prop · GS03163 · 2005-05-31 00:00:00 — Regeringens proposition 2004/05:163 Regeringen överlämnar denna proposition till . I propositionen föreslår regeringen att vallagen (1997:157) ersätts av en ny lag, som samlat och mer lättillgängligt och pedagogiskt än den gamla lagen reglerar hela valförfarandet. Den nya lagen innebär bl.a. att det lokala ansvaret för genomförande av val samlas hos kommunerna. Motsvarande ekonomiska resurser över- förs till kommunerna från staten. Vidare permanentas rätten att brevrösta för väljare som befinner sig utomlands. Möjligheterna att rösta genom bud utvidgas. stärks säkerheten vid röstning, såväl då röstning sker genom bud som då väljarna röstar själva. Därigenom motverkas val- fusk och stärks förtroendet för valsystemet. Kraven skärps på kommu- nerna att ordna vallokaler och röstningslokaler som är tillgängliga för funktionshindrade väljare. I övrigt innebär den nya lagen i huvudsak redaktionella ändringar. Utöver ny vallag föreslås följdändringar i ett antal lagar. slås att två lagar med anledning av medlemskap i upphävs. Detsamma gäller lagen 2003 om införande av euron. Den nya vallagen och övriga lagförslag föreslås träda i kraft . Förslag till riksdagsbeslut.................................................................. Förslag till vallag ................................................................ 2.2Förslag till lag om ändring i folkomröstningslagen (1979:369)......................................................................... 2.3Förslag till lag om ändring i lagen (1979:411) om ändringar i indelning i kommuner och Förslag till lag om ändring i sekretesslagen (1980:100)... 2.5Förslag till lag om ändring i kommunallagen (1991:900)......................................................................... 2.6Förslag till lag om ändring i sametingslagen (1992:1433)....................................................................... 2.7Förslag till lag om ändring i lagen (1994:692) om kommunala folkomröstningar..................................... 2.8Förslag till lag om ändring i lagen (2001:182) om behandling av personuppgifter i 2.9Förslag till lag om ändring i lagen (2001:183) om behandling av personuppgifter i verksamhet med val och folkomröstningar .......................................... 2.10Förslag till lag om ändring i lagen (2001:1276) om grundläggande kassaservice........................................ 2.11Förslag till lag om upphävande av lagen (1994:1064) om folkomröstning om EU-medlemskap.......................... 2.12Förslag till lag om upphävande av lagen (1994:1650) om val av företrädare för i 2.13Förslag till lag om upphävande av lagen (2003:83) om folkomröstning om införande av euron ...................... Ärendet och dess beredning............................................................. En ny vallag..................................................................................... Det lokala ansvaret för val............................................................... Tillgängligheten till vallokaler och röstningslokaler....................... Öppethållande i vallokaler............................................................... Identitetskontroll vid röstmottagning .............................................. Beställning av valsedlar .................................................... Rätten till fria valsedlar..................................................... Utformningen av valsedlar................................................ 11.4Väljarnas tillgång till valsedlar i vallokaler och Proportionaliteten vid val till kommunfullmäktige ......................... Genomförande av extra val till ......................... Villkor för registrering av partibeteckning ....................... Rätten att kandidera i flera valkretsar vid riksdagsvalet... Utseende av ersättare ........................................................ Skydd mot ofrivillig kandidatur........................................ 