prop · GT031d11 · 2005-09-20 00:00:00 — Att tänka utifrån ett handikapperspektiv är att utgå från att människor har olika förutsättningar och att planera och arbeta efter detta faktum. Funktionsnedsättning är en av flera naturliga variationer hos en befolkning. Arbetet skall genomföras stegvis i en kontinuerlig process. Staten skall vara ett föredöme. Syftet är att uppnå varaktiga resultat och en hållbar utveckling. De av regeringen utsedda sektorsmyndigheterna har en central roll i genomförandet av planen. Ett ledord i arbetet är Design för alla. Den nybildade myndigheten för handikappolitisk samordning skall verka för en effektiv styrning av det handikappolitiska arbetet och vara ett stöd för myndigheter och andra aktörer. Myndigheten skall också uppmärksamma områden där det behövs nya eller förstärkta insatser. Bristande tillgänglighet i samhället leder till att människor med funktionshinder inte har samma möjligheter som andra att göra sina egna val. Därför är det en central del i det handikappolitiska arbetet att tillgängligheten i samhället skall förbättras. Förebygga och bekämpa diskriminering Människor med funktionshinder möter diskriminering i samhället. Det innebär att man inte har samma möjligheter som andra. även en central del i det handikappolitiska arbetet att förebygga och bekämpa diskriminering liksom att göra diskriminerande strukturer synliga. Regeringen anser därför att det arbete som gjorts och görs för att se över och vid behov skärpa diskrimineringslagstiftningen är angeläget. (dir. 2002:11, 2003:69 och 2005:8) arbetar med uppdraget att bl.a. överväga en gemensam lagstiftning mot diskriminering som omfattar alla eller flertalet diskrimineringsgrunder och samhällsområden. Kommittén skall även överväga om skydd mot diskriminering av personer med funktionshinder på grund av bristande tillgänglighet bör införas på andra samhällsområden än i arbetslivet och högskolan. Det pågår också ett arbete i med att se över hur arbetsgivares skyldigheter i fråga om skäliga stöd- och anpassningsåtgärder för arbetstagare med funktionshinder under pågående anställning skall regleras. Funktionshindrades rättigheter och skyddet mot diskriminering behandlas även i den nationella handlingsplan för de mänskliga rättigheterna som regeringen avser att lägga fram för . Att öka självständigheten och självbestämmandet skall vara centrala mål för samhällets stödinsatser för människor med funktionshinder. Alla skall ha lika rätt och lika möjligheter att bestämma över sina liv och få sina önskemål respekterade. Regeringen kommer successivt att se över, analysera och göra individuella stöd flexibla och tillgängliga för alla flickor och pojkar, män och kvinnor som behöver dessa för att kunna ta makten över sina liv. Stöd måste anpassas efter den tekniska utvecklingen och samordnas för att bli mer effektiva. Olika myndigheter måste bli bättre på att planera, samarbeta och ta till vara de samarbetsmöjligheter som de senaste årens reformer på området erbjuder. Stöd och insatser måste finnas tillgängliga samt utformas och samordnas så att barn och unga får det stöd de behöver och vill ha som föräldrar och syskon avlastas. Förmågan att lyssna till och beakta barns egna synpunkter måste utvecklas. har det blivit allt mer tydligt att samhällets satsningar och resurser särskilt för personer med psykiska funktions- 2005/06:1 UTGIFTSOMRÅDE 9 nedsättningar och psykiska sjukdomar är otillräckliga. En prioriterad uppgift för regeringen är därför att förbättra livsvillkoren för dessa flickor och pojkar, män och kvinnor. För att nå resultat krävs att aktörerna arbetar utifrån en helhetssyn och ett brukarperspektiv. Det fodrar en strategisk plan för samordning av vård, social omsorg och rehabilitering. Regeringen har tillkallat en Psykiatrisamordnare för att kraftsamla kring dessa frågor (dir. 2003:133). För den sociala psykiatrin har regeringen utöver samverkan och samordning särskilt lyft fram behovet av insatser för sysselsättning