prop · GS0360 · 2005-03-17 00:00:00 — meddelade kommissionen att man ansåg att Nederländ- erna hade levt upp till rådets rekommendation. Kommissionen meddelade att man Skr. 2004/05:60 inte heller avsåg trappa upp processen gentemot och . Då dessa länder under en betydande del av året, i enlighet med råds- slutsatser , levt i tron att den relevanta tidsgränsen var skulle det enligt kommissionen vara orimligt att kräva att underskotten bringades , trots att domstolen ogiltig- förklarat de nämnda rådsslutsatserna. överlämnade sitt konvergensprogram till kommissionen och rådet. Det behandlades i och fick ett mycket gott omdöme. Så var även fallet då den femte uppdateringen av programmet behandlades i . Regeringen tog beslut om den sjätte uppdateringen och pro- grammet överlämnades därefter till kommissionen och rådet. Huvudbud- skapet i det uppdaterade programmet är att det medelfristiga mål för sparandet i de offentliga finanserna som redovisades i konvergenspro- grammet 1998 ligger fast. Programmet kommer att behandlas av Ekofin- rådet tidigt . Samarbete om ekonomiska reformer på produkt- och kapitalmarknader den s.k. Cardiff-processen syftar till att effektivisera marknadernas funktionssätt och stärka potentialen för hög tillväxt och sysselsättning i EU. Processen bidrar till uppföljningen och utarbetandet av de allmänna riktlinjerna för den ekonomiska politiken och arbetet med Lissabon- strategin. Rådet gör en granskning av medlemsstaternas framsteg med strukturreformer. Granskningen sker vanligtvis men beslutade rådet att flytta granskningen till slutet av året. genomfördes därför två granskningar, en och en . Som ett led i Cardiff-processen utarbetas nationella rapporter. överlämnade nationella rapport om ekonomiska reformer på produkt- och kapitalmarknaderna till kommissionen , efter att ha informerat . Rapporteringen var något mindre omfatt- ande i enlighet med beslutet om att övergå till en treårscykel för de allmänna riktlinjerna. I årets rapport beskrivs utvecklingen på produkt- och kapitalmarknaderna med en särskild tonvikt på att följa upp de landspecifika rekommendationerna till i de allmänna riktlinjerna när det gäller produktmarknaderna. 13.1.1En gemensam konsoliderad bolagsskattebas på EU-nivå Vid informella möte diskuterades frågan om att införa en gemensam bolagsskattebas på EU-nivå mot bak- grund av ett tankepapper från kommissionen (A common consolidated EU corporate tax base från ). Skattebasen är åtminstone inledningsvis tänkt att fungera parallellt vid sidan av nuvarande natio- nella bestämmelser. Modellen innebär att en gemensam skattebas räknas fram för alla EU-företag i en koncern. Basen fördelas sedan mellan de stater där företagen är verksamma. Staterna tillämpar sin bolagsskattesats på sin andel av skattebasen. Kommissionen avser att undersöka om det är möjligt att ta fram ett förslag till lagstiftning som riktar sig mot samtliga medlemsstater eller, om detta inte kan uppnås inom en rimlig tidsperiod, möjligheten att införa en gemensam skattebas genom ett närmare samarbete mellan vissa av medlemsstaterna. Kommissionen har tillsatt en arbetsgrupp som ska behandla frågorna. Kommissionen lade fram ett förslag, KOM (2003) 613, om ändring av direktivet 90/434/EEG om ett gemensamt beskattnings- system för fusion, fission, överföring av tillgångar och utbyte av aktier eller andelar som berör bolag i olika medlemsstater (fusionsdirektivet) i syfte att uppdatera, klargöra och bredda direktivets tillämpningsområde. Förslaget behandlas i faktapromemorian 2003/04:FPM66 och innebär bl.a. att fler företag och transaktioner ska omfattas av direktivets bestäm- melser. Syftet med direktivet är att gränsöverskridande omstruktureringar av bolag i olika medlemsstater inte ska missgynnas skattemässigt jämfört med sådana förfaranden som avser bolag i samma medlemsstat. Ekofin- rådet nådde en politisk överenskommelse om ändringsdirektivet . Skiljemannakonventionen har åter trätt i kraft och även i förhållande till (EUT L 