prop · GS03150 · 2005-05-10 00:00:00 — Slutligen är det enligt regeringens uppfattning angeläget att det för alla ämnen som är klassificerade som farliga finns en rättighet att på begäran få information om de ingår i varan. Regler som ger möjlighet att på begäran få information om varors innehåll av kemiska ämnen bör enligt regeringens uppfattning i första hand drivas i REACH-förhandlingarna. Parallellt kan frågan om att lämna information om ämnen med vissa farliga egenskaper aktualiseras i samband med EG:s produktdirektiv. Se vidare under En strategi för giftfria och resurssnåla kretslopp, avsnitt 21.3. I övrigt bedömer regeringen att bl.a. följande åtgärder krävs för att uppnå delmål 2 om information om farliga ämnen i varor: KemI:s och övriga berörda myndigheters tillsyn över efter- levnaden av nuvarande EG-regler för produktinformation för kemiska produkter behöver förstärkas. Regeringen avser att inom den globala kemikaliestrategin under driva frågan om ett globalt informationssystem för farliga ämnen i varor, förutom det om kemiska produkter. Regeringen avser att ta initiativ för att stimulera näringslivet till att utveckla krav på information om farliga ämnen i varor inom ramen för miljövarudeklarationerna, som komplement till bind- ande regler. Regeringen avser att inom EU verka för att krav på information om miljöaspekter även omfattar och görs tillgänglig för läke- medels-, hygien- och kosmetikaprodukter. Regeringen avser att ta initiativ till att vidare utreda ett system för deklaration av kemiska ämnen i byggnadsmaterial. Varor är en betydande källa till exponering av människor för respektive spridning av farliga kemikalier i miljön. En förbättrad information om kemiska ämnen i varor ger både företag och enskilda möjlighet att göra informerade produktval. Möjligheterna ökar för tillverkare att undvika att bygga in hälso- och miljöskadliga ämnen i komplexa produkter som byggnader, elektronik och bilar. kan företagens kostnader för t.ex. arbetarskydd och avfallshantering minska. Ett välutvecklat informa- tionssystem skulle inom vissa produktområden innebära möjligheter för företagen att köpa komponenter på en större marknad, med en bättre kon- kurrens och lägre priser som följd. Bland de nämnda åtgärderna kommer en förstärkt tillsyn över nuvarande EG-regler för produktinformation liksom krav på information om miljöaspekter på läkemedels-, hygien- och kosmetikaprodukter att innebära statsfinansiella kostnader genom ökade insatser från berörda myndigheter. Dessa åtgärder medför också kostnader för industrin. 8.4Ändrat delmål 3 om utfasning av farliga ämnen Regeringens förslag: Delmål 3 skall ha följande lydelse: I fråga om utfasning av farliga ämnen skall följande gälla. Nyprodu- cerade varor skall så långt det är möjligt vara fria från: nya organiska ämnen som är långlivade (persistenta) och bio- ackumulerande, nya ämnen som är cancerframkallande, arvs- massepåverkande och fortplantningsstörande samt kvicksilver , dock , övriga cancerframkallande, arvsmassepåverkande och fort- plantningsstörande ämnen, samt sådana ämnen som är hormon- störande eller kraftigt allergiframkallande, om varorna är avsedda att användas på ett sådant sätt att de kommer ut i kretsloppet, övriga organiska ämnen som är långlivade och bioackumulerande, samt kadmium och bly, . Dessa ämnen skall inte heller användas i produktionsprocesser om inte företaget kan visa att hälsa och miljö inte kan komma till skada. Redan befintliga varor, som innehåller ämnen med ovanstående egen- skaper eller kvicksilver, kadmium samt bly, skall hanteras på ett sådant sätt att ämnena inte läcker ut i miljön. Spridning via luft och vatten till av ämnen som omfattas av delmålet skall minska fortlöpande. Delmålet omfattar ämnen som människan framställt eller utvunnit från naturen. Delmålet omfattar även ämnen som ger upphov till ämnen med ovanstående egenskaper, inklusive dem som bildats oavsiktligt. Regeringens bedömning: Delmålet blir svårt att nå i sin