prop · GS031d7 · 2005-01-01 00:00:00 — De sista skolflygplanen SK 37 har överförts till telekrigsfunktionen och flygförare och störoperatörer har omskolats. Telekrigsförbandet har med ett gott resultat deltagit i övningen Elite i där förbandet väl kunde mäta sig med de övriga deltagande förbanden. Verksamheten inom transportflygförbanden har i huvudsak omfattat Försvarsmaktsinterna transporter av materiel och personal, transporter åt externa kunder, deltagande i nationella och internationella övningar samt utbildning av transportflygbesättningar. Flygplanstillgängligheten har varit låg på grund av motorproblem på TP 84:orna, vilket medfört att det varit nödvändigt att prioritera transporter och högsta prioritet har givits till transporter för utlandsstyrkan. Transportförbandet har deltagit i övningarna Focus och FVÖ 03 med bra resultat. har tolv flygförare examinerats och fyra har påbörjat utbildning. I SwAFRAP C 130 har 100 kontrakterats av förbandets 123 befattningar. Försvarsmakten gör bedömningen att slutövningen FVÖ 03 och uppsättandet av flygplatsenheten för insats i har bidragit till att flygvapnets insatsorganisation . På materielsidan har informationssystem () anskaffats. har projekteringen och utbyggnaden av anläggningar till radiosystemet fortsatt och anskaffningen av LUF (trådlös markanslutning) har slutförts. Vidare pågår en uppgradering av stridsledningscentralerna som är en anpassning till de nya flyg- och radiosystemen hos JAS 39, FSR 890, m.fl. Leverans av flygplan av version JAS 39 C pågår. Under föregående år levererades 17 flygplan och vid utgången av 2003 hade totalt 138 39 levererats. Industrins utvecklingsarbete med varnings- och motmedelssystem till JAS 39 C (EWS39/S) är försenat, men en första leverans för prov och försök har genomförts. 2004/05:1 UTGIFTSOMRÅDE 6 Provflygningar med laserbomber och laserutpekningskapsel samt beställning av laserbomber till JAS 39 har skett. Upphandlingen av (Planning, Evaluation, Training, Rehersal & Analysis) har blivit försenad. Därmed riskeras introduktionen av JAS 39 C/D vid förband, för internationella insatser och utbildning av utländska förare att bli försenad. Serieanskaffning och integration av jaktrobot 98 och hjälmsikte till JAS 39 har beställts. Förutsättningar har även skapats för framtida anskaffning av . Viggensystemet fortsätter att avvecklas i enlighet med plan och takten har anpassats så att driften säkerställts för JA 37 och för AJS 37/SK 37E så att mesta möjliga utnyttjande medges av systemets återstående flygtid. Integrationen av lufttankningsutrustningen till ett flygplan TP 84 har till delar genomförts och beräknas vara klar . Två flygplan Tp 100 (340B) har levererats som ersättning för Tp 101 . ryckte 1 922 totalförsvarspliktiga in vid luftstridskrafterna, inklusive helikopterförbanden. Antalet kvinnor som ryckte in vid luftstrids-krafterna, exklusive helikopterförbanden, var 70 kvinnor varav 11 avslutade sin tjänstgöring . Regeringen anser att det är positivt att uppbyggnaden av SwAFRAP JAS 39 skett och att den internationella övning som telekrigsförbandet SK 37 deltog i visade att förbandet kunde mäta sig internationellt. Det är dock oroväckande att uppbyggnad av SwAFRAP JAS 39 i kombina-tion med exportstödsatsningar och förseningar i leveransen av flygplan synes ha krävt prioriteringar gentemot såväl Gripenförband som andra flygsystem. Detta inte minst vad det gäller omfördelning av flygtid från Gripensystemet till andra system som måste ske för att vidmakthålla flygkompetensen hos flygförarna. Av Försvarsmaktens redovisning framgår även vikten av att genomföra större övningar av typen FVÖ 03 liksom upprättandet och vidmakthållandet av skarpa insatser för att insatsorganisationen skall utvecklas på ett positivt sätt. Kostnaden och flygplanstyp har, med undantag för JA 37, ökat för alla flygsystem. De största kostnadsökningarna står 2004/05:1 UTGIFTSOMRÅDE 6 AJS 37 (inkl SK) och TP 84 för. En förklaring till detta bedöms vara att de