prop · GS031d2 · 2005-01-01 00:00:00 — 2004/05:1 UTGIFTSOMRÅDE 1 Förslag till riksdagsbeslut ...................................................................................... Statliga insatser inom politikområdet.................................................. Insatser utanför politikområdet........................................................... Resultatbedömning för politikområdet............................................... Analys och slutsatser ............................................................................ Resultat för verksamhetsområdet och deltagande........... Analys och slutsats................................................................................ 3.8Resultat för verksamhetsområdet , yttrandefrihet och en 46:1 Allmänna val och demokrati......................................................... 2004/05:1 UTGIFTSOMRÅDE 1 27:3 Stöd till radio- och kassettidningar .............................................. 27:4 Radio- och ................................................................... 27:5 och TV ...................................... Anslag som inte ingår i något politikområde ...................................................... och dess ombudsmän .......................................................... 90:2 ledamöter och partier m.m........................................ 90:4 ombudsmän, justitieombudsmännen () .............. 90:1 Kungliga hov- och slottsstaten ..................................................... 90:6 Stöd till politiska partier................................................................ 90:7 Expertgruppen för EU-frågor ...................................................... 2004/05:1 UTGIFTSOMRÅDE 1 Utgiftsutveckling inom utgiftsområdet .................................................................... Härledning av ramnivån 20052007. Utgiftsutveckling inom politikområdet .................................................................. Härledning av anslagsnivån 20052007, för 46:1 Allmänna val och demokrati.... Härledning av anslagsnivån 20052007, för 46:2 Justitiekanslern......................... Härledning av anslagsnivån 20052007, för 46:3 Datainspektionen ..................... 3.10 Härledning av anslagsnivån 20052007, för 46:5 ...................... Härledning av anslagsnivån 20052007, för 27:1 och Härledning av anslagsnivån 20052007, för 27:2 Presstöd .................................... Härledning av anslagsnivån 20052007, för 27:3 Stöd till radio- och Härledning av anslagsnivån 20052007, för 27:4 Radio- och ............... 4.10 Härledning av anslagsnivån 20052007, för 27:5 för radio och TV......................................................................................................... Härledning av anslagsnivån 20052007, för 45:1 ................................ Utgiftsutveckling för anslag som inte ingår i något politikområde....................... Ärendevolym i kammaren........................................................................................ Verksamhetsgren, nettokostnad .............................................................................. Härledning av anslagsnivån 20052007, för 90:2 ledamöter och partier m.m. ................................................................................................... Härledning av anslagsnivån 20052007, för 90:3 6.11 Härledning av anslagsnivån 20052007, för 90:4 ombudsmän, justitieombudsmännen ()................................................................................ 2004/05:1 UTGIFTSOMRÅDE 1 Härledning av anslagsnivån 20052007, för 90:1 Kungliga hov- och Viss resultatinformation i ......................................................... Härledning av anslagsnivån 20052007, för 90:5 m.m. .......... Härledning av anslagsnivån 20052007, för 90:6 Stöd till politiska partier......... 6.21 Bemyndigande om ekonomiska åtaganden............................................................ Härledning av anslagsnivån 20052007, för 90:7 Expertgruppen för 2004/05:1 UTGIFTSOMRÅDE 1 1 Förslag till riksdagsbeslut 1.bemyndigar regeringen att för ramanslaget 90:7 Expertgruppen för EU- frågor besluta om åtaganden för forskningsverksamhet som innebär utgifter på högst (avsnitt 6.4.4), 2.för anvisar anslagen under utgiftsområde 1 , såvitt avser anslag som står till regeringens disposition, enligt följande uppställning: 1.godkänner förslaget till investeringsplan för riksdagsförvaltningen för perioden 2005- 2007 (avsnitt 6.3.6), 2.bemyndigar riksdagsförvaltningen att besluta om lån i för investeringar som används i verksamhet intill ett belopp av (avsnitt 6.3.6), 3.bemyndigar riksdagsförvaltningen att besluta om lån i för investeringar i fastigheter och tekniska (avsnitt 6.3.6), 4.för anvisar anslagen under utgiftsområde 1 , såvitt avser anslag som är avsedda för eller dess myndigheter, enligt följande uppställning: 2004/05:1 UTGIFTSOMRÅDE 1 27:3 Stöd till radio- och kassettidningar 46:1 Allmänna val och demokrati Kungliga hov- och slottsstaten 90:2 ledamöter och partier m.m.1 90:6 Stöd till politiska partier 1 Anslag avsedda för eller dess myndigheter 2004/05:1 UTGIFTSOMRÅDE 1 I utgiftsområde 1 ingår politikområdet Demokrati och delar av politikområdet Mediepolitik, som i övrigt ingår i utgiftsområde 17 Kultur, medier, trossamfund och fritid. I den del av Mediepolitiken som tillhör utgiftsområde 1 återfinns budgetförslagen för anslagen 27:1 och , 27:2 Presstöd, 27:3 Stöd till radio- och kassettidningar, 27:4 Radio- och samt 27:5 och TV. I utgiftsområdet ingår även del av politikområdet Samepolitik, som i övrigt ingår i utgiftsområde 23 Jord- och skogsbruk, fiske med anslutande näringar. Budgetförslaget för anslaget 45:1 Sa- metinget återfinns inom utgiftsområde 1 . Vidare ingår i utgiftsområde 1 anslagen 90:1 Kungliga hov- och slottsstaten, 90:2 ledamöter och partier m.m., 90:3 förvaltningskostnader, 90:4 ombudsmän, justitieombudsmännen, 90:5 m.m., 90:6 Stöd till politiska partier samt 90:7 Ex- pertgruppen för EU-frågor. Tabell 2.1 Utgiftsutveckling inom utgiftsområdet Anslag som inte ingår i något politikområde Totalt för utgiftsområde 1 1 Inklusive tilläggsbudget i samband med ekonomiska vårproposition (bet. 2003/04:FiU21) och förslag på tilläggsbudget i samband med budgetpropositionen . 2004/05:1 UTGIFTSOMRÅDE 1 Tabell 2.2 Härledning av ramnivån 20052007. Förändring till följd av: Överföring till/från andra 1 Statsbudget enligt beslut (bet. 2003/04:FiU10). Beloppet är således exklusive beslut på tilläggsbudget under innevarande år. 2004/05:1 UTGIFTSOMRÅDE 1 Politikområdet omfattar , Ju- stitiekanslerns och Datainspektionens verksamheter. Vidare ingår betalning av statens kostnader för valsedlar och annat valmaterial samt ersättningar till vissa myndigheter, och kommunerna, för biträde i samband med val. Därutöver inryms i politikområdet till- delningen av () till kommuner, landsting och kommunbibliotek samt en satsning på mångvetenskaplig demokratiforskning. ingår i politikområdet en demokratisatsning för att öka valdeltagandet i Europaparlamentsvalet samt särskilda medel till riksdagspartierna för att informera om Europaparlamentsvalet. ingår en demokratisatsning inför de allmänna valen 2006. Tabell 3.1 Utgiftsutveckling inom politikområdet Anslag 46:1 Allmänna val och demokrati Totalt för politikområde Demokrati 1 Inklusive tilläggsbudget i samband med ekonomiska vårproposition (bet. 2003/04:FiU21) och förslag på tilläggsbudget i samband med budgetpropositionen . 