prop · GS031d18 · 2005-01-01 00:00:00 — 2003/04:92) har denna satsning permanentats . Verket för innovationssystem () tillfördes efter förslag i propositionen FoU och samverkan i innovationssystemet (prop. 2001/02:2, bet. 2001/04:UbU04, rskr. 2001/02:98) för att långsiktigt stärka systemet med industriforskningsinstitut. Dessutom tillfördes 2003 för ett s.k. inkubatorprogram. Härtill kommer att för miljö, areella näringar och samhällsbyggande tillfördes för att stärka marin miljöforskning. tillfördes för industrinära forskning och för medicinsk forskning. Den totala ökningen av anslagen under 20002005 uppgår sammantaget till . Efter förslag i denna budgetproposition tillförs för forskning . beräknas ytterligare tillföras, ytterligare 500 miljoner och ytterligare 1 200 miljoner . Dessutom beslutade regeringen att utöver de tidigare tilldelade medlen för omstrukturering av industriforskningsinstituten avsätta ytterligare . Förhandlare för European Spallation Source (ESS) ESS-Council inbjöd 20012002 de europeiska länderna att ange förslag om värdskap för en stor europeisk neutronforskningsanläggning, ESS. En sammanslutning av nordiska forskare har lämnat ett förslag att placera ESS i . Förutom detta finns även förslag från och att vara värd för ESS. Ytterligare några länder kan vara intresserade av att ge bud på att vara värdnation för ESS. Med anledning av det nordiska förslaget att vara värd för ESS med en placering i , beslöt regeringen vid sammanträde att undersöka möjligheterna till en eventuell placering av ESS i genom att utse en särskild förhandlare. I förhandlarens uppdrag ingår att klargöra intresset för ESS i forskarsamhället, näringslivet, i andra europeiska länder och hos . Dessutom skall förhandlaren analysera de långsiktiga tillväxteffekterna för samhället, undersöka möjliga regionala, nordiska och europeiska finansiärers intresse för medverkan i byggandet av ett ESS i . Uppdraget skall redovisas . Utredning angående rätten till resultaten av högskoleforskningen Regeringen beslutade att tillsätta en utredare för att klarlägga de rättsliga konsekvenserna av ett avskaffande av det s.k. lärarundantaget i lagen (1949:345) om rätten till arbetstagares uppfinningar (dir. 2004:106). I utredarens uppgifter ingår även att överväga möjligheten att, med ett bibehållet lärarundantag, införa en skyldighet för lärare liknande den som gäller för andra arbetstagare att anmäla uppfinningar till sin arbetsgivare. Utredaren skall därvid överväga behovet av ändringar i regelverket för att ge lärosätena möjlighet att överta äganderätten och därigenom främja kommersialisering av forskningsresultat. Utredaren har även i uppgift att behandla frågor kring sekretess. För forskning vid universitet och högskolor gäller som huvudregel att de uppgifter som förekommer där är offentliga. Sekretessbestämmelser finns för uppgifter som förekommer i uppdragsverksamhet för enskilds räkning, samt för vissa uppgifter i samband med ansökan om forskningsmedel från ett forskningsråd. och högskolor samverkar med andra forskningsutförare, s.k. forskningssamverkan, finns det däremot inte någon sekretessbestämmelse som motsvarar vad som gäller vid uppdragsforskning. Utredaren ska redovisa sitt uppdrag . beslutade att staten skall medverka till att omstrukturera , större och mer internationellt slagkraftiga institut. Omstruktureringsarbetet har dock visat sig bli mer kostsamt än vad som först förutsågs. Regeringen beslutade därför utöver de av regeringen och och kompetensutveckling () tidigare tilldelade medlen att avsätta ytterligare för omstruktureringsarbetet. Tillsammans med ett medelstillskott om från samt institutens egna resurser bedöms nu tillräcklig finansiering finnas för att slutföra omstruktureringen. 