prop · GT0343 · 2005-11-24 00:00:00 — Regeringens proposition 2005/06:43 Legitimation och skyddad yrkestitel Regeringen överlämnar denna proposition till . I propositionen föreslås att en rätt till legitimation skall införas för yrkes- grupperna audionomer, biomedicinska analytiker, dietister och ortoped- ingenjörer. Vidare föreslås att skyddad yrkestitel skall införas för legiti- mationsyrkena optiker, kiropraktor och naprapat. Yrkesgrupperna audionomer, biomedicinska analytiker och dietister kommer att omfattas av gällande bestämmelser i mervärdesskattelagen (1994:200) om undantag från skatteplikt för tillhandahållande av sjuk- vård utförd av någon med särskild legitimation att utöva yrke inom hälso- och sjukvården. Legitimerade ortopedingenjörers omsättning av varor och tjänster kommer dock inte att omfattas av det nämnda undan- taget från skatteplikt för sjukvård. Ombildningen av utbildningsstöd (Sisus) till ett särskilt beslutsorgan inom föranleder följdändringar i mervärdesskattelagen (1994:200), inkomstskattelagen (1999:1229) och lagen (2002:624) om rekryteringsbidrag till vuxenstuderande. Lagändringarna föreslås träda i kraft . Förslag till riksdagsbeslut.................................................................. 2.1Förslag till lag om ändring i lagen (1998:531) om yrkesverksamhet på hälso- och sjukvårdens område............. Förslag till lag om ändring i mervärdesskattelagen (1994:200) ............................................................................. 2.3Förslag till lag om ändring i inkomstskattelagen (1999:1229) ......................................................................... 2.4Förslag till lag om ändring i lagen (2002:624) om rekryteringsbidrag till vuxenstuderande .............................. Ärendet och dess beredning............................................................. Gällande regler m.m. ....................................................................... Hälso- och sjukvårdspersonal................................................ Behörighets- och legitimationsreglerna................................. Bestämmelserna om legitimation ............................ Motiven till bestämmelserna om legitimation......... Bestämmelserna om skyddad yrkestitel .................. Motiven till bestämmelserna om skyddad Nuvarande behörighetsbestämmelser i samman drag och deras innebörd........................................... Regler om undantag från mervärdesskatt .............................. Legitimation för återstående grupper med skyddad yrkestitel ........ Skyddad yrkestitel för övriga legitimationsyrken ........................... 6.2Slopat undantag från bestämmelserna om skyddad Regler om förskrivningsrätt m.m. ................................................... Förskrivning och ordination .................................................. Dietisternas förskrivningsrätt bör utredas.............................. Behörigheten att utföra synundersökning bör utredas .......... Frågan om undantag från mervärdesskatt........................................ Konsekvenserna av nuvarande mervärdesskatteregler för de nya legitimationsgrundande yrkena .................................. för särskilt utbildningsstöd ....................... 12.1Förslaget till lag om ändring i lagen ( 1998:531) om yrkesverksamhet på hälso- och sjukvårdens område ....... 12.2Förslagen till lagar om ändringar i mervärdesskattelagen (1994:200), inkomstskattelagen (1999:1229) och lagen (2002:624) om rekryteringsbidrag till vuxenstuderande...64 Sammanfattning av departementspromemorian Legitimation och skyddad yrkestitel (Ds 2004:28) samt promemorians Förteckning över remissinstanser som avgett yttrande över promemorian Legitimation och skyddad yrkestitel (Ds 2004:28) .......................................................................... Utdrag ur protokoll vid regeringssammande ..... Regeringen föreslår att antar regeringens förslag till 1.lag om ändring i lagen (1998:531) om yrkesverksamhet på hälso- och sjukvårdens område, 2.lag om ändring i mervärdesskattelagen (1994:200), 3.lag om ändring i inkomstskattelagen (1999:1229), 4.lag om ändring i lagen (2002:624) om rekryteringsbidrag till vuxen- studerande. Regeringen har följande förslag till lagtext. 