prop · GS031d5 · 2005-01-01 00:00:00 — Detta har följts upp med ett återrapporteringskrav i regleringsbreven . har granskat rättsväsendets insatser mot rasistisk, främlingsfientlig och homofobisk brottslighet samt olaga diskriminering. Resultatet har publicerats i rapporten (2002:9) som har delgetts alla polismyndigheter. Utifrån rapporten har rapporterat flera positiva effekter i det lokala arbetet mot hatbrott. Antalet brottsmisstankar som kommit in till åklagarorganisationen avseende brottet hets mot folkgrupp ökade 2003 till 376. Det är som en ökning sker. Andelen lagföringar i förhållande till samtliga beslut var , vilket är en ökning . Beträffande brottet olaga diskriminering har antalet inkomna brottsmisstankar till åklagarorganisationen minskat från 179 till 155 eller . För denna brottskategori leder dock endast enstaka brottsmisstankar till lagföring, trots satsningar på metod- och kompetensutveckling. Enligt Riksåklagaren kan den låga lagföringen i allt väsentligt hänföras till det faktum att åklagaren inte ansett sig kunnat styrka att det huvudsakliga motivet varit att kränka offret på det sätt som straffbestämmelsen anger. De hatbrott som går att identifiera i statistik vid åklagarorganisationen genom brottskod är brotten hets mot folkgrupp och olaga diskriminering. Andra brott där det kan finnas ett rasistiskt motiv går inte att särredovisa. har fortsatt sitt arbete med att förbättra utredningarnas kvalitet, lagföringen och genomströmningstiderna när det gäller hatbrott. Detta har enligt Riksåklagaren bl.a. medfört att åklagarnas kompetens att handlägga dessa förundersökningar successivt höjts och samarbetet med polisen förbättrats. Det är oroande att den anmälda brottsligheten med homofobiska motiv har ökat . Säkerhetspolisens tolkning av ökningen är dock att det främst handlar om en ökad anmälningsbenägenhet beroende på förändrad lagstiftning samt att frågor som rör homosexuella och homosexualitet varit i fokus . Det går dock enligt Säkerhetspolisen inte att utesluta att en del av ökningen beror på en faktisk ökning av brottsligheten. 2004/05:1 UTGIFTSOMRÅDE 4 Detta är något som regeringen ser mycket allvarligt på. Liksom när det gäller brott med rasistiska eller främlingsfientliga motiv är brott som riktar sig mot en människas sexuella läggning ett angrepp på grundläggande mänskliga rättigheter. Det är således av stor vikt att polisen och åklagarna utvecklar sin förmåga att bekämpa denna brottslighet. Kunskap kring brottslighet med rasistiska förtecken utvecklas kontinuerligt inom polisen och det är viktigt att motsvarande kunskaper finns när det gäller brott där motivet har sin grund i offrets sexuella läggning. Detta i synnerhet mot bakgrund av att sådana motiv utgör grund för straffskärpning. Det är sammanfattningsvis mycket angeläget att det målmedvetna arbetet med att öka lagföringsandelen beträffande dessa brottstyper fortsätter. Polisen och åklagarorganisationen definierar ungdomsbrott som brott som någon begått . När det gäller polisorganisationen ökade antalet ungdomsärenden , från 26 160 ärenden till 29 455 ärenden . Enligt beror ökningen i likhet med föregående år delvis på möjligheterna till en förbättrad registrering. Antalet tillfällen som ungdomar i den mest brottsaktiva åldern blivit misstänkta för eller deltagit i brott har ökat. Genomströmningstiden vid polisen har ökat något 2002 2003. Kostnaden för att utreda ungdomsärenden uppgick till 2003, vilket är oförändrat jämfört med . var andelen ungdomsärenden redovisade till åklagare av det totala antalet ungdomsärenden jämfört föregående år. För åklagarorganisationens del har antalet inkomna brottsmisstankar 2003 i förhållande till 2002 ökat marginellt. Antalet avslutade brottsmisstankar har dock sjunkit med drygt 500 eller . Åklagarnas lagföring, beräknad som andelen avslutade brottsmisstankar som lett till lagföring, 2004/05:1 UTGIFTSOMRÅDE 4 har sjunkit från till . Genomströmningstiderna var fortsatt korta; den genomsnittliga