helhet inom utsatt tid. REACH förbättrar förutsättningarna för att nå delmålet, men ytterligare insatser krävs för att förstärka förslaget. förslag: Överensstämmer i huvudsak med reger- ingens förslag och bedömning. I rådets förslag är dock utfasningen av de ämnen som nämns i den första punktsatsen tidssatt till 2005 medan regeringens förslag anger 2007 som målår. Remissinstanserna: Flertalet remissinstanser tillstyrker den före- slagna ändringen av delmålet. Några remissinstanser anser att hormon- störande och kraftigt allergiframkallande behöver definieras. () framhåller att standardiserade testmetoder och klassificeringskriterier för hormonstörande ämnen saknas och att ytterligare forskning behövs på området. IMM påpekar också att testkraven i REACH-förslaget för cancerframkallande, arvsmasse- påverkande och fortplantningsstörande liksom för hormonstörande och kraftigt allergiframkallande ämnen är otillräckliga för att identifiera dessa, även för högvolymkemikalier. Flera remissinstanser betonar att en minskad spridning via luft och vatten endast kan åstadkommas via internationellt samarbete. framhåller att REACH endast i begränsad utsträckning behandlar kemikalier i varor. Plast- och kemiföretagen betonar att delmålet måste samordnas med REACH och att måste samarbeta med andra länder och inom EU kring utfasning av kvicksilver och andra kemikalier i stället för att driva en helt egen politik. Skälen för regeringens förslag och bedömning Delmålets nuvarande lydelse är: I fråga om utfasning av farliga ämnen skall följande gälla. Nyprodu- cerade varor skall så långt det är möjligt vara fria från: cancerframkallande (cancerogena), arvsmassepåverkande (muta- gena) och fortplantningsstörande (reprotoxiska) ämnen om varorna är avsedda att användas på ett sådant sätt att de kommer ut i kretsloppet, nya organiska ämnen som är långlivade (persistenta) och bio- ackumulerande, , dock , övriga organiska ämnen som är mycket långlivade och mycket bio- ackumulerande , övriga organiska ämnen som är långlivade och bioackumulerande , kvicksilver samt kadmium och bly . Dessa ämnen skall inte heller användas i produktionsprocesser om inte företaget kan visa att hälsa och miljö inte kan komma till skada. Redan befintliga varor, som innehåller ämnen med ovanstående egenskaper eller kvicksilver, kadmium samt bly, skall hanteras på ett sådant sätt att ämnena inte läcker ut i miljön. Delmålet omfattar ämnen som människan framställt eller utvunnit från naturen. Delmålet omfattar även ämnen som ger upphov till ämnen med ovanstående egenskaper, inklusive dem som bildats oavsiktligt. Spridningen av farliga ämnen sker både via varor och via luft och vatten. Problemet är gränsöverskridande och måste därför lösas genom sam- arbete inom EU och internationellt. Förslaget är en anpassning till de nya kemikaliereglerna under REACH. Det blir även tydligare att delmålet också omfattar sådana ämnen som vid omvandling ger upphov till ämnen med de egenskaper som anges i målet samt sådana som bildas oavsikt- ligt. I och med att de två första punktsatserna i det tidigare delmålet slås samman i förslaget anser regeringen att det är rimligt att målåret sätts till 2007. Genom förslaget inkluderas även utfasning av kvicksilver i den första punktsatsen med . Detta är motiverat då av kvicksilveranvändningen redan har fasats ut. KemI lämnade ett förslag till förbud (rapport 2/04, dnr M2004/2089/Kk) av återstående användning av kvicksilver till regeringen och frågan bereds f.n. i . Regeringen avser att kraftfullt driva frågan om en strikt tidtabell för registrering och testning av de farligaste ämnena inom REACH och att i övrigt behålla en hög ambitionsnivå i både nationellt och internationellt kemikaliearbete. Det finns inte någon anledning att sänka denna ambitionsnivå. En eventuell justering av årtalen i delmålen kan däremot behövas då REACH har beslutats. Regeringen anger i propositionen Kemikaliestrategi för giftfri miljö (prop. 2000/01:65) att delmålet bör