prop · GS03100d4 · 2005-04-14 00:00:00 — Källa: HEK, SCB, beräkningar I diagram 2.7 redovisas hur helårssysselsatta med olika månadslöner fördelar sig över decilerna. Genom att enbart beakta helårssysselsatta elimineras effekten av att man inte arbetat . Av diagrammet framgår att andelen helårssysselsatta ökar från i decil i decil 10. Alla helårssysselsatta med uppgift om lön är indelade i fem lika stora grupper, K1K5. En femtedel har månadslön (K1) och en femtedel har månadslön (K5). Den femtedel som har högst månadslön finns till största delen i decilen med högst ekonomisk standard. Men sambandet mellan månadslön och ekonomisk standard är långtifrån entydigt. Framförallt betyder en låg eller medelhög månadslön mycket lite för nivån på den ekonomiska standarden. De tre lägsta lönegrupperna är relativt jämnt fördelade i decil 49, medan det finns väldigt få helårssysselsatta låg- och medelinkomsttagare i decil 13. Detta kan till viss del förklaras av att det kan förekomma andra vuxna i hushållet som har högre eller lägre månadslön och som arbetat olika stor del av året. Dessutom bidrar förstås försörjningsbördan till vilken decil de vuxna hamnar i. 2004/05:100 BILAGA 3 Diagram 2.7 Månadslön för helårssysselsatta i deciler 2002 Procent, andel av alla i decilen Ekonomisk standard (deciler) Anm. K1= 17 399, K2=17 40019 499, K3=19 50022 199, K4=22 20026 899, K5=26 900 Källa: HEK, SCB, beräkningar En annan intressant fråga är var personer med olika ursprung återfinns i inkomstfördelningen. Utlandsfödda hushåll är överrepresenterade i decil 13. 1 tillhör av individerna hushåll med minst en utlandsfödd. 10 är motsvarande siffra , och då i första hand hushåll med en utlandsfödd.32 Diagram 2.8 Utlandsfödda vuxna per hushåll i olika deciler 2002 Ekonomisk standard (deciler) Källa: HEK, SCB, beräkningar Det allmänna mönstret är att ju senare personerna är invandrade ju längre ner i inkomstfördelningen befinner de sig. Resultaten är i linje med forskningsresultat som har visat att skillnader i sysselsättningschanserna mellan utrikes födda och svenskar konvergerar över en så som 25 år.33 Personer som invandrade har ungefär samma inkomstfördelning som de som är födda i landet. De som invandrat efter 1990 är kraftigt överrepresenterade i decil 1 där de utgör . Från decil 3 och uppåt utgör de högst . Diagram 2.9 Utlandsfödda efter invandringsår i olika deciler 2002 Ekonomisk standard (deciler) Källa: HEK, SCB, beräkningar Avsnitt 2.3 har visat var olika grupper befinner sig i fördelningen av ekonomisk standard. Det görs en enkel beskrivning med en bakgrundsvariabel åt gången. I praktiken är det ofta så att olika förhållanden går hand i hand. Det är t.ex. vanligt att samboende utan barn är i åldern , men den typen av samband beskrivs inte här. Sammanfattningsvis är flera grupper relativt jämnt fördelade över decilerna, i synnerhet decil 29. Det gäller arbetare, egna företagare, helårssysselsatta låg- och medelinkomsttagare, förtidspensionärer, ensamstående utan barn, ungdomar samt 2534åringar och 3544-åringar. Barnfamiljer finns framför allt i de mittersta decilerna. Men det finns också grupper som tenderar att ha lägre ekonomisk standard. Ensamstående med barn hör dit, liksom pensionärer och hushåll med mer än en utlandsfödd. En högre ekonomisk standard är vanligt för 4564åringar, 32 Alla personer i hushållet har samma klassning i diagram 2.8. 33 Nekby L., FIEF Working Paper Series 2002, No. 185, How Long Does it Take to Integrate? Employment Convergence of Immigrants and Natives in . 2004/05:100 BILAGA 3 samboende utan barn, tjänstemän och helårssysselsatta höginkomsttagare. I vissa avseenden skiljer sig gruppsammansättning i den lägsta decilen markant från andra deciler med låg standard. Det är betydligt fler i decil 1 som är ensamstående utan barn, och studenter (grupper som rimligen överlappar varandra) än i övriga deciler. Andelen företagare samt utlandsfödda som invandrat efter 1990 är också större. Däremot är andelen ålderspensionärer (och ) betydligt mindre i decil 1 än i decil 2 och 3. En övergripande slutsats som kan dras är att hushållets sammansättning och sysselsättningsgrad har stor betydelse för hushållens ekonomiska standard. arbetslösheten trots att den totala arbetslösheten halverades. Diagram 2.10 Gini-koefficient