prop · GS03126 · 2005-03-22 00:00:00 — Regeringens proposition 2004/05:126 Åtgärder mot illegal alkoholhantering Regeringen överlämnar denna proposition till . I propositionen lämnar regeringen förslag till vissa ändringar i alkohol- lagen (1994:1738). Enligt förslagen skall straffskalorna för vissa grova brott som begåtts uppsåtligen höjas till fängelse i lägst och högst . Det högsta straffet för olovligt innehav av alkoholdrycker föreslås bli höjt till fängelse i högst . Vidare föreslås att det införs ett förbud att förvara alkohol i butiker och att detta förbud kriminaliseras som olovlig dryckeshantering. Gällande förvaringsförbud för alkohol på serveringsställen enligt 6 kap. 9 § alko- hollagen kriminaliseras under samma brottsrubricering. Dessutom föreslås att kravet i 10 kap. 5 § alkohollagen på att innehavet av alkoholdrycker skall vara i uppenbart syfte att olovligen sälja alko- holdryckerna tas bort. Slutligen redovisas att en nationell informationsinsats mot illegal alko- holhantering kommer att genomföras av . Lagändringarna föreslås träda i kraft . Förslag till riksdagsbeslut.................................................................. Förslag till lag om ändring i alkohollagen (1994:1738).................... Ärendet och dess beredning............................................................... Tullens och polisens arbete mot alkoholrelaterad brottslighet........ Förvaringsförbud i butikslokal och restaurang................................ Informationsinsatser mot illegal alkoholhantering.......................... Ekonomiska och andra konsekvenser.............................................. Sammanfattning av betänkandet Var går gränsen? (SOU 2004:86).................................................................. Författningsförslag i betänkandet Var går gränsen? (SOU 2004:86).................................................................. Utdrag ur protokoll vid regeringssammanträde ......... Regeringen föreslår att antar regeringens förslag till lag om ändring i alkohollagen (1994:1738). 2Förslag till lag om ändring i alkohollagen (1994:1738) Härigenom föreskrivs i fråga om alkohollagen (1994:1738) dels att 6 kap. 9 § och 10 kap. 3, 5 och 7 §§ skall ha följande lydelse, dels att det i lagen skall införas en ny paragraf, 3 kap. 1 a §, av följande Alkoholdrycker som inte får säljas i en butikslokal får inte heller förvaras i sådan lokal eller tillhörande utrymmen. Med butikslokal avses en lokal där konsumenter kan köpa varor eller tjänster eller hyra varor, dock inte restauranger och andra näringsställen. På serveringsställe där serveringstillstånd gäller får inte någon dricka eller tillåtas dricka andra alkoholdrycker än sådana som har serverats i enlighet med tillståndet. Detta gäller dock inte på hotellrum. Inte heller får någon dricka eller tillåtas dricka alkoholdrycker på ett serveringsställe där alkoholdrycker inte får serveras eller i en lokal, som yrkesmässigt upplåts för anordnande av sådana sammankomster i slutna sällskap vid vilka mat eller dryck tillhandahålls av innehavaren eller genom dennes försorg och där servering av alkoholdrycker inte är tillåten. Alkoholdrycker som inte får serveras i en lokal som avses i i en lokal som avses i denna paragraf får inte heller för- denna paragraf får inte heller varas i sådan lokal eller tillhörande utrymmen i annat fall än när det är uppenbart att drycken inte är avsedd att drickas på stället. Förbuden enligt denna paragraf gäller inte i fråga om öl. Är brott som anges i 1 eller 2 § grovt, döms till fängelse i högst . Vid bedömande av om brottet är grovt skall särskilt beaktas om gär- ningen har utgjort led i en verksam- het som bedrivits yrkesmässigt eller Om ett brott som anges i 1 eller 2 § har begåtts uppsåtligen och är grovt, döms till fängelse i lägst och högst . Vid be- dömande av om brottet är grovt skall det särskilt beaktas om gärningen har 1 Senaste lydelse 2001:414. i större omfattning eller har varit utgjort ett led i en