fasta kostnaderna får större genomslag mot bakgrund av att alla flygsystem utom JAS 39 har färre flygtimmar 2003 jämfört med . Genom samövningar med K 3 i samt deltagande i ASSÖ (Arméns stabs- och sambandsövning) och ASÖ (Arméns slutövning) har helikopterförbandens förmåga att understödja den luftburna bataljonen utvecklats. Förmågan till markoperativ helikopterstrid har upprätthållits på en låg nivå dels genom studien helikoptersystem, dels genom att del av pansarvärnshelikoptersystemet har behållits som kompetensbärare. Förbandets förmåga till sjöoperativa helikopterinsatser har vidmakthållits på beordrad nivå. Den satsning som gjorts på övningsverksamheten har medfört att yrkesofficerarnas kompetens har ökat. har helikopterflottiljen drabbats av två haverier med totalt sju omkomna. En mycket stor del av tiden har ägnats åt omhändertagande av följderna av haveriet utanför där fem besättningsmedlemmar omkom. Flyginspektören uppmärksammade i en rapport förhållanden rörande helikopterverksamheten. Försvarsmakten har inkommit med kommentarer till rapporten. systemet dras fortfarande med störningar i flygtidsproduktionen. Störningarna har flera orsaker, bl.a. råder det en allmän brist på tekniker. Denna brist har man försökt åtgärda genom upphandling vid industrin. Problemet har ändå inte fullt ut kunnat åtgärdas och anledningen är omskolningen av tekniker till de nya helikoptersystemen. Utbildning och träning i s.k. Under Water Escape, som sker framför allt i och skall genomföras regelbundet med alla besättningar som opererar över hav och större sjöar. Periodiciteten har varit låg av ekonomiska skäl och verksamheten har kompletterats med enklare övningar på hemmaplan. På de flesta helikoptersystem har antalet flygtimmar sjunkit och det beror på att produktionsutlägget i verksamhetsuppdraget reviderades med anledning av den utgiftsbegränsningen som Försvarsmakten erhöll. Utöver detta uppstod även produktionsstörningar. Följderna blev att helikoptersystemens flygtid reducerades med . Att det gick att ta ut en ekonomisk besparing på helikoptersystemen bedömdes som genomförbart, främst p.g.a: -tillgängliga produktionsförutsättningar, -följder av haveriet med , -personalutveckling mot nya helikoptersystem, -begränsad tillgänglighet i systemet och -planerad avveckling av . Det reviderade flygtidsmålet på uppnåddes ej fullt ut. Differensen mellan planerad nivå och utfall uppgår . Differensen beror främst på: Det påverkar möjligheten att öka tillgängligheten genom att snabbt avhjälpa felutfall inom det främre underhållet, Begränsningar i tillgängligheten genom att flytta produktionskapacitet mellan olika produktionsplatser, -personal omplanerad från flygunderhåll av nuvarande helikoptersystem till omskolning för nya helikoptersystem och -att flygtid flyttades från äldre system till . I fråga om materiel pågår anskaffningen av en ny medeltung helikopter (). Vad det gäller leverans av lätt helikopter () är denna försenad till tidigast . sker inflygning av besättningar på två levererade interimshelikoptrar. Avveckling av helikoptersystem 3, 5 och 6 går enligt plan. Ett omfattande organisationsutvecklingsarbete har pågått och intog helikopterflottiljen en ny organisation med ett gemensamt verksamhetstillstånd. Grundutbildningen av totalförsvarspliktiga har gått enligt plan. De totalförsvarspliktiga som utbildas krigsplaceras inom helikopterorganisationen. pliktsbefattningar som haft till syfte att möjliggöra drift av grundorganisationen har tagits bort och ersatts av anställd personal. 