och anpassat boende. Regeringen föreslår även en fortsatt satsning på vård, sysselsättning och boende samt angelägna utvecklingsområden med 2006. En viktig åtgärd är att komma tillrätta med de resurs- och kvalitetsbrister som medför att människor inte får tillgång till de insatser som de behöver och har rätt till. Bl.a. behöver statens styrinstrument inom området ses över och vid behov skärpas. Problemet med att kommuner inte inom rimliga tidsperioder verkställer gynnande beslut enligt socialtjänstlagen och LSS är fortfarande stort. På samma sätt som när det gäller domstolstrots är det oacceptabelt att kommunala beslut inte verkställs. För att komma åt problemet tillsatte regeringen en utredning med uppgift att lämna förslag till hur rättssäkerheten kan förbättras för enskilda. Utredningen har lämnat förslag och bereds inom . Som ett led i översynen av stödinsatser har regeringen tillsatt en parlamentarisk utredning som skall se över insatsen personlig assistans enligt LSS och den statliga assistansersättningen (dir. 2004:107, 2004:179 och 2005:66) samt en utredare som skall se över teckenspråkets ställning (dir. 2003:169 och 2005:40). För bl.a. döva, dövblinda och vuxendöva är möjligheten att göra sig förstådda på teckenspråk en grundläggande förutsättning för delaktighet. En utredare har även haft regeringens uppdrag att se över bilstödet. Utredningens förslag Mobil med bil (SOU 2005:26) bereds inom . 2005/06:1 UTGIFTSOMRÅDE 9 Tabell 7.8 Anslagsutveckling 16:1 Personligt ombud 1 Inklusive tilläggsbudget i samband med ekonomiska vårproposition (bet. 2004/2005:FiU21) och förslag på tilläggsbudget i samband med budgetpropositionen . Statsbidraget, som finns , används till att finansiera en rikstäckande permanent verksamhet med personligt ombud för personer med psykiska funktionsnedsättningar. Verksamheten grundas på ett kommunalt ansvar och huvudmannaskap även om formerna för verksamheten varierar. Kommuner kan t.ex. sluta avtal med någon annan om att utföra verksamheten. Förutom statsbidrag till kommunala funktioner med personligt ombud, har en viss del av bidraget (i genomsnitt ) fått täcka kostnader för bl.a. administration, utbildning och uppföljning. Statsbidraget fördelas av i samverkan med länsstyrelserna till kommuner som har verksamhet med personligt ombud. Myndigheterna stimulerar dessutom en vidareutveckling av verksamheten. Det personliga ombudet skall bl.a. företräda den enskilde i kontakterna med olika myndigheter, se till att den enskilde får vård, stöd och service utifrån egna önskemål, behov och lagliga rättigheter och ordna så att olika huvudmäns insatser planeras, samordnas och genomförs. Målgruppen skall ha omfattande funktionshinder och sammansatta behov av vård, stöd och service från flera myndigheter. tog i samförstånd med länsstyrelserna fram en ny fördelningsnyckel för bidraget. Det medför att anslaget nu oavkortat kan gå till verksamhet med personliga ombud. , som fortlöpande följt uppbyggnaden av personliga ombud och rapporterat utvecklingen till regeringen, har haft regeringens uppdrag att utvärdera verksamhet med personligt ombud. redovisades uppdraget i rapporten 20002004. Enligt utvärdering fyller ombuden ett vakuum i samhällets stödsystem, en fristående instans till vilka personer som tillhör målgruppen kan vända sig. Ombuden spelar dessutom en betydelsefull roll för dem som de är ombud åt dels genom relationen i sig, dels genom den hjälp och det stöd som de kan bistå med. Genom ombuden har personer som har psykiska funktionshinder fått en bättre situation och deras ställning har stärkts. Verksamhet med personliga ombud har implementerats och fått bra genomslag i landets kommuner. Det innebär att hela anslaget kan gå till ombudsverksamhet i de kommuner som valt att etablera verksamhet med personliga ombud. Statsbidraget beräknas täcka 295 ombud. Sammanlagt 286 ombud var verksamma /05. har ytterligare 3 kommuner fått var sitt ombud medan befintliga verksamheter stärks med ytterligare 6 ombud. Anslaget minskas med till följd av en generell reduktion av företrädesvis anslag avsedda för förvaltnings- eller investeringsändamål. Tabell 7.9 Härledning av anslagsnivån 20062008, för 16:1 Personligt ombud Förändring till följd av: Överföring till/från andra Förslag/beräknat anslag 1 Statsbudget enligt beslut (bet. 2004/05:FiU10). Beloppet är således exklusive beslut på tilläggsbudget under innevarande år. Mot bakgrund av ovanstående föreslår regeringen att skall anvisas under anslaget 16:1 Personligt ombud . beräknas anslaget till vardera . 