verksamhet som inriktad mot ungdomar. bedrivits yrkesmässigt eller i större omfattning eller har varit inriktad Den som innehar alkoholdrycker Den som innehar alkoholdrycker i uppenbart syfte att olovligen i syfte att olovligen sälja dem sälja dem döms för olovligt inne- döms för olovligt innehav av alko- hav av alkoholdrycker till böter holdrycker till böter eller fängelse eller fängelse i högst . Den som uppsåtligen eller av oaktsamhet säljer eller utlämnar alkoholdrycker i strid med 3 kap. 8 § till någon som inte har uppnått föreskriven ålder eller som är märkbart påverkad av alkohol eller annat berusningsmedel, eller vid partihandel underlåter att på sätt som föreskrivs i 4 kap. 7 § förvissa sig om att köparen har rätt att återförsälja eller inköpa varan, döms för olovlig dryckeshantering till böter eller fängelse . För olovlig dryckeshantering döms också den som försäljer öl i strid med förbud som meddelats enligt 7 kap. 21 § eller tillåter alkoholförtäring i strid med 6 kap. 9 §. Den som uppsåtligen eller av oaktsamhet säljer eller lämnar ut alkoholdrycker i strid med 3 kap. 8 § till någon som inte har uppnått föreskriven ålder eller som är märkbart påverkad av alkohol eller annat berusningsmedel, eller vid partihandel underlåter att på sätt som föreskrivs i 4 kap. 7 § förvissa sig om att köparen har rätt att återförsälja eller köpa in varan, döms för olovlig dryckeshantering till böter eller fängelse . För olovlig dryckeshantering döms också den som säljer öl i strid med förbud som meddelats enligt 7 kap. 21 §, tillåter alkoholförtäring i strid med 6 kap. 9 § första eller andra stycket eller förvarar alkohol i strid med 3 kap. 1 a § eller 6 kap. 9 § tredje stycket. Till ansvar skall inte dömas den som 1. i strid med 3 kap. 1 a § förva- rar alkohol, om det framgår av den förvarade alkoholdrycken och om- ständigheterna i övrigt att drycken var avsedd för annat än försäljning, 2Senaste lydelse 2001:414. 3Senaste lydelse 2001:414. 2. i strid med 6 kap. 9 § tredje stycket förvarar alkohol, om det framgår av den förvarade alkohol- drycken och omständigheterna i övrigt att drycken var avsedd för annat än förtäring på stället. Denna lag träder i kraft . Ärendet och dess beredning Regeringen beslutade att tillkalla en särskild ut- redare med uppdrag att följa utvecklingen när det gäller införsel och för- säljning av alkohol i framför allt för att föreslå de åtgärder som kan behövas för att minska de problem som ökad införsel och vidareförsäljning av alkohol skapar. Utredningen har antagit namnet (dir. 2004:3, S 2004:1). överlämnade delbe- tänkandet Var går gränsen? (SOU 2004:86) till regeringen. En sam- manfattning av betänkandet finns i bilaga 1. De lagförslag som lades fram i betänkandet finns i bilaga 2. Betänkandet har remissbehandlats och en remissammanställning finns tillgänglig i (dnr S2004/5611/FH). Utredningens förslag i de delar som gäller vidgade möjligheter till för- verkande av hjälpmedel som använts vid brott mot alkohollagen (1994:1738) bereds i särskild ordning inom . Även förslaget till sänkt spritskatt bereds i särskild ordning inom Finans- departementet. Denna proposition bygger på en överenskommelse mellan den social- demokratiska regeringen, och . Regeringen beslutade att inhämta Lagrådets yttrande över de lagförslag som finns i bilaga 3. Lagrådets yttrande finns i bilaga 4. Lagrådet har i allt väsentligt godtagit förslagen, men har också föreslagit vissa ändringar. Lagrådets synpunkter kommenteras i avsnitt 6 och 7. Regeringen har följt Lagrådets förslag. Den svenska alkoholkonsumtionen har ökat kraftigt sedan mitten av uppskattades den totala alkoholkonsumtionen i till ca alkohol per invånare , Detta är en ökning med , varav den största delen ägt rum då konsumtionen beräknades till skattades den till och till . ökade alkoholkonsumtionen , vilket är en klart lägre ökningstakt än (), () och (). Ökningen 20012003 förklaras av en ökad resandeinförsel, speciellt av sprit, ökad smuggling av starköl samt