2003 har varit med flera tragiska olyckor. Regeringen kommer att nogsamt följa det fortsatta säkerhetsarbetet inom helikopterverksamheten. Det går inte att göra en sammantagen bedömning av förmågan för helikopterbataljonerna då de är under fortsatt utveckling och inte skall vara operativa . Utvecklingen mot ett nätverksbaserat försvar (NBF) Regeringen har tidigare beslutat att den fortsatta utvecklingen och anskaffningen av de tekniska delarna av det framtida ledningssystemet (Ledsyst T) skall styras genom successiva beslut baserade bl.a. på Försvarsmaktens återredovisning. Utvecklingen genomförs mot i första hand systemdemonstrator 2005 och 2006. Utgående från gjorda erfarenheter beslutas därefter om den fortsatta utvecklingen mot ett nätverksbaserat försvar. har genomförandet av Ledsyst T fas två steg två fortsatt och Försvarsmakten redovisade aktuellt utvecklingsläge i årsredovisningen . Det övergripande målet för genomförd verksamhet har varit av förutsättningsskapande karaktär för såväl metodsom teknikutvecklingsprocessen. Bland annat har Försvarsmaktens Utvecklingscentrum för ledningssystem etablerats i . Detta utgör ett utvecklingscentrum för Försvarsmakten integrerat med resurser ur , , Försvarshögskolan och industrin. Av Försvarsmaktens redovisning framgår att utvecklingsarbetet inom utvecklingsprocesserna teknik, metodik och personalkompetens sker parallellt enligt upprättad plan. Utvecklingsprocessen för organisationsutveckling planeras startas där beslutskriterierna för denna främst är beroende av dragna erfarenheter ur metodikutvecklingen. Försvarsmakten har fortsatt att utveckla målsättningar och planer och sammanställt dessa i en långsiktig funktionsutveckling som styr den samlade ledningssystemutvecklingen. Vidare har det fortsatta arbetet med riskhantering inriktats mot gemensamma rutiner inom alla utvecklingsprojekt. 2004/05:1 UTGIFTSOMRÅDE 6 genomfört två oberoende granskningar som resulterade i slutsatsen att den totala risken i utvecklingen har minskat. Dock redovisades nya bedömda risker i den fortsatta utvecklingen. Regeringens bedömning är att verksamheten i stort har genomförts som planerats. De brister som framgått av Försvarsmaktens redovisning avser främst möjligheterna att bemanna projektorganisationen. Regeringen bedömer att dessa brister kan medföra risk för att nödvändig samordning och interaktion mellan verksamhetskrav och tekniska möjligheter kan försvåras. När det gäller utvecklingen mot det nätverksbaserade försvaret anser regeringen att det är väsentligt att denna utveckling sker tillsammans med andra myndigheter, kommuner och landsting. Genom detta kan förutsättningar skapas för att aktörer som verkar inom krishanteringsområdet höjer samhällets förmåga att samordnat hantera svåra kriser eller påfrestningar på samhället i fred, kris eller krig. Försvarsmaktens arbete inför detta har inletts. Regeringens avsikt är att även fortsättningsvis successivt pröva Försvarsmaktens hemställningar om ytterligare steg i utvecklingen av utvecklingsprocesserna fram till systemdemonstratorerna 2005 och 2006. I detta arbete stöds (Försvarsdepartementet) av Statskontoret. skedde en nyrekrytering till hemvärnet med omkring 2 700 personer. Av dessa var under . Andelen kvinnor i hemvärnsförbanden har ökat till . Trots nyrekryteringen har hemvärnspersonalen i förbanden minskat från ca 54 900 till ca 52 500. Vidmakthållande och utveckling av hemvärnsförbanden har inte kunnat ske på planerat sätt. Kontraktsuppfyllanden inom hemvärnsförbanden har minskat . En sammanställning över de senaste årens genomförda tjänstgöringsdagar visar på en ojämn utveckling. Antalet tjänstgöringsdagar var ca 176 800 jämfört med drygt 199 000 2004/05:1 UTGIFTSOMRÅDE 6 (-). över hela perioden, åren 1998 2003, har antalet tjänstgöringsdagar pendlat mellan ca 164 000 och ca 218 000 med ett snitt på ca . När det gäller utbildning av totalförsvarspliktiga() för placering i hemvärnet har antalet inryckta minskat från 101 personer 2002 till 91 personer 2003, varav 75 fullföljde utbildningen och 43 skrev hemvärnskontrakt. Utbildning genomfördes vid Livgardet (), I 5 (), I 19 () och 2 (). Motsvarande siffra var 90. Av dessa var 77 personer kvar i hemvärnet vid utgången av 2003. Hemvärnets framtida numerär och uppgifter behandlas inom ramen prop. 2004/05:5. har en minskning av hemvärnets personal skett. Detta kan ses som en anpassning till en framtida numerär. Enligt regeringen