prop · GT0323 · 2005-10-18 00:00:00 — Förutsättningar för att åstadkomma detta är en låg inflation, starka och hållbara offentliga finanser och en tillräckligt hög efterfrågan för att ekonomin ska uppnå fullt kapacitetsutnyttjande. långsiktiga förutsättningar för tillväxt ska stärkas så att det nationella målet om full sysselsättning uppnås. Regeringen har genomfört ett antal strukturella reformer i avsikt att förbättra ekonomins funktionssätt. För att säkerställa långsiktig ekonomisk stabilitet har regeringen förbättrat budgetdisciplinen genom att fastställa statliga utgiftstak och ett överskottsmål för den offentliga sektorns finansiella sparande. Överskottsmålet och det reformerade ålderspensionssystemet spelar en viktig roll för att säkerställa hållbarheten i de offentliga finanserna. Regeringens arbetsmarknadspolitik ligger väl i linje med , och ytterligare åtgärder kommer att vidtas för att stärka arbetskraftsutbudet och sysselsättningen. För att främja en effektiv resursfördelning har regeringen genomfört merparten av en skattereform med syfte att minska marginalskatterna och det samlade skattetrycket för låg- och medelinkomsttagarna. Det återstående steget kommer att tas . genomför även en grön skatteväxling. oberoende har stärkts. inflationsmål spelar en central roll när det gäller att säkerställa att löneutvecklingen bidrar till god tillväxt och full sysselsättning. Därutöver har ett statligt medlingsinstitut med uppgift att verka för en väl fungerande lönebildning. 2.1Riktlinje 1 - Att säkerställa ekonomisk stabilitet för hållbar tillväxt offentliga finanser är sunda och uppfyller väl stabilitets- och tillväxtpaktens krav. Det av beslutade målet för den offentliga sektorns finansiella sparande, ett överskott på i genomsnitt av BNP över en konjunkturcykel, sätter ramarna för finanspolitiken. Överskotten skapar en stabil grund för att möta de utmaningar som följer av den framtida ökningen av andelen äldre i befolkningen. De ger också en säkerhetsmarginal i de offentliga finanserna, så att en konjunkturnedgång kan mötas med en konjunkturstabiliserande finanspolitik. Som stöd för det övergripande målet fastställs årliga mål med hänsyn till det rådande konjunkturläget samt fleråriga nominella utgiftstak för staten som beslutas av . Den offentliga sektorns finansiella sparande och statens utgiftstak, procent av BNP -0,5 -0,1 I lagen om ställning, som trädde i kraft , fastställs att målet för penningpolitiken är att upprätthålla prisstabilitet och att penningpolitiska beslut fattas självständigt av direktion. definierar målet om prisstabilitet som 2 procents inflation, med tolerans på en procent uppåt eller nedåt. har förtydligat att det i första hand är bedömningen av den underliggande inflationen som bestämmer penningpolitikens inriktning. I den underliggande inflationen exkluderas direkta effekter av förändringar i räntor, skatter och subventioner. Inflationstrycket fortsätter att vara lågt men inflationen förväntas gradvis stiga mot . sänkte styrräntan till historiskt låga . Både styrräntan och marknadsräntorna förväntas stiga i måttlig takt. Inflation, KPI, dec-dec Källa: , och 2.2Riktlinje 2 Att trygga ekonomisk och finanspolitisk hållbarhet I , liksom i övriga EU, kommer andelen äldre i befolkningen att öka påtagligt . En större andel av befolkningen utanför arbetskraften i förhållande till de yrkesaktiva kommer att sätta de skattefinansierade välfärdssystemen under press. För att kunna bibehålla en väl utbyggd offentlig välfärd krävs strikt budgetdisciplin och en hög sysselsättningsgrad. Överskottsmålet innebär att statsskulden i procent av BNP i det närmaste halveras till mitten av . Detta kommer att avsevärt underlätta möjligheter att klara den väntade utgiftsökningen på grund av en åldrande befolkning. 