2004/05:1 UTGIFTSOMRÅDE 16 Utredning om utbildningsvetenskaplig forskning Som regeringen aviserade i den forskningspolitiska propositionen (prop. 2000/01:3) skall stöd till utbildningsvetenskaplig forskning utvärderas. En särskild utvärderare har fått regeringens uppdrag att utreda hur stödet till utbildningsvetenskaplig forskning påverkat det utbildningsvetenskapliga forskningsområdet och om systemet för forskningsfinansiering av utbildningsvetenskap bör ändras (dir. 2004:48). Utvärderingen kommer att redovisas till regeringen . En utvärdering av verksamheten vid i , , genomfördes (SOU 2004:89). Utredningen noterade att modellen för ägande av institutet avviker från den struktur som gäller för jämförbara forskningsinstitut och ansåg att detta inte ger en tillräckligt rationellt samordnad resursanvändning. Utredningen bedömde därför att det finns stora fördelar med en ny ägarstruktur och därigenom en tydligare samordning med andra forskningsutförare inom angränsande områden. Utredningens huvudförslag är att förs in under och ingår i IRECO-gruppen men med delägande av . Betänkandet remissbehandlas och kommer att beredas inom (). Utredning angående innovativ verksamhet i kommuner och landsting Regeringen utsåg en särskild utredare att granska innovativa processer inom kommuner och landsting. Utredarens rapport lämnades (SOU 2003:90). Förutom den FoU-verksamhet som redan pågår, föreslår utredaren ett antal insatser inom kommuner och landsting, t.ex. effektiva system för erfarenhetsåterföring och lärande. Utredningen innehåller förslag på hur FoU och andra innovativa verksamheter kan vara en grund för utveckling och 2004/05:1 UTGIFTSOMRÅDE 16 förnyelse inom kommuner och landsting. Betänkandet har remissbehandlats och bereds vidare inom (). Översyn av verksamheten vid Kungl. och Statens ljud- och bildarkiv Regeringen tillsatte särskilda utredare för att se över verksamheten och arbetsformerna vid Kungl. (KB) respektive Statens ljud- och bildarkiv (SLBA). Myndigheterna har utfört sin verksamhet i en snabbt föränderlig värld utan större förändringar i uppdragen. Bland annat har den elektroniska publiceringen liksom den explosionsartade utvecklingen på bl.a. medieområdet givit helt nya villkor för myndigheternas verksamhet. Utredaren av Kungl. presenterade fem huvudförslag i betänkandet KB ett nav i kunskapssamhället (SOU 2003:129). Ett nätbibliotek föreslås inrättas för samordnad digital informationsförsörjning till utbildning och forskning. Ett handlingsprogram för digitalisering av KB:s samlingar Kulturarv till mångas glädje och nytta föreslås i syfte att öka tillgängligheten av materialet för forskare, studerande och allmänheten. Lagen (1993:1382) om pliktexemplar föreslås utökas till att omfatta s.k. digitalt distansöverfört material. Utredaren lämnar även ett lagförslag till skydd för värdefulla äldre boksamlingar och enskilda verk. Utredaren vill se en ökad nationell samordning av hela bibliotekssystemet till stöd för forskning och utbildning och föreslår att KB ges regeringens uppdrag att ta fram en strategi för detta arbete. I betänkandet Bevara ljud och rörlig bild (SOU 2004:53) tar utredaren upp förutsättningarna för insamling och långsiktigt bevarande av ljud och rörliga bilder. Utredaren understryker vikten av prioriteringar för verksamheten i syfte att undvika ohanterliga volymer av material. Materialets unicitet och svensk produktion föreslås vara de två principer som skall styra insamling och bevarandeinsatser. Utredaren föreslår ett s.k. Migreringsprojekt i syfte att långsiktigt bevara redan insamlat material via överföring till nya tekniska system. Utredaren för fram att det nu saknas lagtekniska hinder samt finns tekniska möjligheter för Statens ljud- och bildarkiv att göra egen insamling. Utredaren föreslår därför en förändring i pliktexemplarsla- gen som möjliggör för SLBA att undanta leverantörer från pliktleverans i takt med att myndighetens egen kapacitet att själv samla in material ökar. Betänkandena har remissbehandlats och bereds vidare inom (). Utredning om den nationella organisationen för EU:s FoU-samarbete Regeringen tillsatte en utredning med uppgift att se över verksamheten vid Rådet för forsknings- och utvecklingssamarbete inom EU (EU/) samt att