torde bemanningsgraden av de enskilda hemvärnsförbanden, och de regionala skillnaderna dem emellan, ha större betydelse. Regeringen ser det som positivt att medelåldern inom hemvärnet fortsätter att sjunka. Detsamma gäller ökningen av andelen kvinnor. Regeringen anser det vara anmärkningsvärt att en fjärdedel av de personer som genomfört tremånadersutbildning som totalförsvarspliktiga för hemvärnet har lämnat hemvärnet efter kontraktsskrivningen. Försvarsmakten hade som mål angivit att 300 personer skulle utbildas för hemvärnets behov. Värdet och kostnadseffektiviteten av denna utbildning kan därför ifrågasättas då utfallet visat sig vara så lågt. kommer emellertid att i samband med mönstring erbjuda dem som placeras i utbildningsreserven möjlighet till att genomföra den långa hemvärnsutbildningen. Regeringen angav i regleringsbrevet att 16 000 totalförsvarspliktiga skulle påbörja grundutbildning och resultatet blev att totalt ca 15 500 personer ryckte in. Avgångarna minskade något och uppgick till . uppgick avgångarna till , dvs. en minskning med ca en procentenhet. Högst var avgångarna inom markstridskrafterna (14,) och lägst vid luftstridskrafterna (11,). Försvarsmakten har tillsammans med vidtagit en rad åtgärder för att öka antalet kvinnor som gör plikttjänstgöring. Bl.a. har informationsinsatser mot landets samtliga sjuttonåringar genomförts. Många kvinnor har anmält intresse i samband med student- och ungdomsmässor där Försvarsmaktens rekryteringscentrum och varit representerade. ökade antalet antagningsprövade kvinnor till ca 1 000 från ungefär 800 . Sammanlagt skrevs ca 550 kvinnor in för totalförsvarsplikt 2003 mot knappt 400 , vilket får betraktas som en markant ökning. har en förstudie för att förbättra kommunikationen med invandrarungdomar gjorts. Den har resulterat i ett förslag till kommunikationsplan. Det har framkommit att viljan att fullgöra totalförsvarsplikt hos män med utomnordisk bakgrund ungefärligen motsvarar den som de med nordisk bakgrund uppvisar, dvs. Av kvinnorna kan av de med utomnordisk bakgrund tänka sig antagningsprövning, mot hos motsvarande grupp kvinnor med nordisk bakgrund. Kostnaderna för utbildning av totalförsvarspliktiga per tjänstgöringsdag har ökat mot . uppgick genomsnittskostnaden till ca per dag, 2002 till ca per dag och 2001 till ca per dag. Försvarsmakten anför att de ökade kostnaderna beror på att myndigheten bättre har styrt hur förbanden skall fördela kostnaderna mot rätt prestation. En del beror även på att kostnader för förändrade utryckningsbidrag för totalförsvarspliktiga 2003 har fullt ut fått fullt genomslag. Regeringen anser att differensen mellan regleringsbrevets mål om 16 000 inryckande mot utfallet på ca 15 500 är godtagbar. Det är positivt att andelen kvinnor som har antagningsprövats och genomfört pliktsutbildning har ökat. De informationsinsatser som Försvarsmakten och har genomfört bedöms ha haft en god genomslagskraft. Det är även positivt att avgångarna har minskat, men det är fortfarande en allt för stor andel av de totalförsvarspliktiga som inte slutför grundutbildningen. Vid utgången av uppgick antalet yrkesofficerare till ca 12 000 (2002 ca 12 100). Av dessa var ca 10 800 placerade i Försvarsmaktens nationella verksamhet, ca 400 var verksamma vid andra myndigheter som och Försvarshögskolan, ca 300 tjänstgjorde utomlands och ca 500 var tjänstlediga. Försvarsmaktens målsättning var att antalet skulle ha minskat till ca 11 800. Den viktigaste orsaken till att minskningsmålet inte nåddes var att ca 100 yrkesofficerare färre än planerat slutade på egen begäran. har Försvarsmakten anställt ca 450 yrkesofficerare (2002 ca 400). Ca 480 svenska elever har påbörjat det första av yrkesofficersprogrammets och ca 500 det andra. Därtill kommer att ett tiotal utländska elever genomgår denna utbildning. Försvarsmakten menar att förberedelserna års försvarsbeslut visat att det uppstår en övertalighet bland officerarna i alla de ekonomiska nivåer som