1Justerat för tekniska beräkningar. Ett hållbart pensions- och socialförsäkringssystem i kombination med en effektiv produktion av omsorgstjänster är hörnstenar i det svenska välfärdssystemet. Ålderspensionssystemet reformerades 1999 från ett förmånsbaserat till ett avgiftsbaserat system. Systemet är autonomt och försäkringsmässigt till sin konstruktion, vilket både gör systemet finansiellt stabilt och ger starka incitament till arbete (se riktlinje nr 18). -En utredning - (dir. 2004:129) - har tillsatts med uppgift att analysera socialförsäkringarna. Analysen skall visa hur väl socialförsäkringarna fungerar, vilka brister och förtjänster som finns och effekter på samhällsekonomi och välfärd. Särskilt fokus ska läggas på frågor som gäller ohälsan. Olika sätt att förbättra systemet kommer också att presenteras. Rapporten ska läggas fram senast . -Regeringen har tillsatt en kommitté (dir 2003:10, dir 2004:93) med uppgift att analysera och bedöma huruvida strukturen och fördelningen av ansvar mellan stat, kommuner och landsting behöver förändras för att välfärdsåtagandena ska kunna på ett bättre sätt. kommer att lägga fram sitt betänkande . -Ytterligare åtgärder vidtas för att förbättra skatteuppbörden och förebygga skatte- och förmånsfusk. Regeringens strävan när det gäller arbetsmarknaden ligger väl i linje med . har redan uppnått EU:s mål , innebärande en sysselsättningsgrad på . Regeringens nationella mål är full sysselsättning och i ett första steg att öka den reguljära sysselsättningen till av befolkningen i åldern och minska den öppna arbetslösheten till . Regeringen har vidare satt som mål att frånvaron från arbetslivet på grund av sjukskrivning skall halveras i förhållande till 2002 och att antalet nya fall av beviljad sjuk- och aktivitetsersättning (tidigare förtidspension) ska minska. Dessutom har regeringen satt upp målet att socialbidragsberoendet ska halveras. Ytterligare åtgärder kommer att vidtas för att öka framför allt de ungas, de äldres och invandrarnas arbetsutbud i syfte att uppnå de arbetsmarknadspolitiska målen. En särskild arbetsgrupp har också tillsatts med uppgift att analysera och föreslå metoder för att öka det totala arbetskraftsutbudet (se kapitel 4). 2.3Riktlinje 3 Att främja en effektiv resursfördelning Begreppet kvalitet i de offentliga finanserna är av central betydelse, eftersom har relativt höga offentliga utgifter och kan förvänta sig stigande anspråk på offentliga utgifter i takt med att andelen äldre i befolkningen ökar. Fördelningen av de offentliga utgifterna mellan olika ändamål och förändringen av denna fördelning över tiden visar hur olika typer av utgifter och ändamål prioriteras. 2005/06:23 konsumtionsutgifterna i stort sett oförändrade som andel av BNP. minskade både transfereringar och ränteutgifter som andel av BNP. svarade konsumtionsutgifterna för av de sammanlagda offentliga utgifterna. Förändringar i skattesystemet för ökad tillväxt Inom skatteområdet har ett antal åtgärder vidtagits eller aviserats i syfte att förbättra villkoren för tillväxt. Åtgärderna omfattar såväl skatter på arbete och kapital som indirekta skatter. -har inkomsttagarna gradvis kompenserats för egenavgiften till det allmänna pensionssystemet. Kompensationen utgår som en skattereduktion, som minskar både marginalskatten och den genomsnittliga inkomstskatten framför allt för låg och medelinkomsttagare. För medges en skattereduktion på av pensionsavgiften. I budgetpropositionen (/06:1) föreslår regeringen att kompensation ges för hela pensionsavgiften (se riktlinje nr 19). Diagram 1: Offentliga utgifter. Procent av BNP. -Som en del av den ovan nämnda skattereformen har den nedre skiktgränsen höjts. Den nedre skiktgränsen anger den årsinkomst vid vilken en inkomsttagare börjar betala statlig inkomstskatt. -Alltsedan 2001 tillämpar en grön skatteväxling med högre miljörelaterade indirekta skatter och lägre inkomstskatter. , halvvägs igenom det tioåriga programmet, uppgår omslutningen av skatteväxlingen till av BNP. Med den växling som föreslås i budgetpropositionen uppgår omslutningen till av BNP. -Arvs- och gåvoskatten avskaffades 2005, vilket förbättrar villkoren för näringslivet. Dessutom sänktes skatterna för ägare av fåmansföretag 2004, och det andra större steget kommer att tas 2006 (se även riktlinje nr 15). Sedan skattereformen 1990/1991 har det skett förändringar, både i Skr. 2005/06:23 ekonomin och i själva skattesystemet. Mot den bakgrunden bedömer regeringen att det behövs en allmän översyn av skattesystemet. 