kompletteras med ytterligare grupper av ämnen när tillräcklig kunskap finns. Det gäller hormonstörande, allergiframkallande och nervskadande ämnen, ämnen som är skadliga för immunsystemet m.fl. ämnen som innebär motsvarande grad av risk för människor. Kunskapen om vissa hormonstörande och allergifram- kallande ämnen bedöms numera tillräcklig för att dessa skall kunna inkluderas i delmålet. Många ämnen som omfattas av delmålet når genom långväga spridning via luft och vatten, trots att deras användning begränsas här och i EU. Nuvarande delmålsformulering gäller dock bara ämnenas förekomst i varor och produktionsprocesser. Därför behövs ett förtyd- ligande om att även långväga spridning ingår. Regeringen bedömde i propositionen Svenska miljömål miljöpolitik för ett hållbart (prop.1997/98:145) att biocidsubstansen penta- klorfenol bör förbjudas i textilier och gav KemI i uppdrag att föreslå hur ett förbud skulle kunna utformas. Sedan förslaget redovisades har problemet med farliga ämnen i textilier minskat genom bättre med- vetenhet om problemet hos importörerna. KemI anser därmed att ett förbud är motiverat och regeringen delar den bedömningen. I REACH-förslaget ingår ett tillståndssystem för särskilt farliga ämnen med kriterier för tillståndsgivning som ligger i linje med delmålet. Det finns dock en risk för att omfattande undantag urholkar systemet och den slutliga utformningen och tillämpningen blir därför avgörande för i vilken grad delmålet kan nås. Vidare finns exempel på farliga ämnen som redan godkänts för en tioårsperiod under EU:s växtskydds- medelsdirektiv, vilket begränsar möjligheterna till nationella förbud i . Det är därför svårt att bedöma om utfasningen av vissa farliga ämnen i nyproducerade varor kan ske till angivna årtal. Samman- fattningsvis bedömer regeringen att det blir svårt att nå delmålet i sin helhet inom utsatt tid. rekommenderar i sin granskning av svensk miljöpolitik 2004 bl.a. ökade ansträngningar att begränsa hälsorisker som knyts till kemiska ämnen bl.a. i produkter och byggnadsmaterial (rekommendation nr 34, se även bilaga 2). Regeringen bedömer att bl.a. följande åtgärder krävs för att nå delmål 3 om utfasning av farliga ämnen: Regeringen anser att möjligheten att gå före och införa nationella begränsningar av särskilt farliga ämnen bör utnyttjas när detta är motiverat från hälso- och miljösynpunkt i enlighet med för- siktighets- och produktvalsprinciperna samt utifrån ett hel- hetsperspektiv. Denna möjlighet kan användas i de fall dessa ämnen inte är reglerade eller inte förväntas regleras på EU-nivå. Exempel är vissa bromerade flamskydds- medel. KemI och övriga berörda myndigheter bör stimulera svenska företag till att så långt som möjligt fortsätta att redan nu tillämpa produktvalsprincipen för att byta ut särskilt farliga ämnen, utan att invänta de nya kraven enligt REACH. Regeringen avser att verka för att en slagkraftig åtgärdsstrategi för kvicksilver införs inom EU och för en global strategi och åtgärder avseende kvicksilver inom ramen för . Vid utformningen och tillämpningen av godkännandeförfarandet inom REACH avser regeringen att föreslå mer långtgående riskbegränsande åtgärder för särskilt farliga ämnen än vad som ingår i REACH-förslaget respektive gäller i nuvarande EG- lagstiftning. Regeringen avser också verka för att enskilda hormonstörande ämnen och kraftigt allergiframkallande ämnen omfattas av detta godkännandeförfarande. Reglerna bör utformas så att de förhindrar att ytterligare ämnen med särskilt farliga egenskaper släpps ut på marknaden och så att det finns en tidsgräns för när alla kända ämnen med sådana egenskaper skall vara utvärderade och tillståndsprövade. bör reglerna utformas så att de är tydliga och praktiskt genomförbara för företagen. Regeringen anser att minst samma skyddsnivå bör gälla för växtskyddsmedel som för övriga kemikalier. Vid revideringen av växtskyddsmedelsdirektivet (91/414/EEG) och förhandlingarna om det kommande förslaget till en tematisk