2005/06:1 UTGIFTSOMRÅDE 9 7.8.216:2 Vissa statsbidrag inom handikappområdet Tabell 7.10 Anslagsutveckling 16:2 Vissa statsbidrag inom handikappområdet 1 Inklusive tilläggsbudget i samband med ekonomiska vårproposition (bet. 2004/05:FiU21) och förslag på tilläggsbudget i samband med budgetpropositionen . Från anslaget lämnas statsbidrag till landsting för insatser inom handikappområdet som avser -rådgivning och annat personligt stöd enligt lagen (1993:387) om stöd och service till vissa funktionshindrade (LSS) Statsbidrag till rådgivning och annat personligt stöd samt till tolktjänst utgår enligt finansieringsprincipen, dels för den utökade målgrupp som landstingen fick ansvar för när LSS trädde i kraft, dels för det utökade ansvar som landstingen fick för tolktjänsten. fördelar statsbidraget till landstingen. Fördelningsmodellen för statsbidraget till rådgivning och annat personligt stöd bygger på antal innevånare i respektive landstingsområde. Detsamma gäller statsbidraget till tolktjänst, med undantag för läns landsting som på grund av stor koncentration av döva har en högre andel. Syftet med insatsen rådgivning och annat personligt stöd är att tillförsäkra personer med omfattande funktionshinder kvalificerade insatser från flera kompetensområden för att underlätta det dagliga livet. Utökningen i samband med LSS medförde att även personer med fysiska och psykiska funktionshinder fick tillgång till insatsen. Utökningen av tolktjänsten innebar en skyldighet för landstingen att organisera, finansiera och tillhandahålla tolktjänst för vardagstolkning till döva, dövblinda m.fl. Det innebar även en utvidgning av begreppet vardagstolkning. uppföljningar visar att det är tveksamt om statsbidraget går till avsett ändamål. LSS- och hjälpmedelsutredningens betänkande LSS Särskilt personligt stöd (SOU 2004:103), som lämnat förslag vad avser insatsen rådgivning och annat personligt stöd, bereds i . Regeringen anser att det finns skäl att avvakta eventuella förändringar av bidraget tills LSS- och hjälpmedelsutredningens förslag beretts klart. En särskild utredare har regeringens uppdrag att göra en översyn av rätten och möjligheterna att använda teckenspråket. Utredaren skall dessutom pröva frågan om en ny fördelningsmodell för statsbidraget till tolktjänst för döva, dövblinda m.fl. Föreslår utredaren ett fortsatt riktat statsbidrag skall syftet med bidraget klargöras. Uppdraget skall redovisas senast . Anslaget minskas med till följd av en generell reduktion av företrädesvis anslag avsedda för förvaltnings- eller investeringsändamål. Tabell 7.11 Härledning av anslagsnivån 20062008, för 16:2 Vissa statsbidrag inom handikappområdet Förändring till följd av: Överföring till/från andra Förslag/beräknat anslag 1 Statsbudget enligt beslut (bet. 2004/05:FiU10). Beloppet är således exklusive beslut på tilläggsbudget under innevarande år. Mot bakgrund av ovanstående föreslår regeringen att skall anvisas under anslaget 16:2 Vissa statsbidrag inom handikappområdet . beräknas anslaget till vardera . 2005/06:1 UTGIFTSOMRÅDE 9 7.8.316:3 Statsbidraget till särskilt utbildningsstöd Tabell 7.12 Anslagsutveckling 16:3 Statsbidrag till särskilt utbildningsstöd 1Inklusive tilläggsbudget i samband med ekonomiska vårproposition (bet. 2004/05:FiU21) och förslag på tilläggsbudget i samband med budgetpropositionen . 2Motsvarar 175 625 tkr prisnivå. 