analysera olika aktörers behov av tjänster för sitt engagemang i EU:s forsknings- och utvecklingssamarbete. Utredningen har funnit att den svenska organisationen för EU:s FoU-samarbete fungerar väl inom vissa områden, men att det finns brister inom andra. Bland annat saknar EU/tillräcklig integrering i det svenska forskningssystemet. Enligt utredningen bör organisationen förstärkas och integreras i de forskningsfinansierande myndigheterna. I den nya organisationen föreslås begreppet huvudansvariga myndigheter införas, vilket innebär att de forskningsfinansierande myndigheterna får ett större ansvar för information och rådgivning. Utredaren föreslår att EU/ombildas till ett sekretariat som integreras i . Betänkandet Samspel och integration (SOU 2004:60) har remissbehandlats och bereds vidare inom (). Rapport om starka forskningsmiljöer har det internationellt blivit allt vanligare med stöd till forskning som har formen av större samlade anslag till starka forskningsmiljöer, s.k. Centers of excellence. lät 2003 utarbeta en rapport för att få en översikt av den internationella utvecklingen inom detta område samt en bedömning av vilka lärdomar som kan utnyttjas inom den framtida svenska forskningsfinansieringen. I rapporten (Ds 2004:21) dras slutsatsen att bör utveckla en integrerad strategi för långsiktig finansiering av starka forskningsmiljöer. Rapporten har remissbehandlats och bereds vidare inom (). Utredning angående skydd för forskningsverksamhet En utredare fick 2002 regeringens uppdrag att granska och redovisa behoven av skydd för störningskänslig forskning. I sitt betänkande Skydd för forskningsverksamhet (SOU 2002:111) framförde utredaren att det finns ett behov av ett skydd framför allt för medicinsk, naturvetenskaplig och teknisk forskning som använder känslig och avancerad utrustning samt ekologisk och annan biologisk forskning som använder sig av fältstudier. Utredaren fann att en särskild lagstiftning är motiverad och föreslog en lag som avser medicinsk, naturvetenskaplig och teknisk forskning av särskilt värde från samhällets synpunkt. Utredarens förslag har remissbehandlats och bereds vidare inom (). Regeringen gav 2004 i uppdrag att utvärdera verksamheten vid de centren. I utvärderingsrapporten (dnr U2004/2832/F) konstateras bland annat att samarbetet mellan centren är sporadiskt och det föreslås att en överordnad enhet för centren etableras. Dessutom rekommenderas i utvärderingsrapporten att en ny mer preciserad förordning som bl.a. anger att centren skall utgöra nationella anläggningar för marin forskning och miljöövervakning inom respektive ansvarsområde. Vidare bör de bättre koordinera den forskning som behövs för att uppfylla nationella miljömål och andra åtaganden. Utredningen kommenterar även koordinering av fiskforskning samt tillgängliggörandet av data. Utvärderingsrapporten remissbehandlas och kommer att beredas i (). ordförandeskap i det nordiska forskningssamarbetet har övertagits av 2004/05:1 UTGIFTSOMRÅDE 16 har arbetat vidare med den målsättning som angavs vid 53:e session i att bygga ut ett nordiskt forskningsrum (NORIA) som ett regionalt bidrag till stärkandet och utbyggandet av det europeiska forskningsområdet (ERA) i anslutning till det sjätte ramprogrammet. för undervisning och forskning (MR-U) har låtit utarbeta en vitbok med förslag om framtida aktiviteter med målsättningen att skall byggas ut till en internationellt ledande region för forskning och innovation. Initiativet togs under det danska ordförandeskapet och fördes vidare under det svenska ordförandeskapet. En slutlig skrivning av vitboken presenterades . har remissbehandlats i de nordiska länderna. Vid MR-U:s första möte behandlades de olika ländernas remissvar samt Forskningspolitiska rådets (FPR) förslag till MR-U om det vidare nordiska forskningssamarbetet. MR-U beslutade att ge FPR i uppdrag att förbereda mandat och stadgar för en ny organisation (NordForsk) som en viktig del av förverkligandet av NORIA. Det sjätte ramprogrammet 