225, 20.8.1990, s.10). Kon- ventionens syfte är att inrätta ett skiljemannaförfarande för att lösa tvister mellan medlemsstater i beskattningsfrågor om internprissättningssitua- tioner, dvs. prissättning av gränsöverskridande transaktioner mellan bolag i multinationella koncerner. Konventionens tillämplighet har utvid- gats till att omfatta även EU:s nya medlemsstater. Det gemensamma forumet för internprissättningsfrågor (JTPF) som Skr. 2004/05:60 består av representanter för såväl medlemsstaterna som näringslivet har fortsatt sitt arbete och en första rapport, innehållande bl.a. en uppförande- kod för skiljemannakonventionens tillämpning, godkändes av rådet . Kommissionen har beslutat att förlänga forumets mandat till utgången av 2006. Skattepaketet består av tre delar, ett direktiv om beskattning av inkomster från sparande i form av räntebetalningar, ett direktiv om ett gemensamt system för beskattning av ränte- och royaltybetalningar mellan närstå- ende bolag i olika medlemsstater samt en uppförandekod mot skadlig skattekonkurrens på företagsbeskattningens område. Sparandedirektivet innebär ett automatiskt utbyte av information mellan medlemsstaterna om räntebetalningar som möjliggör beskattning i den medlemsstat där betalningsmottagaren har sin skatterättsliga hem- vist. Direktivet ska tillämpas från . Direktivet är införlivat i svensk rätt genom en lagändring av lagen om självdeklarationer och kontrolluppgifter (SFS 2001:1227). Syftet med ränte- och royaltydirektivet är att undanröja källskatter på ränte- och royaltybetalningar mellan företag i intressegemenskap i olika medlemsstater. Direktivet har införlivats med svensk rätt. Kommissionen har föreslagit ändringar av direktivet, KOM (2003) 841, vilka syftar dels till att säkerställa att direktivets förmåner endast omfat- tar betalningar till företag som faktiskt beskattas för dessa i den mot- tagande staten, dels till att uppdatera listan över företagsformer som omfattas av direktivet. Förslaget behandlas i faktapromemorian 2003/04:FPM67. Förhandlingarna om förslagen är inte avslutade. Direk- tivet har utökats till att omfatta de nya medlemsstaterna. Några av dessa har medgetts övergångstider för tillämpningen av direktivet. fortsatte uppförandekodgruppen att övervaka så att inga nya åtgärder som kunde bedömas vara skadliga infördes samt att de före- slagna avvecklingsåtgärderna som medlemsstaterna (både de nya och de gamla) hade informerat om verkligen genomfördes. Kommissionen har sett över de reducerade skattesatserna och nollskatte- satserna på mervärdeskatteområdet. Förslag till förändringar lämnades , KOM (2003) 397. En redogörelse för förslaget lämnades i faktapromemoria 2003/04:FPM28. Syftet är att åstadkomma förenkling, rationalisering och likformighet. Förslaget behandlades vid flera möten i rådet. Medlemsstaterna har dock ännu inte kunnat enas om omfattningen av området för lågmoms. Eftersom ingen överenskommelse hade ingåtts före , när tiden för försöket med lågmoms på arbetsintensiva tjänster gick ut, beslutade rådet om en förlängning av försöksperioden . lämnade kommissionen ett förslag om att också de nya medlemsstaterna skulle få möjlighet att delta i försöket, se faktapromemoria 2003/04:FPM103. 13.3.2Mervärdesskatt på tjänster inom postsektorn tillhandahålls posttjänster av både offentliga och privata operatörer i konkurrens. Det sjätte mervärdesskattedirektivets (77/388/EEG) undan- tag från skatteplikt för de offentliga operatörernas tillhanda-hållanden leder till en snedvridning av konkurrensen i förhållande till de privata operatörerna, eftersom deras tillhandahållanden av posttjänster är skatte- pliktiga. Kommissionen lämnade därför ett förslag, KOM (2003) 234, vilket i huvudsak innebär att offentliga operatörer ska ta ut mervärdesskatt på posttjänster som de tillhandahåller och att medlems- staterna får möjlighet att tillämpa en reducerad skattesats på standard- posttjänster, se vidare faktapromemoria 2002/03:FPM77. Beredningen av förslaget hade fortfarande inte avslutats. 