en ökad vin- och starkölsförsäljning på Systembolaget. enbart resandeinförseln som ökar. har den totala alkoholkonsum- Detta framgår av figur 4.1, som också visar hur konsumtionen av de olika alkoholdryckerna förändrats . framgår av tabellen är ökningen resultatet av Prop. 2004/05:126 en ökad vin- och starkölskonsumtion. Både vin- och starkölskonsum- tionen har ökat med . Vidare framgår av figuren att den sjunkande konsumtionstrend som spritdrycker tidigare uppvisat har upphört. Den lägsta konsumtionsnivån av sprit uppvisades . Därefter har spritkonsumtionen ökat, från ca alkohol till . är dock nivån lägre än . Figur 4.1 Alkoholkonsumtionen i , 1996, 1998 & 20002004: totalt och per alkoholdryck (i antal liter alkohol per invånare ; registrerad plus skattningar av oregistrerad alkoholkonsumtion) Källor: , m.fl., 2000; Leifman, 2003; Leifman & , 2003. Den svenska alkoholkonsumtionen är fortfarande lägst av samtliga av de 15 länder som var medlemmar i fram till utvidgningen . Avståndet till övriga länder har dock mer än halverats . skiljer inte till EU-genomsnittet (baserat på de 15 EU-länderna), den oregistrerade alkoholen inräknad. 1995 var avståndet ca . Detta framgår av figur 4.2, som visar den svenska konsum- tionsutvecklingen jämfört med den i de s.k. vinländerna (, , , , ) och ölländerna (länderna i Central- , och ). Enbart den försålda, registrerade försäljningen redovisas för vin- och ölländerna. Även i dessa länder förekommer oregistrerad alkoholkon- sumtion, men inte alls i samma utsträckning som i och andra nordiska länder. Skulle dessa mängder ändå inkluderas så skulle konsumtionsnivåerna givetvis ligga något högre, sannolikt högre, men trenderna skulle, i stort sett, vara desamma. Figur 4.2 Konsumtionstrenderna för vin- och ölländerna bland de tidigare 15 Prop. 2004/05:126 EU-länderna och för såväl registrerad som oregistrerad försäljning Liter ren alkohol per inv. Denna utjämningsprocess, som bl.a. inneburit att den svenska konsum- tionen närmat sig andra länders inom EU, beror till del på försvagningen av den nationella alkoholpolitikens styrmedel som t.ex. höga alkohol- skatter. Men det är inte hela förklaringen. Människor och varor rör sig över gränser på ett helt annat sätt . Den snabba utveck- lingen av kommunikationsteknologin har bidragit till att livsstilarna mellan olika länder tenderar att bli allt mer lika varandra. Detta gäller t.ex. ungdomar från olika länder som kan se på samma TV- program med samma innehåll. Även Internet och ett ökat resande har bidragit till allt mer homogena livsstilar mellan människor. Även alkoholvanorna blir alltmer utjämnade mellan olika länder, åt- minstone inom EU. I sjunker alkoholkonsumtionen, i synner- het vinkonsumtionen som utgör en allt mindre andel av den totala kon- sumtionen. I länder i norra , däribland , ökar konsum- tionen, inte minst av vin som svarar för en allt större andel av totalkon- sumtionen av alkohol. Inte bara konsumtionsnivåerna, utan således även dryckespreferenserna (val av dryck), har utjämnats betydligt mellan län- derna. Männen dricker mer än dubbelt så mycket alkohol som kvinnorna. För männen innebär det ca ren alkohol (per man invånare ) och för kvinnorna ca . Omräknat till spritdrycker (40 volym- procent) motsvarar detta ca för männen och för kvinnorna och i vin (12 volymprocent) 3 flaskor för männen och 1,3 för kvinnorna. Det bör dock nämnas att alkoholkonsumtionens fördelning är mycket Prop. 2004/05:126 skev. Den tiondel av konsumenterna som dricker mest svarar för ca hälften av den totala alkoholkonsumtionen och dricker mer än genomsnittet. I figur 4.3 redovisas en detaljerad fördelning av konsumtionen i ett större antal åldersklasser (två-årsklasser). För båda könen framkommer att konsumtionen är som högst i början av för männen i åldersgruppen och bland kvinnorna i åldern . Därefter sjunker konsumtionen med ökad ålder fram till början (männen) eller mitten (kvinnorna) av 30-årsåldern. För männen ligger konsumtionen sedan kvar på