2.1Förslag till lag om ändring i lagen (1998:531) om yrkesverksamhet på hälso- och sjukvårdens område Härigenom föreskrivs i fråga om lagen (1998:531) om yrkesverksam- het på hälso- och sjukvårdens område dels att 3 kap. 6 skall upphöra att gälla, dels att 1 kap. 4 §, 3 kap. 2, 5, 11, 12 och 13 §§ samt 8 kap. 5 § skall ha följande lydelse. Med hälso- och sjukvårdspersonal enligt denna lag avses 1. den som har legitimation eller 1. den som har legitimation för med stöd av 3 kap. 6 § använder yrke inom hälso- och sjukvården, en skyddad yrkestitel för yrke inom hälso- och sjukvården, 2.personal som är verksam vid sjukhus och andra vårdinrättningar och som medverkar i hälso- och sjukvård av patienter, 3.den som i annat fall vid hälso- och sjukvård av patienter biträder en legitimerad yrkesutövare, 4.övrig personal inom sådan detaljhandel med läkemedel som omfat- tas av särskilda föreskrifter och personal som är verksam inom den sär- skilda giftinformationsverksamheten vid och som tillverkar eller expedierar läkemedel eller lämnar råd och upplysningar, 5.personal vid larmcentral som förmedlar hjälp eller lämnar råd och upplysningar till vårdsökande, 6.andra grupper av yrkesutövare inom hälso- och sjukvården som skall omfattas av lagen enligt föreskrifter som meddelas av regeringen, eller 7.den som i annat fall enligt föreskrifter som har utfärdats med stöd av denna lag tillhandahåller tjänster inom yrket under ett tillfälligt besök i utan att ha svensk legitimation för yrket. Vid tillämpningen av första stycket 1 och 3 jämställs med legitimerad yrkesutövare den som enligt särskild föreskrift har motsvarande behörig- het. Den som i enlighet med vad som anges i nedanstående tabell har avlagt högskoleexamen eller har gått igenom utbildning och som, i förekom- mande fall, fullgjort praktisk tjänstgöring skall efter ansökan få legitima- tion för yrket. 1 Senaste lydelse 2000:359. Legitimation får inte meddelas om förhållandena är sådana att legiti- Prop. 2005/06:43 mationen skulle ha återkallats enligt bestämmelserna i 5 kap. om sökan- den hade varit legitimerad. Regeringen, eller den myndighet som regeringen bestämmer, skall i de fall som anges i tabellen besluta om närmare föreskrifter om vilken ut- bildning och praktisk tjänstgöring som skall krävas för att få legitimation. En legitimerad psykoterapeut skall i samband med sin yrkesutövning ange sin grundutbildning. Bestämmelser om legitimation av yrkesutövare med utländsk utbild- ning finns i 12 §. Den som i enlighet med vad som anges i nedanstående tabell har avlagt högskoleexamen eller har gått igenom utbildning och som, i förekom- mande fall, fullgjort praktisk tjänstgöring skall efter ansökan få legitima- tion för yrket. Legitimation får inte meddelas om förhållandena är sådana att legiti- mationen skulle ha återkallats enligt bestämmelserna i 5 kap. om sökan- den hade varit legitimerad. Regeringen, eller den myndighet som regeringen bestämmer, skall i de fall som anges i tabellen besluta om närmare föreskrifter om vilken ut- bildning och praktisk tjänstgöring som skall krävas för att få legitimation. 5. biomedicinsk analy- En legitimerad psykoterapeut skall i samband med sin yrkesutövning ange sin grundutbildning. Bestämmelser om legitimation av yrkesutövare med utländsk utbild- ning finns i 12 §. En i 2 § angiven yrkestitel (skyddad yrkestitel) får användas endast av den som enligt nämnda paragraf antingen har legitimation för yrket eller genomgår föreskriven praktisk tjänstgöring. Bestämmelsen i första stycket om skyddad yrkestitel gäller inte yrkena Regeringen får meddela före- skrifter om att utbildningar utöver dem som anges i 6 § skall ge rätt att använda en skyddad yrkestitel. Regeringen, eller den