prop · GS0385 · 2005-03-16 00:00:00 — Regeringens proposition 2004/05:85 Regeringen överlämnar denna proposition till . I propositionen lämnas förslag till en ny aktiebolagslag. Förslaget inne- bär, i förhållande till den nuvarande aktiebolagslagen , en språklig och systematisk modernisering av den svenska aktiebolagsrätt- en. Förslaget syftar också till att åstadkomma större flexibilitet för före- tagen, t.ex. vad gäller möjligheterna att reglera frågor i bolagsordningen. De särskilda reglerna om riktade emissioner i den s.k. Leo-lagen föreslås föras över till den nya lagen. Bland de sakliga nyheterna i förslaget kan följande nämnas. Bestämmelserna om bildande av aktiebolag ges en ny utformning som bättre överensstämmer med hur bolagsbildning i praktiken går till. De nuvarande bestämmelserna om s.k. uppskjuten apport tas bort, såvitt gäller privata aktiebolag. Också kravet på att det för aktierna skall anges ett nominellt belopp tas bort. Bolag som inte är avstämningsbolag ges nya möjligheter att begränsa aktiernas överlåtbarhet genom s.k. sam- tyckes- och förköpsförbehåll. I syfte att förbättra aktieägarnas inflytande i bolaget föreslås ett särskilt system för insamlande av fullmakter inför bolagsstämman. Förslaget innehåller också bestämmelser om utomståendes rätt att närvara på bo- lagsstämma. I propositionen diskuteras också frågor kring aktieägarnas möjligheter att delta i bolagsstämma på distans, t.ex. via datoruppkopp- ling. Det föreslås också att ändringar i styrelsens sammansättning i fort- sättningen skall få verkan från den tidpunkt då anmälan om registrering kom in till . Vidare föreslås att olika slag av aktiebolags- rättsliga dokument (protokoll, revisorsintyg, fullmakter m.m.) skall kunna komma till uttryck i elektroniska dokument, undertecknade med avancerad elektronisk signatur. Reglerna om kapitalökning föreslås få en ny utformning. De föreslagna Prop. 2004/05:85 bestämmelserna innebär i den delen bl.a. att det blir möjligt att ge ut fri- stående teckningsoptioner och att s.k. kapitalandelslån inte längre skall vara förbjudna. Enligt förslaget skall bestämmelserna om olika slag av värdeöverfö- ringar från bolaget ges en mera enhetlig utformning än de har haft. Liksom skall enbart bolagets fria egna kapital kunna utnyttjas för värdeöverföringar. Några av de nuvarande begränsningarna för vinstut- delning, såsom den s.k. koncernspärren, tas bort. När utrymmet för värdeöverföring, t.ex. vinstutdelning, bestäms, skall i stället större hän- syn tas till förhållandena i det enskilda fallet. Det föreslås vidare att majoritetsbeslut om vinstutdelning skall kunna fattas på extra bolags- stämma (s.k. efterutdelning). Förslaget innehåller också förtydligande regler om inlösen av minori- tetsaktier. Enligt förslaget skall lösenbeloppet vid sådan inlösen normalt utgöras av aktiens marknadsvärde. Det föreslås också att ett det skall införas ett nytt rättsligt instrument i lagen, delning av aktiebolag. Delning innebär att ett aktiebolag delas upp på två eller flera bolag. Den nya lagen föreslås träda i kraft . Förslag till riksdagsbeslut.................................................................. 2.2Förslag till lag om införande av aktiebolagslagen (2005:000)....................................................................... 2.3Förslag till lag om ändring i lagen (1967:531) om tryggande av pensionsutfästelse m.m. ............................ 2.4Förslag till lag om ändring i lagen (1987:464) om vissa riktade emissioner i aktiemarknadsbolag, m.m...... 2.5Förslag till lag om ändring i lagen (1987:667) om 2.6Förslag till lag om ändring i årsredovisningslagen (1995:1554)..................................................................... 2.7Förslag till lag om ändring i lagen (1995:1559) om årsredovisning i kreditinstitut och värdepappersbolag ...186 2.8Förslag till lag om ändring i lagen (1998:1479) om kontoföring av finansiella instrument ............................. Ärendet och dess beredning........................................................... Aktiebolagsformen; dess bakgrund och betydelse.......... Privata och publika aktiebolag........................................ Missbruk av aktiebolagsformen...................................... Ansvarsgenombrott i advokataktiebolag......................... Avstämningsbolag och kupongbolag.............................. Aktier utan nominellt belopp? Fritt och bundet eget kapital ........................................... Uppbyggandet av bolagets kapital.................................. Vem bör få vara stiftare?................................................. 5.9Färdigställande och undertecknande av stiftelse- Aktierna i bolaget .......................................................................... Aktier av olika slag ......................................................... Priset för aktier vid förköp m.m . .................. Sammanläggning av aktier.............................................. Förande av aktiebok ...................................... form och ändamål .................... Företagsstyrning .......................(corporate governance) Allmänna överväganden om bolags - Rätten att delta i stämman i ett Rätten för utomstående att vara med på Aktieägarnas möjligheter att delta utan att vara närvarande på stämman Aktieägarnas rätt att delta i stämman på Bolagsstämma on - line Övrig användning av informationsteknik, Tillträde och avgång som styrelseledamot Kontrollen av aktiebolaget ............................................................ Allmän och ......................................särskild granskning Ökning av aktiekapitalet................................................................ Allmänt om ..............................ökning av aktiekapitalet Frågor som aktualiseras vid ökning av Metoder för ökning av aktiekapitalet Förslag till beslut m.m Nyemission av aktier samt emission av tecknings- optioner och konvertibler................................................ 9.3.2Särskilda frågor avseende tecknings- optioner och konvertibler.............................. Förslag till beslut m.m. ................................. Underrättelse till aktieägarna m.m................ Förbud mot emission till underkurs.............. Utnyttjande av optionsrätt............................. Konvertering av konvertibler........................ 9.5Vissa riktade emissioner m.m. i publika aktiebolag och dotterbolag till sådana bolag .................................... Bolagsstämmans beslut om emission ........... Bolagsstämmans beslut om vissa över - låtelser av aktier m.m .................................... Vinstandelslån och kapitalandelslån.............................................. Värdeöverföringar från bolaget ..................................................... Formerna .....................................för värdeöverföringar Borgenärsskyddet ........................vid värdeöverföringar Rättsföljder ....................vid olagliga värdeöverföringar Beslut om värdeöverföring vid ordinarie Vinstutdelning ...........på yrkande av aktieägarminoritet 13 Förvärv av egna aktier, .........teckningsoptioner och konvertibler Förvärv och överlåtelse av egna aktier ........................... 13.3Förvärv och överlåtelse av egna teckningsoptioner Minskning av aktiekapitalet .......................................................... I vilka fall bör aktiekapitalet få minskas? Minskning av aktiekapitalet för täckning Minskning för återbetalning till aktie - Minskning för avsättning till fria fonder Minskning av aktiekapitalet för avsättning Minskning av aktiekapitalet enligt förbehåll Metoder för ........................minskning av aktiekapitalet 15 Lån till aktieägare m.m.................................................................. Förbudet mot ............................................närståendelån Bör förbudet mot närståendelån finnas Vilka personkategorier bör omfattas av förbudet mot närståendelån? Undantag från förbudet mot närståendelån Lån till förvärv .................................................av aktier Rättsföljderna ................................vid otillåtna lån m.m Inlösen av minoritetsaktier ............................................................ 