prop · GS031d21 · 2005-01-01 00:00:00 — Främst omfattar den Arbetsmark- nads-, Regional utvecklings-, Närings-, Utbildnings- och Kulturpolitiska medel. Statlig finansiering av tillväxtavtalen minskade från 2002 till 2003. Arbetsmarknadspolitiska medel har utgjort närmare hälften av beslutade statliga medel under hela avtalsperioden. beslutade medel 2003 var dock lägre än . Tabell 3.6 Uppskattad finansiering av de regionala tillväxtavtalen fördelad på olika aktörer åren 20002003 Källa: Rapporter från länsstyrelser och regionala självstyrelseorgan som samordnar tillväxtavtalen 20002001, 2002 och 2003. Ackumulering av enskilda läns tillväxtavtal ger en fördelningen av resurser mellan olika insatsområden som var förhållandevis likartad . Det största insatsområdet, motsvarande (cirka 5,9 miljarder) 2003 var näringslivsutveckling. Även inom kompetensutveckling, utbildning, forskning och utveckling har betydande resurser satsats. Beslutade medel inom detta område som andel av tillväxtavtalen har minskat och motsvarade cirka 2,4 miljarder eller av alla beslutade medel. Jämfört med 2002 har insatsområdet Infrastruktur och IT ökat sina andelar av beslutade medel. Från och uppgick till . Tabell 3.7 Beslut om statliga medel 2003 från anslaget 33:1 Allmänna regionalpolitiska åtgärder som avser medfinansiering av regionala tillväxtavtal 1 Östsam bygger på uppgifter års uppföljning av RTA. 2004/05:1 UTGIFTSOMRÅDE 19 Beslut om statliga medel 2003 från anslaget 33:1 Allmänna regionalpolitiska åtgärder till finansiering av insatser inom regionala tillväxtavtal uppgick, enligt länsstyrelsernas årsredovisningar samt de regionala självstyrelseorganens och samverkansorganens redovisning, till . Det är enligt regeringen inte alltid storleken på finansieringen som avgör ett tillväxtprograms styrka utan snarare på vilket sätt olika finansieringskällor eller aktörer samspelar med varandra. Tillväxtavtalsarbetet har bidragit till ett aktivt och medvetet lärande och ett intresse för att öka kunskapen kring frågor om hållbar tillväxt. Tillväxtavtalen har också bidragit till att systemlärande och systemperspektiv utvecklats i regionerna. Med detta avses att olika aktörer utgår från en gemensam problemställning och ser hur olika insatser gemensamt kan stödja särskilda initiativ. Många tillväxtavtal har dock haft karaktären av breda program för regional utveckling snarare än program som är fokuserade på näringslivets hållbara tillväxtförutsättningar. Detta har bl.a. inneburit att insatser inom avtalen saknat en tydlig koppling till tillväxtavtalens mål i respektive län vilket i sin tur medför en minskad möjlighet att värdera de resultat som åstadkoms i arbetet. Tillväxtavtalsarbetet har även till viss del präglats av ett relativt statiskt förhållningssätt till processens olika faser analys, programutformning och genomförande. Varje fas har i allt för hög grad betraktas som separerade från varandra vilket försvårat ett kontinuerligt lärande och minskat möjligheterna att göra nödvändiga omprioriteringar av insatser och åtgärder . Insikten om och förståelsen av behovet att hantera frågor om hållbarhet utveckling mer strategiskt har enligt samordnarna ökat under tillväxtavtalsperiodens gång. Majoriteten av länen har angivit att perspektiven för jämställdhet, miljö och integration, stärkts i tillväxtavtalsarbetet . Statskontoret fick av regeringen i uppdrag att kartlägga och analysera genomförda uppföljningar och utvärderingar av arbetet med regionala tillväxtavtal. lämnade Statskontoret en rapport (Det regionalpolitiska experimentet, Statskontoret 2004:5), där myndigheten bl.a. har analyserat hinder och driv- 2004/05:1 UTGIFTSOMRÅDE 19 krafter för genomförande av Regional utvecklingspolitik på såväl nationell som regional nivå. En av slutsatserna är de regionala tillväxtavtalen har lett till en ökad samverkan mellan nationell, regional och lokal nivå och mellan bl.a. myndigheter på dessa nivåer. De viktigaste hindren för politikens genomförande ligger