strategi för växtskyddsmedel avser regeringen därför att driva tillämpningen av försiktighets- och substitutionsprinciperna samt av strikta farobaserade godkännandekriterier. Regeringen avser också verka för att ämnen med vissa farliga egenskaper inte alls godkänns som växtskyddsmedel. De förslag som redovisar i sin rapport från läkemedel samt kosmetiska och hygieniska produkter (dnr S2004/5813/Hs) bör följas upp. I rapporten föreslår verket bl.a. att verkar för ökad miljöhänsyn i EU:s läkemedelslagstiftning och att miljöriskbedömningen av läkemedel förbättras. Dessutom föreslås uppföljning av läke- medelsflöden, åtgärder för minskad kassering, bättre avfalls- hantering samt utveckling av miljöaspekterna på läke- medelsinformation och produktutveckling. Regeringen avser att ge berörda myndigheter i uppdrag att utifrån en prioritering bland förslag utveckla strategier och konkreta åtgärdsförslag. Ämnen med miljö- och hälsoskadliga egenskaper sprids i stor utsträckning via kemiska produkter och andra varor. De samhälls- ekonomiska vinsterna av att fasa ut skadliga ämnen i varor är förbättrad folkhälsa samt minskade kostnader för sanering, hantering av miljöfarligt avfall, förlust av biologisk mångfald etc. Utfasning av särskilt farliga ämnen innebär på kort sikt investerings- och omställningskostnader för näringslivet. Detta kan medföra ekonomiska påfrestningar på berörda företag. I ett längre perspektiv ger det dock vissa minskade kostnader genom förbättrad arbetsmiljö och mindre miljöfarligt avfall. Genom att Prop. 2004/05:150 svenska företag agerar tidigt och byter ut miljö- och hälsofarliga kemikalier mot säkrare alternativ kan deras konkurrenskraft stärkas och innovationer stimuleras. Nyttan av att fasa ut farliga ämnen överskrider i många fall kostnaderna. Regeringens samlade bedömning är därför att de kostnader som utfasningen innebär på kort sikt får anses acceptabla i förhållande till samhällets vinster. En statsfinansiell kostnad till följd av de föreslagna förändringarna av delmålet är ett visst ökat tillsynsbehov genom att nya ämnen inkluderas. Delmål 4 om fortlöpande minskning av hälso- och miljörisker med kemiska ämnen Regeringens bedömning: Delmål 4 bör fortfarande ha följande lydelse: Hälso- och miljöriskerna vid framställning och användning av kemiska ämnen skall minska fortlöpande enligt indikatorer och nyckeltal som skall fastställas av berörda myndigheter. skall förekomsten och användningen av kemiska ämnen som försvårar återvinning av material minska. Delmålet avser ämnen som inte omfattas av delmål 3. Delmålet kan nås inom tidsramen om ytterligare åtgärder vidtas. förslag: Överensstämmer med regeringens bedöm- Remissinstanserna: Plast- och kemiföretagen (P & K) anser att målet är diffust och oerhört svårt att följa upp. Det är enligt P & K ofta vanskligt att påvisa trender med indikatorer. Skälen för regeringens bedömning Regeringen bedömer att delmålet kan nås med ytterligare åtgärder. information som tas fram enligt registreringskraven i REACH ger förutsättningar för riskminskning i hela produktkedjan. ämnen som tillverkas eller importeras i volymer lägre än är dock otillräckliga i REACH-förslaget och måste förstärkas för att delmålet skall kunna uppnås inom tidsgränsen. Bekämpningsmedel omfattas inte av REACH. måste dock skärpas för att undvika att ytterligare substanser som står i konflikt med delmålet godkänns. Regeringen avser att driva sådana regelskärpningar i samband med förestående revideringen av växtskydds- medelsdirektivet (91/414/EEG). Denna revidering är tillsammans med åtgärder inom ramen för det nationella handlingsprogrammet för växtskyddsmedel av avgörande betydelse för de svenska möjligheterna att minska riskerna. Även en ökad ekologisk odling bidrar till minskade risker vid användning av kemiska bekämpningsmedel. I samband med genomförandet av REACH är det enligt regeringens uppfattning viktigt med information och kompetenshöjande åtgärder, i synnerhet riktade till små och