16.1 Förutsättningar ....................................................för inlösen Inlösen av konvertibler och tecknings - Prövning av tvist om inlösen Deldom avseende medgivet belopp .............. Dom avseende lösenbeloppet ....................... Nedsättning av lösenbelopp.......................... Talan mot skiljedom ..................................... Ersättning för kostnader i inlösentvister ....... 17 Upplösning och omvandling av aktiebolag ................................... Olika sätt att upplösa eller omvandla ett aktiebolag ....... Delning av aktiebolag ..................................................... Behovet av en civilrättslig reglering av delning av aktiebolag.................................... Förfarandet vid delning................................. Betalningsansvaret för överlåtande bolags Civilrättsliga och straffrättsliga sanktioner..................... Straff och vite................................................ Ikraftträdande- och övergångsbestämmelser................................. Samråd med näringslivet m.fl. ........................................ Konsekvensanalyser avseende kommitténs förslag........ Konsekvenser av enskilda förslag................................... Ekonomiska konsekvenser för det allmänna................... Regeringen föreslår att antar regeringens förslag till 2.lag om införande av aktiebolagslagen (2005:000), 3.lag om ändring i lagen (1967:531) om tryggande av pensionsutfäs- telse m.m., 4.lag om ändring i lagen (1987:464) om vissa riktade emissioner i aktiemarknadsbolag, m.m., 4.lag om ändring i lagen (1987:667) om ekonomiska föreningar, 6.lag om ändring i årsredovisningslagen (1995:1554), 7.lag om ändring i lagen (1995:1559) om årsredovisning i kreditinsti- tut och värdepappersbolag, 8.lag om ändring i lagen (1998:1479) om kontoföring av finansiella instrument. 1 § Denna lag innehåller bestämmelser om aktiebolag. bildande av aktiebolag (2 kap.), bolagsordning (3 kap.), aktierna (4 kap.), aktiebok (5 kap.), aktiebrev (6 kap.), bolagsstämma (7 kap.), bolagets ledning (8 kap.), revision (9 kap.), allmän och särskild granskning (10 kap.), ökning av aktiekapitalet, utgivande av nya aktier, upptagande av vissa penninglån, m.m. (11 kap.), fondemission (12 kap.), nyemission av aktier (13 kap.), emission av teckningsoptioner med åtföljande teckning av nya aktier (14 kap.), emission av konvertibler med åtföljande konvertering till nya aktier (15 kap.), vissa riktade emissioner m.m. (16 kap.), värdeöverföringar från bolaget (17 kap.), vinstutdelning (18 kap.), förvärv av egna aktier m.m. (19 kap.), minskning av aktiekapitalet och reservfonden (20 kap.), lån från bolaget till aktieägare m.fl. (21 kap.), inlösen av minoritetsaktier (22 kap.), fusion av aktiebolag (23 kap.), delning av aktiebolag (24 kap.), likvidation och konkurs (25 kap.), byte av bolagskategori (26 kap.), registrering (27 kap.), aktiebolags firma (28 kap.), skadestånd (29 kap.), straff och vite (30 kap.), samt överklagande (31 kap.). Privata och publika aktiebolag 2 § Ett aktiebolag är ett privat aktiebolag eller ett publikt aktiebolag. Lagen gäller alla aktiebolag, om inte annat föreskrivs. 3 § I ett aktiebolag har aktieägarna inte något personligt betalningsan- svar för bolagets förpliktelser. Trots vad som sägs i första stycket är en aktieägare i ett aktiebolag som bedriver advokatverksamhet solidariskt ansvarig med bolaget för sådana förpliktelser mot klienter som bolaget ådrar sig som han eller hon äger aktier i bolaget. Ansvaret omfattar dock inte förpliktelser som uppkommer i uppdrag som aktieägaren inte själv handlägger eller på annat sätt svarar för. I 25 kap. 19 § finns bestämmelser om personligt betalningsansvar för aktieägare i samband med likvidationsskyldighet på grund av kapital- brist. 4 § Ett aktiebolag skall ha ett aktiekapital. Aktiekapitalet skall vara be- stämt i bolagets redovisningsvaluta. Av 4 kap. 6 § bokföringslagen (1999:1078) framgår att redovisningsvalutan får vara antingen svenska kronor eller euro. 5 § Om aktiekapitalet är bestämt i kronor, skall det uppgå till . Om aktiekapitalet är bestämt i euro och har varit bestämt i euro sedan bolaget bildades, skall det uppgå till minst det belopp i euro som enligt den av då fastställda växelkursen motsvarade . Har aktiekapitalet tidigare varit bestämt i kronor, skall det uppgå till minst det belopp i euro som vid bytet av redovisningsvaluta motsvarade . I fråga om publika aktiebolag gäller 14 § i stället för första och andra styckena. 6 § Om aktiekapitalet är fördelat på flera aktier, representerar varje aktie en lika stor andel av aktiekapitalet. Aktiens andel i aktiekapitalet utgör aktiens kvotvärde. Förbud mot spridning av aktier m.m. i privata aktiebolag 7 § Ett privat aktiebolag eller en aktieägare i ett sådant bolag får inte genom annonsering försöka sprida aktier eller teckningsrätter i bolaget eller skuldebrev eller teckningsoptioner som bolaget har gett ut. Ett privat aktiebolag eller en aktieägare i ett sådant bolag får inte heller på annat sätt försöka sprida i första stycket angivna värdepapper genom att erbjuda fler än 200 personer att teckna eller förvärva värdepapperen. Detta gäller dock inte om erbjudandet riktar sig enbart till en krets som i förväg har anmält intresse av sådana erbjudanden och antalet utbjudna poster inte överstiger 200. Förbuden i första och andra styckena gäller inte erbjudanden som avser överlåtelse till högst tio förvärvare. 8 § Sådana värdepapper som anges i 7 § får, så länge bolaget är privat, inte bli föremål för handel på en svensk eller utländsk börs eller någon annan organiserad marknadsplats. Var det finns definitioner och förklaringar 9 § Bestämmelser om betydelsen av följande begrepp, termer och ut- tryck finns i nedan angivna paragrafer: 23 kap. 1 § 2 kap. 6 § 3 kap. 8 § 24 kap. 1 § 24 kap. 2 § 11 kap. 2 § 11 kap. 4 § 11 kap 4 § 11 kap. 4 § 11 kap. 4 § 12 kap. 1 § 23 kap. 2 § 4 kap. 3 § 4 kap. 18 § 4 kap. 27 § 20 kap. 31 § 6 kap. 9 § 23 kap. 1 § 11 kap. 4 § 11 kap. 4 § 10 kap. 1 § 22 kap. 13 § 3 kap. 1 § 3 kap. 1 § 4 kap. 6 § 4 kap. 8 § 2 kap. 1 § 2 kap. 5 § 8 kap. 40 § 8 kap. 37 § 10 kap. 21 § 11 kap. 4 § 11 kap. 4 § 11 kap. 4 § 11 kap. 4 § 7 kap. 10 § 10 § Ett avstämningsbolag är ett aktiebolag vars bolagsordning inne- håller förbehåll om att bolagets aktier skall vara registrerade i ett avstäm- ningsregister enligt lagen (1998:1479) om kontoföring av finansiella instrument (avstämningsförbehåll). Begreppen moderbolag, dotterföretag och koncern 11 § Ett aktiebolag är moderbolag och en annan juridisk person är dotterföretag, om aktiebolaget 1.innehar mer än hälften av rösterna för samtliga aktier eller andelar i den juridiska personen, 2.äger aktier eller andelar i den juridiska personen och på grund av av- tal med andra delägare i denna förfogar över mer än hälften av rösterna för samtliga aktier eller andelar, 3.äger aktier eller andelar i den juridiska personen och har rätt att utse eller avsätta mer än hälften av ledamöterna i dess styrelse eller motsva- rande ledningsorgan, eller 4.äger aktier eller andelar i den juridiska personen och har rätt att ensamt utöva ett bestämmande inflytande över denna på grund av avtal med den juridiska personen eller på grund av föreskrift i dess bolagsord- ning, bolagsavtal eller därmed jämförbara stadgar. Vidare är en juridisk person dotterföretag till moderbolaget, om ett annat dotterföretag till moderbolaget eller moderbolaget tillsammans med ett eller flera andra dotterföretag eller flera andra dotterföretag till- sammans 1.innehar mer än hälften av rösterna för samtliga aktier eller andelar i den juridiska personen, 2.