i den bristande samordningen av politikens olika sektorer. Re- gionala och lokala aktörer uppmanas av regeringen till samverkan som instrument för hållbar tillväxt, som sektorsstyrningen består på nationell nivå. Statskontoret föreslår att aktörer på den nationella nivån bör sträva efter att utveckla ett nationellt lärandesystem. EG:s strukturfondsprogram perioden 1999 var slutdatum för inlämnande av s.k. avslutsintyg till kommissionen för strukturfondsprogrammen perioden 19951999. () har haft regeringens uppdrag att utfärda avslutsintygen, dvs. att göra en sammanfattade bedömning av myndigheternas interna styrning och kontroll avseende de medel som erhållits från . RRV hade också till uppgift att bedöma om de slutliga rekvisitionerna var korrekta eller inte. Totalt lämnade RRV 59 utlåtanden avseende som har rekvirerat från EU sedan inträdet 1995. Uppdraget slutrapporterades till regeringen och kommissionen beräknas ta ställning till inlämnade slutrekvisitioner . presenterade ITPS en effektutvärdering av de geografiska målprogrammen inom för perioden 19951999. Huvudslutsatsen är att det inte går att spåra några effekter av EG:s geografiska målprogram för perioden 19951999 på den totala regionala utvecklingen. har de regionala skillnaderna snarare fördjupats än jämnats ut. Enligt utvärderingen kan härledas till investeringar från strukturfonderna. Ställt i relation till de totala immateriella och fasta investeringarna utgör EG:s målprogram enligt ITPS av de totala investeringarna i hela . I relation till den sammanlagda taxerade arbets- och företagsinkomsten inom stödområdet är siffran . satsen kan enligt ITPS vara dels outvecklad programlogik i genomförandet av programmen, dels i outvecklade verktyg att fånga aggregerade regionala effekter. Programlogiken skulle kunna förbättras bl.a. genom att programmen blir mer fokuserade och har färre insatsområden. EG:s strukturfondsprogram perioden 2006 Enligt skall medlemsstaterna tillsammans med se till att de program som genomförs inom ramen för strukturfonderna utvärderas. Utvärdering skall dels ske efter halva programtiden, dels efter det att programmen avslutats. Det övergripande syftet med halvtidsutvärderingen är att programmets första resultat skall undersökas och att rekommendationer till eventuella anpassningar av programmet skall identifieras vilket kan säkerställa att programmet uppfyller sina mål. Halvtidsutvärderingar har genomförts för samtliga målprogram och gemenskapsinitiativ. Halvtidsutvärderingar för de regionala programmen Halvtidsutvärderingarna för de regionala programmen konstaterar att inriktningen på projekten liksom verksamheten i projekten i allt väsentligt svarar mot programmens intentioner. Programmen bidrar till social och ekonomisk sammanhållning och skapar i flera fall mervärden. Vidare konstaterar utvärderarna att de olika programmen ligger väl till i halvtid avseende de kvantitativa och kvalitativa målsättningarna. Programmen bedöms vara relevanta i sin utformning och när halva programperioden återstår har större delen av medlen intecknats genom projektbeslut. För att få största möjliga utväxling av resterande medel rekommenderar utvärderarna att: Välja satsningar i program- eller projektform med sikte på mer långsiktiga resultat. Integrera de horisontella målen miljöhänsyn och jämställdhet i projektens verksamhet. Den första rekommendationen handlar om att prioritera de projekt som har störst möjligheter att utveckla dynamiska effekter. Den andra rekommendationen gäller de horisontella målen. Här rekommenderar utvärderarna att prioritera 2004/05:1 UTGIFTSOMRÅDE 19 dessa mål genom ökad utbildning och förändrad beredningsprocess. De beslut som fattats med anledning av halvtidsöversynen i övervakningskommittéerna, har i de flesta fall handlat om ändring av arbetsformer för att t.ex. bättre kunna integrera de horisontella målen. I samtliga program har det dessutom gjorts ändringar för att göra programmet mer flexibelt och logiskt för projektägarna