2004/05:1 UTGIFTSOMRÅDE 1 De stora skillnaderna i utgiftsutvecklingen 2007 beror på att det 2006 genomförs allmänna val. värna integriteten, yttrandefriheten samt rättssäkerheten i den offentliga verksamheten. Målet för politikområdet är att folkstyrelsen skall värnas och fördjupas. För verksamhetsområdet och deltagande är målet att medborgarnas deltagande i de allmänna valen och i övriga politiska processer skall öka. Vidare skall de allmänna valen och folkomröstningar genomföras med maximal tillförlitlighet och effektivitet. Därutöver har beslutat om fyra långsiktiga mål för medborgerligt deltagande (prop. 2001/02:80, bet. 2001/02:KU14, rskr. 2001/02:190): -Valdeltagandet skall öka väsentligt i de nationella och kommunala valen liksom i valet till . Ett första delmål var att valdeltagandet skulle öka i de allmänna valen 2002. -En ökad andel av medborgarna skall inneha någon form av politiskt förtroendeuppdrag. Ett första delmål är att antalet förtroendevalda i kommuner och landsting skall öka med 10 000 . Antalet personer som i livet har innehaft ett politiskt förtroendeuppdrag skall också öka. -Medborgarna skall ha bättre möjligheter än att delta i och påverka den politiska processen. Andelen medborgare som deltar skall också öka. -Medborgarnas möjligheter att påverka den politiska processen skall bli mer jämlika än de är . Andelen ungdomar, arbetslösa och personer med utländsk bakgrund som deltar i den politiska processen skall öka. För det nationella arbetet med de mänskliga rättigheterna är målet att säkerställa full respekt för de mänskliga rättigheterna, ökad kunskap och medvetenhet om de mänskliga rättigheterna samt bättre samordning av arbetet med att främja mänskliga rättigheter. Målet för verksamhetsområdet , yttrandefrihet och en rättssäker förvaltning är att Demokrati förutsätter förverkligande av de mänskliga rättigheterna. förutsätter de mänskliga rättigheterna ett demokratiskt styrelseskick och stärks av en demokrati baserad på ett brett medborgerligt deltagande. I regeringens skrivelse Demokratipolitik (skr. 2003/04:110) slår regeringen fast att demokratipolitiken bör omfatta såväl insatser för ett ökat och mer jämlikt medborgerligt deltagande som insatser för att främja de mänskliga rättigheterna. Insatserna för att underlätta och främja medborgerligt deltagande skall präglas av ett rättighetsperspektiv. Ett rättighetsperspektiv innebär bl.a. att de mänskliga rättigheterna skall ligga till grund för vilka prioriteringar som görs mellan olika insatser för ökat deltagande. När de mänskliga rättigheterna är tillgodosedda ökar människors möjligheter att ta makten över sina egna liv att vända vanmakt till egenmakt. Demokratipolitikens fortsatta inriktning när det gäller att främja och underlätta medborgerligt deltagande har tre utgångspunkter; att stärka förutsättningarna för deltagande, att undanröja hinder för deltagande samt att skapa möjligheter för ett ökat och mer jämlikt deltagande. Ett höjt valdeltagande i de allmänna valen förutsätter att medborgarna är delaktiga också . I det fortsatta arbetet avser regeringen att än mer än betona vikten av ett deltagande mellan valen och av att se medborgerligt deltagande utifrån ett rättighetsperspektiv samt att tydliggöra betydelsen av den ytterligare nivå för politiskt inflytande som EU-medlem- skapet innebär. När det gäller den första utgångspunkten, att stärka förutsättningarna för deltagande, är en av demokratipolitikens främsta utmaningar att verka för en mer jämlik fördelning av politiska resurser. I författningar och andra bestämmelser ges det ramverk som styr förutsättningarna för inflytande, insyn och ansvarsutkrävande. För att möta omvärldens förändringar bör ramverket kontinuerligt ses över och utvecklas så att människors förutsättningar för inflytande, insyn och ansvarsutkrävande är goda. Den nuvarande regeringsformen antogs . I ljuset av att demokratin till följd av betydande samhällsförändringar ställts inför nya utmaningar har regeringen beslutat att tillkalla en parlamentariskt sammansatt kommitté att göra en samlad översyn av regeringsformen (dir. 2004:96). Regeringen har tidigare aviserat att lämna en proposition till i frågan om det s.k. folkinitiativet. Frågan kommer emellertid i stället att omhändertas i den nämnda kommitténs arbete. Relationen mellan staten, landstingen och kommunerna och relationen mellan regeringen och de statliga myndigheterna ses över av den s.k. (dir. 2003:10, 2004:93). Syftet med översynen är dels att förbättra samhällsorganisationens möjligheter att