20022006 genomförde sina första ansökningsomgångar. Två nya instrument presenterades i det nya ramprogrammet, s.k. Integrated projects, och Networks of Excellence. Dessa nya instrument innebär bland annat större projekt både ekonomiskt och deltagarmässigt jämfört med tidigare ramprogramsprojekt. Det svenska deltagandet har fortsatt att öka under det sjätte ramprogrammet och de svenska forskarna har också tagit på sig en koordinatorroll i flera projekt, en klar ökning jämfört med det tidigare femte ramprogrammet. En särskild del av ramprogrammet ligger under och omfattar forskning dels kring termonukleär fusion, dels kring energisystem relaterade till nukleär fission. Verksamheten inom fusionsprogrammet utgör EU:s bidrag till det projekt som påbörjats för att undersöka möjligheterna om att bygga en internationell försöksreaktor för fusion (ITER). Förhandlingar för att få detta projekt till stånd förs mellan Euratom, , , , samt . Två stationeringsorter diskuteras; dels Cadarache i som är EU:s 2004/05:1 UTGIFTSOMRÅDE 16 förslag, dels Rokkasho i som har stöd av . För en vidare utveckling av det europeiska forskningsområdet beslöt ministerrådet i att öka investeringarna på områdena forskning och utveckling i . Målet är att investeringarna skall utgöra av BNP . Vid mötet föreslogs också att företagens finansiering av de totala forsknings- och utvecklingsinvesteringarna skall öka från drygt hälften till två tredjedelar. Statens och företagens respektive andelar av finansieringen varierar kraftigt mellan EU-länderna. De varierande förhållandena i visar att det krävs en diversifierad men samordnad strategi för att uppnå treprocentsmålet, vilket nu aktivt diskuteras. och övrigt internationellt samarbete Arbetet i de undergrupper som bildades vid ministermötet inom kommittén för forsknings- och innovationspolicy (CSTP) utvärderades inför ministermötet . Vid detta möte togs beslut om hur arbetet skall fortsätta i CSTP och i dess undergrupper, däribland (). CSTP har genomfört studier av forskningssystem och innovationssystem i ett antal representativa medlemsländer, däribland . Syftet har varit att undersöka hur FoU påverkar tillväxt och sysselsättning med avsikt att finna gemensamma nämnare i de undersökta länderna. I dessa studier undersöktes insatserna för högre utbildning, grundforskning samt samverkan mellan lärosäten och näringsliv. I GSF diskuteras utvecklingen inom olika forskningsområden och hur medlemsstaterna prioriterar dessa områden. Fördjupade studier har gjorts inom ett flertal områden, bland annat bioinformatik, neurovetenskap och högenergifysik. Arbetet med dessa har fortsatt och en arbetsgrupp för högenergifysik diskuterar möjligheten att på internationell nivå samverka om framtida anläggningar. Inom neuroinformatiken har en arbetsgrupp föreslagit att ett internationellt nätverk skapas för utbyte av resultat genom gemensamma databaser. För detta nätverk skall ett huvudkontor skapas i ett av medlemsländerna. Vid ministermötet visade bland andra och intresse för värdskap för detta huvudkontor. GSF har även genomfört studier om bl.a. astronomi och högintensiva Vid ministermötet blev det stor uppslutning om fortsatt arbete inom dessa kommittéer. Ett andra s.k. blandkommissionsmöte ägde rum i inom ramen för och regeringsavtal om forskningssamarbete mellan länderna. Mötet uppmuntrade till fortsatt goda och fördjupade forskarkontakter inom bio- och nanoteknik, IT, äldrevård samt miljö. Regeringen förbereder ett förnyat forskningsavtal med i syfte att bredda samarbetet till fler ämnesområden samt öka inriktningen mot grundforskning. Ett gemensamt uttalande undertecknades av forskningsministrarna i och . 