bl.a. i syfte att få mer långsiktiga resultat. Halvtidsutvärderingen konstaterar att Interreg - programmen i hög grad bidragit till att samarbetet över nationsgränserna har stärkts och att det har skapat bestående värden. Halvtidsutvärderingen bedömer att går i rätt riktning och ger bestående värden. Exempel är strategier som syftar till att motverka negativa processer och bidra till en positiv utveckling bland de boende samt att utveckla den ekonomiska och sociala infrastrukturen. Halvtidsutvärderingen av Leader+ konstaterar att programmets mest påtagliga resultat är det goda samarbetet över sektorsgränserna mellan offentliga sektorn, näringslivet och ideella organisationer. De beslut som fattats med anledning av halvtidsöversynen i övervakningskommittéerna, har avseende gemenskapsinitiativen bl.a. handlat om att säkra det långsiktiga lärandet i processerna, en förbättrad koppling mellan Interregprogrammen och övrig regional utvecklingspolitik samt hur näringslivet skall involveras mer i processerna. Som beskrivits i tidigare propositioner har godkänt att får ha nationella stödområden som omfattar av befolkningen. Detta är en lägre andel jämfört med alla andra medlemsländer, förutom . beslutade att fr.o.m. införa en regional stimulans för småföretagande i stödområde A (prop. 2001/02:4, bet. 2001/02:NU4, rskr. 2001/02:118, prop. 2001/02:145, bet. 2001/02:SkU12 rskr. 2001/02:116). Syftet är att stimulera småföretagandet samt att bidra till en god service i de delar av landet som har de största geografiska lägesnackdelarna. Transportbidrag har kompenserat företag i regionalt utvecklingspolitiskt prioriterade områden för höga transportkostnader. Den statliga stiftelsen verkar för tillväxt i de fem nordligaste länens näringsliv. Det sker främst genom finansiering via olika typer av lån till små och medelstora företag. Norrlandsfonden kan också ta initiativ till och finansiera insatser för att utveckla förutsättningarna för näringslivet i dessa län. Fonden har tillgångar på nära . I propositionen En politik för tillväxt och livskraft i hela landet har regeringen redovisat sin bedömning att inriktningar och beslutsordningar bör ses över och utvecklas för de regionala stödformer som bibehålls. Regeringen gav i regleringsbrev i uppdrag att utforma ett kvalitetssäkringssystem, i form av ett styrdokument, för arbetet med i första hand de selektiva regionala företagsstöden, regionalt utvecklingsbidrag, 3.7Verksamhetsområde Kapital- landsbygdsstöd och sysselsättningsbidrag. Med kapitalförsörjning avses de selektiva regionala företagsstöden regionalt utvecklingsbidrag, landsbygdsstöd, sysselsättningsbidrag, samt såddfinansiering via länsstyrelser och självstyrelseorgan. Dessutom avses det generella regionala företagsstödet transportbidrag. Även investeringar som erhållit regionala företagsstöd finansieras till största delen av företagen själva eller t.ex. via bank. draget redovisades till regeringen . bedömning var att styrdokumenten, trots skiftande kvalitet och omfattning, utgör en god grund för ett fortsatt arbete med att utveckla ett väl fungerande kvalitetssystem. har tillsammans med länsorganen av regeringen fått i uppdrag att införa och utveckla detta system. En översyn av de selektiva företagsstöden har genomförts avseende regionalt utvecklingsbidrag, landsbygdsstöd samt sysselsättningsbidrag. En utgångspunkt för översynen har varit regeringens principiella inställning att det i ett längre perspektiv är angeläget att reducera använd- 2004/05:1 UTGIFTSOMRÅDE 19 ningen av olika bidrag till företag. När behov av marknadskompletterande finansieringsinsatser föreligger, bör främst former som innebär återbetalning av kapitalet användas. Översynen syftade vidare till att statliga resurser till regionerna skall användas på ett sätt som står i bättre överensstämmelse med målet för den regionala utvecklingspolitiken. Regeringen avser att avveckla regionalt beslutade regionala utvecklingsbidrag inom stödområde B fr.o.m. . kommer