genomströmningstiden från inkommet beslutsunderlag till beslut uppgick . Det är angeläget att polisen och åklagarorganisationen fortsätter att vidareutveckla sina insatser mot ungdomsbrottslighet. Det är viktigt att samhället i ett tidigt skede ingriper mot ungdomar som begår brott, bl.a. för att förhindra nyrekrytering till s.k. kriminella karriärer. Inom ramen för polisens ansvarsområde är det viktigt att fler kriminella ungdomar identifieras och lagförs för att samhället skall kunna vidta åtgärder för att förhindra fortsatt kriminalitet. Det är vanligt att ungdomar också är brottsoffer i samband med brott där gärningsmannen är minderårig. Som ett led i arbetet mot ungdomskriminalitet är medling där unga kriminella får träffa sina brottsoffer ett viktigt instrument. Även om det resultat som uppnåtts på åklagarnivå sammantaget måste bedömas som positivt är det angeläget att även åklagarnas insatser på området utvecklas ytterligare. Handel med människor för sexuella ändamål När det gäller handel med människor för sexuella ändamål är brottsutredningarnas gemensamma nämnare i regel att det rör sig om grov gränsöverskridande brottslighet. Några av problemen med dessa internationella utredningar är att de är omfattande och tidskrävande samt att polis och åklagare har svårt att säkra tillräcklig bevisning. På regeringens uppdrag rapporterar om frågor rörande människohandel för sexuella ändamål. I den senaste lägesrapporten framkommer att informationen till polismyndigheterna om misstänkt människohandel för sexuellt ändamål har ökat . Dessutom förekommer i högre grad än tidigare uppgifter om att används som transitland för kvinnor som utnyttjas som prostituerade i bl.a. och . beräknar att mellan 400 och 600 kvinnor blivit offer för människohandel Siffran är högre än föregående år men behöver inte innebära en ökning av antalet offer för människohandel. Bedömningen kan enligt ha legat för lågt under föregående år. rekryteras kvinnor från i första hand , , och . Även rekrytering av kvinnor från har förekommit. Försäljningen av sexuella tjänster sker i liksom i andra länder till stor del via Internet. I , där problemen tidigare bedömts som särskilt allvarliga, har och i //2004 i ett gemensamt projekt bedrivit en förundersökning angående den misstänkta människohandeln i området. Förundersökningen lades ned av åklagaren eftersom den inte resulterat i tillräckligt starka misstankar mot enskilda personer. En omfattande kartläggning gjordes dock, vilken lett vidare till ett fortsatt tätt samarbete mellan och i . I deklarationen från statsministermötet i i samband med 10-årsjubi- leum gjorde statsministrarna ett åtagande om en gemensam ansträngning för att stoppa människohandeln i regionen. För att följa upp detta åtagande har en regional aktionsgrupp mot människohandel tillsatts, med deltagare från både regional och nationell nivå, i syfte att underlätta samarbete och koordinering över gränserna och mellan olika sektorer i regionen. På åklagarnivå handläggs ärenden rörande människohandel vid de internationella åklagarkamrarna. Det brottsutredande arbetet förutsätter internationell samverkan och ansträngningarna för att effektivisera dessa samarbetsformer fortsatte 2003. Det brottsutredande arbetet mot människohandel, koppleri och köp av sexuella tjänster har intensifierats . finns det dock variationer över landet som till del kan hänga samman med att prostitution och människohandel inte är lika vanligt förekommande överallt. Mot bakgrund av att sexköpslagen enligt fungerar som en barriär mot att människohandlare etablerar sig i kan intensifierade insatser mot köpare av sexu- ella tjänster vara ett sätt för polisen att minska även människohandel. I budgetpropositionen (prop. 2003/04:1) uttalade regeringen att av polisens anslag skulle användas för arbetet mot människohandel 2006. Detta följdes upp med ett återrapporteringskrav i regleringsbrevet där det anges att polisen bl.a. skall redovisa vidtagna åtgärder och