2.4Riktlinje 4 Att säkerställa en löneutveckling som bidrar till makroekonomisk stabilitet och tillväxt Förutsättningen för en balanserad ekonomisk utveckling i ett land är att arbetskraftskostnaderna inte är högre än i andra länder, såvida inte även produktiviteten är högre. har den relativa arbetskraftskostnaden per producerad enhet sjunkit (mätt i såväl nationell som gemensam valuta). Regeringen bedömer att löneökningarna kommer att spegla den underliggande produktivitetsökningen och därmed bidra till en sund makroekonomisk utveckling. Industrins enhetsarbetskostnader i relativt 11 OECD- länder N a t i o n e l l v a l u t a G e m e n s a m v a l u t a n ju n k t u r in s t it u t e t a t is t it is k a n t r a lb y r å n n a n s d e p a r t e m e n t e t En väl fungerande lönebildning Huvudansvaret för lönebildningen i vilar på arbetsmarknadens parter. bildades det statliga , vars uppgift är att verka för en väl fungerande lönebildningsprocess. Myndigheten arbetar på olika sätt för att hjälpa förhandlingsparterna att ta samhällsekonomiska faktorer i beaktande. Myndigheten har också till uppgift att aktivt sträva efter att fastlägga tidsramar för förhandlingsprocessen för att nya avtal ska kunna träffas innan föregående avtalsperiod löper ut. Målet är att undvika konflikter på arbetsmarknaden. I myndighetens instruktion fastslås också att ska vidmakthålla den samstämmighet som råder på den svenska arbetsmarknaden angående den konkurrensutsatta sektorns normerande roll i löneförhandlingarna. Detta ska åstadkommas genom direkta samtal med de berörda parterna (se riktlinje nr 22). Riktlinje 5 Att främja större samstämmighet mellan Skr. makroekonomisk politik, strukturpolitik och En bred och samordnad politisk strategi som tillvaratar samverkanseffekter mellan olika politikområden är en nödvändig förutsättning för stabil tillväxt. Den svenska strategin är inriktad på flexibla och effektiva sociala skyddssystem, väl fungerande marknader samt miljömässig hållbarhet. genomförde regeringen en rad strukturreformer med syfte att förbättra effektiviteten och den långsiktiga tillväxtpotentialen i ekonomin (se kapitel 3). Den ekonomiska utvecklingen i har varit god i många avseenden (se kapitel 1). Även om utgångsläget är gott i finns det ett antal faktorer som kan påverka den ekonomiska utvecklingen. Den demografiska utvecklingen kommer sannolikt att ha en negativ inverkan på sysselsättningsutvecklingen som förskjutningen i efterfrågan mot mer tjänsteproduktion kan få en hämmande effekt på produktivitetstillväxten. En bred politisk ansats för tillväxt Den viktigaste uppgiften för framtiden är att skapa villkor som gör det möjligt att ta tillvara de positiva effekterna av att fler marknader öppnats för konkurrens. För att öka det svenska näringslivets konkurrenskraft har regeringen initierat en innovationsstrategi för tillväxt genom förnyelse. Villkoren för företag kommer att förbättras, framför allt för småföretag, till exempel genom förbättrade regler, lägre skatter, främjande av entreprenörsanda, bättre samverkan mellan universitet och näringsliv samt en förbättrad infrastruktur. kommer ett stort investeringsprogram för vägar och järnvägar att genomföras (se kapitel 3). Full sysselsättning står även fortsättningsvis i fokus för ekonomiska politik. För att uppnå detta är det viktigt att långsiktigt öka arbetskraftsutbudet både i form av antalet anställda personer och antalet arbetade timmar i ekonomin. Denna övergripande uppgift kan delas in i flera underuppgifter. De viktigaste är: att stimulera äldre arbetstagare att stanna kvar längre i arbetslivet, att underlätta för unga människor att ta sig in på arbetsmarknaden, att