och relativt arbetslöshetstal 1995-2003 Total arbetslöshet (höger axel) Källa: HEK, SCB, AMS, beräkningar 2.4Arbetslöshet och ekonomisk standard En minskad arbetslöshet verkar inte ha en Arbetslöshet drabbar i större utsträckning personer med svagare förankring på arbetsmarknaden t.ex. lågutbildade, ungdomar, invandrare och andra som redan i utgångsläget oftare finns i den nedre delen av inkomstfördelningen. Mot bakgrund av den ojämnt fördelade arbetslöshetsrisken är det rimligt att förvänta sig att ökad arbetslöshet kan leda till ökad inkomstspridning. Det finns flera svenska studier som har undersökt frågan om hur arbetslöshet påverkar inkomstfördelningen.34 Ingen av studierna, som täcker perioden , finner något robust samband mellan inkomstfördelning och arbetslöshet. I diagram 2.10 jämförs utvecklingen av inkomstolikheten (Gini-koefficienten) för ekonomisk standard och det relativa totala arbetslöshetstalet (öppet arbetslösa och personer som deltar i Ams-program) . Den totala arbetslösheten låg 1995. Den konjunkturuppgång som tog fart 1998 medförde en kraftig uppgång av sysselsättningen och det totala antalet arbetslösa minskade till . tycks inkomstfördelningen i stort sett ha varit opåverkad av utjämnande effekt på inkomstfördelningen, snarare finns tecken på motsatsen, dvs. en svag tendens mot ökad ojämnhet. Detta beror dock på andra faktorer än arbetslösheten. Exempelvis samvarierar höginkomsttagarnas inkomst starkare än andra gruppers inkomst med konjunkturläget och i en uppgångsfas ökar deras inkomst snabbare än för andra, vilket leder till ökad ojämnhet. Utöver detta sker en mängd förändringar i konjunkturförloppets olika faser som gör det svårt att renodla arbetslöshetens effekter på inkomstfördelningen. För att kunna illustrera arbetslöshetsnivåns direkta kortsiktiga effekt på inkomstfördelningen måste förändringar i arbetslöshet isoleras från andra skeenden i ekonomin. Detta görs genom ett räkneexempel nedan. Räkneexempel: Fördelningseffekt av minskad arbetslöshet Med hjälp av en statisk mikrosimuleringsmodell har den renodlade effekten av en procentenhets minskning av den öppna arbetslösheten skattats.35 Beräkningen innebär att ca 60 000 färre personer får arbetsmarknadsstöd och att 34 , Inkomstfördelningens utveckling, bilaga 8 till LU92. , På jakt efter skälen till att inkomstfördelningen förändras, Ekonomisk debatt, 8, 1999. Proposition 1996/97:1, bilaga 4. 35 SCB:s statiska mikrosimuleringsmodell, FASIT (). Utgångspunkten för beräkningen är den ekonomiska bedömning som görs i denna proposition, samt en minskning av den öppna arbetslösheten relativt bedömningen i bilaga 1. 2004/05:100 BILAGA 3 sysselsättningen ökar i motsvarande mån.36 Förändringen av den ekonomiska standarden i olika inkomstgrupper framgår av diagram 2.11. Diagram 2.11 Genomsnittlig förändring av ekonomisk standard när arbetslösheten minskar Ekonomisk standard (deciler) Källa: HEK, SCB, beräkningar Den genomsnittliga effekten på den ekonomiska standarden är begränsad, 0,020,. En förklaring är att det är relativt få personer som är arbetslösa i relation till hela befolkningen, varför effekten utslaget på alla i respektive decil blir begränsad. Effekten är relativt stor till och med decil 7, vilket är ett resultat av att arbetslösheten är ungefär lika stor i dessa deciler. Fördelningsutfallet påverkas av vilka arbetslösa som får arbete. I simuleringen har detta skett helt slumpmässigt. Om arbetslösheten skulle minska mer i någon decil kan man vänta sig en större effekt där. Men slutsatsen att fördelningseffekten är svag skulle knappast ändras. I ett läge där sysselsättningen ökar bland grupper där många står utanför arbetsmarknaden, såsom vissa utrikes födda, socialbidragstagare eller andra marginaliserade grupper, blir det förväntade fördelningsutfallet mer positivt. Faktorer som motverkar en ökad inkomstolikhet är arbetslöshetsförsäkringen, andra insatser inom arbetsmarknadspolitiken samt skattefria transfereringar. I avsnitt 1.4.2 visades att ersättningsgraden vid arbetslöshet i genomsnitt var 2002. Även om det saknas tydliga samband mellan arbetslöshet och inkomstfördelning på aggregerad nivå utesluter det inte att enskilda individer och hushåll kan påverkas starkt av arbetslöshet. Det finns flera skäl till varför arbetslöshet medför välfärdsförluster för både individ och samhälle. Långvarig arbetslöshet innebär bland annat att den enskildes produktivitet minskar, vilket innebär ökade kostnader för både individen och samhället. 