3Motsvarar 175 625 tkr prisnivå. Statsbidraget skall bl.a. ge studerande med funktionshinder sådant stöd att de kan vistas på studieorten och genomföra studier vid folkhögskola. Motsvarande gäller för studerande med rörelsehinder vid studier på universitet och högskolor. Bidraget gör det också möjligt för ungdomar, som antagits till riksgymnasium för svårt rörelsehindrade ungdomar (rh-anpassad gymnasieutbildning), att genomföra studierna. Ett särskilt beslutsorgan inom administrerar anslaget. Bidraget till folkhögskolor rymmer såväl praktisk hjälp som socialt stöd. Vid riksgymnasieverksamheterna finansierar bidraget boende vid elevhem och habilitering. Antalet elever som har rätt till bidraget och elevernas individuella behov av stödinsatser i anslutning till utbildningen är de avgörande faktorer som styr utgifterna. Kostnadsansvaret för verksamheten vid riksgymnasierna delas mellan stat, hemkommun och hemlandsting . Ett nationellt kunskapscenter för dövblindfrågor bildades . Staten har tecknat ett avtal med om att driva verksamheten, som organiserats i ett dotterbolag. Centret skall bl.a. utveckla och sprida kunskap samt metoder om funktionshindret dövblindhet framför allt till landstingen men i viss utsträckning också till kommuner och andra aktörer. För fortsatt stöd till uppbyggnad av kunskapscentret omfördelades inom utgiftsområdet till anslaget 2004. Medlen disponeras av ett särskilt beslutsorgan inom . Bemyndigande om ekonomiska åtaganden Ett särskilt beslutsorgan inom beslutar om det särskilda utbildningsstödet till folkhögskolor. Bidraget beviljas per läsår. Regeringen föreslår att det särskilda beslutsorganet inom skall ha möjlighet att göra ekonomiska åtaganden som innebär utgifter om högst efter 2006. Tabell 7.13 Bemyndigande om ekonomiska åtaganden Utestående åtaganden vid årets början Erhållet/föreslaget bemyndigande Det särskilda utbildningsstödet har stor betydelse för att personer med funktionshinder skall kunna studera vidare inom folkhögskola, riksgymnasium och/eller universitet och högskola. Antalet deltagare inom folkhögskolor som får särskilt utbildningsstöd ökar. Detsamma gäller antalet studenter vid universitet och högskolor från 143 studenter /04 till 222 studenter /05. För att personer som har en funktionsnedsättning i form av dövblindhet skall få adekvat stöd behöver det finnas en samlad kvalificerad kompetens inom området. Det nationella kunskapscentret fyller denna funktion. Anslaget minskas med 2006, 2007 och 2008 till följd av en generell reduktion av företrädesvis anslag avsedda för förvaltnings- eller investeringsändamål. Tabell 7.14 Härledning av anslagsnivån 20062008, för 16:3 Statsbidrag till särskilt utbildningsstöd Förändring till följd av: Pris och löneomräkning 2 Överföring till/från andra Förslag/beräknat anslag 1Statsbudget enligt beslut (bet. 2004/05:FiU10). Beloppet är således exklusive beslut på tilläggsbudget under innevarande år. 2Pris- och löneomräkningen baseras på anvisade medel statsbudget. Övriga förändringskomponenter redovisas i löpande priser och inkluderar därmed en pris- och löneomräkning. Mot bakgrund av ovanstående föreslår regeringen att skall anvisas under anslaget 16:3 Statsbidrag till särskilt utbildningsstöd . beräknas anslaget till respektive . 2005/06:1 UTGIFTSOMRÅDE 9 7.8.416:4 Bidrag till viss verksamhet för personer med funktionshinder Tabell 7.15 Anslagsutveckling 16:4 Bidrag till viss verksamhet för personer med funktionshinder 1 Inklusive tilläggsbudget i samband med ekonomiska vårproposition (bet. 2004/05:FiU21) och förslag på tilläggsbudget i samband med budgetpropositionen . Statsbidraget skall gå till verksamheter av betydelse för personer med funktionshinder. Organisationer och verksamheter som fått del av bidraget är följande: -() för sysselsättningsfrämjande verksamhet för synskadade hantverkare. -SRF för anskaffning och placering av ledarhundar för synskadade m.m. -SRF för bl.a. arbetsmarknadsstöd för synskadade, verksamhet för synskadade med ytterligare