hantera framtidens välfärdsåtaganden och bidra till ökad tillväxt inom ramen för hållbar utveckling, dels att förbättra möjligheter till inflytande, insyn och ansvarsutkrävande genom att skapa en tydligare samhällsorganisation. De politiska partierna har ett betydande ansvar när det gäller att fånga upp och kanalisera medborgarnas engagemang och vilja att påverka samhällets utveckling. I en representativ demokrati bygger partiernas legitimitet på att de förmår att möta medborgarnas krav, önskemål och förväntningar när det gäller det politiska arbetets former och innehåll. Även det övriga föreningslivet utgör en viktig arena för samhällsengagemang. Regeringen avser att låta en särskild utredare göra en översyn av den statliga folkrörelsepolitiken. Det finns behov av ökad kunskap om de nya former för samhällsengagemang som vuxit fram . Sådan kunskap bör inhämtas bl.a. för att möjliggöra en bedömning av om nuvarande villkor och stödinsatser är anpassade till dessa nya rörelsers verksamhetsformer. Regeringen gav därför i uppdrag att ge en samlad bild av utvecklingen och förekomsten av nya sociala rörelser. Den andra utgångspunkten för demokratiutvecklingsarbetet handlar om att undanröja hinder för deltagande. I en demokrati där alla har rätt till likabehandling är förekomsten av strukturell 2004/05:1 UTGIFTSOMRÅDE 1 Att synliggöra och motverka strukturella hinder som påverkar olika individers deltagande och därmed makt och inflytande kommer därför att vara en prioriterad fråga i regeringens fortsatta demokratiarbete. Bland annat avser regeringen att ge och utbildningsstöd i uppdrag att med utgångspunkt i tillgänglighetscenters arbete respektive arbetet för ökad kompetens om bemötande särskilt verka för att stärka funktionshindrades möjligheter till politiskt deltagande. Att kvinnor och män på grund av den rådande könsmaktsordningen i samhället, där kvinnor som grupp är underordnade män som grupp, inte ges samma reella rättigheter och möjligheter till makt och inflytande är ett fundamentalt demokratiproblem och innebär en kränkning av rätten till likabehandling. Demokratipolitiken bör därför utgå från en feministisk analys av demokratins villkor och funktionssätt. Bättre underlag behövs för att kunna förklara mäns överrepresentation på högre nivåer i samhället och i näringslivet. En förstudie kommer att initieras i med syftet att analysera förutsättningarna för att regelbundet och samlat redovisa statistik som beskriver fördelningen av makt mellan kvinnor och män inom samhällets olika sektorer. Ett kunskaps- och erfarenhetsutbyte har inletts mellan regeringen, och kring frågor om hinder och möjligheter för personer med utländsk bakgrund att delta i politiken. Inom ramen för samarbetet kommer bl.a. en skrift att tas fram i syfte att öka kunskapen bland förtroendevalda och tjänstemän om vilka hinder personer med utländsk bakgrund kan uppleva när de vill delta i den politiska processen. Regeringen har även inlett en dialog med riksdagspartierna kring dessa frågor. Vidare pågår ett arbete inom med att ta fram särskilda integrationspolitiska mål för olika politikområden, däribland politikområde Demokrati. Dessa mål skall sedan vara styrande för verksamheten . Förekomsten av hot och våld mot de demokratiska institutionerna och dess företrädare i stat, kommun och landsting utgör ett allvarligt hot mot demokratin. Regeringen har därför beslutat att tillkalla en parlamentariskt sammansatt kommitté med uppdrag att mot- 2004/05:1 UTGIFTSOMRÅDE 1 verka och förebygga hot och våld mot förtroendevalda. När det gäller den tredje utgångspunkten för demokratiutvecklingsarbetet, skapandet av möjligheter för ett ökat och mer jämlikt deltagande, så förutsätter det representativa systemet att det finns människor som vill och kan åta sig politiska förtroendeuppdrag. Det är också av yttersta vikt att denna rätt och möjlighet gäller alla medborgare. Det är därför viktigt att villkoren för de förtroendevalda är goda. Regeringen avser att utreda förutsättningarna