13.3.3Förfarande för antagande av tillämpningsföreskrifter antog ett direktiv, 2004/7/EG, som innebär att det införs en möjlighet för rådet att anta föreskrifter om hur bestämmelserna i sjätte mervärdesskattedirektivet ska tillämpas. Genom direktivet införs även ett ändrat förfarande för rådets beslut om nationella åtgärder som avviker från bestämmelserna i sjätte mervärdesskattedirektivet. 13.3.4Tillämpningsföreskrifter rörande det gemensamma systemet för mervärdesskatt , bestående av företrädare för medlems- staterna och kommissionen, har i egenskap av rådgivande organ alltsedan 1977 antagit ett antal riktlinjer för tillämpningen av det sjätte mervärdes- skattedirektivet som dock inte är rättsligt bindande. Syftet har varit att skapa en mer enhetlig tillämpning av det nuvarande mervärdesskatte- systemet. Kommissionen lämnade ett förslag till förord- ning, KOM (2004) 641, varigenom några av dessa riktlinjer föreslås bli rättsligt bindande tillämpningsföreskrifter. Förslaget behandlas i fakta- promemoria 2004/05:FPM29. 13.3.5Omarbetad version av sjätte mervärdesskattedirektivet Kommissionen har föreslagit att det sjätte direktivet ska upphävas och ersättas med en ny rättsakt med omarbetade bestämmelser för det gemensamma systemet för mervärdesskatt, KOM (2004) 246. Direktivet har sedan det infördes genomgått omfattande förändringar och däri- genom blivit svårgenomträngligt och svårt att tillämpa. Avsikten med Skr. 2004/05:60 omarbetningen är att göra regelverket mer överskådligt och inte att ändra reglerna i sak. En viktig del i arbetet är att se till att de olika språkver- sionerna stämmer överens med varandra. hade beredningen av förslaget ännu inte påbörjats. 13.3.6Beskattningsland vid tillhandahållande av tjänster Enligt nuvarande EG-regler ska tjänster som huvudregel mervärdesbe- skattas i det land där den som tillhandahåller tjänsterna är etablerad. Som en följd av globaliseringen och de tekniska framstegen och av att allt fler tjänster kan tillhandahållas på distans har den nuvarande ordningen ansetts svår att tillämpa både av skattskyldiga och av skattemyndighet- erna. Kommissionen föreslog därför att man i de fall tjänsterna tillhandahålls mellan företagare i olika länder ska lägga om be- skattningen från det land där tillhandahållaren är etablerad till det land där kunden är etablerad såsom huvudregel, KOM (2003) 822. Förslaget behandlas i faktapromemoria 2003/04:FPM65. Syftet med förslaget är att öka rättssäkerheten för aktörerna och att upprätthålla den grundläggande principen om att mervärdesskatten ska tillfalla konsumtionslandet. Be- redningen av förslaget pågick 13.3.7En kontaktpunkt på momsområdet Kommissionen lämnade ett förslag till ändring av EG-rättsakter inom mervärdesskatteområdet, KOM (2004) 728. Förslaget innehåller olika åtgärder som syftar till att förenkla de administrativa skyldigheterna i fråga om mervärdesskatt för företag som har gränsöverskridande handel. Den viktigaste åtgärden är att företag som på grund av försälj- ning till privatpersoner är skattskyldiga i medlemsstater som de inte är etablerade i, elektroniskt ska kunna vända sig till en enda skattemyndig- het, nämligen myndigheten i den egna etablerings-medlemsstaten. Före- tagen fullgör därmed alla sina skyldigheter när det gäller registrering och lämnande av deklaration (en enda kontaktpunkt eller one-stop). 13.4.1Beskattning av tunga lastbilar (Eurovinjettdirektivet) har kommissionens förslag till nytt direktiv om uttag av skatt och avgift på tunga godstransporter diskuterats i transportrådet utan framgång. Kommissionens förslag går i huvudsak ut på att de länder som väljer att införa system för avgifts- eller skatteuttag vid användandet av vägarna ska återföra intäkterna till vägsektorn. Se vidare kapitel 35, avsnittet om transportpolitik. 13.5.1Effektivare informationsutbyte med stöd av handräckningsdirektivet Kommissionen lade fram förslag till ett antal justeringar i handräckningsdirektivet i effektiviserande syfte. Ändringarna i direktiv- et antogs av rådet och de nya bestämmelserna ska vara ge- nomförda i medlemsstaterna före . 