markant höja sysselsättningsgraden bland människor med bakgrund i andra länder, att sänka sjukskrivningstalet kraftigt och att minska antalet arbetslösa. För att lösa dessa uppgifter har regeringen vidtagit ett antal åtgärder (se även kapitel 4). När det gäller miljömässig hållbarhet kommer arbetet med att öka miljöstyrningen genom den så kallade gröna skatteväxlingen att fortsätta. Utvecklingen mot ekologisk hållbarhet kommer dessutom att kunna följas närmare med hjälp av så kallade gröna nyckeltal. kommer dessutom att göras för att öka användningen av förnyelsebara Skr. 2005/06:23 energikällor och för en förbättrad energieffektivitet (se riktlinje nr 11). Regeringen kommer att presentera en samlad nationell strategi för hållbar regional utveckling. Syftet är att klargöra regeringens mål för regional utveckling och genomförande av sammanhållningspolitiken i linje med Europeiska kommissionens initiativ för att stärka det strategiska förhållningssättet till sammanhållningspolitiken. Regeringens syfte är att stärka samordningen och dialogen mellan statliga, regionala och lokala beslutsnivåer. 2.6Riktlinje 6 Att verka för ett dynamiskt och väl fungerande EMU Se riktlinje 1-5. Globalisering, ekonomisk integration och strukturella förändringar erbjuder både möjligheter och utmaningar. konkurrenskraft kommer i allt större utsträckning att bygga på god tillgång till kunskap, produktutveckling, flexibla och effektiva arbetsorganisationer samt effektiva och miljövänliga produktionsprocesser. har dragit fördelar av globaliseringen tack vare stor öppenhet och en social välfärdsmodell som hjälper människor att anpassa sig till förändringar. Ökad internationell konkurrens och den pågående modernisering av regelverk, både inom EU och i , har öppnat marknader som var skyddade mot konkurrens. Denna utveckling har främjat ekonomin, men också accentuerat behovet av att kontinuerligt säkerställa väl fungerande marknader. har unionens högsta investeringsnivå inom FoU, och en av de högsta utbildningsnivåerna bland ungdomar. uppvisar också bra resultat på miljöindikatorer (se avsnitt 1.2 Strukturindikatorer). Däremot är den höga prisnivån för konsumenter mer problematisk och fortfarande ett orosmoln trots vissa förbättringar . Prisnivån beräknades till över EU-genomsnittet. Investeringsnivån i näringslivet är också relativt låg i . uppgick svenska näringslivsinvesteringar till av BNP jämfört med EU-genomsnittet på . För att råda bot på dessa problem vidtar regeringen åtgärder för att förbättra konkurrenskraften och näringslivsklimatet. Hög kunskapsnivå för ökad konkurrenskraft I en alltmer global ekonomi är hög kunskapsnivå och kontinuerlig förnyelse nödvändiga för att uppnå vetenskapliga toppresultat och hållbar konkurrenskraft. För att främja en sådan utveckling fokuserar regeringens två senaste forskningspolitiska propositioner (prop 2000/01:3; prop 2004/05: 80) på vikten av att koncentrera insatser till investeringar i forskarutbildning, grundforskning, tekniköverföring och samspelet mellan vetenskap och innovation. presenterade närings- och forskningsministrarna en gemensam innovationsstrategi Innovativa som ett ramverk för att utveckla politiken i linje med Lissabonstrategin. Innovationsstrategin är resultatet av en process där industrin, den akademiska världen, arbetsmarknadens parter samt den offentliga sektorn deltagit. Arbetet fokuserar på fyra områden: en kunskapsbas för innovationer, en innovativ privat sektor, en innovativ offentlig sektor och innovativa människor. Att stärka kunskapsbasen är en viktig prioritering för regeringen. Resurserna koncentreras mer till områden där vi är skickliga och där kunskap är viktig för industriell konkurrenskraft. Att omvandla kunskap till tillväxt och förnyelse kräver också ökade satsningar. Även om antalet nystartade företag ökade är företagandet i fortfarande svagt i ett internationellt perspektiv. För att förbättra villkoren Skr. 2005/06:23 för entreprenörskap och ett konkurrenskraftigt näringsliv