för beslutsfattande på distans samt kartlägga förekomsten av utbildning av förtroendevalda och tillgången till modern informationsteknik och annat administrativt stöd för förtroendevalda. Formerna för inflytande och påverkan måste bli fler och bättre. Det är viktigt att människor upplever att det finns kanaler som möjliggör inflytande och ser dessa som medel som det är meningsfullt att utnyttja. Regering och riksdag kan genom lagstiftning och stimulansåtgärder påverka utvecklingen, men ett stort ansvar vilar också på kommuner och landsting samt på de politiska partierna. Om människor känner att det är möjligt att delta och påverka mellan valen ökar sannolikheten att de också väljer att använda sin rösträtt på valdagen. Det finns således ett tydligt samband mellan graden av medborgerligt deltagande mellan valen och det faktiska valdeltagandet. Valdeltagandet kan därmed ses som en viktig indikator på i vilken utsträckning människor upplever att de har makt och är delaktiga i demokratin. Politiken bör därför bestå av en kombination av insatser mellan valen och inför valen. kommer regeringen att inleda ett arbete med insatser för att öka valdeltagandet allmänna val. avser regeringen avsätta för detta arbete. (Se även avsnitt 3.7.2 och 3.10.1.) Informationsteknologin kan spela en stor roll när det gäller att främja och underlätta för medborgarnas deltagande i demokratiska processer liksom möjligheten till information om offentlig verksamhet, både i och internationellt. har i ett tillkännagivande givit regeringen i uppdrag att utreda hur Internet används i de demokratiska beslutsprocesserna och förekomsten av eventuella rättsliga och tekniska hinder i användningen. Regeringen kommer att låta utreda detta. Forskningen kring demokratifrågorna är av central betydelse för att öka mångfalden i kun- skapsuppbyggnaden och därmed kvaliteten i underlaget till det offentliga samtalet om demokratin. Frågan om den framtida forskningen kring offentlig sektor och demokrati bereds inom . Insatserna för ökat medborgerligt deltagande bör utformas med hänsyn till att är en flernivådemokrati där medborgarna har flera arenor för politiskt inflytande den kommunala och landstingskommunala, den nationella och den europeiska. I syfte att öka medborgarnas kunskap om och deltagande i EU:s beslutsprocesser kommer regeringen, med utgångspunkt i resultaten från EU 2004-kommitténs arbete, överväga utformningen av framtida insatser. Regeringen ser även fram emot att samarbeta med den nya EU- kommissionen där en särskild post inrättats för s.k. kommunikationsstrategiskt arbete. När det gäller det internationella erfarenhetsutbytet kan bl.a. nämnas att kommer att inneha ordförandeskapet i Östersjöstaternas råds demokratiarbetsgrupp (WGDI) juni 2005juni 2006. Demokratipolitiken innebär att demokratiperspektivet måste genomsyra alla politikområden för att lyckas. Samverkan mellan olika politikområden skall stärkas. Uppföljningen av demokratipolitiken skall utvecklas ytterligare. Bland annat kommer den s.k. demokratidatabasen, med uppgifter om kommunernas och landstingens förnyelsearbete, att göras tillgänglig för medborgarna. Det nationella arbetet för de mänskliga rättigheterna beslutade regeringen skrivelsen En nationell handlingsplan för de mänskliga rättigheterna (skr. 2001/02:83). I skrivelsen lyfts vissa prioriterade sakfrågor fram. Som exempel kan nämnas skydd mot diskriminering, barnets rättigheter, funktionshindrades rättigheter, de nationella minoriteternas rättigheter samt jämställdhet mellan kvinnor och män. Skrivelsen betonar även vikten av utbildning om de mänskliga rättigheterna. Regeringen framhåller särskilt att anställda i den offentliga förvaltningen bör få del av sådan utbildning, eftersom det är den offentliga förvaltningen som har ansvar för att de mänskliga rättigheterna respekteras. myndigheter i uppdrag att utbilda sin personal om mänskliga rättigheter. genomförs riktade insatser för att främja en mer fördjupad och verksamhetsanpassad