36 Ett slumpmässigt urval har gjorts bland dem som varit arbetslösa med a-kassa och/eller utbildningsbidrag . För den aktuella arbetslöshetsperioden har de fått lön i stället för a-kassa och utbildningsbidrag, på motsvarande sätt som i beräkningen av ersättningsgrad. Urvalet har gjorts så stort att kostnaderna för a-kassa och utbildningsbidrag minskat med en procentenhet. Disponibel inkomst: Hushållets totala inkomst från arbete, kapital och transfereringar minus betald skatt, betalt underhållsbidrag, återbetalda studielån och återbetalt socialbidrag. Erhållna studielån betraktas som en transferering och ingår i disponibel inkomst. Justering för försörjningsbörda: För att kunna jämföra den ekonomiska standarden mellan hushåll av olika storlek och med olika sammansättning måste den disponibla inkomsten justeras. För att göra detta används en ekvivalensskala. Denna baseras på konsumtionsvikter enligt norm för socialbidrag. Till har lagts en schabloniserad boendekostnad enligt trångboddhetsnorm 237 och antagna belopp för vård, möbler m.m., därefter har med hjälp av en statistisk analys givits en generell och enklare matematisk form: Hushållets vikt=(antal vuxna+0,7*antal barn)0,7 Ekonomisk standard: Hushållets disponibla inkomst dividerad med ovan beskrivna ekvivalensskala. Individens ekonomiska standard: Hushållets justerade disponibla inkomst påförs samtliga personer i hushållet. Redovisning sker sedan på individnivå. Kapitalvinster: Eftersom inkomststatistiken baseras på deklarationsuppgifter till taxeringen mäts inte inkomst på ett i ekonomisk mening neutralt och symmetriskt sätt. Värdeökning i aktier och andra tillgångar registreras som inkomst först när de realiseras. Denna egenskap i skattereglerna innebär att inkomstfördelningen redovisad enligt SCB:s metod kan vara svårbedömd. Kapitalvinster och därmed inkomstolikheterna varierar kraftigt år . För att illustrera kapitalvinsternas betydelse redovisas utvecklingen för två inkomstbegrepp; justerad disponibel inkomst med och utan kapitalvinster. Om inget annat anges avser redovisningen justerad disponibel inkomst inklusive kapitalvinster. 37 Hushåll med mer än 2 boende per rum, kök och ett rum oräknat. Enpersonshushåll räknas inte som trångbodda. 2004/05:100 BILAGA 3 Sammanräknad nettoinkomst består av inkomst av tjänst, inkomst av kapital, inkomst av fastighet, inkomst av tillfällig förvärvsverksamhet samt inkomst av rörelse: I avsnittet om höga inkomster används detta begrepp för åren 19681990. Kapitalvinster, eller realisationsvinster, ingår i begreppet inkomst av tillfällig förvärvsverksamhet, denna post exkluderas därför ur inkomstbegreppet. För perioden används förvärvs- och kapitalinkomst istället för sammanräknad inkomst. Detta inkomstbegrepp har i stora drag samma innehåll som sammanräknad inkomst men perioderna före och efter 1990/1991 är inte helt jämförbara, bland annat på grund av att skattereformen gjorde tidigare skattepliktiga förmåner skattepliktiga. Kapitalvinster exkluderas även för perioden . Decil: Befolkningen delas in i tio lika stora grupper där de med lägst standard hamnar i decil 1, de med näst lägst standard i decil 2 osv. ända upp till decil 10 med högst ekonomisk standard. Familjetyper: E0= ensamboende utan barn, E+= ensamstående med barn, PE= ensamstående pensionär, ensamstående med hemmaboende vuxna barn, G0= gift/samboende utan barn, G+= gift/samboende med barn, PS= samboende pensionär, övriga samboende hushåll flergenerationsboende. Decilkvot: Den disponibla inkomsten (vid övre decilgränsen) bland dem med högre ekonomisk standard dividerad med inkomsten för dem med lägre standard. Gini-koefficient: Detta är det vanligaste måttet på ojämnheten i inkomstfördelningen. Ginikoefficienten antar värdet 0 när inkomsten är lika för alla och värdet 1 vid maximal ojämnhet, dvs. när en person får alla inkomster. Koefficienten är mest känslig för vad som händer i mitten av fördelningen. Ekonomisk marginalisering: Med detta avses de personer som i rad har haft en disponibel inkomst som till utgörs av arbetsmarknadsstöd, sjukpenning, förtidspension (inkl. sjukbidrag), socialbidrag eller bostadsbidrag. Endast personer i åldern 2064 år 2004/05:100 BILAGA 3 som har en disponibel inkomst över två basbelopp ingår i beräkningen. Förmögenhetskoncentration: Andel av hela nettoförmögenhetssumman, värderad till marknadsvärde, som ägs av de en procent rikaste hushållen. Inkomströrlighet (M): Inkomsternas stelhet ett visst år kan beräknas som kvoten mellan Gini-koefficienten för den sammanlagda inkomsten räknat för den senaste , och det viktade medelvärdet av Ginikoefficienterna för de årliga inkomsterna (R). Motsatsen, inkomsternas rörlighet eller mobilitet (M) definieras M= 1-R. Mobilitet anger enligt denna definition i vilken grad inkomstfördelningen utjämnas när undersökningsperioden förlängs. Ju närmare ett, desto högre mobilitet och större utjämning över tiden. Marginaleffekt: Beräkning av marginaleffekter har utförts med hjälp av FASIT-modellen, som använder data från HEK. Efter en tänkt inkomstökning på , beräknas den synliga marginaleffekten dvs. det belopp som sammantaget faller bort i ökad inkomstskatt, allmän pensionsavgift, barnomsorgsavgift eller minskat bostadsbidrag i förhållande till bruttolönens förändring. För personer med socialbidrag antas att bidraget minskas när löneinkomsten ökar. Förtidspensionärer antas kunna öka sin arbetstid i den utsträckning som här är aktuell utan att pensionen reduceras. Median: av befolkningen har lägre inkomst än medianinkomsten. Glidande medelvärden används för att jämna ut hackiga sifferserier. Härigenom blir underliggande mönster lättare att identifiera. Ett glidande medelvärde är genomsnittet av ett antal närliggande observationer, t.ex. 6 månadsvärden. Det första värdet beräknas som snittet av observation 1 till x, det andra värdet som snittet av observation 2 till x+1 osv. Utjämningen innebär att det blir x-1 färre värden att redovisa jämfört med den ursprungliga serien. Vid analys av senare år än 2002 görs en framskrivning till detta års ekonomiska och demografiska förhållanden. HEK bygger på årliga tvärsnitt av befolkningen. Det är alltså inte samma individer som studeras , och sammansättningen av olika grupper förändras mellan åren. Vid vissa analyser används den s.k. LINDA- databasen.38 Databasen har en longitudinell struktur där de ingående individerna kan observeras över tiden. F.n. innehåller data för åren 19682003. Databasen består av ett urval om av den svenska befolkningen, vilket motsvarade cirka 308 000 individer. Utöver urvalsindividerna ingår eventuella hushållsmedlemmar, vilket innebär att urvalet totalt omfattade cirka 786 000 individer . De individer som ingår i urvalet följs upp och nya data samlas in och läggs till i databasen. Urvalsindivider som av någon anledning försvinner från databasen, t.ex. genom dödsfall eller emigration, ersätts med nya individer på ett sätt som säkerställer databasens representativitet. Genom att endast baseras på registerdata är hushållsbegreppet av sämre kvalitet än i HEK, där registerinformationen kompletteras med enkätdata om faktiska familjeförhållanden. ger med sitt stora urval och sin panel en mycket hög statistisk säkerhet. HEK bedöms bl.a. ge för osäkra skattningar vid indelning i regioner. I denna bilaga används vid analysen av lönespridning, höginkomsttagarnas ekonomi, inkomströrlighet, ekonomisk marginalisering och långvarig fattigdom, vilken kompletterats med löneuppgifter från SCB:s strukturlönestatistik. Vid analys av lönespridning ingår både heltids- och deltidsanställda och det är den överenskomna månadslönen vid heltidsarbete som analyseras. Huvuddelen av analysen i denna bilaga baseras på SCB:s undersökning av hushållens ekonomi HEK, avseende . Uppgifterna i HEK bygger på deklarationsuppgifter, olika register hos myndigheter och intervjuer med hushållen. För detaljerad dokumentation se och (2000). 2004/05:100 BILAGA 3 Underbilagetabell 3.1 Ekonomisk standard 19912003 samt förändring till 2005. Median för olika grupper samt medelvärde för inkomstgrupper (deciler) 1991/2003, % 2003/20052, % 1991/20052, % Inkomstgrupper, deciler (medelvärden) Samtliga (medelvärde) Andel under halva medianen, % Andel av total inkomst 1 Data är preliminära. 2 Framskrivning av ekonomi, demografi och regler till 2005. Källa: HEK, SCB, beräkningar