myndighet regeringen bestämmer, får med- dela föreskrifter om att den som utomlands genomgått utbildning skall få legitimation, rätt att an- vända en i 6 § angiven skyddad yrkestitel eller särskilt förordnande att utöva yrke. Regeringen får meddela före- skrifter om att utbildningar utöver dem som anges i 2 § skall ge rätt att få legitimation. Regeringen, eller den myndighet regeringen bestämmer, får med- dela föreskrifter om att den som utomlands genomgått utbildning skall få legitimation eller särskilt förordnande att utöva yrke. Visar en yrkesutövare att han eller hon på annat sätt än genom utbild- ning eller praktisk tjänstgöring som sägs i 2 § förvärvat motsvarande kompetens, får meddela honom eller henne legitimation. Visar en yrkesutövare att han eller hon på annat sätt än genom utbildning som sägs i 6 § förvärvat motsvarande kompetens, får meddela honom eller henne rätt att använda en skyddad yrkestitel. Den som bryter mot bestämmel- Den som bryter mot bestämmel- serna i 3 kap. 3 eller 57 § döms serna i 3 kap. 3, 5 eller 7 § döms 1.Denna lag träder i kraft . 2.Den som har avlagt audionomexamen, biomedicinsk analytikerexa- men, dietistexamen eller ortopedingenjörsexamen får, utan att ha erhållit legitimation för yrket, till använda yrkestiteln audio- nom, biomedicinsk analytiker, dietist respektive ortopedingenjör. Förslag till lag om ändring i mervärdesskattelagen Härigenom förskrivs att 3 kap. 8 § mervärdesskattelagen (1994:200)1 skall ha följande lydelse. Från skatteplikt undantas omsättning av tjänster som utgör 1. grundskole-, gymnasieskole- eller högskoleutbildning, om utbild- ningen anordnas av det allmänna eller en av det allmänna för utbild- ningen erkänd utbildningsanordnare, och 2. utbildning som berättigar stu- 2. utbildning som berättigar stu- studiestödslagen (1999:1395) studiestödslagen (1999:1395) till sådant bidrag för korttidsstudier till sådant bidrag för korttidsstudier som får fördelas av Landsorganisa- som får fördelas av Landsorganisa- tionen i eller Tjänstemän- tionen i eller Tjänstemän- av lagen (1976:1046) om överläm- av lagen (1976:1046) om överläm- verksamhetsområde eller av Sta- verksamhetsområde eller av Social- Undantaget från skatteplikt enligt första stycket omfattar även omsätt- ning av varor och tjänster som omsätts som ett led i utbildningen. Utbildning som tillhandahålls av utbildare mot ersättning från en upp- dragsgivare som själv utser de personer som skall utbildas (uppdragsut- bildning) omfattas av undantaget endast om utbildningen ingår i en av uppdragsgivaren bedriven egen utbildning enligt första stycket. Denna lag träder i kraft . Lagen omtryckt 2000:500. Senaste lydelse 2001:524. Förslag till lag om ändring i inkomstskattelagen Härigenom föreskrivs att 11 kap. 34 § inkomstskattelagen (1999:1229) skall ha följande lydelse. Följande ersättningar i samband med studier skall tas upp: 1.utbildningsbidrag för doktorander, och 2.ersättning till deltagare i teckenspråksutbildning för vissa föräldrar (TUFF). lagen (1999:1395) och rekryte- lagen (1999:1395) och rekryte- ringsbidrag enligt lagen (2002:624) ringsbidrag enligt lagen (2002:624) om rekryteringsbidrag till vuxen- om rekryteringsbidrag till vuxen- studerande skall inte tas upp. studerande skall inte tas upp. gäller också bidrag till studerande gäller också bidrag till studerande vid korttidsstudier som får fördelas vid korttidsstudier som får fördelas nisation med stöd av lagen nisation med stöd av lagen (1976:1046) om överlämnande av (1976:1046) om överlämnande av område eller av för Denna lag träder i kraft . 