13.5.2Förordning om administrativt samarbete i fråga om punktskatter antog rådet en förordning om administrativt samarbete i fråga om punktskatter. Förordningen tar sikte på all informa- tion som kan göra det möjligt för medlemsstaterna att korrekt fastställa punktskatter och för samman bestämmelser om admini-strativt samarbete som tidigare fanns i dels det s.k. handräckningsdirektivet, dels det s.k. cirkulationsdirektivet. Kommissionens förslag behandlades i faktaprome- 2003/04:FPM74. Den nya förordningen träder i kraft . 13.5.3Administrativt samarbete till skydd för gemenskapens finansiella intressen Kommissionen har lagt fram ett förslag till förordning om admi- nistrativt samarbete för att skydda gemenskapens finansiella intressen mot bedrägerier och andra illegala förfaranden. EU:s budget omfattar EU:s samtliga förväntade inkomster och utgifter. EU:s gemensamma budgetpolitik finansierar EU:s institutioner och utgör ett instrument för dess politiska verksamhet. 14.1Budgetens inkomster och avgift till EU- budgeten EU-budgeten finansieras huvudsakligen av de s.k. egna medlen, vilka utgörs av avgifter från medlemsstaterna. Övriga inkomster ger bidrag till finansieringen och utgörs av eventuellt överskott från föregående år, diverse gemenskapsskatter, räntor på böter, EES-ländernas bidrag och diverse övriga inkomster. Det nu gällande beslutet om egna medel fattades 2000 (2000/597/EG). Den sammanlagda avgiften från medlems- staterna till gemenskapsbudgeten består enligt detta beslut av tullar, särskilda jordbrukstullar och sockeravgifter, mervärdesskattebaserad av- Skr. 2004/05:60 gift samt en avgift beräknad på bruttonationalinkomsten. Den mervärdesskattebaserade komponenten i avgiften beräknas som en procentuell andel av en prognos av medlemslandets mervärdesskattebas budgeten avser. Den nationella skattebasen korrigeras för godkända avvikelser från och variationer inom EU:s sjätte mervärdes- skattedirektiv för att få en enhetlig skattebas. Uttaget var fast- ställt till högst av mervärdesskattebasen. Det faktiska uttaget påverkas av den brittiska budgetreduktionen och dess finansiering och fastställs i EU-budgeten . Efter avslutat budgetår beräknas avgiften på mervärdesskattebasen enligt utfall och korrigerande betalningar görs vid behov. Avgiften baserad på bruttonationalinkomsten (BNI-avgiften) beräknas på en prognos av medlemsstatens BNI till marknadspriser. Uttaget beräk- nas som en procentuell andel av gemenskapens samlade BNI mot bakgrund av återstående finansieringsbehov sedan övriga medelsslag beräknats. BNI-avgiften korrigeras i efterhand med hänsyn till utfall på samma sätt som momsbasavgiften. I motsats till blev EU-budgetens utgifter högre än budgeterat och rådet och parlamentet fattade därför efter förslag från kommissionen beslut om en ändringsbudget enligt vilken budgeterat belopp för strukturfonderna ökar med . Huvuddelen av beloppet kan dock finansieras inom budgeten, vilket begränsar det belopp som måste skjutas till av medlemsstaterna till . 14.2Budgetens utgifter och budgetarbetet EU:s budget omfattade i s.k. åtag- andebemyndiganden () och () i betalningsanslag. Det innebär en ökning i förhållande till budget för åtaganden och för betalningar. Med åtaganden avses be- myndiganden om framtida betalningar, under det aktuella budgetåret eller . Med betalningar avses de belopp som under det aktuella budgetåret verkligen får betalas ut. En orsak till den kraftiga ökningen är utvidgningen av unionen med tio nya medlemsstater som skedde . Utvidgningen hanterades budgetmässigt genom att en ändrings- budget antogs . De siffror som redovisas här gäller alla den utvidgade budgeten. Efter att kommissionen presenterade sitt förslag till preliminär budget inledde rådet sin behandling av förslaget. Vid , nådde rådet och en uppgörelse om EU:s budget som bl.a rymmer ökade utbetal- ningar av regionalstöd