prop · GS0396 · 2005-03-16 00:00:00 — Regeringens proposition 2004/05:96 Vissa pensionsfrågor, m.m. Regeringen överlämnar denna proposition till . Regeringen föreslår i propositionen att beräkning av inkomstbasbeloppet skall göras utifrån ett bastal som motsvarar det för oavrundade inkomstbasbeloppet. Med gällande bestämmelser görs beräkningen ut- ifrån det föregående årets avrundade inkomstbasbelopp. I propositionen föreslås också att reglerna för fördelning av arvsvinster efter personer som inte har fyllt ändras på så sätt att fördelningen inte görs mellan kvarlevande i samma åldersgrupp utan mellan alla kvarlevande under som har pensionsbehållning. Vidare föreslår regeringen i propositionen vissa förändringar i beräk- ningen av barnårsrätt för föräldrar som har utländsk ersättning och pen- sionsgrundande belopp för studier. I propositionen föreslås även att sista datum för adoptivföräldrar att ansöka om rätt till pensionsgrundande belopp för barnår för åren 1960 flyttas fram till . Slutligen föreslås vissa rättelser. Förslag till riksdagsbeslut.................................................................. Förslag till lag om ändring i lagen (1998:674) om 2.2Förslag till lag om ändring i lagen (1998:675) om införande av lagen (1998:674) om inkomstgrundad 2.3Förslag till lag om ändring i förvaltningslagen (1986:223) 9 2.4Förslag till lag om ändring i lagen (1988:360) om handläggning av ärenden om bilstöd till handikappade....10 2.5Förslag till lag om ändring i lagen (1993:389) om 2.6Förslag till lag om ändring i lagen (1998:703) om handikappersättning och vårdbidrag................................. Ärendet och dess beredning............................................................. Beräkningen av inkomstbasbeloppet............................................... Tilldelning av arvsvinster för personer som inte har fyllt ...... Beräkning av pensionsgrundande belopp för barnår i vissa fall ..... Förlängd tid för ansökan om barnårsrätt för adoptivföräldrar......... Förslaget till lag om ändring i lagen (1998:674) om 9.2Förslaget till lag om ändring i lagen (1998:675) om införande av lagen (1998:674) om inkomstgrundad 9.3Förslaget till lag om ändring i förvaltningslagen (1986:223)......................................................................... 9.4Förslaget till lag om ändring i lagen (1988:360) om handläggning av ärenden om bilstöd till handikappade....19 9.5Förslaget till lag om ändring i lagen (1993:389) om 9.6Förslaget till lag om ändring i lagen (1998:703) om handikappersättning och vårdbidrag................................. Utdrag ur protokoll vid regeringssammanträde ......... Regeringen föreslår att antar regeringens förslag till 1.lag om ändring i lagen (1998:674) om inkomstgrundad ålders- pension, 2.lag om ändring i lagen (1998:675) om införande av lagen (1998:674) om inkomstgrundad ålderspension, 3.lag om ändring i förvaltningslagen (1986:223), 4.lag om ändring i lagen (1988:360) om handläggning av ärenden om bilstöd till handikappade, 5.lag om ändring i lagen (1993:389) om assistansersättning, 6.lag om ändring i lagen (1998:703) om handikappersättning och vårdbidrag. 2.1Förslag till lag om ändring i lagen (1998:674) om inkomstgrundad ålderspension Härigenom föreskrivs i fråga om lagen (1998:674) om inkomstgrundad ålderspension dels att 1 kap. 6 §, 3 kap. 21 § samt 5 kap. 4 och 5 §§ skall ha följande lydelse, dels att punkt 3 i övergångsbestämmelserna till lagen (2002:206) om ändring i nämnda lag skall ha följande lydelse. 