1 Senaste lydelse 2002:627. Förslag till lag om ändring i lagen (2002:624) om Härigenom föreskrivs att 14 § lagen (2002:624) om rekryteringsbidrag till vuxenstuderande skall ha följande lydelse. Om inte något annat följer av föreskrifter som regeringen meddelar, får rekryteringsbidrag inte lämnas eller tas emot för den tid för vilken det lämnas 1.studiemedel enligt 3 kap. studiestödslagen (1999:1395), 2.aktivitetsstöd för att delta i ett arbetsmarknadspolitiskt program, 3.rehabiliteringsersättning enligt lagen (1962:381) om allmän försäk- ring, eller 4. bidrag till studerande vid kort- 4. bidrag till studerande vid kort- tidsstudier som får fördelas av tidsstudier som får fördelas av med stöd av lagen (1976:1046) om med stöd av lagen (1976:1046) om mentets verksamhetsområde eller av mentets verksamhetsområde eller av Rekryteringsbidrag får inte lämnas för den tid då den studerande tjänstgör enligt lagen (1994:1809) om totalförsvarsplikt eller fullgör ut- bildning till reserv- eller yrkesofficer. Denna lag träder i kraft . Ärendet och dess beredning Enligt en inom upprättad promemoria har en ut- redare givits i uppdrag att utreda förutsättningarna för att införa legitima- tion för de yrkesgrupper som får skyddad yrkestitel utan att vara legitimerade. Vidare skulle förutsättningarna för optiker att omfattas av bestämmelserna om skyddad yrkestitel ses över. Uppdraget redovisades i en promemoria, Legitimation och skyddad yrkestitel (Ds 2004:28). En sammanfattning av promemorian och promemorians lagförslag finns i bilaga 1. Promemorian har remissbehandlats. En förteckning över remissinstanserna finns i bilaga 2. En sammanställning av remissyttran- dena finns tillgänglig i (dnr S2004/4614/HS). I regeringens skrivelse Statlig organisation för handikappolitisk sam- ordning (skr. 2004/05:86) har regeringen redogjort för att utbildningsstöd (Sisus) ombildas till ett särskilt beslutsorgan inom . har beslutat lägga skrivelsen till handlingarna (bet. 2004/05:SoU24, rskr. 2004/05:280). Ombildningen föranleder följdändringar i tre lagar. och har beretts tillfälle att under hand lämna synpunkter på förslagen. Med beaktande av ändringarnas beskaffenhet har någon bredare remissomgång inte ansetts behövlig. I den fortsatta beredningen har även en ändring i lagen (1998:531) om yrkesverksamhet på hälso- och sjukvårdens område beretts under hand med med anledning av Lagrådets synpunkter, se nedan. Denna proposition bygger på en överenskommelse mellan den social- demokratiska regeringen och . Regeringen beslutade att inhämta Lagrådets ytt- rande över det lagförslag som finns i bilaga 3. Lagrådet har i huvudsak lämnat förslagen utan erinran men haft vissa förslag och synpunkter när det gäller behovet av följdändringar. Dessa behandlas i författningskom- mentaren. Lagrådets yttrande finns i bilaga 4. Övriga lagförslag är av så enkel beskaffenhet att Lagrådets hörande skulle sakna betydelse. Lag- rådets yttrande har därför inte inhämtats beträffande dessa. I 1 kap. 4 § lagen (1998:531) om yrkesverksamhet på hälso- och sjukvår- dens område (LYHS) anges i olika punkter vad som avses med hälso- och sjukvårdspersonal. Den första punkten gäller den som har legitima- tion eller med stöd av 3 kap. 6 § använder en skyddad yrkestitel för yrke inom hälso- och sjukvården. Bestämmelserna i om hälso- och sjukvårdspersonal gäller legi- timerad personal oberoende av om de arbetar i offentlig eller privat regi men inte dem som utan legitimation arbetar i privat regi (såvida de inte då biträder en legitimerad yrkesutövare). Även legitimerade yrkesutövare som arbetar utanför den traditionella hälso- och sjukvårdsorganisationen, t.ex. psykologer inom skolans elevvård eller inom kriminalvården, om- fattas av reglerna. I 2 kap. LYHS finns en rad skyldigheter för hälso- och sjukvårdsperso- nal. Till de allmänna skyldigheterna hör enligt 1 § den gamla och väl kända regeln att den som tillhör hälso- och sjukvårdspersonalen skall utföra sitt arbete i överensstämmelse med vetenskap och beprövad erfa- renhet. I samma lagrum anges vidare bl.a. att en patient skall ges sakkun- nig och omsorgsfull hälso- och sjukvård som uppfyller dessa krav. För de yrkeskategorier som omfattas av legitimationsbestämmelserna gäller att de i sin verksamhet på hälso- och sjukvårdens område kommer under samhällets tillsyn genom att få legitimation. Andra yrkesutövare står utanför denna