funktionshinder, utgivning av tidningar på tal och i punktskrift, lästjänst via fax samt produktion av material i punktskrift. -Föreningen () för produktion av informationskällor för dövblinda personer, elektronisk nyhetsservice och utveckling av databaser. -() för verksamhet för att stärka teckenspråkets ställning. -Stiftelsen för att tillhandahålla tolkservice till förtroendevalda i vissa organisationer. -/Palynologiska laboratoriet för prognostisering och rapportering av pollenhalter m.m. 2005/06:1 UTGIFTSOMRÅDE 9 -Föreningen för lägerverksamhet och uppsökande verksamhet främst för personer med ryggmärgsskada. -Neurologiskt () för hjälpmedelsutställning. -Riksverksamhet för små och mindre kända handikappgrupper vid . -Stöd till handikapporganisationer för att driva riksomfattande rekreationsanläggningar för personer med funktionshinder. -Föreningen hjälplinjen för stödsamtal och rådgivning till människor i akut psykisk kris och deras närstående. Regeringen fastställer fördelningen av statsbidraget medan ansvarar för administration och uppföljning. Om redovisningen av bidraget visar att det inte förbrukats under budgetåret regleras överskottet vid följande års utbetalning. Organisationerna är skyldiga att på begäran lämna underlag för granskning till . Föreningen hjälplinjen, vars medlemmar kommer från sju handikapporganisationer, fick ett tillfälligt stöd via anslaget för verksamheten med en jourtelefon för stödsamtal och rådgivning till människor i akut psykisk kris och deras närstående. Stödet gavs för att hjälplinjen skulle finna former för att fortsätta sin verksamhet. Anslaget tillfördes ett engångsbelopp på för detta ändamål. Stödet finansierades genom en omfördelning av medel inom utgiftsområdet. Organisationerna svarar genom sina skilda verksamheter för insatser som har betydelse för personer med funktionsnedsättningar. Regeringen anser att det är angeläget att i viss utsträckning även fortsättningsvis stödja sådan verksamhet. SRF tilldelas medel för att bl.a. inhandla och placera ledarhundar. Möjligheten att ha en ledarhund ökar den synskadades oberoende och minskar behovet av stöd och hjälp i andra former. På grund av att det råder brist på ledarhundar och av rättssäkerhetsskäl har verksamheten utretts. Efter förslag från regeringen har beslutat att reglera verksamheten och öka utbudet av ledarhundar. De nya reglerna skall träda i kraft . I samband med beslutet tillkännagav att regeringen noga bör följa verksamheten och utvärdera den samt återkomma till med en redovisning. Anslaget minskas med till följd av en generell reduktion av företrädesvis anslag avsedda för förvaltnings- eller investeringsändamål. Tabell 7.16 Härledning av anslagsnivån 20062008, för 16:4 Bidrag till viss verksamhet för personer med funktionshinder Förändring till följd av: Överföring till/från andra Förslag/beräknat anslag 1 Statsbudget enligt beslut (bet. 2004/05:FiU10). Beloppet är således exklusive beslut på tilläggsbudget under innevarande år. Mot bakgrund av ovanstående föreslår regeringen att skall anvisas under anslaget 16:4 Bidrag till viss verksamhet för personer med funktionshinder 2006. beräknas anslaget till vardera . 7.8.516:5 Bidrag till handikapporganisationer Tabell 7.17 Anslagsutveckling 16:5 Bidrag till handikapporganisationer 1 Inklusive tilläggsbudget i samband med ekonomiska vårproposition (bet. 2004/05:FiU21) och förslag på tilläggsbudget i samband med budgetpropositionen . Statsbidraget skall stödja handikapporganisationerna i deras arbete för full delaktighet och jämlikhet i samhället för personer med funktionshinder. Ett nytt regelsystem för fördelning av bidraget trädde i kraft . styrelsen ansvarar för administration och fördelning av bidraget. Med anledning av tillkännagivande avseende medelsanvisningen till anslaget för (2004/05:SoU1), beslutade regeringen om en ändring av förordningen (2000:7) om statsbidrag till handikapporganisationer. Ändringen innebar att merkostnadsbidraget för