2001 motsvara det för det året fram genom att bastalet 43 313 pet enligt lagen (1962:381) om basbeloppet skall avse och in- om med förändringen av inkomst- till närmaste hundratal kronor. pet skall avse i förhållande till inkomstindex för året dessförin- Det omräknade beloppet skall För en försäkrad som under in- tjänandeåret har erhållit sådan er- sättning som avses i 18 § skall det belopp som anges i 17 § första stycket 3 minskas med det belopp som summan av den försäkrades pensionsgrundande inkomst och pensionsgrundande belopp enligt 4 och 8 §§ samt de i 18 § omnämnda inkomsterna och det belopp som avses i 17 § första stycket 3 över- stiger det för intjänandeåret gällande in- komstbasbeloppet. Sådan minsk- ning skall också göras om det pen- sionsgrundande belopp som be- räknas enligt 17 § första stycket 1 För en försäkrad som under in- tjänandeåret har erhållit sådan er- sättning som avses i 18 § skall det belopp som anges i 17 § första stycket 3 minskas med det belopp som summan av den försäkrades pensionsgrundande inkomst och pensionsgrundande belopp enligt 4, 8 och 24 §§ samt de i 18 § om- nämnda inkomsterna och det be- lopp som avses i 17 § första stycket 3 överstiger det för intjänandeåret gällande inkomstbasbeloppet. Sådan minskning skall också göras om det pensionsgrundande belopp som beräknas enligt 17 § första tillsammans med summan av den försäkrades pensionsgrundande inkomst och pensionsgrundande belopp enligt 4 och 8 §§ samt de i 18 § angivna inkomsterna över- stiger det för intjänandeåret gällande in- komstbasbeloppet. stycket 1 tillsammans med sum- man av den försäkrades pensions- grundande inkomst och pensions- grundande belopp enligt 4, 8 och 24 §§ samt de i 18 § angivna in- komsterna överstiger det för intjänandeåret gällande inkomstbasbeloppet. Pensionsbehållningar för perso- ner som har avlidit skall fördelas till kvarlevande födda som de avlidna genom årlig om- räkning av de kvarlevandes pen- sionsbehållningar. Fördelningen skall göras med hjälp av arvsvinst- faktorer. Fördelning av pensionsbehåll- ningar enligt första stycket skall avse, när det gäller fördelning efter personer som har avlidit före det år då de skulle fylla , året efter dödsfallen och, när det gäller för- delning efter andra avlidna, året för dödsfallen. Vid fördelningen skall det bortses från pensionsbehållning som härrör från pensionsrätt för året för dödsfallen och därefter. Fördelning efter personer som har avlidit det år de fyllt eller skulle fylla eller senare skall göras sedan fördelning som avser pen- sionsbehållningar för personer som har avlidit har gjorts och sedan pensionsrätt för året före det år fördelningen avser har fastställts. Pensionsbehållningar för perso- ner som har avlidit skall, om inte annat följer av andra stycket, för- delas till kvarlevande födda som de avlidna genom årlig om- räkning av de kvarlevandes pen- sionsbehållningar. Fördelningen skall göras med hjälp av arvsvinst- faktorer. Pensionsbehållningar för perso- ner som har avlidit före det år då de skulle ha fyllt skall förde- las till kvarlevande, som är det år som personerna avled, genom årlig omräkning av de kvarlevandes pensionsbehåll- ningar. Fördelningen skall göras med hjälp av arvsvinstfaktorer. Fördelning av pensionsbehåll- ningar enligt första och andra styckena skall avse, när det gäller fördelning efter personer som har avlidit före det år då de skulle ha fyllt , året efter dödsfallen och, när det gäller fördelning efter andra avlidna, året för dödsfallen. Vid fördelningen skall det bortses från pensionsbehållning som härrör från pensionsrätt för året för dödsfallen och därefter. Fördelning efter per- soner som har avlidit det år de fyllt eller skulle ha fyllt eller senare skall göras sedan fördelning som avser pensionsbehållningar för personer som har avlidit har gjorts och sedan pensionsrätt för året före det år fördelningen avser har fastställts. Arvsvinstfaktorer som avser fördelning av pensionsbehåll- ningar efter personer som har avli- dit före det år då de skulle fylla skall grundas på förhållandet mellan summan av pensionsbe- hållningarna för personer som har avlidit före det år om- räkningen avser och summan av pensionsbehållningarna för de per- soner i samma ålder som levde vid utgången av . Vid be- stämmande av dessa pensionsbe- hållningar skall bortses från för- ändringar efter det år fördelningen avser. Arvsvinstfaktorer som avser fördelning av pensionsbehåll- ningar efter