har regeringen inlett och kommer att inleda ett antal insatser. Dessa insatser handlar bl.a. om stärkt immaterialrättsligt skydd, säkerställande av en effektivare kapitalförsörjning samt enklare regelverk för att minska den administrativa bördan för företag samt främjande av positiva attityder till entreprenörskap. Det är viktigt att både kvinnor och män ser det som positivt och naturligt att starta och driva eget företag. En starkare konkurrenspolitik och en restriktiv användning av eller inställning till statliga subventioner för enskilda företag och sektorer är viktiga ramvillkor för väl fungerande marknader. Regeringen arbetar med att fånga in resultaten från genomförda ändringar i regelverket samt med att skapa rätt villkor (dvs. stärka konsumentens roll och se till att konkurrenslagen efterlevs bättre) för att till fullo dra nytta av fördelarna från avreglerade marknader. I det här sammanhanget skulle ytterligare minskningar av EU:s externa handelsbarriärer inte bara gynna konsumenterna utan också stärka konkurrenskraften i svenskt näringsliv. Regeringen bedömer att en ren miljö är lönsam för ekonomin. , miljöanpassade innovationer och en renare teknik bidrar inte bara påtagligt till tillväxt och sysselsättning. De betyder också att man undviker kostnader för bl.a. negativa effekter på människors hälsa och miljön. Miljöhänsyn är därför en integrerad del av regeringens politik även inom andra områden som exempelvis industri, transport, energi, regional utveckling samt forskning och innovation. 3.1Riktlinje 7 och 8 Öka och förbättra investeringar i forskning och utveckling och stödja alla former av innovation Målet för forsknings- och innovationspolitiken är att göra till en ledande kunskaps- och forskningsnation kännetecknad av en hög vetenskaplig toppkompetens och en stor förmåga till produktförnyelse. har redan nått tre-procentsmålet eftersom offentliga och privata investeringar i forskning och utveckling (FoU) sammantaget motsvarar av BNP, varav finansieras av industrin. Målet är att de offentliga resurserna som satsas på forskning ska nå en procent av BNP . Svenska företag och universitet är internationellt orienterade och deltar i stor utsträckning i internationell forskning och i samarbetsprojekt både inom och utanför EU. strävar efter att öka antalet kvinnliga forskare inom alla vetenskapsområden. propositionen Forskning för ett bättre liv (prop.2004/05:80) ligger i Skr. 2005/06:23 linje med denna ambition. I en alltmer konkurrensutsatt miljö är innovation avgörande när det gäller att omvandla kunskap till tillväxt och förnyelse. Detta var en viktig faktor bakom innovationsstrategin Innovativa som utarbetades . Denna strategi kommer att genomföras genom regeringspropositioner och andra insatser samt noggrant följas upp. Forskning för ett bättre liv Regeringen avser att vidta ett antal åtgärder för att stimulera investeringar i forskning och utveckling, främja kunskapsöverföring, utveckla vetenskaplig excellens och stödja innovationer. -Regeringen har i propositionen - forskning för ett bättre liv (prop.2004/05:80) - gjort bedömningen att de statliga anslagen för forskning och forskarutbildning bör öka med , för , vilket innebär en ökning jämfört med budgeten för . Satsningarna kommer huvudsakligen att fokusera på att höja ytterligare stärka den vetenskapliga kvaliteten liksom att se till att det svenska forskningssystemet ger bästa förutsättningarna för en internationellt konkurrenskraftig forskning. Insatserna koncentreras på områden som kan bidra till social utveckling och tillväxt inom näringslivet. Särskilda insatser görs inom medicin, teknik och hållbar utveckling. -För att främja spjutspetsforskning byggs starka forskningsmiljöer och kompetenscentra successivt upp, som är internationellt konkurrenskraftiga inom alla vetenskapsområden till en nivå på . -Förnyelsen av den svenska forskningsvärlden fortsätter. Insatser för forskningsutbildning och meriteringsanställningar genomförs. Resurser avsätts vid