resultat för att bekämpa människohandel samt vidtagna åtgärder vid polismyndigheterna för att öka kunskaperna om prostitution och människohandel. För polisorganisationens del är den mest tydliga utvecklingslinjen för tillgrepps- och skadegörelsebrottsärenden som kommit in att dessa utgör en allt mindre del av samtliga ärenden. Antalet ärenden redovisade till åklagare har dock ökat från cirka 48 2002 till cirka 51 2003 och antalet utredningstimmar totalt har ökat tydligt medan andelen utredningstimmar för tillgrepps- och skadegörelsebrotten har minskat. Kostnaden för tillgrepps- och skadegörelsebrott i verksamhetsgrenen Utredning och lagföring har ökat från till . Genomströmningstiden för tillgrepps- och skadegörelsebrott har minskat med till 16 från föregående år. När det gäller åklagarorganisationen bör i detta sammanhang nämnas att fortsatta satsningar gjorts i syfte att effektivisera bekämpningen av dessa s.k. mängdbrott. Detta har främst skett genom att fler åklagare anställts som mängdbrottsspecialister. Syftet med den satsningen är att åklagarna tillsammans med polisen inom ramen för ett problemorienterat arbetssätt skall minska denna typ av brottslighet och öka människors trygghet. Den s.k. mängdbrottsligheten, som till stor del består av tillgrepps- och skadegörelsebrott, drabbar alla grupper i samhället och utgör en stor del av den samlade brottsligheten. Det är positivt att polisen har redovisat fler tillgrepps- 2004/05:1 UTGIFTSOMRÅDE 4 och skadegörelseärenden till åklagare, men är antalet personuppklarade brott otillfredsställande lågt. En förutsättning för att polisen skall klara av att höja den totala andelen personuppklarade brott är att polisen bl.a. fortsätter att utveckla det brottsförebyggande arbetet som utredningsverksamheten förbättras ytterligare. Regeringen anser att det är viktigt att polisen fortsätter att utveckla sin förmåga att klara upp mängdbrott, utöver att nya utredningsresurser tillförs, för att öka tryggheten i samhället och minska brottsligheten. Den satsning på specialiståklagare som gjorts från åklagarorganisationens sida är enligt regeringen ett steg i rätt riktning mot en effektivare brottsbekämpning. Framgång för den utredande verksamheten är också beroende av kriminaltekniska insatser. För en effektivare bekämpning av mängdbrott har regeringen tagit initiativ till att det har införts lagstiftning om en försöksverksamhet med snabbare brottmålsförfarande. Försöksverksamheten bedrivs vid . konstaterar att resultatet på trafikområdet i stort sett är oförändrat när det gäller antalet ärenden som kommit in, balanser och genomströmningstider. Styrelsen gör bedömningen att datainsamlingens kvalitet har brustit. Antalet utfärdade primärrapporter och ordningsförelägganden har fortsatt att öka och var 424 704, mot 397 322 . Även antalet alkoholutandningsprov fortsätter att öka och var 1 382 931, mot 1 280 108 . Genomströmningstiden har minskat , från 30 . Kostnaden för trafik i verksamhetsgrenen Ut- redning och lagföring har ökat från till . Resultatet för polisens arbete med utredningar om trafikbrott är svårt att bedöma eftersom datainsamlingen på detta område enligt varit dålig. Dessutom har större resur- 2004/05:1 UTGIFTSOMRÅDE 4 ser satts in varför det är svårt att avgöra om produktiviteten har ökat eller om resultatet i huvudsak beror på de ökade resurserna. Antalet inkomna brottmålsärenden till åklagarorganisationen minskade till totalt ca 3 100 ärenden och antalet avslutade ökade med omkring 1 000 till ca 3 900. Lagföringsandelen nästan halverades och ligger nu på . Antalet personer som lagfördes minskade från 614 till 427. Enligt Riksåklagaren förklaras dessa förhållanden av den åtalsprövningsregel som infördes och som innebär att om miljösanktionsavgift utgår för överträdelsen så skall åtal väckas endast om det är påkallat från allmän synpunkt. Samma regel skall tillämpas även när det gäller frågan om förundersökning skall inledas eller inte. De siffror som presenterats