15.6Sambandet mellan fastighetsindelningen och indelningen i valdistrikt .................................................... Utlandssvenskars upptagande i röstlängd ......................... Förstärkt skydd för valhemligheten .................................. Vem skall lägga ned valkuvert i valurnan?..................... Åtgärder för ökat valdeltagande...................................... Förslaget till ny vallag .................................................... 18.2Förslaget till lag om ändring i folkomröstningslagen (1979:369)....................................................................... 18.3Förslaget till lag om ändring i lagen (1979:411) om ändring i indelning i kommuner i och Förslaget till lag om ändring i sekretesslagen (1980:100)....................................................................... 18.5Förslaget till lag om ändring i kommunallagen (1991:900)....................................................................... 18.6Förslaget till lag om ändring i sametingslagen (1992:1433)..................................................................... 18.7Förslaget till lag om ändring i lagen (1994:692) om kommunala folkomröstningar................................... 18.8Förslaget till lag om ändring i lagen (2001:182) om behandling av personuppgifter i skatteförvaltningens Förslaget till lag om ändring i lagen (2001:183) om behandling av personuppgifter i verksamhet med val 18.10Förslaget till lag om ändring i lagen (2001:1276) om 18.11Förslaget till lag om upphävande av lagen (1994:1064) om folkomröstning om EU-medlemskap........................ 18.12Förslaget till lag om upphävande av lagen (1994:1650) om val av företrädare för i 18.13Förslaget till lag om upphävande av lagen (2003:83) om folkomröstning om införande av euron .................... Sammanfattning av betänkandet Ny vallag (SOU 2004:111) .................................................................. Förteckning över remissinstanserna .................................... Utdrag ur protokoll vid regeringssammanträde ......... Regeringen föreslår att antar regeringens förslag till 2.lag om ändring i folkomröstningslagen (1979:369), 3.lag om ändring i lagen (1979:411) om ändringar i indelning ikommuner och landsting, 4.lag om ändring i sekretesslagen (1980:100), 5.lag om ändring i kommunallagen (1991:900), 6.lag om ändring i sametingslagen (1992:1433), 7.lag om ändring i lagen (1994:692) om kommunala folkomröstning- 8.lag om ändring i lagen (2001:182) om behandling av person- uppgifter i folkbokföringsverksamhet, 9.lag om ändring i lagen (2001:183) om behandling av person- uppgifter i verksamhet med val och folkomröstningar, 10.lag om ändring i lagen (2001:1276) om grundläggande kassa- service, 11.lag om upphävande av lagen (1994:1064) om folkomröstning om EU-medlemskap, 12.lag om upphävande av lagen (1994:1650) om val av fö- reträdare för i , 13.lag om upphävande av lagen (2003:83) om folkomröstning om in- förande av euron. Regeringen har följande förslag till lagtext. Härigenom föreskrivs följande. 1 § I denna lag finns bestämmelser om genomförande av val till riks- dagen, landstings- och kommunfullmäktige samt . Vissa grundläggande bestämmelser om val finns i regeringsformen och kommunallagen (1991:900). Innehållet i denna lag är uppdelat enligt följande. ALLMÄNNA BESTÄMMELSER 1 kap. 3 kap. Valmyndigheter m.m. 4 kap. Valkretsar och valdistrikt m.m. 5 kap. Röstlängder och röstkort GENOMFÖRANDE AV 7 kap. Allmänna bestämmelser om röstning 8 kap. Allmänna bestämmelser om röstmottagning 9 kap. Röstmottagning i vallokal 10 kap. Röstmottagning i röstningslokal RÄKNING AV RÖSTER 11 kap. Preliminär rösträkning i vallokal 12 kap. rösträkning FÖRDELNING AV MANDAT 14 kap. AVDELNING V. AVSLUTANDE BESTÄMMELSER 15 kap. När val skall hållas 2 § skall alltid hållas . 