ungefär samma nivå för att därefter, med början , uppvisa en gradvis minskning med stigande ålder fram till mitten av 50-årsåldern. Bland kvinnorna däremot är det snarare frågan om en viss konsumtionsökning efter den, relativt sett, låga konsumtionen , en ökning som når sin kulmen i mitten av 40- årsåldern och som sedan ligger kvar på ungefär samma nivå fram till mitten av 50-årsåldern. Därefter minskar konsumtion gradvis med ökad ålder fram till slutet av 60-årsåldern. De därpå följande åldersgrupperna uppvisar små konsumtionsskillnader. Figur 4.3 Självrapporterad alkoholkonsumtion bland män och kvinnor i olika åldersgrupper (två-årsklasser) , uttryckt i alkohol (ej uppräknad mot totalkonsumtionen) (n=28554) Konsumtionen bland unga män och kvinnor är högre än genomsnittet för alla män respektive kvinnor i åldrarna . Detta innebär att den faktiska konsumtionen för 20-24-åriga män sannolikt uppgår till ca alkohol och för kvinnorna i samma åldersgrupp till knappt . Omräknat till spritdrycker (40 volymprocent) motsvarar detta för de unga männen ca spritdrycker och för de unga kvinnorna drygt . I antal starköl (ca 5,5 volymprocent) motsvarar alkohol nästan 14 burkar och de unga kvinnornas ca 6 burkar . Undersökningar genomförda i uppvisar en åldersfördelning lik den svenska. Men kanske mer intressant är att detta svensk-norska mönster, med en konsumtionstopp runt de dryga 20, inte framkommit vid analyser av data från länder i och vissa länder i Central- . Med undantag av och , där likaledes kon- sumtionen tycks vara som högst , uppvisar andra länder små åldersskillnader (med undantag av de allra yngsta och äldsta). Konsum- tionen tycks vara något högre bland de medelålders (ca 4045- årsåldern) än bland de yngre vuxna. I tabell 4.1 redovisas den totala alkoholkonsumtionen och konsum- tionen av de olika alkoholdryckerna mer i detalj. Som framgår av tabellen svarade vin, det vill säga både vanligt vin (med upp till 15 volymprocent alkohol), starkvin (1522 volymprocent) och cider (> 3,5 volymprocent), för av den totala konsumtionen, mätt i alkohol. Konsumtionen av starköl uppgick till och spritkonsumtionen till . Folköl, som främst säljs i landets livsmedelsbutiker, svarade för av konsumtionen. Lådvinet introducerades och svarade för av Systembolagets totala vinförsäljning. ökade Systembolagets totala vinförsäljning med . Konsum- tionsmätningar har visat att den totala vinkonsumtionen stigit kraftigt i och att ökningen varit särskilt tydlig bland kvinnor, främst medelålders kvinnor. Det är högst sannolikt att den nya förpackningsformen för försäljning av vin, lådvin ("bag-in-box") varit en bidragande orsak till den ökade vinkonsumtionen. Tabell 4.1 Skattning av den totala alkoholkonsumtionen av sprit, vin, starköl och folköl i , uppdelad på olika Andel av den totala och äldre i liter Källor: SoRAD, Systembolaget, Av alla spritdrycker som konsumerades var köpt på System- bolaget . var införd i samband med resor till . Insmugglad sprit stod för av spritkonsumtionen medan var hembränd sprit. Restaurangförsäljningen av spritdrycker uppgick till av spritkonsumtionen. Av det vin som konsumerades i landet, både vanligt vin och starkvin, var inhandlat på och var infört till landet vid resor. Konsumtionen av vin på restauranger upp- gick till och hemtillverkat vin till av den totala vinkonsumtionen . Av det starköl som konsumerades i var köpt i Prop. 2004/05:126 Systembolaget AB:s butiker, medan konsumerades på var infört till av resenärer och hade smugglats in i landet. I stort sett all folköl som konsumerades var köpt i livs- medelsbutiker och av konsumtionen bestod av folköl med en alkoholstyrka på maximalt 2,8 volymprocent. De resterande bestod av folköl med en styrka på upp till 3,5 volymprocent. Registrerad och oregistrerad alkoholkonsumtion Figur 4.4 visar utvecklingen av den registrerade alkoholkonsumtionen i , dvs. försäljningen i , restauranger och av folköl (samt mellanöl ) i livsmedelsbutiker. Som lägst har denna legat på