fördelas på samma sätt som för . Handikapporganisationerna fyller en central funktion bland folkrörelserna i genom att följa och rapportera om livsvillkoren för personer med funktionsnedsättningar. Organisationerna bidrar också genom sitt arbete med att förverkliga de politiska målen för handikappolitiken. Stödet till organisationerna stärktes därför med sammanlagt . Ett nytt statsbidragssystem har införts gradvis . För att begränsa negativa effekter för vissa organisationer under omställningen till det nya systemet tillfördes anslaget 1,5 miljoner i tilläggsbudget i samband med ekonomiska vårproposition. Mot bakgrund av de effekter som beräknades ökade anslaget med ytterligare och med . har haft i uppdrag att kartlägga och redovisa effekterna av det nya systemet. I Rapport till regeringen om statsbidrag till handikapporganisationer, som överlämnades , redovisar handikapporganisationernas syn på det nya systemet. De flesta organisationerna uppfattar det nya systemet som mer rättvist, enklare och tydligare än det gamla. Många organisationer anser däremot att statsbidragssystemet är oförutsägbart på grund av återkommande förändringar. föreslår att regeringen överväger att tillsätta en utredning om statsbidraget till handikapporganisationer för att bl.a. se över frågor av mer principiell karaktär. Regeringen kommer att att tillsätta en särskild utredare för att göra en översyn av den samlade folkrörelsepolitiken. Utredningen kommer att göra en övergripande översyn av den statliga bidragsgivningen till den 2005/06:1 UTGIFTSOMRÅDE 9 ideella sektorn och bl.a. överväga generella principer för bidragsgivningen. Anslaget minskas med till följd av en generell reduktion av företrädesvis anslag avsedda för förvaltnings- eller investeringsändamål. Tabell 7.18 Härledning av anslagsnivån 20062008, för 16:5 Bidrag till handikapporganisationer Förändring till följd av: Överföring till/från andra Förslag/beräknat anslag 1 Statsbudget enligt beslut (bet. 2004/05:FiU10). Beloppet är således exklusive beslut på tilläggsbudget under innevarande år. Mot bakgrund av ovanstående föreslår regeringen att skall anvisas under anslaget 16:5 Bidrag till handikapporganisationer . beräknas anslaget till vardera . 7.8.616:6 Bidrag till utrustning för elektronisk kommunikation Tabell 7.19 Anslagsutveckling 16:6 Bidrag till utrustning för elektronisk kommunikation 1Inklusive tilläggsbudget i samband med ekonomiska vårproposition (bet. 2004/2005:FiU21) och förslag på tilläggsbudget i samband med budgetpropositionen . 2Motsvarar 23 078 tkr prisnivå. 3Motsvarar 23 078 tkr prisnivå. Statsbidraget till utrustning av elektronisk kommunikation skall ge personer som är döva, gravt hörselskadade, talskadade eller språkstörda möjlighet att kommunicera via ett kommunikationsnät. Bidraget går till landstingen för inköp både av den kommunikationsutrustning som användarna behöver och, i de fall utrustningen skall användas av närstående, den utrustning som de behöver. 2005/06:1 UTGIFTSOMRÅDE 9 administrerar och meddelar grunder för fördelningen av statsbidraget. Fördelningen grundar sig på respektive landstings invånarantal och genomsnittlig förbrukning av bidraget de närmaste tre föregående åren. Antalet personer som har behov av utrustning för elektronisk kommunikation, behovet av utbyte av föråldrad utrustning och prisutveckling på ny teknik är de avgörande faktorerna som styr utgifterna inom anslaget. Landstingen är skyldiga att lämna underlag för granskning till och . Tekniken och den snabba teknikutvecklingen har stor betydelse för att villkoren för flickor och pojkar, kvinnor och män med funktionshinder skall förbättras. Statsbidraget ger unga och vuxna som är döva, dövblinda etc. möjlighet att kommunicera via ett kommunikationsnät. Bildtelefoner som kan fungera för teckenspråkskommunikation har utvecklats. Utveckling av multimedia med möjlighet att överföra såväl ljud som bild och text ger ytterligare nya möjligheter att tillgodose målgruppens behov.