personer som har avlidit det år då de har fyllt eller skulle fylla eller senare skall grundas på förhållandet mellan det beräknade antalet personer som har avlidit det år då de uppnått eller skulle ha uppnått samma ålder som den person för vilken beräkningen skall göras och det beräknade antalet kvarlevande personer i samma ålder. För- hållandet skall, för en person som inte har uppnått , beräknas med ledning av officiell statistik avseende livslängden hos Arvsvinstfaktorer som avser fördelning av pensionsbehåll- ningar efter personer som har avli- dit då de har fyllt , men före det år då de skulle ha fyllt skall grundas på förhål- landet mellan summan av pen- sionsbehållningarna för personer som har avlidit före det år omräkningen avser och summan av pensionsbehållningarna för de personer i samma ålder som levde vid utgången av . Vid be- stämmande av dessa pensionsbe- hållningar skall bortses från för- ändringar efter det år fördelningen avser. Arvsvinstfaktorer som avser för- delning av pensionsbehållningar efter personer som har avlidit före det år då de skulle ha fyllt skall grundas på förhållandet mellan summan av pensionsbe- hållningarna för personer som har avlidit före det år om- räkningen avser och summan av pensionsbehållningarna för de personer som levde vid utgången av . För- ändringar efter det år fördelningen avser skall det bortses från vid bestämmandet av dessa pensionsbehållningar. Arvsvinstfaktorer som avser fördelning av pensionsbehåll- ningar efter personer som har avlidit det år då de har fyllt eller skulle ha fyllt eller senare skall grundas på förhållandet mellan det beräknade antalet personer som har avlidit det år då de uppnått eller skulle ha uppnått samma ålder som den person för vilken beräkningen skall göras och det beräknade antalet kvarlevande personer i samma ålder. För- hållandet skall, för en person som inte har uppnått , beräknas med ledning av officiell statistik avseende livslängden hos befolkningen i under den befolkningen i under den Prop. femårsperiod som närmast har femårsperiod som närmast har föregått det år då han eller hon föregått det år då han eller hon med det år nämnda person fyller med det år nämnda person fyller skall beräkningen göras med skall beräkningen göras med ledning av officiell statistik för ledning av officiell statistik för den femårsperiod som närmast har den femårsperiod som närmast har föregått det år då han eller hon föregått det år då han eller hon Arvsvinstfaktorerna skall vara lika för kvinnor och män. De skall årli- gen fastställas av regeringen eller av den myndighet som regeringen be- stämmer. 3.1 De nya bestämmelserna i 3 kap. 11 och 22 §§ tillämpas även för tillgodoräknande av pensions- grundande belopp för åren 1999 2004. Anmälan om att få tillgodo- räknas pensionsgrundande belopp för åren 19992004 skall ha kom- mit in till . Sådan an- mälan som enligt 15 kap. 6 § skall göras fast- ställelseåret, skall i dessa fall i stället göras . De nya bestämmelserna i 3 kap. 11 och 22 §§ tillämpas även för tillgodoräknande av pensions- grundande belopp för åren 1999 2004. Anmälan om att få tillgodo- räknas pensionsgrundande belopp för åren 19992004 skall ha kommit in till . Sådan anmälan som enligt 15 kap. 6 § skall göras fastställelseåret, skall i dessa fall i stället göras . 1.Denna lag träder i kraft i fråga om 1 kap. 6 § och i övrigt . 2.Bestämmelsen i 1 kap. 6 § tillämpas första gången vid beräkning och fastställande av inkomstbasbelopp för . 3.De nya bestämmelserna i 3 kap. 21 § skall tillämpas första gången för . 4.De nya bestämmelserna i 5 kap. 4 och 5 §§ skall tillämpas första gången för fastställande av arvsvinster för . 1 Senaste lydelse 2004:784. 2.2 Förslag till lag om ändring i lagen (1998:675) om Prop. 2004/05:96 införande av lagen (1998:674) om inkomstgrundad Härigenom föreskrivs i fråga om lagen (1998:675) om införande av la- gen (1998:674) om inkomstgrundad ålderspension att punkt 2 i över- gångsbestämmelserna till lagen (2002:208) om ändring i nämnda lag skall ha följande lydelse. 2.1 Anmälan om att få tillgodo- räknas pensionsgrundande belopp med stöd av de nya bestämmel- serna i 29 § skall ha kommit in till . I dessa fall skall även sådan ansökan som avses i 41 § ha kommit in till Försäkrings- kassan . Anmälan om att få tillgodoräknas pensionsgrundande belopp med stöd av de nya be- stämmelserna i 29 § skall ha kommit in till . I dessa fall skall även sådan ansökan som avses i 41 § ha kommit in till För- säkringskassan . Denna lag träder i kraft . 1 Senaste lydelse 2004:855. Förslag till lag om ändring i förvaltningslagen Härigenom föreskrivs att 31 § förvaltningslagen (1986:223)1 skall ha Bestämmelserna i 1330 §§ gäller inte sådana ärenden hos myndigheter i kommuner och landsting där besluten kan över- klagas enligt 10 kap. kommunalla- gen (1991:900). Bestämmelserna gäller inte heller ärenden hos sam- ordningsförbund som avses i 4 § lagen (2003:1210) om finansiell samordning av rehabiliteringsin- satser mellan allmän försäkrings- kassa, länsarbetsnämnd, kommun och landsting. Bestämmelserna i 1330 §§ gäller inte sådana ärenden hos myndigheter i kommuner och landsting där besluten kan över- klagas enligt 10 kap. kommunalla- gen (1991:900). Bestämmelserna gäller inte heller ärenden hos sam- ordningsförbund som avses i 4 § lagen (2003:1210) om finansiell samordning av rehabiliteringsin- satser. Denna lag träder i kraft . 1Lagen omtryckt 2003:246. 2Senaste lydelse 2003:1213. 2.4Förslag till lag om ändring i lagen (1988:360) om handläggning av ärenden om bilstöd till handikappade Härigenom föreskrivs att 4 § lagen (1988:360) om handläggning av ärenden om bilstöd till handikappade skall upphöra att gälla vid utgången av . Förslag till lag om ändring i lagen (1993:389) om Härigenom föreskrivs att 5 § lagen (1993:389) om assistansersättning skall ha följande lydelse. Ansökan om assistansersättning skall göras skriftligen hos Försäk- Om någon hos en kommun har ansökt om biträde av personlig assi- stent eller ekonomiskt stöd till sådan assistans enligt lagen (1993:387) om stöd och service till vissa funktionshindrade, skall kommunen, om den enskilde kan antas ha rätt till assistansersättning, anmäla detta till I sådant fall skall även utan ansö- kan pröva frågan om assistansersättning. Assistansersättning får inte läm- Assistansersättning får inte läm- nas tillbaka än tre nas tillbaka än en månader före den månad då ansö- månad före den månad då ansökan kan eller anmälan gjorts. eller anmälan gjorts. Denna lag träder i kraft . Äldre föreskrifter gäller fortfa- rande för ansökningar eller anmälningar som gjorts före ikraftträdandet. 1 Senaste lydelse 2004:827. 2.6Förslag till lag om ändring i lagen (1998:703) om handikappersättning och vårdbidrag Härigenom föreskrivs att 7 § lagen (1998:703) om handikappersättning och vårdbidrag skall ha följande lydelse. Vid tillämpning av 6 och 7 §§ skall den anses blind vars synför- måga, sedan ljusbrytningsfel rät- tats, är så nedsatt att han eller hon saknar ledsyn. Såsom gravt hörsel- skadad anses den som med hör- apparat saknar möjlighet eller har stora svårigheter att uppfatta tal. Vid tillämpning av 5 och 6 §§ skall den anses blind vars synför- måga, sedan ljusbrytningsfel rät- tats, är så nedsatt att han eller hon saknar ledsyn. Såsom gravt hörsel- skadad anses den som med hör- apparat saknar möjlighet eller har stora svårigheter att uppfatta tal. Denna lag träder i kraft . Ärendet och dess beredning Inkomstbasbeloppet, som fastställs av regeringen, används för att fastställa det högsta beloppet för pensionsgrundande inkomst som skall gälla . De tekniska reglerna för beräkningen avviker något från hur prisbasbeloppet beräknas. För att göra beräkningen av in- komstbasbeloppet mer exakt har inom tagits fram ju- sterade regler som överensstämmer med principerna för beräkningen av prisbasbeloppet. Förslaget har beretts med Genomförandegruppen, För- säkringskassan och . I en skrivelse från dåvarande () (S2004/8004/SF) lämnade verket ett antal förslag till ändringar i lagen (1998:674) om inkomstgrundad ålderspension och lagen (1998:675) om införande av lagen (1998:674) om inkomstgrundad ålderspension. De förslag som läggs fram, som har karaktär av mindre justeringar av främst administrativ art, har beretts med Genomförande- gruppen, och . I övrigt föreslås vissa ändringar i andra lagar. Dessa ändringar är av rättelsekaraktär och har inte varit föremål för något remissförfarande. Regeringens förslag: Inkomstbasbeloppet skall beräknas genom att bastalet multipliceras med kvoten mellan inkomstin- dexet som inkomstbasbeloppet skall gälla och inkomstin- för regeringens förslag: Inkomstbasbeloppet uppgår till och används för att beräkna det högsta beloppet för pensionsgrundande inkomst som gäller detta år. följer utvecklingen av inkomstindex och beräknas så att det aktuella fast- ställda inkomstbasbeloppet multipliceras med kvoten mellan kommande års inkomstindex och inkomstindexet . basbeloppet beräknades således genom att multiplicera 2004 års inkomstbasbelopp med kvoten mellan inkomstindex och Det framräknade beloppet avrundades därefter till närmast hela hundratal kronor. Beloppet beräknas av Försäk- ringskassan och fastställs av regeringen. Tillvägagångssättet innebär att kommande års inkomstbasbelopp be- räknas med utgångspunkt i ett avrundat belopp. Följden kan bli att in- komstbasbeloppet kan bli lägre eller högre än om ett oavrundat belopp hade använts. För att öka exaktheten av inkomstbas- beloppet föreslår regeringen att beräkningsmetoden justeras så att beräk- ningen sker utifrån oavrundat värde. Tekniskt bör detta göras så att det i lagen fastställs ett bastal och att varje års inkomstbasbelopp beräknas så att bastalet multipliceras med kvoten mellan kommande års inkomstin- dex och inkomstindexet bastalet gäller. fastställas till det oavrundade belopp som utgör underlaget till det senast fastställda inkomstbasbeloppet, dvs. Regeringen föreslår således att inkomstbasbe- Prop. 2004/05:96 loppet skall beräknas genom att bastalet multipliceras med kvoten mellan inkomstindexet som inkomstbasbeloppet skall gälla och inkomstindexet . För en ändring talar också att beräkningen av prisbasbeloppet och det förhöjda prisbasbeloppet beräknas på motsvarande sätt med hjälp av ett bastal och därmed utifrån oavrundade värden. Den föreslagna beräkningen medför således att beräkningen blir något mer exakt än tidigare och den kan innebära att inkomstbasbeloppet fram- över kan komma att bli såväl lägre som högre än om ett avrundat belopp använts. Skillnaderna är dock små och påverkan på pensionen blir mycket marginell. I den mån förändringen får påverkan på inkomstbas- beloppet så har det betydelse för den maximala pensionsgrundande in- komsten och därmed för avgifterna och utgifterna i systemet. Eftersom pensionssystemet är skilt från statsbudgeten så har förslaget inte bety- delse för statsbudgeten annat än vad gäller nivån på den statliga ålders- pensionsavgiften. Denna påverkan kan vara såväl positiv som negativ men är i båda fallen om den alls påverkar mycket marginell. 5Tilldelning av arvsvinster för personer som inte har fyllt Regeringens förslag: Arvsvinster efter avlidna personer som inte har fyllt skall fördelas mellan samtliga kvarlevande som inte har fyllt och som har tillgodoräknats pensionsbehållning. Skälen för regeringens förslag: Arvsvinster dvs. pensionsbehåll- ningar efter personer som har avlidit skall enligt 5 kap. 4 § lagen (1998:674) om inkomstgrundad ålderspension (LIP) fördelas bland kvarlevande personer i samma ålder. Fördelningen görs genom årlig om- räkning av de kvarlevandes pensionsbehållningar och med hjälp av arvs- vinstfaktorer. har kravet på att man måste ha fyllt för att kunna tillgodoräknas till pensionsgrundande inkomst (PGI) tagits bort. Ändringen gällde även retroaktivt för åren 1999 2003. Det innebär att det fr.o.m. inkomstår 1999 kan fastställas PGI och därmed också pensionsbehållning för personer som är . Gruppen under skiljer sig emellertid åt från övriga åldersgrupper genom att det är så få personer i varje årskull som arbetar och tillgodoräknas PGI. Framför allt gäller det de yngre åldersgrupperna där det kan vara endast någon enstaka person som har inkomst som kommer upp till nivån för att denna skall beräknas som pensionsgrundande. Ju mindre gruppen är desto högre blir den tilldelade arvsvinsten för var och en av de kvarle- vande. Om det endast skulle finnas en person i en grupp och den perso- nen avlider finns det ingen att fördela arvsvinst till. Regeringen anser inte att de nuvarande bestämmelserna om fördelning av arvsvinster fungerar tillfredsställande för så små åldersgrupper som det här är fråga om. Om arvsvinsterna istället för att fördelas inom varje åldersgrupp fördelas mellan alla kvarlevande under som har pen- sionsbehållning sker fördelningen inom en större grupp och antalet per- Prop. 2004/05:96 soner i den enskilda åldersgruppen påverkar då inte arvsvinstens storlek. Även risken att det inte skulle finnas någon kvarvarande att fördela arvs- vinst till undviks på detta sätt. Regeringen föreslår mot denna bakgrund att alla kvarlevande personer som har pensionsbehållning skall ses som en grupp vid fast- ställande av arvsvinstfaktorer och fördelning av arvsvinster efter avlidna personer som under inkomståret inte har fyllt . 6Beräkning av pensionsgrundande belopp för barnår i vissa fall Regeringens förslag: Pensionsgrundande belopp för studier skall be- aktas vid fastställande av pensionsgrundande belopp för barnår vid tillämpning av begränsningsregeln i 3 kap. 21 § lagen (1998:674) om inkomstgrundad ålderspension. Skälen för regeringens förslag: Pensionsgrundande belopp för barnår s.k. barnårsrätt kan tillgodoräknas föräldrar till barn som är högst . Det är den förälder som har den lägsta inkomsten som tillgodoräknas barnårsrätten om inte föräldrarna har anmält något annat. Beräkningen görs enligt tre olika alternativ enligt 3 kap. 17 § lagen (1998:674) om inkomstgrundad ålderspension (LIP). Det alternativ som ger det bästa resultatet fastställs som barnårsrätt för året. Barnårsrätten utgör, enligt det första beräkningsalternativet (3 kap. 17 § första stycket p 1 LIP), mellanskillnaden mellan den pensionsgrundande inkomst föräldern hade året före barnets födelse och det sammanlaga beloppet av årets pensions- grundande inkomst och pensionsgrundande belopp för sjukersättning och aktivitetsersättning, pensionsgrundande belopp för plikttjänstgöring och pensionsgrundande belopp för studier. I det andra alternativet beräknas barnårsrätt som mellanskillnaden mellan av den genomsnitt- liga pensionsgrundande inkomsten för alla försäkrade och det samman- lagda beloppet av förälderns pensionsgrundande inkomst och övriga pen- sionsgrundande belopp (3 kap. 17 § första stycket p 2 LIP). Enligt det tredje alternativet ges barnårsrätt med ett belopp som motsvarar det för året gällande inkomstbasbeloppet (3 kap. 17 § första stycket p 3 LIP). I de fall pensionsgrundande inkomst tillsammans med pensionsgrundande belopp överstiger 7,5 inkomstbasbelopp bortses i första hand från pen- sionsgrundande belopp för barnår enligt 3 kap. 3 § LIP. Vid beräkning av barnårsrätt enligt 3 kap. 17 § LIP skall ersättning för arbete som utförts utomlands samt arbete utfört vid främmande makts beskickning enligt 3 kap. 18 § LIP likställas med pensionsgrundande inkomst. Avsikten med bestämmelsen är att en förälder som har utländsk inkomst inte skall kunna få högre barnårsrätt än den förälder som enbart har inkomst från . Hänsyn skall även tas till utländsk ersättning om barnårsrätt framräknad enligt 3 kap 17 § första stycket p 1 o 3 LIP skall minskas på grund av att det sammanlagda beloppet av pensions- grundande inkomst, utländsk ersättning, pensionsgrundande belopp för sjukersättning och aktivitetsersättning och pensionsgrundande belopp för Prop. 2004/05:96 plikttjänstgöring överstiger 7,5 inkomstbasbelopp.