tillsyn, om de inte av någon annan anledning exem- pelvis på grund av att de biträder en legitimerad person skall räknas som hälso- och sjukvårdspersonal. Dock omfattas de yrkesverksamma av samhällets tillsyn, om de använder sig av en skyddad yrkestitel på hälso- och sjukvårdens område eller är anställda i den offentliga vården. Av 2 kap. 7 § LYHS följer att den som tillhör sjukvårdspersonalen är skyldig att rapportera till vårdgivaren om en patient i samband med ut- redning eller behandling drabbats av eller utsatts för risk att drabbas av allvarlig skada eller sjukdom. Enligt 2 kap. 20 § regeringsformen får begränsningar i rätten att driva näring eller utöva yrke införas endast för att skydda angelägna allmänna intressen och aldrig i syfte enbart att ekonomiskt gynna vissa personer eller företag. Det finns heller inget generellt förbud att utöva yrkesverk- samhet på hälso- och sjukvårdens område. Men även om det i princip råder närings- och yrkesfrihet, är möjligheterna att fritt utöva sådan yr- kesverksamhet i realiteten inskränkta på flera sätt. Inom landstingens hälso- och sjukvård är friheten inskränkt genom att regeringen efter be- myndigande i hälso- och sjukvårdslagen (1982:763; HSL), har utfärdat förordning (1998:1518) om behörighet till vissa anställningar inom hälso- och sjukvården m.m. I 4 kap. LYHS finns också bestämmelser som begränsar rätten att vidta vissa hälso- och sjukvårdande åtgärder. 2005/06:43 Dessa bestämmelser motsvarar reglerna i den tidigare s.k. kvacksalveri- Bestämmelserna i 3 kap. LYHS inskränker rätten att vara verksam på hälso- och sjukvårdens område genom att endast hälso- och sjukvårds- personal som genomgått viss utbildning kan få särskilda kompetensbevis i form av legitimation. Legitimationen har ansetts utgöra det mest framträdande beviset på en yrkesutövares kompetens inom hälso- och sjukvården. Legitimationen ger dessutom en ensamrätt för yrkesutövaren att för allmänheten ange att hon eller han är legitimerad. För några yrken som apotekare, barnmorska, läkare, receptarie och tandläkare är legitimationen dessutom ett villkor för att få utöva yrket. LYHS innehåller i 3 kap. bestämmelser för yrkesverksamhet inom hälso- och sjukvården när det gäller legitimation, ensamrätt till yrke, skyddad yrkestitel, kompetens som Europaläkare och specialistkompetens. Det är som enligt 3 kap. 10 § prövar frågor om att meddela legi- timation och övriga frågor enligt kapitlet. Enligt 3 kap. 2 § LYHS gäller att den som har avlagt en sådan hög- skoleexamen eller har gått genom en sådan utbildning som är förtecknad i en i paragrafen intagen tabell och som, i förekommande fall, har full- gjort praktisk tjänstgöring skall efter ansökan få legitimation för yrket. Legitimation får inte meddelas om förhållandena är sådana att legitima- tion skulle ha återkallats enligt bestämmelserna i 5 kap. om sökanden hade varit legitimerad. Regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer skall i de fall som anges i tabellen besluta om närmare före- skrifter om vilken utbildning och praktisk tjänstgöring som skall krävas för att få legitimation. Tabellen har följande utseende. Av tabellen framgår således att det för legitimation krävs viss angiven examen utom för yrkena kiropraktor och naprapat, där det i stället gäller utbildningskrav enligt föreskrifter. För kiropraktor, läkare, naprapat och psykolog krävs utöver angiven utbildning även viss praktisk tjänstgöring enligt föreskrifter. Föreskrifter om utbildning och praktisk tjänstgöring har getts i förord- ningen (1998:1513) om yrkesverksamhet på hälso- och sjukvårdens om- råde (FYHS) och, enligt bemyndiganden i förordningen, av Socialstyrel- sen. I FYHS ges också bestämmelser om vilka äldre utbildningar som utöver de i tabellen angivna som skall anses likvärdiga vid ansökan om legitimation. I 3 kap. 12 § LYHS finns bestämmelser om legitimation av yrkesut- övare med utländsk utbildning. Beteckningen legitimerad får enligt 3 kap. 3 § LYHS användas endast av