och som högst på alkohol per invånare . Den högsta siffran, som uppmättes 1976, var resultatet av en mycket kraftig försälj- ningsökning . sjönk försäljningen fram för att under de därpå föl- jande fem åren visa en mindre uppgång. Vid tiden för dessa förändringar var konsumtionen av oregistrerad alkohol inte mer omfattande än att för- ändringar i den registrerade konsumtionen kunde användas som indikator på de faktiska förändringarna. Detta visar inte minst de starka samband som i flera svenska studier framkommit mellan förändringar i den registrerade konsumtionen och i olika alkoholrelaterade skador. Det är emellertid osäkert om de förändringar som ägt rum i den regi- strerade konsumtionen är en bra indikator på de faktiska förändringarna. Mellan åren 1989 sjönk exempelvis den registrerade konsumtionen . ökade den oregistrerade konsumtionen med . Ökningen av den oregistrerade konsumtionen beräknades såle- des vara större än minskningen av den registrerade och resultatet blev att totalkonsumtionen hade ökat. Registrerad alkoholförsäljning i 19502004 omräknad till alkohol per invånare, (Systembolaget AB:s försäljning, restaurangförsäljning och försäljning av folköl) har den oregistrerade konsumtionen nästan tredubblats och ökat , . Detta redovisas närmare i tabell 4.2, som också visar utvecklingen av den registrerade konsumtionen samt Systembolaget AB:s försäljning och andel av totalkonsumtionen av alkohol. Noterbart är att System- bolaget andel av totalkonsumtionen minskat kraftigt , från till . Tabell 4.2 Registrerad, oregistrerad alkoholkonsumtion samt System- bolaget detaljhandel olika år * leveranser till restauranger ingår ej har stora förändringar ägt rum i de olika grupperna av oregi- strerad alkohol. Detta framkommer av tabell 4.3 som redovisar ut- vecklingen för samtliga olika delmängder för respektive alkoholdryck. Den hembrända spriten har sjunkit med , från uppskattningsvis till . Den privat införda alkoholen har dock ökat för både vin, spritdrycker och starköl. Även smugglingen av alkoholdrycker uppvisar ökningar och den största ökningen svarar starkölet för. Tabell 4.3 Den totala alkoholkonsumtionen i åren 19962004, uppdelad på alkoholdryck och anskaffningssätt, i liter alkohol per invånare Källor: 1996, 1998: (m.fl., 2000). 2000: Beräkningar av den s.k. KAMEL-gruppen (se Leifman m.fl., 2000). 2001 och 2002: SoRAD. Övriga källor: Systembolaget, . Noterbart är att sedan slutet av ökar inte längre den registrerade alkoholkonsumtionen utan all ökning av totalkonsumtionen är resultatet av ökad alkoholinförsel. Systembolaget AB:s spritförsäljning uppvisar en stor minskning, en nedgång som började då införselkvoten för spritdrycker ökade från 2 till . Även vin- och starkölsförsälj- ningen i har påverkats av den ökade alkoholinförseln. har försäljningen av dessa drycker ökat kraftigt, för att vara något lägre än . Det är som försäljningen minskat för dessa två drycker medan försäljningen var ungefär densamma som . Om smuggling och vidareförsäljning av alkoholdrycker Smugglingen av alkohol har ökat från uppskattningsvis knappt alkohol per invånare till . Smugglingen domineras av starköl och i mindre utsträckning av spritdrycker. Smuggling av vin förekommer mer sällan. Hur utveck- lingen av smugglingen av spritdrycker respektive starköl ser ut, mätt i volymliter, redovisas i tabell 4.4. Omräknat till alkohol var volymen av starkölsmuggling mer än dubbelt så hög som spritsmugg- lingen 2003. Av den totala smugglingen svarade starköl för och spritdrycker för . Resterande utgjor- des av vin. Även var volymen starkölsmuggling större än volymen av spritsmuggling, men skillnaderna var mindre och var förhållandet det omvända. Tabell 4.4 Köp av smuggelöl respektive smuggelsprit omräknat till antal tusen liter till och med En betydande andel av alkoholsmugglingen sker i form av syste- matisk införsel av relativt små mängder alkohol per inresa köpt i butik i och, framförallt, i . Antalet resor kan dock vara omfat- tande. Eftersom