i de nya medlemsstaterna och finansiering av åtgärder för återuppbyggnad i . I det paket som rådet och parlamentet kom överens om uppgår EU:s betalningar till , vilket motsvarar . Det är en ökning . Budgeten är den sjätte årsbudgeten under det finansiella Skr. 2004/05:60 perspektiv som fastställts för perioden 20002006 och som utgör en integrerad del av det interinstitutionella avtalet av . har i budgetprocessen 2004 verkat för att nå en så restriktiv EU-budget som möjligt, något som driver generellt inom EU. Förbättrad budgetdisciplin vid användningen av EU:s medel är en prioriterad fråga för . önskar att genomföra mer strukturellt inriktade besparingar, framför allt genom förändringar av jordbruks- och strukturfondspolitiken. I enlighet med gällande beslut om gemenskapens egna medel lämnar kommissionen till medlemsstaterna en redovisning av fördel- ningen av utgifterna per medlemsstat. Redovisningen för utfallet lämnades . I rapporten återges s.k. fördelningsbara utgifter, exklusive utgifter för administration. Kommissionens årliga rapport över återflödet till medlemsstaterna visar att det totala återflödet till års EU-budget uppgick till , vilket vid kursen /euro motsvarar ca . Detta är en ökning i förhållande till EU-budget med , vilket motsvarar ca . Det bör noteras att utgifter för administration, bistånd, program- samarbete med tredje land, samt vissa utgifter som inte gått att hänföra till ett enskilt land inte ingår i återflödesberäkningarna. Det svenska återflödet fördelade sig enligt följande, uttryckt i miljoner euro (inom parentes anges återflöde som en procentandel av hela EU-15): jordbruksstöd 866 (2,) varav landsbygdsutveck- ling 166 (3,), strukturfonder 396 (1,) och inre politik 168 (3,). I den sistnämnda ingick forskning och utveckling 95 (3,), utbildning, ungdom och kultur 23 (2,), konsument och inre marknad 6 (2,), transeuropeiska nätverk 32 (5,2 pro- cent) och energi och miljö 9 (4,). Det kan nämnas att avgift till EU utgjorde av hela EU-15:s avgift. Det svenska nettobidraget uppgick till 1 071 (1 430 2 501) miljoner euro, vilket motsvarar . På grund av att kom- missionens återflödesrapport även inkluderar medel som går direkt till olika myndigheters verksamhet och medel som inte alls redovisas av staten, skiljer sig uppgiften något från vad som anges i t.ex. årredovis- ning för staten 2003 (regeringens skrivelse 2003/04:101). Åtgärder mot fusk och andra oegentligheter 15.1Åtgärder för att stärka skyddet av gemenskapens finansiella intressen Kommissions årliga rapport, Skyddet av gemenskapens finansiella intres- sen och bedrägeribekämpning för , presenterades för rådet . Rapporten består av två delar. Rapportens första del ger en redovisning av de väsentliga åtgärder som kommissionen genomfört på unionsnivå . Som ett resultat av den utvärderingsrapport av Europeiska byrån för bedrägeribekämpning, , som publicerades , presenterade kommissionen förslag till förändring av och rådets förordning 1073/1999 samt rådets förordning 1074/1999 om utredningar som utförs av . Anledningen till ändringsförslagen var dels ett resultat av ut- värderingsrapportens rekommendationer, dels de svårigheter och hinder som stött på i sitt utredningsarbete bl.a. i samband med Eurostataffären. Förordningsförändringarna syftar främst till att förbättra följande huvudområden: Stärka OLAF:s operativa effektivitet, förbättra informationsflödet mellan och egna organ, säkerställa berörda enskilda personers rättigheter, täppa till luckor som äventyrar effektiviteten i OLAF:s utredningar, stärka och tydliggöra övervakningskommitténs roll. Rapportens andra del sammanfattar medlemsstaternas åtgärder för att stärka skyddet av gemenskapens finansiella intressen. Vad gäller finns i rapportens andra avsnitt inget särskilt att notera. I bilaga till rapporten redovisas bl.a. nivån på bedrägerier och oegentligheter som rapporterats in från medlemsländerna. Enligt statistik från kommissionen har rapporterat 45 oegentligheter inom egna medel, 73 oegentligheter inom strukturfondsområdet och 104 oegentligheter inom jordbruksfondens garantisektion. Detta är en ökning i antalet fall jämfört med , dock bör noteras att fallens samlade värde fortsatt är lågt och i princip oförändrat jämfört med . Det är viktigt att påpeka att oegentlighetsrapporteringen inte är relaterad till antalet bedrägerier. Rapporteringen inkluderar även oavsiktliga misstag från både mottagaren och de myndigheter som hanterar EU-medel. 