lärosätena, forskningsråden och Verket för innovationssystem (). Råden och tilldelas också medel till forskarskolor inom strategiska områden. Tekniköverföring och ökad kommersialisering Den offentliga forskningen i det svenska innovationssystemet utförs huvudsakligen av universiteten. De skall utöver att bedriva forskning och utbildning också samverka med det omgivande samhället, i vilket bland annat ingår att främja nyttiggörandet av forskningsresultat. Ytterligare åtgärder för att utveckla universitetens innovationsförmåga och underlätta för kommersialisering av forskningsresultaten kommer att vidtas. -Resurser har avsatts för att främja nya offentlig-privata partnerskap inom sektorer av särskild betydelse (se riktlinje 10). Program kommer att utformas i dialog mellan regering och myndigheter, industri och arbetstagarorganisationer. Flera av dessa åtgärder stödjer den svenska innovationsstrategin. -Att forskarna själva äger sina forskningsresultat (lärarundantaget) kan enligt regeringens mening vara ett hinder för att förverkliga statsmaktens intensioner om ett ökat utnyttjande av forskningsresultat. 2005/06:23 En utredare håller på att undersöka de juridiska konsekvenserna av en -Universitet och högskolor med inriktning på teknik, medicin och naturvetenskap kommer att få i uppdrag att utveckla handlingsplaner för kommersialisering och tekniköverföring. 14 av de 37 lärosätena har startat holdingbolag. En förhandlingsman har aviserats med uppgift att föreslå en effektivare struktur med färre holdingbolag och en förstärkning av kapitalbasen. -I en internationell jämförelse är forskningsinstitutssektorn liten och branschmässigt avgränsad i . En omstruktureringsprocess har startat för att skapa större och mer polytekniskt orienterade institut. Ökade resurser kommer att ges till underlätta för industrin, i synnerhet små och medelstora företag, att få tillgång till forskningsresultat. -Brist på tillgång till såddkapital har identifierats som en av flaskhalsarna för kommersialisering. , en regional struktur för såddkapital vid sju universitetsorter, för kommersialisering av forskningsresultat, har förstärkts och har till sitt förfogande . -som har en nära samverkan med universitet och högskolor uppvisar en högre tillväxt än andra företag. kommer därför att tilldelas resurser för att främja små och medelstora företags tillgång till FoU. Åtgärder för att främja immaterialrättsligt skydd Skydd av immateriella rättigheter är viktigt, inte bara för att främja investeringar i innovation och kreativitet, utan också för att öka sysselsättningen och förbättra konkurrenskraften. Till skillnad från stora företag saknar små och medelstora företag ofta resurser att försvara sina immateriella rättigheter. Regeringen tänker därför vidta flera åtgärder för att stärka det immaterialrättsliga skyddet: -har inlett ett arbete med att utarbeta förslag till en patentintrångsförsäkring på europeisk nivå. Regeringen kommer att aktivt följa detta arbete i syfte att ge företagen möjlighet att rättsligt försvara sina rättigheter. -För att ge innehavarna effektiva hjälpmedel att hävda sina rättigheter, pågår arbete med att genomföra direktivet om säkerställande av skyddet av immateriella rättigheter. Vidare undersöks möjligheten att stärka de brottsbekämpande myndigheternas insatser på detta område. -Förberedelser görs för att inrätta ett domstolssystem med exklusiv behörighet i alla tvistemål och brottmål rörande immaterialrätt. i syfte att skapa ett ännu effektivare och mer specialiserat domstolssystem än det nuvarande. -Åtgärder vidtas för att stimulera uppfinnare och innovatörer att skydda sina rättigheter, till exempel inom patentlagstiftning där genomförandet av den så kallade Londonöverenskommelsen kommer att leda till lägre kostnader för europeiska patentansökningar. -En ny varumärkeslag kommer att ge ett enklare förfarande för Skr. 2005/06:23 registrering av varumärken och upphävande av varumärkesregistreringar, vilket kommer att minska företagens