ligger således i linje med lagstiftarens avsikt; miljöåklagarna skall ägna sin tid åt att bekämpa den allvarligare miljöbrottsligheten. Det är angeläget att polisens och miljöåklagarnas resurser används ändamålsenligt och att verksamheten riktas in på att bekämpa den allvarligare miljöbrottsligheten. Genom de reformer som genomförts på området, som t.ex. arbete med att förbättra kompetensen hos den personal som utreder miljöbrott, tillsammans med en ökad samverkan mellan tillsynsmyndigheterna på miljöområdet, har förutsättningarna för att effektivisera utredningsverksamheten inom miljöområdet ytterligare förbättrats. Kriminalvården har haft en ökande beläggning. Ökningen belastar såväl häktessom anstaltsorganisationen. Platsutnyttjandet vid häktena var , , vilket var en ökning jämfört med . Antalet intagna i häkte med verkställbar dom, s.k. verkställighetsfall, var i genomsnitt 370 vilket motsvarar en ökning jämfört med . På samma sätt som föregående år har det höga platsutnyttjandet på de slutna anstalterna bidragit till att det har varit svårt att placera ut verkställighetsfallen från häkte till anstalt. Antalet häktesplatser har uppgått till 1 771 i genomsnitt, därutöver har tillfälliga häktesplatser fått inrättas i stor omfattning för att klara av beläggningssituationen. Vid utgången av 2003 var 211 tillfälliga häktesplatser i bruk, varav var belägna i arrestlokaler som lånats från polisen. Vid 18 av landets 30 häkten finns särskilda uppsökare vars verksamhet tillkommit inom ramen för regeringens särskilda narkotikahandlingsplan. Dessa uppsökare har haft stor betydelse för möjligheterna att inleda ett motivations- och behandlingsarbete för klienter med missbruksproblem. har ca 3 000 häktesklienter kontaktats av uppsökarverksamheten. Programverksamhet bedrivs i häkte med motivationsprogram särskilt anpassade för häktestiden. Vid flera enheter bereds de intagna möjlighet till information från olika behandlingshem och andra organisationen, till exempel Kriminellas Revansch i Samhället (), Anonyma Alkoholister () och Anonyma Narkomaner (NA). Beläggningssituationen inom kriminalvården är besvärlig. Det är främst bristen på slutna anstaltsplatser som fått återverkningar på möjligheten att placera ut intagna med verkställbara domar från häkte till anstalt. Kriminalvården har genom om- och tillbyggnad av befintliga anstalter försökt åtgärda platsbristen. Platsutbyggnaden har inte kunnat ske i en takt som motsvarat behoven vilket lett till att temporära lösningar fått tillgripas. Regeringen ser dock positivt på kriminalvårdens arbete med att finna lösningar på platsbristen genom ett effektivare resursutnyttjande, permanenta beredskapsplatser, anstalter för dömda på fri fot m.fl. åtgärder som sammantaget skall bidra till att antalet verkställighetsfall på häkte skall minska betydligt redan under innevarande år. Regeringen ser också positivt på att den särskilda satsningen på att bekämpa narkotikamissbruket bland kriminalvårdens klienter genom sin uppsökande verksamhet på landets häkten nått ett betydande antal häktesklienter. Regeringen vill understryka vikten av att arbetet med att bekämpa narkotikamissbruk ges fortsatt hög prioritet. Regeringen avser att i särskilt uppdrag till dra upp riktlinjerna för det fortsatta arbetet. Ett av målen för verksamhetsgrenen Utredning och lagföring är att kvaliteten skall höjas på brottsutredningsverksamheten. Kvalitetsmålet är uppnått eftersom verksamheten har förbättrats men det finns fortfarande mycket arbete kvar att göra innan kvaliteten i utredningsarbetet är fullgod. Det pågår ett omfattande kvalitets- och utvecklingsarbete inom polisen. har olika satsningar gjorts för att höja kvaliteten i polisens utredande verksamhet. har genomfört projektet utredningskoncept som syftar till att varaktigt effektivisera utredningsverksamheten lokalt och därmed öka lagföringen. Andra åtgärder har varit att höja kompetensen hos den personal som arbetar med anmälningsupptagning. De