3 § Ordinarie val till samt ordinarie val till landstings- och kommunfullmäktige skall hållas . Valdag skall vara den tredje till skall hållas . Vid omval till bestämmer regeringen vilken dag som skall vara valdag. Vid omval till landstings- eller kommunfullmäktige be- stämmer den centrala valmyndigheten, efter samråd med , vilken dag som skall vara valdag. Vid extra val enligt 3 kap. 4 § regeringsformen bestämmer regeringen vilken dag som skall vara valdag. Vid extra val enligt 6 kap. 3 § regeringsformen bestämmer talman, efter samråd med den centrala valmyndigheten, vilken dag som skall vara valdag. Särskilda bestämmelser om val till Europaparlamentet1 4 § Den som har rösträtt vid val till har rösträtt också vid val till . Medborgare i någon av Europeiska unionens medlemsstater (unions- medborgare) som har rösträtt vid val till landstings- och kommunfull- mäktige och som vid val till inte röstar i någon annan medlemsstat i Europeiska unionen, har rösträtt vid ett sådant val i Sveri- ge. 5 § Valbar till är var och en som har rösträtt enligt 4 §. Unionsmedborgare är dock valbara endast under den ytterligare för- utsättningen att de enligt 2 kap. 11 § visar att de i sitt hemland inte för- lorat sin valbarhet vid val till . 6 § Ett uppdrag som ledamot av är inte förenligt med att vara 1.ledamot av ett nationellt parlament, 2.ledamot av regeringen i en medlemsstat, 3.ledamot av Europeiska gemenskapernas kommission, 4.domare, generaladvokat eller justitiesekreterare i gemen- skapernas domstol eller förstainstansrätt, 5.ledamot av Europeiska direktion, 6.ledamot av Europeiska revisionsrätten, 8.medlem av Ekonomiska och sociala kommittén i Europeiska gemen- skapen och Europeiska atomenergigemenskapen, 9.medlem av sådana kommittéer eller andra organ som har tillsatts en- ligt fördragen om upprättandet av Europeiska gemenskapen och Euro- peiska atomenergigemenskapen för att förvalta gemenskapernas medel eller för att utföra en permanent och direkt förvaltningsuppgift, 10.styrelseledamot, direktionsledamot eller anställd i Europeiska in- vesteringsbanken, eller 11.tjänsteman eller annan anställd i aktiv tjänst inom Europeiska ge- menskapernas institutioner eller i organ som är knutna till dem eller i . 1 Jfr EGT L 278, 8.10.1976, s. 5 (Celex 41976X1008(01)), EGT L 329, 30.12.1993, s. 34 (Celex 31993L0109) och EGT L 283, 21.10.2002, s. 1 (Celex 32002D0772). 1 § Ett parti som vill registrera sin beteckning skall skriftligen anmäla detta hos den centrala valmyndigheten. Om anmälan görs det år val skall hållas, gäller registreringen från och med det va- let. Om det är fråga om ett annat slag av val än ordinarie val till , ordinarie val till landstings- och kommunfullmäktige eller val till Euro- paparlamentet, skall en anmälan i stället göras senast efter det att beslutet om valdag har meddelats för att registreringen skall gälla från och med det valet. 2 § Av en anmälan skall det framgå vilket slag av val den gäller. Om den avser val till landstings- eller kommunfullmäktige, skall det framgå vilket landsting eller vilken kommun den gäller. Tillsammans med en anmälan skall partiet lämna förklaringar enligt 4 § eller ett intyg om att sådana förklaringar har visats upp för publicus. 3 § En partibeteckning skall registreras om följande villkor är uppfyll- da: 1.Partibeteckningen skall bestå av eller innehålla ord. 2.Om ett parti inte redan är representerat i den beslutande församling som anmälan gäller, skall denna ha ett dokumenterat stöd av minst a) för val till : 1 500 personer som har rösträtt i hela landet, b) för val till landstings- eller kommunfullmäktige: 100 respektive 50 personer som har rösträtt i det landsting eller den kommun som anmälan gäller, c) för val till : 1 500 personer som har rösträtt i hela landet. 3.Partibeteckningen skall inte kunna antas bli förväxlad med en be- teckning som redan a) är registrerad, eller b) har anmälts för registrering, om beteckningarna skulle komma att bli registrerade för samma val. 4.Partibeteckningen skall inte kunna antas bli förväxlad med en be- teckning som tidigare gällt för samma slag av val men som avregistrerats för högst på grund av namnbyte. 