kunskap om mänskliga rättigheter hos ett urval myndigheter. Efter de kunskapskonferenser om mänskliga rättigheter och nationella minoriteter i verksamhet som regeringen genomfört kommer regeringen också att fortsätta och konkretisera dialogen med kommuner och landsting kring deras roller och ansvar för förverkligandet av mänskliga rättigheter. På överväger regeringen former för att erbjuda myndigheter, kommuner och landsting stöd i arbetet med att främja de mänskliga rättigheterna genom att tillhandahålla expertis och praktiska verktyg i form av t.ex. samlingar av goda exempel och handböcker. Därigenom avser regeringen öka kunskapen och insikten inom hela den offentliga förvaltningen avseende dess ansvar för de mänskliga rättigheterna, vilket i förlängningen stärker respekten för rättigheterna. Regeringens webbplats för mänskliga rättigheter () kommer även fortsättningsvis att vara en central informationskanal för regeringen i sin helhet i dess arbete för de mänskliga rättigheterna. Den skall löpande synliggöra relevant regeringsarbete och visa på dess kopplingar till de mänskliga rättigheterna. Den skall vidare utgöra en kunskapsbank om mänskliga rättigheter nationellt och internationellt. Frågor om de mänskliga rättigheterna skär genom så gott som samtliga politikområden. Det finns en rad myndigheter och andra aktörer som på olika sätt arbetar med att skydda och främja de mänskliga rättigheterna i . Den interdepartementala arbetsgruppen för mänskliga rättigheter (Ju2000:M) som inrättats i har därför en viktig roll i att samordna nationella och internationella arbete för mänskliga rättigheter. Bland de uppgifter som arbetsgruppen har finns bl.a. samordningen av rapportering till internationella organisationer om efterlevnaden av internationella konventioner om mänskliga rättigheter samt uppföljningen av de olika övervakningskommittéernas kommentarer avseende rapporterna. Den handlingsplan för mänskliga rättigheter som regeringen beslutade om 2002 var den första i sitt slag i . Den får ses som början på en 2004/05:1 UTGIFTSOMRÅDE 1 långsiktig process som syftar till att upprätthålla skyddet för samt gradvis öka kunskapen och medvetenheten om mänskliga rättigheter på nationell nivå. Metoderna för att skydda och främja rättigheterna måste ständigt anpassas till samhällsutvecklingen. kommer den nationella handlingsplanen för mänskliga rättigheter att följas upp och utvärderas. och kommer regeringen att på nytt kartlägga skyddet för de mänskliga rättigheterna i och analysera vilka åtgärder som bör vidtas på detta område . Nästa handlingsplan för mänskliga rättigheter kommer att läggas fram och beslutas . Individens yttrandefrihet och integritet samt en rättssäker förvaltning Yttrandefriheten och informationsfriheten är grundläggande och omistliga fundament i en demokrati. Det är också viktigt att den enskildes integritet inte kränks. I en demokrati är det avgörande att den offentliga verksamheten bedrivs i enlighet med de beslut som regering och riksdag fattar. Den enskilde måste kunna lita på att myndigheter och andra som verkar inom den offentliga förvaltningen följer lagar och förordningar. För en väl fungerande demokrati skall rättssäkerhet och effektivitet prägla förvaltningen. Genom bl.a. Ju- stitiekanslerns tillsynsverksamhet och myndighetens skaderegleringsverksamhet värnas rättssäkerheten och effektiviteten inom den offentliga förvaltningen. Datainspektionen har också en viktig uppgift i att verka för att människor skyddas mot att deras personliga integritet kränks genom behandling av personuppgifter och för att god sed iakttas i kreditupplysnings- och inkassoverksamhet. 2004/05:1 UTGIFTSOMRÅDE 1 3.5.1Statliga insatser inom politikområdet Regeringens skrivelse Demokratipolitik (skr. 2003/04:110) överlämnade regeringen skrivelsen Demokratipolitik (skr. 2003/04:110) till . Skrivelsen innehåller en redogörelse för genomfört och pågående arbete samt framtida inriktning avseende det nationella arbetet med demokratifrågorna.