att erbjuda lån med större risktagande i stödområde B fr.o.m. . Eventuellt ökade kreditförluster avses täckas inom utgiftsområde 19 Regional utveckling. Re- gionalt beslutande sysselsättningsbidrag inom stödområde A och B avvecklas fr.o.m. . En avveckling av regionala utvecklingsbidrag och sysselsättningsbidrag föreslogs även i den Re- gionalpolitiska utredningens slutbetänkande (SOU 2000:87). Sysselsättningsbidrag och regionalt utvecklingsbidrag avses vara kvar som instrument på central nivå. Nyetableringar avses prioriteras vid beviljande av sysselsättningsbidrag. Denna prioritering föreslog även ITPS i sin utvärdering av sysselsättningsbidragets effekter som lämnades till regeringen . Landsbygdsstödet avses omformas genom att bland annat avveckla landsbygdslånet fr.o.m. . Förändringarna avseende möjligheten att på regional nivå besluta om regionalt utvecklingsbidrag och sysselsättningsbidrag omfattar inte där förlängd försöksverksamhet med ändrad regional ansvarsfördelning pågår. Regeringen bedömer att de redovisade förändringarna möjliggör en ökad användning av medel för regional projektverksamhet. Projektmedlen är en viktig resurs för samverkansorganens möjligheter att genomföra och finansiera de regionala tillväxtprogrammen. Projektmedlen, liksom landsbygdsbidrag, är även en viktig resurs för samtliga länsstyrelsers och självstyrelseorgans samt samverkansorganen i och läns möjligheter att genomföra och finansiera de regionala tillväxtprogrammen. De föreslagna förändringarna innebär även förbättrade förutsättningar för länsstyrelsernas arbete med sektorsamordning på regional nivå. Målet för verksamhetsområdet är ökad ekonomisk tillväxt i stödföretagen som därmed bidrar till fler nya arbetstillfällen. Resultatindikatorerna för de selektiva regionala företagsstöden, förutom såddfinansiering, är förväntat antal nya arbetstillfällen, genomsnittlig subvention per förväntad ny årsarbetskraft samt investeringar som beräknas delfinansieras av stöden. Med selektiva regionala företagsstöd avses regionalt utvecklingsbidrag, landsbygdsstöd, sysselsättningsbidrag och såddfinansiering via länsstyrelser och regionala självstyrelseorgan. För regionalt utvecklingsbidrag finns även resultatindikatorer avseende den ekonomiska tillväxtaspekten såsom förädlingsvärde, omsättning och vinstmarginal. Resultatbedömningen av de selektiva regionala företagsstöden avser beviljade stöd . Resultatbedömningen av det generella stödet transportbidrag, avser utbetalda medel 2003. Tabell 3.8 Vissa uppgifter om beviljade selektiva regionala företagsstöd åren 200020031 Beviljat belopp (mnkr) Beräknat antal nya arbets- tillfällen (antal) per arbetstillfälle (tkr) nas delfinansieras med de selektiva företagsstöden (mnkr) 1 Regionalt utvecklingsbidrag, landsbygdsstöd, småföretagsstöd och sysselsättningsbidrag . Regionalt utvecklingsbidrag, landsbygdsstöd och sysselsättningsbidrag . Sysselsättningsbidrag enligt äldre bestämmelser ingår ej i tabellen. Beslut om totalt i olika former av selektiva företagsstöd (exkl. såddfinansiering) i samband med investeringar beräknas enligt bidra till cirka 4 800 nya arbetstillfällen varav cirka 2 940 män och cirka 1 860 kvinnor inom främst stödområde A och B. Genomsnittlig subvention per arbetstillfälle uppgår till . In- vesteringar i storleksordningen beräknas delfinansieras med dessa stöd. Totalt beviljat belopp 2003 innebär en minskning jämfört med . Skälet är att företagsstödens andel av beviljade medel inom anslaget 33:1 Allmänna regionalpolitiska åtgärder har minskat, andelen medel för regional projektverksamhet har ökat. Den regionala projektverksamheten används i betydande utsträckning till medfinansiering av EG:s strukturfondsprogram. Av beviljat regionalt utvecklingsbidrag har av beloppet beviljats små och medelstora företag, dvs. företag med 0199 anställda. De små och medelstora företagen utgör av antalet stödföretag. Det genomsnittliga regionala utvecklingsbidraget är per företag. Totalt har 167 preliminärt