4 § De som enligt 3 § 2 stöder en anmälan om registrering skall egen- händigt underteckna en förklaring om stödet. Av förklaringen skall deras namn och personnummer framgå samt var de är folkbokförda. 5 § Om en partibeteckning registreras för val till , gäller regi- streringen också för val till landstings- och kommunfullmäktige i hela landet samt för val till . Om registreringen avser val till , gäller den val i det och val till kommunfullmäktige i de kommuner som ligger inom . I övri- ga fall gäller registreringen endast för det val som anmälan avser. 6 § Om ett parti som har registrerat en partibeteckning medger det, kan Prop. 2004/05:163 ett annat parti få samma beteckning registrerad 1.för val till även om beteckningen redan är registrerad för val till landstings- eller kommunfullmäktige, eller 2.för val till , även om partibeteckningen redan är registrerad för val till kommunfullmäktige inom . Detta gäller också om det första partiets ansökan ännu inte lett till regi- strering, när det andra partiet lämnar in sin ansökan. 7 § En registrerad partibeteckning skall avregistreras om partiet 1.begär det, eller 2.inte har anmält kandidater för två ordinarie val i följd till , till landstings- eller kommunfullmäktige eller till . 8 § När en partibeteckning har registrerats eller avregistrerats, skall den centrala valmyndigheten kungöra detta i Post- och . 9 § Ett parti som vill anmäla samtliga sina kandidater för ett visst val skall skriftligen göra detta hos den centrala valmyndigheten eller, i den utsträckning som regeringen bestämmer, . Tillsammans med anmälan skall partiet lämna en egenhändigt under- tecknad förklaring från varje kandidat att han eller hon samtycker till anmälan. 10 § En anmälan av kandidater skall avse 1.för val till : en viss valkrets, 2.för val till kommun- eller : kommunen eller , 3.för val till : hela landet. 11 § Unionsmedborgare som inte är svenska medborgare och som öns- kar kandidera vid val till skall i en egenhändigt un- dertecknad försäkran till den centrala valmyndigheten 1.ange sin nationalitet och sin adress i , 2.ange den valkrets eller det område i hemstaten där de senast var upptagna i röstlängd, och 3.förklara att de inte kandiderar vid val till i någon annan stat. Tillsammans med en sådan försäkran skall unionsmedborgaren lämna ett intyg av den behöriga myndigheten i hemstaten att valbarheten inte gått förlorad där eller att denna diskvalifikationsgrund inte finns såvitt myndigheten vet. En underrättelse om att en unionsmedborgare har för- klarat att han eller hon vill kandidera vid val till skall sändas till valmyndigheten i den stat där personen är medborgare. 12 § En anmälan av kandidater skall inte beaktas, om partiet inte kan visa att det har fått kandidaternas samtycke till att anmäla dem. En kan- didat som inte visar upp ett intyg enligt 11 § andra stycket får inte kandi- Om en sådan kandidat anmäls till ett val, skall anmälan inte beak- tas. 13 § Den centrala valmyndigheten skall inför varje val 1.besluta när kandidaterna senast skall anmälas och kungöra detta be- slut i Post- och , 2.underrätta varje parti som registrerat sin partibeteckning om tid- punkten, och 3.bestämma när försäkran enligt 11 § senast skall lämnas. 3 kap. Valmyndigheter m.m. 1 § Det skall finnas en central valmyndighet som har det övergripande ansvaret för frågor om val. 2 § är regional valmyndighet med ansvar i länet för frå- gor om val. 3 § I varje kommun skall det finnas en valnämnd, som är lokal val- myndighet med ansvar i kommunen för frågor om val. Att kommunerna skall se till att det finns en vallokal för varje val- distrikt framgår av 4 kap. 20 §. I val som gäller hela landet ansvarar varje kommun också för att det i kommunen finns röstningslokaler som i fråga om öppethållande, tillgäng- lighet och lokalisering ger väljarna goda möjligheter att rösta. Om en kommun anser att det av särskilda skäl finns behov av att som röstningslokal använda en lokal som inte uppfyller kravet på tillgänglig- het, skall saken underställas . Kommunen skall ange varför någon annan lokal inte kan användas i stället och vilka åtgärder som kommunen avser att vidta för att komma till rätta med bristen inför sena- re val. beslutar därefter om kommunen får använda lokalen i fråga för det aktuella valet. 