studerats. Försvarsmakten har därför beslutat att ställa in den yrkesofficersutbildning som skulle ha inletts med examen . Genomsnittsåldern för yrkesofficerarna var (39,5 ). Männens genomsnittsålder var (2002 ) och kvinnornas genomsnittsålder (2002 ). Enligt regeringens mening överensstämmer utvecklingen i allt väsentligt med den som förväntats. Regeringen drar följande slutsatser av Försvarsmaktens redovisning. De minskande avgångarna bland yngre officerare är i sig glädjande eftersom dessa har en avgörande betydelse för utbildningen av de totalförsvarspliktiga, för bemanningen av de internationella insatserna och för balansen i åldersstrukturen. Regeringen erinrar dock om att 2004/05:1 UTGIFTSOMRÅDE 6 avgångsbenägenheten brukar tillta i samband med försvarsbeslut varför det måste finnas en beredskap för att den positiva utvecklingen kan komma att förändras . Antalet tjänstlediga ligger mycket nära den långsiktiga nivå som Försvarsmakten lagt till grund för sitt underlag års försvarsbeslut. I likhet med vad som redovisats om avgångarna måste det dock finnas en beredskap för att situationen kan komma att förändras eftersom avgångar ofta föregås av en tids tjänstledighet. Rekryteringen har fortsatt att vara lägre än det behov om ca 550 nya fänrikar som Försvarsmakten har för en balanserad personalförsörjning av den grund- och insatsorganisation som beslutades försvarsbeslut. Regeringen menar dock att Försvarsmaktens beslut att reducera nyanställningen av yrkesofficerare är motiverat eftersom prop. 2004/05:5 leder till ett fortsatt behov av att minska antalet anställda. Det avtal om särskild pension som gjort det möjligt för officerare med fullmakt att gå i förtida pension upphör att gälla vid utgången av 2004. Utgående från officerskårens nuvarande åldersstruktur och de rekryteringsbegränsningar som beslutats bedömer regeringen att genomsnittsåldern kommer att öka . Yrkesofficerarnas åldersstruktur kommer också att påverkas av resultatet av de förhandlingar som pågår om bl.a. yrkesofficerarnas pensionsålder och möjlighet att gå i förtida pension med pensionsersättning. Antalet kvinnor som är yrkesofficerare har ökat med ca 30 och totalen blev därmed ca 470 kvinnor, vilket motsvarar . Försvarsmakten har i ännu högre grad än lyckats dämpa de stora avgångarna som tidigare utgjort ett problem och detta har starkt bidragit till den ökade andelen kvinnor. Flera av de åtgärder som Försvarsmakten tidigare använt sig av för att rekrytera fler kvinnor till officersyrket och totalförsvarsplikten har fortsatt och har till stor del gett positiva resultat. Översynen av de fysiska baskraven har exempelvis lett till att Försvarsmakten beslutat om ett krav på regelbunden träning. 2004/05:1 UTGIFTSOMRÅDE 6 kommer detta gradvis ersätta tidigare krav. Undersökningen av huruvida det finns osakliga skillnader i vitsordsnivåer mellan män och kvinnor har också avslutats. Undersökningen har påvisat att det finns vissa skillnader och detta bidrar därmed till ökande kunskaper som grund för fortsatt arbete med att ge kvinnor och män samma möjligheter. Regeringen bedömer att de låga förtida avgångarna bland kvinnor som är officerare utgör ett välkommet trendbrott. En nyintroducerad åtgärd som däremot inte gav planerat resultat var positiv särbehandling av kvinnor som sökte yrkesofficersprogrammet. Inriktningen att anta alla behöriga sökande kvinnor resulterade istället i en minskning av antalet kvinnor. Någon väsentlig skillnad i antalet sökande kvinnor kan inte förklara ett minskat antal antagna kvinnor jämfört med föregående år, då åtgärden inte tillämpades. Det är därför viktigt att följa upp alla steg i rekryteringen för att finna orsaken till att fler kvinnor än gallrats bort och därefter vidta åtgärder för att rekryteringsåtgärder skall ge effekt. Personal som fullgjort totalförsvarsplikt har Försvarsmakten fortsatt att anställa personal efter fullgjord pliktsutbildning. Anställningstiderna har varierat och motsvarar ca 500 årsarbetare (2002 ca 