatörer, 2 civilpoliser FN:s mission i , FN:s mission i , UNAMA 1 militärobservatör, 1 civilpolis Assistance Force, ISAF (Nato-ledd insats med FN- FN:s mission i Kosovo, Kosovo Force, KFOR (Nato-ledd insats med FN-mandat) EUFOR, (EU-ledd insats med FN-mandat) FN:s observatörsmission i , FN:s kommission för stilleståndsövervakning i , -varav FN-ledda insatser: 235 -varav FN-mandaterade insatser: 473 Stabsofficerare: 5 Convention on Biological Diversity Commission on Sustainable Development Commission on the Status of Women Disarmament, Demobilisation and Re-integration Economic Community Of West African States EU Mission () EU mission (DR ) to Fight AIDS, Tuberculosis and Malaria Hague Code of Conduct International Covenant on Civil and Political Rights International Criminal Tribunal for International Criminal Tribunal for the Former Facility/Facility Immunization United Nations Mission in the Democratic Republic of /Mission des Nations Unies en République Démocratique du Commission for Human Rights Office for the Coordination of Humanitarian UN Office High Commissioner for Human Rights Organization for Security and Cooperation in Europé Poverty Reduction Strategy Papers The Multinational Stand-by High Readiness Brigade for UN operations Sexual and Reproductive Health and Rights UN Joint Programme on HIV/AIDS UN Commission on International Trade UN Conference on Trade and Development UN Framework Convention on Climate Change UN High Commissioner for Refugees UN Educational, Scientific and UN-HABITAT Commission on Human Settlements UN Office on Drugs and Crimes UN Office for West UN Relief and for Refugees in the near east World Summit on the Utdrag ur protokoll vid regeringssammanträdet . Närvarande: Statsministern , ordförande, och statsråden , , , , Y. , , , , Andnor, Nuder, M. , , , , Jämtin, Orback, Regeringen beslutar skrivelse 2004/05:95 i 2003-2004