4 § På varje röstmottagningsställe skall det finnas så många röstmot- tagare som behövs för att röstmottagningen skall kunna genomföras. För varje valdistrikt skall det utses minst fyra röstmottagare, varav en ordförande och en ersättare för ordföranden. Vid röstmottagningen skall minst tre av röstmottagarna vara närvarande i vallokalen. En av dessa skall vara ordföranden eller ordförandens ersättare. 5 § Röstmottagare förordnas av valnämnden. Röstmottagare hos en utlandsmyndighet förordnas dock av myndighetens chef. Om valnämn- den har beslutat att röstmottagning skall äga rum på ett sjukhus, en kri- minalvårdsanstalt, ett häkte eller någon liknande inrättning, får nämnden överlåta åt den som är chef för inrättningen att förordna röstmottagare där. Alla som är valbara till ledamöter i valnämnden är skyldiga att ta emot Prop. 2004/05:163 ett uppdrag som röstmottagare i ett valdistrikt, om de inte har ett giltigt 6 § skall biträda vid val genom att de lantbrevbärare som är anställda av bolaget skall vara bud enligt bestämmelserna i 7 kap. Vid val som inte gäller hela landet får den centrala valmyndigheten begränsa Posten AB:s skyldighet enligt första stycket. 4 kap. Valkretsar och valdistrikt m.m. 1 § För val till , och kommunfullmäkti- ge skall det finnas geografiskt avgränsade områden för vilka det skall väljas ledamöter till den beslutande församling valet gäller (valkretsar). För val till utgör landet en enda valkrets. Om inte annat anges skall vid tillämpningen av detta kapitel antalet röstberättigade vid ett val beräknas på grundval av uppgifterna i folkbok- föringsdatabasen enligt lagen (2001:182) om behandling av personupp- gifter i folkbokföringsverksamhet valåret. 2 § Vid val till är landet indelat i följande valkretsar: 2.Stockholms läns valkrets (med undantag av kommun), 12.Skåne läns västra valkrets (Bjuvs, Eslövs, , , , , och kommuner), 13.Skåne läns södra valkrets (, , , Lunds, Sjö- bo, , , , , och Ystads kommuner), 14.Skåne läns norra och östra valkrets (, , Hässle- holms, Klippans, , , , , , , , och kommuner), läns västra valkrets (, , Lyse- kils, , , , , , , , Tanums, Tjörns, och kommuner), 18.Västra läns norra valkrets (Ale, , , , , , , , , Troll- , , och Åmåls kommuner), 19.Västra läns södra valkrets (, , , , och kommuner), 20.Västra läns östra valkrets (, , Gräs- torps, , , , , , , , , , , och kommuner), 28.Västerbottens län, och 3 § Den centrala valmyndigheten skall det år då ordinarie val skall hållas besluta hur många fasta valkretsmandat som varje valkrets skall ha. Det skall göras på följande sätt. Varje valkrets skall få ett fast valkretsmandat för varje gång som anta- let personer som har rösträtt i valkretsen är jämnt delbart med en tre- hundrationdel av antalet personer som har rösträtt i hela landet. Om inte alla fasta valkretsmandat kan fördelas på detta sätt, får val- kretsarna de återstående mandaten i tur och ordning efter de överskott som uppstår vid beräkningen. Om överskottstalen är lika stora i två eller flera valkretsar, skall avgöra vilken valkrets som skall få mandatet. 4 § Ändrad länsindelning eller ändrad indelning skall beak- tas vid val till ändringen har beslutats, om beslutet kommer att påverka antalet fasta valkretsmandat och det träder i kraft året då ordinarie val till har hållits. 5 § Vid val till skall landsting delas in i valkret- sar. En valkrets skall omfatta en eller flera kommuner, om inte något annat följer av 6 § andra stycket. 6 § En valkrets bör utformas så att den kan beräknas få minst åtta fasta valkretsmandat. Den bör ha en sammanhängande gränslinje. En del av en kommun får bilda en valkrets tillsammans med en annan kommun, en del av en annan kommun eller delar av andra kommuner, om valkretsen annars inte kan beräknas få minst åtta fasta valkretsman- En kommun får också delas in i två eller flera valkretsar, om man på så sätt kan uppnå en lämpligare valkretsindelning. 