15.2Beviljande av ansvarsfrihet för kommissionen beslutade att rekommendera att bevilja kommissionen ansvarsfrihet för genomförandet av EU:s buget för . Samtliga medlemsstater stod bakom rekommen- dationen. Rådets rekommendation kompletterades med slutsatser och krav på åtgärder från kommissionens sida för att åtgärda de brister som revisionsrätten identifierat. beslutade att bevilja kommissionen ansvarsfrihet . på redovisningen mot budgeten, på revisionsrättens årsrapport och rådets Skr. 2004/05:60 rekommendation. Regeringen informerade i Årsredovisningen för staten 2003 (regeringens skrivelse 2003/2004:101) om innehållet i revisionsrättens årsrapport . offentliggjorde revisionsrätten sin årsrapport för . Rapporten presenterades för den 25 no- vember. Revisionsrätten anser att räkenskaperna i princip ger en tillförlitlig bild av budgetårets inkomster och utgifter, liksom av gemen- skapens finansiella ställning. gör revisions-rätten ett antal reservationer avseende kommissionens redovisnings-system. Kommissionen kommer att ta ett nytt redovisningssystem i bruk , som uppfyller kraven på bokföringsmässiga principer. Vidare anser rätten att de underliggande transaktionerna är lagliga och korrekta när det gäller EU-budgetens inkomster, åtaganden och administrativa utgifter. Ett positivt uttalande kan, , inte lämnas för den gemensamma jordbrukspolitiken, strukturåtgärder, inre politik, externa åtgärder samt stöd inför anslutningen, dvs. större delen av EU-medlen. Orsaken till att en positiv förklaring inte kan lämnas för dessa betalningar är främst brister i kontrollstrukturer och för många fel i underliggande transaktioner. De områden där fått några synpunk- ter rör främst EU-budgetens inkomster. Revisionsrätten konstaterar även att kommissionen gjort betydande framsteg i genomförandet av den administrativa reformen och att det nu finns tydliga tecken på förbättringar i kommissionens centrala förvalt- ning. 16.1Det europeiska statistiska systemet kritik och förbättringar De oegentligheter som uppdagades vid EU:s har medfört stora organisatoriska och administrativa ändringar för att återupprätta förtroendet för statistikbyrån. I samband härmed genom- fördes också en drastisk minskning av antalet publikationer till försälj- ning. I stället offentliggörs statistiken numera betydligt snabbare och kostnadsfritt via Internet. Vid Ekofin-mötet konstaterades att inte alla medlemsstater levde upp till de krav som bl.a. ställs på statistikens oberoende och objektivitet. Vid rådsmötet framhöll finansministrarna att man såg mycket allvarligt på de brister som upptäckts i den grekiska Rådet uppmanade därför kommissionen att till ta Skr. 2004/05:60 fram en europeisk minimistandard för att återupprätta förtroendet för statistikens kvalitet och tillförlitlighet. I samarbete med medlemsstaterna förbereder nu ett sådant dokument. 16.2Regelförenkling och bättre prioritering av statistiken Behovet av att harmonisera och anpassa statistiken från medlemsstaterna till EU:s behov är alltjämt stort. Statistiken spelar en central roll för beslut om gemenskapens budget och dess fördelning samt vid bedömning av hur medlemsstaterna klarar sina finansiella åtaganden. Statistiken är också viktig för uppföljning och utvärdering av olika politiska beslut. har de politiska målen i Lissabonstrategin och EMU-statistiken särskilt prioriterats. Det har blivit alltmer uppenbart att vissa krav måste tas bort för att förbättringar ska uppnås, inte minst för att underlätta anpassningen för de nya medlemsstaterna.