medelstora företag. till att underlätta för företagen att anpassa sig till lagstiftningens krav och Prop. 2004/05:150 stödja deras utveckling. I granskning av svensk miljöpolitik rekommenderas bl.a. att utvecklar indikatorer för miljö och hälsa för att övervaka fram- steg mot de nationella målen samt att ytterligare förbättra kommunika- tionen med allmänheten om samband mellan hälsorisker och miljögifter (rekommendation 36, se även bilaga 2). Regeringen bedömer att bl.a. följande åtgärder krävs för att nå delmål 4 om miljörisker med kemiska ämnen: Regeringen avser att i REACH-förhandlingarna verka för starka och tydliga skrivningar om verksamhetsutövarnas ansvar (duty of care) samt en betydligt mer omfattande användning av restriktionsbestämmelserna än vad som varit fallet i begräns- ningsdirektivet (direktiv /769/EEG). KemI bör i samarbete med övriga berörda myndigheter och näringslivet satsa på utbildning om kemikalieregler och kemiska hälso- och miljörisker i samband med genomförandet av REACH. Sådan utbildning behövs inom både näringsliv och myndigheter. Små och medelstora företag bedöms ha särskilt stora behov. KemI:s och övriga berörda myndigheters arbete med tillsyn och inspektioner behöver utvecklas för att kontrollera att regelverket följs och för att ge underlag för en uppföljning av delmålet enligt fastställda indikatorer och nyckeltal. I detta sammanhang bör ett ökat samarbete mellan tillsynsmyndigheterna i EU:s medlems- länder också stimuleras. Det kunskapstillskott som följer av REACH bidrar till måluppfyllelsen genom att aktörer i hela produktkedjan kan göra informerade val. , offentliga aktörer och enskilda konsumenter får möjlighet att välja de substanser man behöver och att välja bort olämpliga, onödiga och farliga substanser. Detta kan i sin tur ge möjlighet till minskade kostnader för produktutveckling, upphandling, och produktion. Det kan också medföra lägre kostnader för arbetarskydd, avfallshantering, saneringskostnader och ersättningar för uppkomna skador. är det sannolikt att arbetet med att byta ut problematiska substanser mot säkrare alternativ kan innebära merkostnader för företagen. Angående konsekvenser av den skärpning av datakraven gällande lågvolymkemikalier () som regeringen verkar för i REACH- förhandlingarna, se avsnitt 8.8. 8.6Ändrat delmål 5 om riktvärden för miljökvalitet Regeringens förslag: Delmål 5 skall ha följande lydelse: För minst 100 utvalda kemiska ämnen, som inte omfattas av delmål 3, skall det finnas riktvärden fastlagda av berörda myndig- heter. Regeringens bedömning: Delmålet kommer att nås inom utsatt tid. förslag: Överensstämmer med regeringens förslag. Remissinstanserna: Flertalet remissinstanser tillstyrker den före- slagna förändringen av delmålet. och kommuner pekar på att fastställandet av en miljökvalitetsnorm är kopplad till åtgärder och därmed ökar möjligheterna att reducera halterna av ett ämne. vill därför behålla ambitionen att fastställa miljökvalitetsnormer. i och kommun påpekar att målet inte anger effekt, resultat eller miljökvalitet, vilket är den systematik som eftersträvas i miljömålssystemet. Plast- och kemiföretagen anser att målet är märkligt formulerat och ifrågasätter att det gäller just 100 ämnen. Skälen för regeringens förslag och bedömning Delmålets nuvarande lydelse är: För minst 100 utvalda kemiska ämnen, som inte omfattas av delmål 3, skall det finnas riktvärden fastlagda av berörda myndig- heter. Riktvärdena skall ange vilka halter som får förekomma i miljön eller vilka halter människor högst får utsättas (exponeras) för. Syftet är att riktvärdena skall fastställas som miljökvalitetsnormer. Syftet med riktvärdena i delmålet (prop. 2000/01:65) är att definiera innebörden av formuleringarna nära bakgrundsnivåerna respektive nära noll i preciseringarna av miljökvalitetsmålets innebörd. Rikt- värdena är också tänkta att utvecklas för ämnen som innebär risker, men som inte omfattas av de generella kraven på utfasning i delmål 3. Den föreslagna