äger aktier eller andelar i den juridiska personen och på grund av avtal med andra delägare i denna förfogar över mer än hälften av rösterna för samtliga aktier eller andelar, eller 3.äger aktier eller andelar i den juridiska personen och har rätt att utse eller avsätta mer än hälften av ledamöterna i dess styrelse eller motsva- rande ledningsorgan. Om ett dotterföretag äger aktier eller andelar i en juridisk person och på grund av avtal med den juridiska personen eller på grund av föreskrift idess bolagsordning, bolagsavtal eller därmed jämförbara stadgar har rätt att ensamt utöva ett bestämmande inflytande över den juridiska personen, är även denna dotterföretag till moderbolaget. Moderbolag och dotterföretag utgör tillsammans en koncern. avses i denna lag företag i samma koncern. 12 § I de fall som avses i 11 § första stycket 13 och andra stycket skall sådana rättigheter som tillkommer någon som handlar i eget namn men för en annan fysisk eller juridisk persons räkning anses tillkomma den personen. Vid bestämmandet av antalet röster i ett dotterföretag beaktas inte de aktier och andelar i dotterföretaget som innehas av dotterföretaget självt eller av dess dotterföretag. Detsamma gäller aktier och andelar som inne- has av den som handlar i eget namn men för dotterföretagets eller dess dotterföretags räkning. Undertecknande med elektronisk signatur 13 § En handling som enligt denna lag skall vara undertecknad får, om något annat inte anges, undertecknas med avancerad elektronisk signatur enligt lagen (2000:832) om kvalificerade elektroniska signaturer. Särskilda bestämmelser för publika aktiebolag 14 § Om aktiekapitalet i ett publikt aktiebolag är bestämt i kronor, skall det uppgå till . Om aktiekapitalet i ett publikt aktiebolag är bestämt i euro och har varit bestämt i euro sedan bolaget bildades, skall det uppgå till minst det belopp i euro som enligt den av då fastställda växelkursen motsvarade . Har aktiekapitalet tidigare varit be- stämt i kronor, skall det uppgå till minst det belopp i euro som vid bytet av redovisningsvaluta motsvarade . 1 § Ett aktiebolag bildas av en eller flera stiftare. En stiftare skall vara 1.en fysisk person som är bosatt inom Europeiska ekonomiska sam- arbetsområdet, 2.en svensk juridisk person, eller 3.en juridisk person som har bildats enligt lagstiftningen i en stat inom Europeiska ekonomiska samarbetsområdet och som har sitt säte, sitt hu- udkontor eller sin huvudsakliga verksamhet inom detta område. Handelsbolag eller motsvarande juridiska personer som har bildats enligt lagstiftningen i en stat inom Europeiska ekonomiska samarbetsom- rådet får vara stiftare endast om varje obegränsat ansvarig bolagsman är bosatt inom detta område. kan för ett särskilt fall tillåta annan än den som har an- getts i första och andra styckena att vara stiftare. 2 § Den som är underårig eller i konkurs eller som har förvaltare enligt 11 kap. 7 § kan inte vara stiftare. Att detsamma gäller den som har näringsförbud följer av 6 § lagen (1986:436) om näringsförbud. Åtgärder som skall vidtas vid bolagsbildningen 3 § Vid bolagsbildningen skall följande åtgärder vidtas: 1.Stiftarna skall upprätta ett utkast till en stiftelseurkund enligt be- stämmelserna i 510 §§. 2.En eller flera bland stiftarna skall teckna sig för samtliga aktier i bo- laget enligt bestämmelserna i 12 §. Aktierna skall betalas enligt bestämmelserna i 1519 §§. 4.Stiftarna skall färdigställa, datera och underteckna stiftelseurkunden. 5.Styrelsen skall anmäla bolaget för registrering enligt bestämmelser- na i 22 och 23 §§. När bolaget anses bildat 4 § Bolaget anses bildat när stiftelseurkunden har undertecknats av samt- liga stiftare. Av 24 och 25 §§ framgår att frågan om bolagsbildning faller om re- gistrering inte sker och att bolaget får rättshandlingsför- måga först i och med registreringen av bolaget. 