flesta polismyndigheterna har vidtagit olika kompetenshöjande åtgärder för att förbättra kvaliteten på de inledande utredningsåtgärderna. Stor vikt har lagts på att skapa en fungerande förundersökningsledning även under icke kontorstid. Vid några polismyndigheter har polisiära förundersökningsledare fått praktiktjänstgöra vid åklagarmyndigheterna. Andra åtgärder har varit att begränsa antalet utredningsledare och genomföra kvalitetskontroller. Polismyndigheterna har även arbetat med att utveckla arbetsmetoder inom området teknisk undersökning, såsom utbildning av lokala tekniker och personal i ingripandeverksamheten, anskaffning av relevant utrustning och användande av modern teknik. , som är ett av SWEDAC ackrediterat laboratorium, bedriver ett arbete med att få till stånd en ökad grad av certifiering av personalen. 2004/05:1 UTGIFTSOMRÅDE 4 Regeringen anser att det är bra att det pågår ett omfattande kvalitetsarbete inom polisorganisationen. För att rättsväsendet skall klara av att öka personuppklaringen av brott är det nödvändigt att kvalitetsarbetet fortsätter med oförminskad kraft. har utvecklings- och förändringsarbetet inom åklagarorganisationen fortsatt. arbete för att åklagarna i än större utsträckning skall kunna koncentrera sig på de mest kvalificerade brottsutredningarna har också fortskridit. Det kan även nämnas att specialiseringen inom organisationen har utvecklats ytterligare och myndighets- och kammarcheferna har fått särskild utbildning. När det gäller mängdbrottslighet har åklagarnas insatser på området utvecklats som ett led i en långsiktig strategi. Även här har utbildningsinsatser skett. Beträffande kvalitetsuppföljning och kvalitetsutveckling har Riksåklagaren i en promemoria fastställt särskilda riktlinjer för rättslig uppföljning och utvärdering av åklagarverksamheten. upprättar Riksåklagaren en rättsutvecklingsplan över de frågor som bedöms ha betydelse för rättsutvecklingen och enhetligheten i rättstillämpningen inom det straffrättsliga området. Riksåklagarens verksamhet är främst inriktad på rättsliga frågor som har stor betydelse för det operativa åklagararbetet. överklagade 20 mål till och var dessutom motpart i ett stort antal mål. Dessa har bl.a. avsett hur svensk rätt skall tolkas i belysning av och EG-rätten, gränsen för det straffbara området vid hantering av narkotika, rubricering och påföljd för införsel av Rohypnoltabletter, gränsen mellan snatteri och stöld, bevisvärdet av DNA-analys och överskottsinformation som bevisning. I regeringens proposition (prop. 2003/04:78) Prövningstillstånd för riksåklagaren i hovrätt och föreslogs att riksåklagaren inte längre skall vara undantagen från systemet med prövningstillstånd i hovrätt och . Ändringarna har enligt beslut trätt i kraft . 2004/05:1 UTGIFTSOMRÅDE 4 Enligt regeringens bedömning har åklagarorganisationen ett väl fungerande system för kvalitetsutveckling och kvalitetsuppföljning. Det är positivt att riksåklagarens långsiktiga strategi i dessa frågor är så tydligt angiven. När det gäller riksåklagarens verksamhet i är det regeringens uppfattning att den nämnda reformen medför att riksåklagarens rättsutvecklingsarbete underlättas och regeringen bedömer att fler angelägna straff- och processrättsliga frågor kommer att prövas av . föra ett kvalitetsledningssystem och ett nytt tidredovisningssystem. kvalitetsarbete har utvecklats . I samband med årsredovisningen redovisade myndigheten regeringsuppdraget om sina metoder för uppföljning och utvärdering av myndighetens brottsbekämpande verksamhet (dnr Ju2004/1719/Å). Regeringen ser positivt på de förslag till att vidareutveckla uppföljningen av verksamheten som beskrivs i rapporten. bedriver ett kontinuerligt arbete med att förbättra och vidareutveckla kvaliteten i verksamheten. Myndigheten har vidtagit åtgärder för att öka lagföringen och förbättra förundersökningarnas kvalitet samt för att förkorta genomströmningstiderna. Myndigheten har också utvecklat rutiner för juridisk