förändringen innebär enligt regeringens bedömning inte att delmålets betydelse ändras i dessa avseenden. Formuleringen om halter som får förekomma kan vara vilseledande och föreslås därför utgå ur delmålsformuleringen. Enligt regeringens uppfattning finns det för vissa ämnen ett behov av att fastställa riktvärdena som miljökvalitetsnormer. Det gäller framför allt när halterna av ämnet i omgivningen är i närheten av eller till och med högre än riktvärdets nivå. Det finns emellertid ingen anledning att fastställa riktvärden som juridiskt bindande normer för alla de ämnen vars riktvärde ligger långt över de normalt förekommande halterna i miljön. Här är andra styrmedel effektivare. Höga riktvärden kan tvärtom ge signaler om att det är förenligt med intentionerna bakom Giftfri miljö att halterna ökar tills de uppfyller . Regeringen anser att den föreslagna formuleringen innebär en precisering av delmålet Prop. 2004/05:150 som ambitionsnivån inte förändras. Ytterligare ett motiv för att ändra delmålet är att REACH kommer att innebära krav på företagen att göra riskbedömningar av de ca 30 000 ämnen som sätts på marknaden i volymer över ett ton per tillverkare/importör och år. Detta var inte känt då delmålet formulerades. Den föreslagna förändringen ger en större flexibilitet och frigör resurser hos berörda myndigheter. Regeringen bedömer att delmålet redan är uppnått när det gäller fastställande av riktvärden för 100 utvalda kemiska ämnen. KemI rapporterade att man hade fastställt sådana riktvärden för förekomst i ytvatten av 100 aktiva substanser som ingår i vanliga växtskyddsmedel (rapporten för växtskyddsmedel i ytvatten beskrivning av den svenska metoden). Regeringen avser att uppdra åt KemI att förbereda användningen i av de riskbedömningar och riktvärden som tas fram inom ramen för REACH. 8.7Nya delmål 6 och 7 om efterbehandling av förorenade områden Regeringens förslag: Nuvarande delmål 6 skall ersättas av delmålen 6 och 7 med följande lydelse: Delmål 6: Samtliga förorenade områden som innebär akuta risker vid direktexponering och sådana förorenade områden som , eller , hotar betydelsefulla vattentäkter eller värdefulla naturområden skall vara utredda och vid behov åtgärdade vid utgången av . Delmål 7: Åtgärder skall ha genomförts vid så stor andel av de prioriterade förorenade områdena att miljöproblemet i sin helhet i huvudsak kan vara löst allra . Regeringens bedömning: Nuvarande delmål 6 kommer inte att uppnås inom utsatt tid. förslag: Överensstämmer med regeringens förslag när det gäller delmålen. har även föreslagit en ändring i så att kommuner som förvärvar förorenade fastigheter i syfte att sanera dem inte skall bli rättsligt ansvariga för efterbehandlingen. Remissinstanserna: Flertalet remissinstanser, bl.a. länsstyrelserna i , och , , och kommuner samt , anser att förslaget är realistiskt och tillstyrker det. i menar att ökade insatser för att tillsynsvägen driva krav mot ansvariga när det gäller sanering av förorenade områden är det som mest ökar möjligheterna att menar att stödet för sanering måste vara kostnadseffektivt för att delmålet skall nås inom rimlig tid och till acceptabel kostnad. geologiska undersökning (SGU) erinrar om att staten i detta sammanhang har agerat som verksamhetsutövare i olika roller, dels i bolagsform (t.ex. Statsgruvor), dels i myndighetsform (t.ex. ). SGU förordar en uppdelning som innebär att statlig verksamhet som bedrivits av staten som kommersiell verksamhetsutövare jämställs med privata verksamhetsutövare medan statlig verksamhet som bedrivits av staten som offentlig verk- samhetsutövare hanteras i särskild ordning, utanför bidragssystemet. Beträffande förslaget till ändring i tillstyrker länsstyrelserna i och och detta. Ett antal remissinstanser bl.a. länsstyrelserna i , och , () och kommun anser att förslaget inte är tydligt och bör utredas vidare. Försvarsmakten avstyrker förslaget. Skälen för regeringens förslag och bedömning Nuvarande delmål 6 har följande lydelse: