prop · GS0381 · 2005-03-21 00:00:00 — Som en följd av antagandet av protokoll nr 14 har DH-PR, på CDDH:s begäran, också påbörjat en översyn av de regler som gäller för ministerkommitténs övervakning av att domar efterlevs. antog CDDH också riktlinjer om skydd av offer för terrorism. Dessa riktlinjer är avsedda att utgöra ett komplement till de tidigare antagna riktlinjerna om mänskliga rättigheter och kampen mot terrorism. för utvecklingen av mänskliga rättigheter () påbörjade sin uppgift att utarbeta ett icke bindande instrument rörande mänskliga rättigheter och miljön, som huvudsakligen kommer att baseras på praxis. Detta arbete fortsätter . för frågor rörande skyddet av nationella minoriteter (DH-MIN), som inte har bedrivit någon verksamhet , har fått ett nytt mandat av ministerkommittén. skall vara underställd CDDH. Dess verksamhet skall komplettera den verksamhet som bedrivs med stöd av ramkonventionen för skydd av nationella minoriteter. DH-MIN skall enligt mandatet utgöra ett forum för utbyte av information och erfarenheter angående skydd av nationella minoriteter. Den specialistgrupp under CDDH som sysslar med frågor om tillgång till offentlig information (DH-S-AC) diskuterade lämpligheten av att utarbeta ett rättsligt bindande instrument om tillgång till allmänna handlingar. CDDH har bett ministerkommittén om mandat att få utarbeta ett sådant instrument. Det är CDDH:s bestämda uppfattning att det bör vara ett fristående instrument och inte ett tilläggsprotokoll till . Arbetsgruppen GT-DH-SOC fortsatte sin undersökning av frågan om det är möjligt och lämpligt med ett tilläggsprotokoll till rörande sociala rättigheter. Gruppen, i vilken deltar, kommer under innevarande år att rapportera till CDDH om sina slutsatser. 4.1.2 kommissarie för mänskliga rättigheter Spanjoren är första kommissarie för mänskliga rättigheter. Funktionen inrättades med en mandatperiod som löper ut . Enligt reglerna kan kommissarien inte omväljas för en andra period. föreslog vissa medlemsstater en förlängning av den nuvarande kommissariens mandatperiod, bland annat mot bakgrund av att han såsom den första i sitt ämbete fått hantera vissa inkörningsproblem. I kommissariens uppgifter ingår det att bland annat främja medvetenheten om de mänskliga rättigheterna, ge råd och identifiera brister i staters lagstiftning och rättstillämpning. Detta sker främst genom att kommissarien granskar situationen i medlemsstaterna, vilket utmynnar i rapporter och rekommendationer, samt genomför seminarier. besökte kommissarien bland annat , och . Besöket i ägde rum och var en del av den reguljära verksamheten med studier på plats av situationen för de mänskliga rättigheterna i medlemsstaterna. Kommissarien förde under besöket samtal med företrädare för regeringen, myndigheter och enskilda organisationer. Vidare besökte han bland annat en flyktingförläggning och . Rapporten från besöket finns på såväl den webbplats för mänskliga rättigheter () som webbplats (/T/E/Commissioner_H.R.) Kommissarien har även hållit seminarier om religion och utbildning på och om mänskliga rättigheter och regionala och lokala administrationer i . Kommissarien anordnade också en uppmärksammad konferens i i om problem med de mänskliga rättigheterna i , vilket bland annat lett till att den tjetjenska presidenten riktat en begäran om samarbete till . har kommissarien för mänskliga rättigheter bland annat lämnat synpunkter på förslag om häktesprocedurer i och på ett förslag att skapa ett nationellt organ mot diskriminering i . 4.1.3Europeisk konvention om förhindrande av tortyr och omänsklig eller förnedrande behandling eller bestraffning Den europeiska konventionen om förhindrande av tortyr och omänsklig eller förnedrande behandling eller bestraffning trädde i kraft . Konventionen har ratificerats av 45 av 46 medlemmar. Enda undantaget är , som upptogs som medlem i först . Enligt konventionen upprättas en kommitté (CPT) för att undersöka behandlingen av frihetsberövade i syfte att stärka skyddet mot tortyr och annan förnedrande behandling. CPT inledde sin verksamhet 1990. har den gjort ett stort antal övervakningsbesök. Dessa är antingen av ordinarie eller ad hoc- karaktär. genomförde CPT 22 besök. Av dessa var följande tio reguljära inom ramen för verksamhetsplanen: , , , , , , , , och . Tolv besök hade ad hoc- karaktär och avsåg , , , , , (två besök), , , , och . Fler besök planerades , bland annat till och . De besöksrapporter som avfattas är inte offentliga men kan offentliggöras om den berörda staten begär det eller samtycker. De allra flesta länder har gått med på att offentliggöra såväl CPT:s som sina egna rapporter efter kommitténs besök. Om en stat misslyckas eller vägrar åtgärda brister som CPT kritiserat har kommittén, under vissa villkor, möjlighet att offentliggöra sin åsikt, genom en så kallad offentlig deklaration (public declaration). Denna möjlighet har utnyttjats i två fall beträffande och två fall beträffande (). Kommittén har avlagt besök i vid fyra tillfällen: , ett ad hoc-besök , samt det senaste ordinarie besöket . Rapporterna från kommitténs besök och den svar till kommittén har alla offentliggjorts. I sin senaste årsrapport, som lämnades , uttrycker CPT oro för tendenser till en uppluckring av det absoluta tortyrförbudet som kommittén iakttagit, särskilt inom ramen för den fortsatta kampen mot terrorismen. CPT:s samtliga årsrapporter och offentliggjorda landrapporter finns tillgängliga på och genom regeringens webbplats för mänskliga rättigheter på . ratificerade ramkonvention om skydd för nationella minoriteter och den europeiska stadgan om landsdels- eller minoritetsspråk . Konventionsstaternas genomförande av dessa båda konventioner övervakas för ramkonventionens del av rådgivande kommitté och för språkstadgans del av . lämnade sin andra periodiska rapport om genomförandet av den europiska stadgan om landsdels- eller minoritetsspråk till generalsekreterare. Som ett led i uppföljningen av ramkonventionens genomförande i , men även för att ge möjlighet till diskussion kring de slutsatser och rekommendationer angående som ministerkommittén antog i en resolution , kommer ett seminarium att äga rum i Seminariet samarrangeras av och rådgivande kommitté. antog ministerkommittén, som nämnts ovan, ett förnyat mandat för arbetet i expertkommittén för frågor rörande nationella minoriteter (DH-MIN). Mandatet gäller till utgången av . uppgifter är bland annat att vara ett forum för utbyte av information, erfarenheter och goda exempel på nationell nivå, men även att peka på resultaten av och andra relevanta instansers arbete med frågor som rör nationella minoriteter. kan även ge förslag på fördjupat samarbete för att skydda nationella minoriteter. 4.1.5 Kampen mot diskriminering, rasism och främlingsfientlighet Europeiska kommissionen mot rasism och intolerans (ECRI) arbetar bland annat med att analysera situationen i de enskilda medlemsstaterna vad avser rasism, främlingsfientlighet, etnisk diskriminering och liknande intolerans. På grundval av analysen utarbetas rapporter för varje enskilt land. publicerade ECRI rapporter om nio länder. Representanter för ECRI besökte för att samla information inför den tredje rapporten om . Rapporten kommer att publiceras . ECRI arbetar även tematiskt genom att anta allmänna policyrekommendationer, sprida exempel på bra åtgärder och samla information om rättsliga åtgärder i medlemsländerna för att bekämpa rasism och intolerans. ECRI antog sin nionde allmänna policyrekommendation som behandlar åtgärder mot antisemitism. De goda exemplen avser specialiserade organ för att bekämpa rasism och intolerans på nationell nivå, mediernas agerande i förhållande till rasism och intolerans samt åtgärder mot diskriminering av romer. Genom kontakter med civila samhället i medlemsländerna och olika arrangemang försöker ECRI öka medvetenheten om vikten av åtgärder mot rasism och intolerans. genomfördes bl.a. rundabordsmöten i och . Mer information om ECRI:s verksamhet finns på . Specialistgruppen för romska frågor (MG-S-ROM), som inrättades 1995, har till uppgift att bidra till en långsiktig förbättring för 8 till 10 miljoner romer. Gruppen fungerar som rådgivare åt ministerkommittén i frågor som gäller romer. Gruppen möts och arrangerar även inspektions- eller studieresor och rundabordssamtal. Den arbetsgrupp (GT-ROMS) som inrättades under ministerkommittén för att behandla det initiativ som och tagit om ett europeiskt romskt forum med en bred representation, lämnade sin slutrapport. inrättades det föreslagna europeiska forumet för romer och resande (and ). till att skapa en ideell europeisk organisation för romska frågor. 2004/05:81 är en självständig organisation som skall ge romerna i möjlighet att påverka beslutsfattande i frågor som berör dem. Forumet får bland annat ekonomiskt stöd av . 4.1.7 Jämställdhet mellan kvinnor och män för jämställdhetsfrågor (CDEG) skall inom verksamhetsområde främja jämställdhetsfrågorna. ingår i styrkommitténs byrå . CDEG fortsatte att prioritera främjandet av lika möjligheter och rättigheter, friheter och ansvar för kvinnor och män, att förebygga och motverka mäns våld mot kvinnor, inklusive arbete mot prostitution och människohandel för sexuella och andra ändamål samt att utveckla jämställdhetsintegreringen inom och på nationell nivå. Insatser för att få männen delaktiga i jämställdhetsarbetet har också prioriterats. Den tillfälliga kommitté som tillsatts för att utarbeta ett förslag till konvention mot människohandel (CAHTEH) beräknas slutföra sitt uppdrag (se även avsnitt 4.1.13.) Den arbetsgrupp under CDEG som har i uppdrag att utarbeta metoder för att genomföra och följa upp rekommendationen (2002)5 om våld mot kvinnor, avslutade sitt arbete . Rekommendationen tar upp olika former av våld mot kvinnor och åtgärder mot detta, bland annat förstärkt lagstiftning. Arbetsgruppens slutliga rapport kommer att tillställas CDEG . Den arbetsgrupp som skapats för att bland annat söka vägar för att integrera ett jämställdhetsperspektiv i budgetarbetet avslutade sitt arbete. Arbetsgruppens slutliga rapport kommer att tillställas CDEG . har åtagit sig värdskapet för sjätte ministerkonferens på jämställdhetsområdet som kommer att äga rum den 8 . Den reviderade sociala stadgan trädde i kraft . har , , och ratificerat den reviderade sociala stadgan, medan Bosnien och , , , och undertecknat densamma. 45 av 46 medlemsländer i har därmed undertecknat antingen sociala stadga eller den reviderade sociala stadgan. 36 länder har ratificerat den sociala stadgan och av dem har 19 även ratificerat den reviderade sociala stadgan. och , som inte har skrivit under stadgan, förbereder sig för att kunna göra det. lämnade sin fjärde rapport om tillämpningen av den reviderade sociala stadgan. har föreslagit två rekommendationer: en till rörande artikel 6 (kollektiv förhandlingsrätt) och en till angående artikel 4 (rätt till skälig lön). har även utfärdat åtta varningar : till och rörande artikel 1 (rätt till arbete), till angående artikel 6 (kollektiv förhandlingsrätt), till rörande artikel 16 (rätt till socialt, rättsligt och ekonomiskt skydd för familjen) och till och gällande artikel 19 (rätt till skydd och hjälp för migrerande arbetstagare och deras familjer), samt till och på grund av försenade rapporter. för massmediefrågor (CDMM) behandlar förslag och rapporter som arbetas fram av dess olika arbetsgrupper och expertpaneler. Konventionen om gränsöverskridande television har inte ratificerats av . Mot bakgrund av att konventionen reviderades genom ett tilläggsprotokoll har dock en särskild utredare fått i uppdrag att analysera konsekvenserna av ett svenskt tillträde samt att lägga fram förslag till eventuella ändringar i lagstiftningen (Ku dir. 2000:43). Utredaren har fått förlängd tid och skall redovisa uppdraget före utgången av . antog en deklaration om fri politisk debatt i medierna. Deklarationen bygger huvudsakligen på artikel 10 i och rättspraxis. antog även en rekommendation (2004)16 om rätten till genmäle i de nya medierna. Ett intensivt förberedelsearbete har pågått inför den sjunde ministerkonferensen på massmedieområdet som arrangerar . Konferensen skall hållas i i . Det huvudsakliga temat för konferensen är Integration och mångfald nya gränser för europeisk medie- och kommunikationspolitik, men även andra teman som Yttrandefriheten i kristider, Kulturell mångfald, Mediepluralism i globaliseringens tid samt Mänskliga rättigheter och mediereglering i det nya informationssamhället kommer att diskuteras. Inför konferensen har och tillsammans arbetat med att förbereda en rapport om kulturell mångfald och mediepluralism. CDMM utarbetade ett antal politiska texter angående det fortsatta arbetet inom massmediekommittén. Dessa skall diskuteras och formellt antas på ministerkonferensen i . 4.1.10 Asyl-, flykting-, medborgarskaps- och integrationsfrågor Frågor om integration, sociala frågor och migrationsfrågor har sin huvudsakliga hemvist i styrkommittén för migrationsfrågor (CDMG) och dess expertkommittéer: MG-ID om integration och mångfald, MG-EN om immigranters barn och MG-ST/E om studerande immigranters rättsliga status. CDMG:s uppgift är bland annat att utveckla europeiskt samarbete på migrations- och integrationsområdet, anordna konferenser på ministernivå samt följa upp beslut och överenskommelser från dessa konferenser. Arbetet i styrkommittén och expertgrupperna har särskilt inriktats på frågor som lika rättigheter, ömsesidig respekt och samförstånd samt en förbättrad situation för särskilt utsatta grupper. På migrationsområdet finns en politisk plattform vars syfte bland annat är att upprätta en dialog mellan mottagarländer, ursprungsländer och transitländer samt identifiera utmaningar på migrationsområdet. Inom ramen för denna plattform har två möten anordnats , varav det ena behandlat situationen för utländska studenter och det andra ensamkommande barn och deras situation. På dessa möten har även representanter från ett antal afrikanska och asiatiska utvandrings- och transitländer deltagit. sekretariat har påbörjat en diskussion om behovet av ett organ för samordning mellan medlemsstaterna när det gäller migrationsströmmar, samt för att främja mänskliga rättigheter i migrationssammanhang. Ett förslag har lagts fram om att upprätta en migrationsbyrå med uppgift bland annat att förbättra tillgången till information om migration i medlemsstater och ursprungsländer. har ställt sig avvaktande till förslaget då liknande funktioner redan finns på global nivå och i EU och något mervärde är svårt att identifiera. har expertgruppen MG-ID tagit fram ett utkast till modifierat och förbättrat verktyg för uppföljning och utvärdering av integrationspolitik, så kallade integrationsindikatorer. Utkastet kommer att testas vid mindre seminarier . MG-EN har haft i uppdrag att undersöka specifika problem som barn med utländsk bakgrund möter i samhället. Gruppen har tillsammans med en konsult analyserat situationen för dessa barn utifrån flera aspekter, bland annat diskriminering, skola, arbetsmarknad, familjeförhållanden och kulturell identitet. MG-EN har lämnat ett förslag på framtida insatser på området. Arbetet kommer även att fortsätta . Expertgruppen MG-ST/E har i samarbete med en konsult studerat situationen för utländska studenter. CAHAR är juridiska expertkommitté för asyl- och migrationsrättsliga frågor och lyder direkt under ministerkommittén. CAHAR har främst till uppgift att på direkt uppdrag av ministerkommittén arbeta fram förslag till rekommendationer på migrationsområdet. CAHAR har också egen initiativrätt inom asyl- och migrationsområdet. Kommittén håller som regel ett möte . Under det möte som anordnades utarbetades ett utkast till rekommendation om exkludering från flyktingstatus i enlighet med artikel 1 F Genèvekonvention. Syftet med rekommendationen är att underlätta en harmonisering av medlemsstaternas praxis när det gäller exkludering. Vidare antogs riktlinjer om tvångsmässig verkställighet av avvisnings- eller utvisningsbeslut. Riktlinjerna berör bland annat frågor om beslut om avvisning eller utvisning, förbud mot kollektiv avvisning, om hur ett Skr. beslut om avvisning skall meddelas, rätt till överklagande, etc. Både rekommendationerna och riktlinjerna kommer att behandlas av Den arbetsgrupp om internflyktingar som beslutats om under tidigare möte, kommer att påbörja sitt arbete . CAHAR att inrätta en arbetsgrupp om anländande av asylsökande till hamnar och kustområden. rekommendation (2004)9 om begreppet tillhörighet till en viss samhällsgrupp som tidigare antagits av CAHAR. är bland annat den som känner välgrundad fruktan för förföljelse på grund av sin tillhörighet till viss samhällsgrupp flykting. Det kan sägas vara den förföljelsegrund i som är minst entydig och mest omdebatterad. Rekommendationen söker ge vägledning till medlemsstaterna vid användning av detta begrepp och även säkerställa en på området harmoniserad tillämpning av . för medborgarskapsfrågor (CJ-NA) svarar bland annat för uppföljning av genomförandet av europeiska konvention om medborgarskap. har kommittén bland annat arbetat med att utforma ett förslag till tilläggsprotokoll med syfte att förhindra uppkomst av statslöshet i samband med statssuccession. Kommittén har också haft ansvar för att förbereda den tredje europeiska konferensen om medborgarskap, som ägde rum i . för konferensen var medborgarskap och barn. Inom ramen för detta tema diskuterades bland annat barns förvärv av medborgarskap som ett led i integrationsprocessen, medborgarskap för barn i anslutning till internationella adoptioner, samt problem med statslöshet till följd av brister i födelseregistrering. 4.1.11 Lokal demokrati och gränsöverskridande samarbete Den europeiska konventionen om självstyrelse har ratificerats av 39 av medlemmar. En närmare redovisning av konventionens innehåll ges i proposition om godkännande av den europeiska konventionen om kommunalt självstyrelse (prop. 1988/89:119). Den så kallade kommunal- och regionalkongressen (CLRAE) har som en uppgift att övervaka att konventionen efterlevs av medlemsstaterna. kongressen lämnat övervakningsrapporter om 35 länder. 20042005 kommer ytterligare åtta länder att bli föremål för kongressens övervakning, däribland . En sådan övervakning av inleddes och en rapport beräknas överlämnas för kommunala och regionala myndigheter (CDLR) har haft två möten. påbörjade aktiviteter har fortsatt. Dessa aktiviteter rör bland annat lokal demokrati och deltagande, indelning och struktur, finansiering och service till medborgarna samt En särskild expertgrupp för lokal och Skr. 2004/05:81 regional demokrati (LR-DP) har tillsatts för att bistå CDLR att genomföra aktiviteter som är relaterade till demokratiskt deltagande på lokal och regional nivå. Inom ramen för denna grupps arbete pågår diskussioner om formerna för den fortsatta hanteringen av etiska frågor. Två rapporter om struktur och organisation i och i har antagits. Två rekommendationer har antagits som rör förfarandet vid indelningen i kommuner eller i landsting samt gränskommunalt samarbete. Rekommendationen om kommuners och landstings finansiella resurser har uppdaterats och antagits. En konferens om lokal demokrati och medborgarnas deltagande har hållits i . Vidare har en konferens om etiska regler ägt rum i . Inom ramen för det integrerade projektet om att skapa fungerande demokratiska institutioner (IP1-S-EE) har en rekommendation 2004(11) om elektronisk röstning i vallokal och en rekommendation 2004(15) om e-förvaltning (e-government) antagits. Detta projekt avslutades med en konferens i . Temat på konferensen var demokratins framtid i . tog aktiv del i planeringen av konferensen och ansvarade för en workshop som handlade om deltagande och medborgarskap. har avslutat sitt arbete med att ta fram två parallella rättsliga instrument om regionalt självstyrelse i form av en konvention och en rekommendation. har behandlat denna fråga vid ett flertal möten och funnit att det inte finns majoritet bland medlemsstaterna för vare sig en konvention eller en rekommendation. Frågan om regional självstyrelse kommer att behandlas vid ett europeiskt kommunministermöte . för bioetik (CDBI) har hållit två möten . Kommittén utarbetar , inom ramen för olika arbetsgrupper, förslag till olika tilläggsprotokoll till konventionen om mänskliga rättigheter och biomedicin. Syftet med dessa är att de skall komplettera och utveckla konventionens bestämmelser inom skilda områden. antog det av CDBI föreslagna protokollet om skydd av mänskliga rättigheter i samband med biomedicinsk forskning. Arbetet med ett förslag till protokoll om genetiska undersökningar har fortsatt och kommer, liksom arbetet med frågor som gäller biobanker, att vara styrkommitténs huvudfrågor . Ett av CDBI utarbetat förslag till rekommendation rörande skydd av mänskliga fri- och rättigheter för personer med psykiska störningar antogs av ministerkommittén. antog en rekommendation om domstolsprövning av förvaltningsbeslut med mera. med att undersöka möjligheten att utarbeta en rekommendation om god för rättsligt samarbete (CDCJ) antog riktlinjer för skyddet av persondata i användningen av så kallade smartkort. straffrättsliga styrkommittén (CDPC) ägnade en stor del av sitt möte i åt att diskutera frågor som rör terrorism. behandlades mandatet för kommittén (PC-RM) som omarbetar konvention om penningtvätt, efterforskning, beslag och förverkande av av brott. Mandatet utvidgades på så sätt att kommittén nu har valmöjlighet att låta konventionsarbetet omfatta även förebyggande av penningtvätt och finansiering av terrorism. även del av en slutrapport som rörde särskild undersökningsteknik i relation till terroristhandlingar och gav också den kommitté som sammanställt rapporten i uppdrag att utarbeta en rekommendation. behandlade vidare frågor som rör mandat för andra befintliga arbetsgrupper, bland annat arbetet med skydd för barn mot sexuell exploatering och skydd av vittnen och kollaboratörer. offentliggjorde CDPC rapport om den organiserade brottsligheten i medlemsstaterna. Den tillfälliga kommittén rörande arbete mot människohandel (CAHTEH) fortsatte sitt arbete med en ny konvention om I kommitténs mandat framgår att konventionen särskilt skall fokusera på offrens rättigheter och innehålla regelverk om skydd och stöd till offer och vittnen. En särskild övervakningsmekanism skall också skapas för att säkerställa att medlemsländerna efterlever Konventionen förväntas vara färdigförhandlad och därmed kunna öppnas för undertecknande vid . , expertgruppen CODEXTER, som samordnar aktiviteter och åtgärder för att förebygga och bekämpa terrorism, har inlett ett intensivt arbete med att bland annat utarbeta en ny konvention för att förebygga terrorism. konvention förväntas vara färdigförhandlad och kunna öppnas för Kommissionen för effektivisering av rättsväsendet (CEPEJ) består av delegater från samtliga 46 medlemsstater. kommissionen inrättades 2002 hållit fyra plenarmöten. är att förbättra kvaliteten, effektiviteten och funktionen av rättsväsendet, framför allt domstolsväsendet, i medlemsstaterna samt att förbättra genomförandet av rättsakter om rättssäkerhet och effektivitet inom rättsväsendet. Arbetet för att åstadkomma detta har bland annat innefattat att hitta metoder för att förkorta handläggningstider i rättsliga instanser, förbättra utsikterna för att domar och beslut verkligen verkställs och på angivet sätt, förbättra förhållandet mellan domstolar och den enskilde medborgaren (förbättrad service, bemötande, teknik med mera), vidta direkta hjälpåtgärder för att förbättra rättsväsendet i särskilda medlemsstater (så kallade länderaktiviteter). kommer främst att inriktas på att utvärdera och jämföra de europeiska rättsordningarna, bland annat i syfte att ta fram förebilder effektivitetshöjande regleringar samt för att förbättra och snabba på Skr. 2004/05:81 domstolsprocesserna.