det rör sig om vidareförsäljning av denna alkohol i är även denna införsel att betrakta som smuggling. Den mer stor- skaliga smugglingen är mindre . Exakt hur mycket av all den illegala försäljningen som härrör från den mer storskaliga respektive den småskaliga smugglingen är oklart. Tullens beslag av stora kvantiteter sprit har dock minskat betydligt och . Säljare av den alkohol som förs in i och var den säljs I ett pågående projekt vid , finansierat av Socialdepar- tementet, har den illegala alkoholförsäljningen i studerats Det huvudsakliga syftet med projektet är att beskriva vidareför- säljningen av den alkohol som förs in i landet. I projektets syften ingår att ge en bild av vem säljaren är, var försäljningen äger rum (brottsplats), samt vilka kvantiteter det rör sig om. Bland annat har projektet gått igenom samtliga förundersökningsprotokoll gällande brotten olovlig försäljning av alkoholdrycker och olovligt innehav av Sammantaget rör det sig om 148 förundersökningar och 188 misstänkta personer. visade bl.a. att det ofta rör sig om vidareförsäljning av alkohol som köpts i butik utomlands (exempelvis i ) och som sedan förts in i Vidare framkom att antalet män vida översteg antalet kvinnor: av alla misstänkta personer var män. Säljarna återfanns i de flesta åldersgrupper, men åldersgruppen 4150 var vanligast (31 pro- cent), följd av 3140-åringarna (), 5160-åringarna (15 pro- cent) och 2130-åringarna (). av samtliga misstänkta var födda utomlands, medan var födda i . Mer än var tredje misstänkt () var arbetslös, följt av förvärvs- arbetande (). Tretton procent av de misstänkta var sjukskrivna eller sjukpensionärer, studerande och pensionärer. I av de misstänkta fallen såldes alkoholen på gatan och i av fallen i lägenheter, men det förekom också försäljning i närbutiker (). Poliser som arbetar med brott mot alkohollagen i har till uppgett att en stor del av försäljningen, fram- för allt till ungdomar, sker på så sätt att den som önskar köpa alkohol ringer säljarens mobiltelefonnummer, som sprids bl.a. på skolor, och lämnar sin beställning. De inblandade kommer sedan överens om när och var leverans skall ske, oftast till välkända samlingsplatser i , och säljaren levererar därefter alkoholen. I den beskrivna ambulerande för- säljningsverksamheten finns det således personer som kör runt i bilar i med olika typer av alkoholdrycker som de sedan efter telefon- samtal levererar till köparna på överenskomna platser. Härutöver före- kommer försäljning genom s.k. hustomtar, personer som vinner status inom t.ex. bostadsområden genom att sälja alkohol, och i närbutiker samt genom turisttrafiken med bussar från . Det är vidare vanligt med försäljning och leveranser till arbetsplatser. Vid kontakter med polisen i norra har framkommit att det finns starka nätverk med hårda inre kärnor av personer som har olika uppdrag i sin organisation som ägnar sig åt storskalig smuggling av bl.a. alkohol. Dessa har förmågan att bedriva sin kriminella verksamhet i företagsform med finansiärer, inköpare, lagerhållare, transportörer, distributörer och, längst ner i pyramiden, återförsäljarna. Nätverken kan till och från bestå av 50100 personer men naturligtvis finns det också nätverk av enklare art t.ex. ett antal personer som åker runt och säljer direkt från bilen till hugade spekulanter. Närbutikerna har allt ifrån en säker leverantör till att de i egen regi åker iväg för att hämta hem billig alkohol. Polisens insatser i nordvästra har riktats mot såväl den enkelt organise- rade försäljningen från bil, den mer omfattande försäljningen från servi- cebutikerna som försök att komma åt den storskaliga organiserade krimi- naliteten. En översiktlig genomgång av tullens förundersökningar i och visar också att det ibland rör sig om stora mängder insmugglad alkohol som har områden i mellersta och till och med ibland norra som slutdestination. Av denna genomgång framgår också att även personer som inte är bosatta i för in stora mängder alkohol.