11.5.2 Insatser utanför politikområdet Målet för att vara en ledande forskningsnation uppfylls i hög grad genom ett interaktivt samspel med insatser från flera olika aktörer. Omkring en fjärdedel av forskning och utveckling (FoU) finansieras via offentliga medel. Finansiering kommer även från näringslivet, privata icke-vinstdrivande organisationer och från utlandet. Resterande del av FoU finansieras av den privata sektorn, med tonvikt på utvecklingsarbete. Staten och näringslivet gör gemensamma FoU-insatser t.ex. genom att samfinansiera industriforskningsinstitut och genom uppdrag från försvarssektorn. Samverkan mellan stat och näringsliv finns också i det flygtekniska och fordonstekniska forskningsprogrammen. Bland forskningsfinansierande myndigheter som återfinns under andra politikområden märks bl.a. och Sida/Sarek. Vissa myndigheter bedriver också egen forskning till stöd för den egna sektorsuppgiften såsom t.ex. , och . Enligt finansierade privata icke-vinstdrivande organisationer av forskningen vid universitet och högskolor 2001. Den offentligt finansierade forskningen utförs huvudsakligen vid universitet och högskolor. Forskningsråden, andra statliga myndigheter, forskningsstiftelser och privata icke-vinst- drivande organisationer utgör de viktigaste externa finansiärerna för forskning som bedrivs vid universitet och högskolor. Det är stora variationer mellan olika lärosäten och mellan olika vetenskapsområden. För forskning inom det medicinska vetenskapsområdet utgör ersättning till landstingen för forskning en stor del av de direkta statsanslagen. Humanistisk forskning finansieras i hög utsträckning av direkta statsanslag och teknikforskningen är till stor del finansierad av externa medel. De forskningsstiftelser som bildades av medel från löntagarfonderna och fördelade , enligt , till både grundforskning och tillämpad forskning. () utbetalade ca för strategisk forskning inom medicin, naturvetenskap och teknik . Tre anslagsformer dominerar - anslag till strategiska forskningscentrum, ramanslag och anslag till framstående enskilda forskare. Stiftelsen planerar att utbetala 2004, ca 2005 och 550 miljoner 20062007. Stiftelsen finansierar omkring 90 stora forskningsprogram och över 100 ramanslag och forskningsprojekt. och kompetensutveckling () stöder projekt som genom kunskaps- och kompetensutveckling syftar till att stärka det svenska näringslivets konkurrenskraft. Detta görs genom stöd till forskning och forskarutbildning, kompetensutveckling för näringslivet samt skolutveckling och IT. () har till ändamål att stödja forskning av strategisk betydelse för en god livsmiljö. Stiftelsen har haft en årlig utdelning av forskningsstöd på ca . kommer den årliga utbetalningen att motsvara . MISTRA finansierar ett 20-tal stora program som vart och ett skall kunna löpa . () stöder forskning inom humaniora och samhällsvetenskap med anknytning till det svenska forskarsamhället. 2004/05:1 UTGIFTSOMRÅDE 16 RJ:s forskningsstöd uppgår till . utlyser fonden inga medel ur Kulturvetenskapliga donationen. av högre utbildning och forskning (STINT) skall främja internationalisering av svensk högre utbildning och forskning. Verksamheten har bedrivits inom främst tre områden - Nätverksbyggande och internationella samarbetsprogram, Stipendier för utlandsvistelser och Särskilt samarbete. Stiftelsen beviljar bidrag och stipendier till en total kostnad av ca . har till uppgift att främja forskning och forskarutbildning inom vård- och allergiområdet. Stiftelsen utlyste inga anslag, varken för nya projekt eller fortsättningsprojekt. Dock utbetalades redan beslutade och därmed garanterade projektanslag samt riktade satsningar. Detta forskningsstöd uppgick till . Stiftelsen konstaterar att kapitalet återhämtat sig genom det tillfälliga uppehållet i stödet till forskningsprojekt, vilket möjliggör stöd . svarar för av världens samlade publicering av vetenskapliga artiklar. Merparten av artiklarna hör till de medicinska och naturvetenskapliga områdena, som också har en tradition av att i hög utsträckning publicera sina resultat i vetenskapliga tidskrifter. Antalet vetenskapliga artiklar per invånare är högre än i och och är även högre än i övriga EU-länder. Svenska artiklar tillhör även de mest citerade. En viss nedgång när det gäller citeringen av svenska medicinska artiklar har dock kunnat märkas. 