kvalitetssäkring av utredningsverksamheten, exempelvis utvärderas samtliga större utredningar och alla domar analyseras, med särskild uppmärksamhet på ogillade åtal. Ett arbete med att utveckla team-arbete pågår parallellt med ett arbete för att förstärka åklagarfunktionen i komplicerade ärenden bl.a. genom att det finns två åklagare i dessa. I åklagarnas utbildningsprogram ingår en kurs i projektledning som syftar till att ge åklagarna kunskap att på ett effektivt sätt leda omfattande utredningar. Arbetet med att utveckla ett datasystem (Ekobank) där kunskaper och erfarenheter inom ekobrottsbekämpningen samlas in och lagras för att kunna användas i den operativa verksamheten har fortsatt. Systemet har utvecklats och tagits i pilotdrift. I nästa steg kommer systemet att göras tillgängligt för alla inom och avsikten är att systemet framöver skall kunna användas av alla berörda aktörer i ekobrottsbekämpningen. har på uppdrag av regeringen beskrivit och analyserat sina metoder för uppföljning och utveckling av den brottsbekämpande verksamheten. Myndigheten föreslår förbättringar bl.a. genom att in- arbetar fortlöpande med att vidareutveckla kvaliteten inom verksamheten. finns inom verket Kvalitets- och utvecklingsråd inrättade inom vardera det rättspsykiatriska och det rättsmedicinska området. Syftet är att stärka, utveckla och följa upp kvaliteten inom respektive område. Den rättskemiska och den rättsgenetiska avdelningen finns representerade i den rättsmedicinska rådet. Det totala antalet rättspsykiatriska utredningar, som av domstol överlämnades till råd för vissa rättsliga sociala och medicinska frågor för bedömning, utgjorde (35 fall) av samtliga expedierade ärenden. Av dessa kom rådet i 10 fall fram till en annan slutsats med avseende på allvarlig psykisk störning än den som framgått av utredningen. Domstolarnas förtroende för verkets undersökningar är fortsatt högt. följde domstolarna verkets förslag om överlämnande till rättspsykiatrisk vård i de rättspsykiatriska utlåtandena i av fallen. Som ett led i kvalitetssäkringsarbetet genomfördes ett s.k. peer-reviewförfarande mellan vissa av rättspsykiatriska avdelningar där ett antal ärenden genomgick en närmare kvalitetsgranskning. överlämnades endast fyra rättsmedicinska ärenden (mindre än en promille av samtliga ärenden) till råd för vissa rättsliga sociala och medicinska frågor för bedömning. Detta visar att uppdragsgivarna har ett högt förtroende för verkets utredningar. Inget av ärendena föranledde någon ändrad bedömning av rådet. Som ett led i förbättringen av dokumentationen av de rättsmedicinska undersökningarna används numera alltid digital fotografering och vidare har system för en säker hantering och förvaring av bildmaterialet utarbetats. Även röntgenundersökningar med datortomografiteknik håller på att utvecklas för att i samband med en rättsmedicinsk obduktion bättre kunna dokumentera olika typer av skador. I syfte att undersöka uppmärksammade problem med bl.a. kvaliteten på rättsintyg som utfärdas av läkare på begäran av t.ex. polismyndigheter och åklagare initierade en översyn av ordningen för utfärdande av rättsintyg. Förslag till en ny ordning presenterades i en departementspromemoria (Ds 2003:3). I promemorian föreslås att skall få ett huvudansvar för verksamheten med utfärdande av rättsintyg. Utfärdande av rättsintyg skall koncentreras till läkare med speciell kompetens för uppgiften. Sådana intyg skall således som huvudregel utfärdas dels av rättsläkare inom , dels av annan läkare som enligt avtal med verket har åtagit sig att utfärda sådana intyg. Förslagen syftar till att säkerställa att rättsintygen håller en hög kvalitet och att rättsväsendets övriga myndigheter får bästa möjliga underlag för sina bedömningar. I pågår arbete med förslagen och regeringen kommer att presentera ett förslag om en ny ordning för utfärdande av rättsintyg. skall uppdragsgivarnas syn på verkets undersökningar inom en av de fyra verksamhetsgrenarna redovisas.