den som har fått legitimation. I några fall ger som förut sagts legiti- mationen dessutom en ensamrätt till yrke. Behörig att utöva yrke som apotekare, barnmorska, läkare, receptarie och tandläkare är således enligt 3 kap. 4 § LYHS endast den som har legitimation för yrket eller som sär- skilt förordnats att utöva det. Legitimation kan återkallas enligt bestämmelser i 5 kap. 7 § LYHS bl.a. om den legitimerade varit grovt oskicklig vid utövning av sitt yrke eller på annat sätt visat sig uppenbart olämplig att utöva yrket eller på grund av sjukdom eller någon liknande omständighet inte kan utöva yr- Innan LYHS kom till fanns det enligt lagen (1984:542) om behörighet att utöva yrke inom hälso- och sjukvården tio yrken i vilka yrkesutövare efter genomgången utbildning och praktisk tjänstgöring hade rätt att efter ansökan få legitimation för yrket, nämligen barnmorskor, optiker, logo- peder, läkare, psykologer, psykoterapeuter, sjukgymnaster, sjuksköters- kor, tandhygienister och tandläkare. Vidare kunde kiro- praktorer med viss utländsk utbildning få legitimation enligt bestämmel- ser i förordningen (1984:545) om behörighet att utöva yrke inom hälso- och sjukvården m.m. fick också naprapater möjlighet att efter ansökan få legitimation som naprapat. När LYHS trädde i kraft utökades yrkesgrupperna som kunde ges legitimation med arbetsterapeuter, apotekare och recep- tarier, sjukhusfysiker och kiropraktorer med svensk utbildning. infördes också legitimation för yrkesgruppen röntgensjuksköterskor. 4.2.4Motiven till bestämmelserna om legitimation I förarbetena till LYHS (prop. 1997/98:109) framhöll regeringen att rät- ten till legitimation skall förbehållas sådana grupper av yrkesutövare som har en självständig yrkesfunktion med kvalificerade arbetsuppgifter och ett särskilt ansvar för patienternas säkerhet i vården och som i inte ovä- sentlig utsträckning vänder sig direkt till allmänheten, t.ex. i egenskap av fria yrkesutövare. I propositionen behandlades härefter tämligen utförligt kriterierna för legitimation (a. prop. s 81 f.). Dessa återges här i sam- manfattning och samlade under olika rubriker. Patientsäkerheten måste vara överordnad övriga kriterier när det gäller bedömningen av om ett yrke skall omfattas av bestämmelserna om legi- timation. Övriga bestämmelser som bör tillmätas stor betydelse kan in- ordnas under begreppen yrkesrollens innehåll, utbildningsnivå och inter- nationella förhållanden. När det gäller yrkesrollens innehåll bör det krävas en viss bredd i yrkes- rollen, och denna måste också innefatta ett visst mått av självständighet. Det kan vara frågan om att ställa diagnos och föranstalta om olika typer av behandlingar. Yrkesrollen bör också innefatta ett direkt patientansvar med ansvar för diagnostiska och terapeutiska förfaranden. Även om yr- kesutövaren inte har någon direkt patientkontakt kan emellertid hans eller hennes bedömning i vissa fall ändå ha stor betydelse för patientens säkerhet, t.ex. genom att den som har direkta patientkontakter inte kan göra motsvarande bedömning eller endast med svårighet kan göra den. Vidare bör beaktas hur riskfyllt yrkesutövandet kan vara för den enskilde patienten/klienten, dvs. hur stor risknivån vid felbehandling är. dömningen bör också tas hänsyn till om yrkesrollen innefattar egen för- skrivnings-, remiss- och intygsrätt. Behovet av legitimation kan vara mindre om yrkesrollen enbart utövas i offentlig anställning än om det finns möjligheter att bedriva verksamhet i privat regi. I allt större utsträckning sker dock vården i olika bland- ningar av offentligt och privat. Bl.a. därför bör yrkesgrupper som har sär- skild betydelse för patientsäkerheten kunna omfattas av en reglering ge- nom t.ex. legitimation, även om tjänstgöringen enbart sker i offentlig regi. Utbildningens nivå, längd och innehåll samt den vetenskapliga förank- ringen är ytterligare omständigheter som framstår som betydelsefulla vid bedömningen av om ett yrke skall vara legitimationsgrundande.