11.6.2 Stöd till grundläggande forskning Avsnittet redovisar insatser för att stödja svensk grundforskning och forskningsinformation. Grundforskning finansieras även av de myndigheter som behandlas under . 2004/05:1 UTGIFTSOMRÅDE 16 ställning som forskningsnation är beroende av att den forskning som bedrivs har en mycket hög vetenskaplig kvalitet. En viktig målsättning för fördelningen av forskningsstöd inom politikområdet är att främja forskningens vetenskapliga kvalitet. bedömer kvalitet dels vid ansökningstillfället dels genom utvärderingar av områden där många forskares resultat bedöms vid samma tillfälle. utvärderas ett begränsat antal områden och utvärderingen utgör en viktig mätning av tillståndet för svensk forskning i respektive område. Vid prioritering av de inkomna ansökningarna betonar betydelsen av publicering och att bedömningen sker i ett internationellt perspektiv. Rådet fördelar forskningsbidrag genom att låta forskningsansökningarna genomgå en noggrann prövning och prioritering i konkurrens med varandra. Detta syftar till att säkerställa hög kvalitet hos den forskning som erhåller finansiering. hanteras forskningsansökningar av en särskild beredningsorganisation, med ett femtiotal beredningsgrupper som är specialiserade på olika forskningsområden. Förutom de över 400 experter som i dessa grupper granskar och bedömer ansökningar tillkommer inom vissa områden experter i utlandet, närmare 300, vilka lämnar skriftliga yttrande över ansökningar. I ansökningsomgången inkom 915 ansökningar till ämnesrådet för humaniora och samhällsvetenskap. Av dessa beviljades . Till ämnesrådet för medicin inkom 1 153 ansökningar och beviljades. Till ämnesrådet för naturvetenskap och teknikvetenskap inkom 2 026 ansökningar och beviljades. (U) mottog 271 ansökningar och beviljade . Insatser har gjorts för att förnya forskningsstödet på ett sätt som ger de bästa forskarna bättre och mer långsiktiga förutsättningar. för humaniora och samhällsvetenskap har infört ett särskilt sexårigt stöd till ledande forskare och alla ämnesråden strävar efter att vid fördelningen av forskningsstödet öka de genomsnittliga bidragsbeloppen. Vad gäller utvärderingsverksamheten kan nämnas att lät en internationell expertgrupp utvärdera de fyra nationella anläggningarna i (MSL), MAX-laborato- riet i (MAX-lab), utanför () samt The Svedberglaboratoriet i (TSL). Utvärderingen av de fyra anläggningarna resulterade i att beslutade att koncentrera stödet till MAX-lab och . Förhandlingarna med universiteten i och om avveckling av stödet till MSL och TSL slutfördes . Genom ett regeringsbeslut upphävdes förordningarna om de nationella anläggningarna MSL och TSL. har haft en stark ställning inom teoretisk kemi. En snabb utveckling sker i gränsområdena till fysikalisk kemi, teoretisk fysik, bioinformatik och materialvetenskap. En utvärdering av den teoretiska kemin rekommenderar ett större samarbete över gränserna mellan dessa områden. har i samarbete med utvärderat forskning om allergi och överkänslighet. Den internationella expertgruppen framhöll att svensk forskning inom området har mycket hög internationell standard. Ett trettiotal svenska forskningsprojekt inom bioteknik har granskats. har under den biotekniska forskningens framväxt haft en stark ställning. Ett flertal av de utvärderade projekten visade sig vara bland de främsta i och i vissa fall världsledande. I en utvärdering av 28 forskningsprojekt inom växtfysiologi och växtmolekylärbiologi ansåg den internationella expertgruppen att den svenska forskningen inom dessa områden har stor potential. Gruppen betonade växtforskningens stora betydelse samt alla möjligheter som gentekniken kan skapa. En kartläggning om svensk forskning om demokrati, offentlig förvaltning och folkrörelser har utförts. Denna forskning har befunnits vara omfattande och av god kvalitet men till stor del kartläggande, tillbakablickande och ofta utförd av doktorander. Insatser för unga och nydisputerade forskare