beviljade beslut avseende regionalt utvecklingsbidrag fattats . Av dessa har det varit möjligt att redovisa förväntade resultatet i 145 beslut (). De företag som beviljats bidrag förväntas enligt uppvisa en god tillväxt inom . Förädlingsvärdet förväntas öka på total nivå , sysselsättningen förväntas öka med 1058 personer varav 426 kvinnor och 632 män, motsvarande en ökning på . Omsättningen kommer enligt företagens prognoser att öka samt vinstmarginalen . uppföljning av bidrag som beviljats visar att utfallen har varit väl överensstämmande med de förväntade värdena, förutom vinstmarginalen som inte har nått upp till de förväntningar företagen haft. För regionalt utvecklingsbidrag och sysselsättningsbidrag finns ett kvoteringsvillkor. För att ett företag skall kunna beviljas något av dessa stöd gäller som huvudregel att av det antal arbetstillfällen som tillkommer till följd av stöden skall förbehållas vartdera könet. Villkoret skall uppfyllas i varje enskilt fall. För landsbygdsstödet finns inget villkor men stödet följs upp på samma sätt som regionalt utvecklingsbidrag och sysselsättningsbidrag. 2004/05:1 UTGIFTSOMRÅDE 19 Tabell 3.9 Kvinnor och män i procent av beräknad sysselsättningsökning för de regionala företagsstöden åren 20002003 1 För sysselsättningsbidrag har ett uppföljningssystem saknats fram . Det har varit svårt att uppnå kvoteringsvillkoret med undantag för . Andelen kvinnor av den beräknade sysselsättningsökningen varierar kraftigt mellan olika län. Sysselsättningsbidrag går till stor del till personalintensiva företag inom framförallt tjänstenäringen till skillnad mot övriga regionala företagsstöd som till stor del beviljas företag inom industrin. Detta kan förklara varför andelen arbetstillfällen som tillfaller kvinnor är högre för sysselsättningsbidraget. En annan anledning till att andelen arbetstillfällen som tillfaller kvinnor är låg är att männen inom stödområde A och B i genomsnitt har högre öppen arbetslöshet än kvinnor. Såddfinansiering har beviljats med till små och medelstora företag, en kraftig ökning då det beviljades i såddfinansiering. beviljades enbart i såddfinansiering. Stödet förväntas ha betydelse för teknikbaserade företag i tidiga utvecklingsfaser. Den övervägande delen av såddfinansieringen finansieras med andra medel än medel från utgiftsområde 19 Regional utveckling. En mer detaljerad redovisning per län av beviljade selektiva regionala företagsstöd återfinns i nedanstående tabell. 2004/05:1 UTGIFTSOMRÅDE 19 Tabell 3.10 Beviljade selektiva regionala företagsstöd av länsstyrelserna, regionala självstyrelseorgan, och regeringen fördelat på län/organ 1 Avser regionalt utvecklingsbidrag, landsbygdsstöd och sysselsättningsbidrag. Enligt utvärderingen De regionalpolitiska företagsstöden en studie av användning och effekter (2000), kan effekterna av regionalt utvecklingsbidrag, landsbygdsstöd och småföretagsstöd sammanfattas med att de bidrar till att skapa sysselsättning och överlevnad på kort sikt men att dessa effekter inte kan beläggas på . Det går inte heller att belägga att stöden skulle leda till ekonomisk tillväxt i stödföretagen. Fram /99 har emellertid målet med de selektiva företagsstöden främst varit att öka sysselsättningen. De utvärderingar som har gjorts har studerat stödens effekter avseende detta mål. är målen för de selektiva företagsstöden att de skall medverka till ekonomisk tillväxt och därmed bidra till att åstadkomma nya varaktiga arbetstillfällen. Målet är en hållbar tillväxt i stödföretagen som därmed bidrar till fler nya arbetstillfällen för kvinnor och män. Tabell 3.11 Utbetalt transportbidrag fördelat på län åren 20012003 2004/05:1 UTGIFTSOMRÅDE 19 Målet med transportbidraget är att det skall kompensera för kostnadsnackdelar till följd av långa transportavstånd. Transportbidraget kan genom sin konstruktion betraktas som strukturellt betingat, dvs. utan hänsyn till företagens individuella förutsättningar kompensera för avståndsnackdelar inom