7 § Om en kommun delas in i två eller flera valkretsar för val till lands- tingsfullmäktige och om kommunen är indelad i valkretsar för val till kommunfullmäktige, skall gränsen för en valkrets för val till landstings- fullmäktige sammanfalla med gränsen för en valkrets för val till kom- munfullmäktige. 8 § Indelningen i valkretsar skall, sedan kommunerna inom har fått tillfälle att yttra sig, beslutas av året före det valår då den nya indelningen skall gälla . För att gälla skall beslutet vara fastställt av . Regeringen eller den myndighet som beslutar om ändring i landets in- delning i landsting eller kommuner får, om det behövs, bestämma att beslut om indelning i valkretsar får meddelas senare än den dag som an- ges i första stycket. 9 § Mandaten i består av fasta valkretsmandat och utjämningsmandat. Nio tiondelar av mandaten är fasta valkretsmandat. Om talet blir brutet när antalet fasta valkretsmandat beräknas, skall det rundas av till närmas- te lägre hela tal. Återstående mandat är utjämningsmandat. 10 § skall det år då ordinarie val skall hållas besluta hur många fasta valkretsmandat som varje valkrets skall ha. Det skall göras på följande sätt. Antalet personer som har rösträtt i delas med antalet fasta valkretsmandat och därefter delas antalet personer som har rösträtt i varje valkrets med det tal som blir resultatet av den beräkningen. Varje gång som antalet som har rösträtt i en valkrets är jämnt delbart med detta tal får den valkretsen ett mandat. Om inte alla fasta valkretsmandat kan fördelas på detta sätt, får val- kretsarna de återstående mandaten i tur och ordning efter de överskott som uppstår vid beräkningen. När överskottstalen är lika stora i två eller flera valkretsar, skall avgöra vilken valkrets som skall få mandatet. Regeringen eller den myndighet som beslutar om ändring i landets in- delning i landsting eller kommuner får, om det behövs, bestämma att beslut om fördelning av mandat får meddelas senare än den dag som an- ges i första stycket. 11 § Vid val till kommunfullmäktige är kommunen en enda valkrets, om inte något annat följer av 12 §. 12 § Om en kommun har fler än 6 000 personer som har rösträtt, får kommunen delas in i två eller flera valkretsar. Om det finns fler än 24 000 som har rösträtt i en kommun eller om det för kommunen skall utses minst 51 fullmäktige, skall kommunen delas in i två eller flera val- En kommun som har färre än 6 000 personer som har rösträtt får delas in i två eller flera valkretsar endast om det finns synnerliga skäl för det. Antalet röstberättigade skall beräknas på grundval av uppgifterna i folkbokföringsdatabasen enligt lagen (2001:182) om behandling av per- sonuppgifter i folkbokföringsverksamhet det år beslutet om valkretsindelning fattas. En valkrets skall utformas så att den får minst 15 kommunfullmäktige. Den skall ha en sammanhängande gränslinje, om det inte finns särskilda skäl för något annat. Antalet fullmäktige för hela kommunen skall för- delas så jämnt som möjligt. 13 § Indelningen i valkretsar skall beslutas av kommunfullmäktige se- nast året före det valår då den nya indelningen skall gälla . För att gälla skall beslutet vara fastställt av länsstyrel- sen. Regeringen eller den myndighet som beslutar om ändring i landets in- delning i landsting eller kommuner får, om det behövs, bestämma att beslut om indelning i valkretsar får meddelas senare än som sägs i första stycket. 14 § Samtliga mandat i kommunfullmäktige är fasta mandat. Om en kommun är indelad i flera valkretsar, skall det år då ordinarie val skall hållas besluta hur många mandat som varje valkrets skall ha. Det skall göras på följande sätt. Antalet personer som har rösträtt i kommunen delas med antalet man- dat och därefter delas antalet personer som har rösträtt i varje valkrets med det tal som blir resultatet av den beräkningen.