350). Personalen har i likhet huvudsakligen anställts för instruktörsuppgifter och erfarenheterna av detta är goda. Enligt regeringens mening har utvecklingen i likhet med 2002 visat att det bör vara möjligt att utnyttja och utveckla befintliga anställningsformer för den personal som Försvarsmakten anställer. Det senare var också något som regeringen framhöll i propositionen Fortsatt förnyelse av totalförsvaret (prop. 2001/02:10). En fortsatt positiv utveckling förutsätter dock att Försvarsmakten och de fackliga organisationerna är överens om tillämpningen av befintliga avtal alternativt ingår ett nytt avtal som reglerar hur kompetensen hos som dem som fullgjort totalförsvarsplikt bör tillvaratas. Planerad personalvolym av civilanställda var 8 900 årsarbetskrafter exklusive beräknade pensionsavgångar s.k. 58+. Utfallet blev ca 8 700, vilket är ca 200 årsarbetskrafter () färre än planerat. Mäts årsarbetskraften i snitt för hela 2003 visar det på ett underskridande med cirka 50 årsarbetskrafter (0,). Av antalet årsarbetare är ca 3 400 kvinnor. Utfallet av antalet civilanställda har enligt Försvarsmakten i stort blivit som planerat. Den positiva nedåtgående trenden som har uppmätts vad gäller medelåldern (2003) fortsätter och bedöms fortsätta . Planerade avgångar var 860. Utfallet blev ca 835. De som avgick på egen begäran (ca 200) och avgångar med pensionsersättning (ca 200) gav det största utfallet. Antalet avgångar genom s.k. 58+ har minskat och bedöms fortsätta att minska . Inom ramen för arbetet med implementering av ett nytt kompetensförsörjningssystem har Försvarsmakten inrättat en funktion för chefsutveckling av civil personal. Regeringen finner att utfallet av antalet årsarbetskrafter har blivit ungefär som planerat. Den nedåtgående trenden avseende medelåldern för de civilanställda fortsätter. Sammantaget har Försvarsmakten enligt regeringens bedömning nått ett godtagbart resultat. I övrigt ser regeringen mycket positivt på att Försvarsmakten har inrättat en funktion för chefsutveckling av civil personal inrättats. Försvarsmakten har bedrivit ett arbete för att utröna behoven av reservofficerare i insatsorganisationen . Av årsredovisningen framgår det att det vid utgången av 2003 fanns nära 15 000 reservofficerare, varav ca 200 kvinnor. Med aktuellt reservofficersavtal (avtal 94 B) fanns det ca 12 100 reservofficerare, varav ungefär 180 kvinnor. Ett arbete med att avveckla övertaliga har igångsatts. grundrekryterades nära 70 nya reservofficerare efter att som första kull genomgått det nya reservofficersprogrammet. övergick ca 110 yrkesofficerare till att bli reservofficerare. Ungefär 440 reservofficerare sade upp sin anställning . Medelåldern för reservofficerare har sänkts marginellt till . Endast en mindre del av de nuvarande reservofficerarna utgör den mest användbara delen sett till kompetens och åldersprofil. Det stora flertalet reservofficerare är () med en tyngdpunkt i ålderskategorin . tjänstgjorde nära 200 reservofficerare i utlandsstyrkan eller i annan internationell tjänst. Detta motsvarar av officerskåren i internationell tjänst. I grundorganisationen tjänstgjorde också ca 200 reservofficerare, totalt ca . Till detta kommer att arbetet med att placera reservofficerare i hemvärnet och de nationella skyddsstyrkorna fortgår. Kompetensutvecklingen för reservofficerarna har varit fortsatt eftersatt. Endast ett fåtal förband har kallat in reservofficerare till tjänstgöring, främst i samband med stabsövningar. På grund av Försvarsmaktens ekonomiska reduceringar genomfördes endast en av fyra planerade centrala reservofficersutbildningar med inriktning mot internationell tjänst (i samverkan med Förbundet , SVEROF). etablerades överbefälhavarens råd för samverkan med näringslivet, organisationer och offentlig förvaltning. Syftet med nätverket är att skapa förståelse och insikt hos de civila arbetsgivarna för de olika krav som blir följden av Försvarsmaktens uppgifter, inte minst den internationella verksamheten.