transportområdet. Transportbidrag har kompenserat en del av företagens kostnadsnackdelar till följd av långa transportavstånd för varutransporter. To- talt utbetalades . Transportbidragets utbetalningsvariationer över åren förklaras av konjunkturläget och ändringar av regelverket. En utvärdering av bidraget avses att redovisas av . Stiftelsen beräknas, enligt Norrlandsfonden, främst ha skapat förutsättningar för investeringar på i de fem nordligaste länen, främst små och medelstora företag. Regeringen beviljade för att utveckla och testa nya lösningar inom det kommersiella serviceområdet. Bl.a. stöder i samverkan med Föreningen () ett kompetens- och utvecklingsprogram för landets lanthandlare (på landet). Verket stöder också projekt för samordning av tekniska lösningar mellan olika servicegivare. Re- geringen beslutade att förlänga uppdraget och beviljade ytterligare för ändamålet. har utvecklat Servicedatabasen i samarbete med GBV. Den innehåller information om hushållens tillgång till kommersiell service och används bl.a. vid uppföljningar av stödet till kommersiell service. har i uppdrag att ansvara för den permanenta driften av Servicedatabasen. Arbetet med att främja en grundläggande servicestruktur skall enligt regeringen präglas av en 3.8Verksamhetsområde Kommersiell helhetssyn. Länsstyrelser, regionala självstyrelse- Stöd till kommersiell service lämnas för att befolkningen i serviceglesa områden skall ha en tillfredsställande försörjning av dagligvaror och drivmedel. Stödmottagare är kommuner och näringsidkare med fasta försäljningsställen för försäljning av dagligvaror och drivmedel. Stöd kan i vissa fall även lämnas till fackhandelsservice och varubussar. Stöd till kommersiell service utgår i form av investeringsbidrag, servicebidrag, landsbygdslån och hemsändningsbidrag. Hemsändningsbidrag lämnas av kommunernas kostnader dock högst per hemsändningstillfälle. Regeringen beslutade om bidrag på för att motverka ytterligare försämringar av tillgången till kommersiell service i särskilt utsatta områden. Medlen, som är ett engångsvis tillskott, fördelades till länsstyrelser och regionala självstyrelseorgan utöver de belopp som de har möjlighet att avsätta från de av regeringen tilldelade medlen för regionala utvecklingsåtgärder. beviljades sammanlagt för stöd till kommersiell service. organ och samverkansorgan har därför, tillsammans med kommuner, lokalt näringsliv, serviceinrättningar samt lokala utvecklingsgrupper, utarbetat lokala utvecklingsprogram för kommersiell service. Programmen skall genomföras . har i uppdrag att stödja länsstyrelserna, de regionala självstyrelseorganen och samverkansorganen i genomförandet av dessa program. har tagit initiativ till det s.k. centrala samordningsforumet vars syfte är att vara ett forum för samverkan och samråd när det gäller arbetet med att genomföra de lokala utvecklingsprogrammen för kommersiell service m.m. Deltagare i forumet är bl.a. , dagligvaru- och drivmedelshandeln, Systembolaget, , samt länsstyrelser. Regeringen beslutade om en ny förordning (2003:595) om regionalt utvecklingsarbete. I den framgår att de statliga myndigheterna har ett tydligt ansvar att verka för att målet för den regionala utvecklingspolitiken uppnås. T.ex. skall myndigheterna samråda med om de avser att minska eller dra in service i gles- och landsbygdsområden. I detta sammanhang skall myndigheterna, i samråd med och andra berörda myndigheter samt med bl.a. kommuner och privata intres- 2004/05:1 UTGIFTSOMRÅDE 19 senter, undersöka möjligheterna att genom samordning av olika verksamheter upprätthålla servicen inom området. Målet för verksamhetsområdet service är en god tillgång till kommersiell service. Under beviljades stöd till kommersiell service med sammanlagt , dvs. lika stort belopp som 2002. Den största delen av stödet till kommersiell service utgörs av investeringsbidrag, vilket beviljats med . Därefter följer servicebidrag med samt hemsändningsbidrag som beviljats med . Landsbygdslån uppgick till .