5 § I stiftelseurkunden skall stiftarna ange 1.hur mycket som skall betalas för varje aktie (teckningskursen), och 2.fullständigt namn, personnummer eller, om sådant saknas, födelse- datum samt postadress för styrelseledamot och revisor samt, i förekom- mande fall, styrelsesuppleant, revisorssuppleant och lekmannarevisor. I förekommande fall skall det även anges om 1.en aktie skall kunna tecknas med rätt eller skyldighet att betala aktien med annan egendom än pengar, 2.en aktie skall kunna tecknas med rätt eller skyldighet för bolaget att överta egendom mot någon annan ersättning än aktier, 3.en aktie skall kunna tecknas med andra villkor, 4.bolaget skall ersätta kostnader för bolagets bildande, och 5.någon på något annat sätt skall få särskilda rättigheter eller förmåner av bolaget. En sådan bestämmelse som avses i andra stycket skall återges i sin hel- het i stiftelseurkunden. Teckningskursen enligt första stycket 1 får inte understiga aktiens kvotvärde. 6 § Endast egendom som är eller kan antas bli till nytta för bolagets verksamhet kan utgöra sådan egendom som avses i 5 § andra stycket 1 och 2 (apportegendom). Med apportegendom får inte jämställas åtagande att utföra arbete eller tillhandahålla tjänst. Värdet på apportegendom får inte sättas högre än det verkliga värdet för bolaget. 7 § Stiftelseurkunden skall innehålla en redogörelse för de omständig- heter som kan vara av betydelse för bedömningen av de bestämmelser som avses i 5 § andra stycket och för bedömningen av värdet på apport- egendom. Av redogörelsen skall framgå hur värdet på apportegendomen har bestämts och vilka rättsliga och ekonomiska synpunkter som har be- aktats vid värderingen. Följande uppgifter skall anges särskilt: 1.namn, person- eller organisationsnummer och hemvist beträffande den som avses med en bestämmelse, 2.det värde som apportegendomen beräknas komma att tas upp till i 3. antalet aktier i bolaget eller annan ersättning som skall lämnas för Prop. 2004/05:85 apportegendomen. 8 § Stiftelseurkunden skall innehålla uppgift om det högsta beräknade beloppet av de kostnader för bolagets bildande som enligt stiftelseurkun- den skall betalas av bolaget. Om det inte uppkommer andra kostnader för bolagets bildande än allmänna avgifter och sedvanliga kostnader för upp- rättandet av stiftelseurkunden och liknande arbete, behöver dock uppgift om kostnaderna inte lämnas. I fråga om publika aktiebolag gäller 28 §. 9 § Om ett skriftligt avtal har upprättats rörande en sådan bestämmelse som avses i 5 § andra stycket, skall avtalet eller en kopia av avtalet fogas till stiftelseurkunden eller i stiftelseurkunden göras en hänvisning till av- talet med uppgift om var det finns tillgängligt för aktietecknarna. Inne- hållet i ett muntligt avtal skall i sin helhet tas upp i stiftelseurkunden. När en rörelse tillskjuts eller övertas, skall vad som sägs i första stycket om skriftliga avtal gälla även balans- och resultaträkningar för rö- relsen under rörelsens senaste två räkenskapsår. I stiftelseurkunden skall det lämnas en upplysning om rörelsens resultat därefter. Om balans- och resultaträkningar inte har upprättats för rörelsen, skall det i stiftelseurkunden lämnas en upplysning om rörelsens resultat under de nämnda räkenskapsåren. 10 § Stiftelseurkunden skall innehålla en bolagsordning. Bestämmelser om bolagsordningens innehåll finns i 3 kap. Verkan av att apportbestämmelser m.m. har redovisats på felaktigt sätt 11 § Om 5 § tredje stycket eller 7 eller 9 § inte har iakttagits beträffande en viss bestämmelse i stiftelseurkunden, är bestämmelsen utan verkan mot bolaget. Hur aktier skall tecknas 12 § Aktieteckning skall ske i stiftelseurkunden. En aktieteckning som har gjorts på annat sätt kan göras gällande endast om bolaget registreras utan att aktietecknaren har anmält felet hos . Aktieteckningen blir bindande för aktietecknaren när stiftelseurkunden har undertecknats av samtliga stiftare. Verkan av att aktier har tecknats med avvikande villkor 13 § Om en aktie har tecknats med villkor som inte stämmer överens med stiftelseurkunden, kan aktietecknaren inte åberopa villkoret. Verkan av att villkor för aktieteckning inte har uppfyllts