prop · GT031 · 2005-09-20 00:00:00 — När förutsättning- arna förändras ska den svenska välfärdsmodellen utvecklas inte avvecklas. Fortsatt stark global tillväxt uppgick tillväxten i världsekonomin till , vilket är den högsta tillväxten . Den internationella konjunkturen går in i en lugnare fas. Tillväxten väntas bli både 2005 och 2006. I drivs tillväxten av den inhemska efterfrågan. Hushållens konsumtion stimuleras av en gynnsam utveckling på arbetsmarknaden. Företagens goda finansiella ställning, ett stigande kapacitetsutnyttjande och låga räntor bidrar till en kraftig investerings- tillväxt. Även i är det inhemska faktorer som driver på den ekonomiska utvecklingen. Tabell 1.1 BNP-tillväxt, KPI och arbetslöshet Bruttonationalprodukt (BNP) Konsumentpriser (KPI) -0,3 1 Världsmarknadstillväxten mäter efterfrågan som de svenska exportföretagen möter. Källor: Nationella källor, och . I och i de nordiska länderna förväntas tillväxten vara god tack vare en stark inhemsk efterfrågan. Oljepriset har fortsatt att stiga . Skulle oljepriset ligga kvar på dagens höga nivåer eller stiga ytterligare kommer det att påverka den globala tillväxten negativt, men effekterna är svåra att uppskatta. Oljeberoendet har sjunkit påtagligt i industriländerna . Oljeprisutvecklingen och kraftiga växelkursförändringar bedöms vara de främsta osäkerhetsfaktorerna för världsekonomin fram- över. Svensk utveckling åter stark Förra årets starka exportledda tillväxt väntas nu gå över i en inhemskt driven tillväxt. Låga räntor och en god lönsamhet i industrin bidrar till en fortsatt stark investeringstillväxt. Hushållens konsumtion väntas fortsätta att öka till följd av låga räntor, en god förmögenhetsställning, en stark inkomstutveckling och en starkare arbetsmarknad. -0,3 -0,5 -0,3 1Bidrag till BNP-tillväxten, procentenheter. 2Att den faktiska BNP-tillväxten 2004 var högre än den underliggande, kalender- korrigerade BNP-tillväxten beror på att detta år innehöll fler vardagar än 2003. Att den beräknade faktiska BNP-tillväxten 2006 är lägre än den underliggande beror på att detta år innehåller färre vardagar än 2005. Källor: och . I euroområdet finns det tecken på att ekonomin förbättras. har industri- konjunkturen stärkts något och läget på arbetsmarknaden ljusnat. I kombination med låga realräntor och en god vinstutveckling i företagssektorn väntas detta bidra till en något starkare tillväxt 2006. Den inhemska konsum- tionen utvecklas dock fortfarande svagt. Den svaga kommunala tillväxten väntas ta ordentlig fart , bland annat till följd av betydande statliga satsningar på kommun- sektorn. Tillväxten beräknas uppgå till 2006. bedöms det fortfarande finnas lediga resurser i den svenska ekonomin, vilket innebär att den kan fortsätta att växa i god takt de närmast I förhållande till bedömningen ekonomiska vårproposition revideras tillväxtprognosen ned 2005 och upp 2006. Tabell 1.3 Bidrag till BNP-tillväxt -0,3 Källor: och . har haft en tillväxt som varit högre än genomsnittet i EU och . har också lägre inflation, högre sysselsättning, lägre arbetslöshet och lägre räntor än EU som helhet. reala bruttonationalinkomst (BNI) per capita har ökat snabbare än de ursprungliga femton EU- ländernas och i samma takt som i . Diagram 1.1 Real BNI per capita 1995-2004 Genomsnittlig årlig förändring i procent Låg inflation är en förutsättning för god tillväxt och full sysselsättning. har lagt fast att den övergripande uppgiften för penningpolitiken är prisstabilitet. bedriver på denna grund penningpolitiken självständigt. definierar prisstabilitet som att ökningen av konsumentprisindex ska begränsas till med en tolerans på uppåt och nedåt. stödjer penningpolitikens inriktning och står bakom inflationsmålet. finansutskott beslutade att göra en fördjupad utvärdering av penningpolitik mot bakgrund av att inflationsmålet har varit i kraft . Regeringen välkomnar denna utvärdering. Inflationen har dämpats av en hög produktivitetstillväxt, måttliga löneökningar, en svag inhemsk konsumtion och en ökad konkurrens. Till detta kommer att importpriserna, exklusive energi, har fallit . Inflationen väntas förbli låg för att stiga gradvis 2006, då efterfrågan och resursutnyttjandet i svensk ekonomi stärks och prisfallet på importerade varor dämpas. Procentuell förändring om inte annat anges Öppen arbetslöshet2,3 -0,5 Hushållens nettosparkvot, nivå4 Tysk ränta, 10-årig statsobligation1 Svensk ränta, 10-årig statsobligation1 2Procent av arbetskraften. 3Siffrorna avser arbetskraftsundersökning efter omläggningen av statistiken. 4Exklusive sparande i avtalspensioner. 5Procent av BNP. Källor: , , och . har främst baserat penningpolitiken på en bedömning av utvecklingen av det underliggande inflations- måttet UND1X . UND1X är ett inflationsmått där de direkta effekterna av förändrade räntor, skatter och subventioner exkluderas. var den genomsnittliga förändringen i UND1X . väntas den genomsnittliga förändringen bli , för att stiga till . En väl fungerande lönebildning möjliggör lägre arbetslöshet, högre sysselsättning och växande produktion. Arbetsmarknadens parter har tagit ett betydande har den nominella löneökningstakten varit ungefär hälften så hög som , som reallöneutvecklingen har varit betydligt bättre. I näringslivet har reallönerna ökat med i genomsnitt . har reallönerna ökat i kommunerna, i landstingen och i staten. 0,0 -1,0 -2,0 -3,0 -4,0 -5,0 Källor: och . har gått igenom en rad strukturella och institutionella förändringar. Regeringen har därför gett i uppdrag att utreda hur den potentiella produktiviteten i ekonomin kommer att utvecklas. bedömer att den potentiella produktivitets- utvecklingen uppgår till i genomsnitt . Källa: EcoWin. har marknadsräntorna i euro- området fortsatt ner. I , där fortsätter att höja styrräntan, har kortare marknadsräntor stigit som räntorna med de längsta löptiderna har fallit något. I sänkte styrräntan till . Räntesänkningen har bidragit till att de rörliga boräntorna har fortsatt att falla från redan låga nivåer. har kronan försvagats mot flera andra valutor, däribland euron och dollarn, bland annat på grund av de låga svenska räntorna. väntas de stora överskotten i bytesbalansen leda till att kronan stärks. utvecklades arbetsmarknaden negativt. Antalet sysselsatta och antalet arbetade timmar minskade. Utvecklingen var fortsatt svag . Det finns flera orsaker till denna utveckling. Produktivitetstillväxten i industrin har varit hög, som utvecklingen av den privata konsumtionen har varit återhållsam och kommunsektorn har konsoliderat sin ekonomi. började antalet arbetade timmar öka. fortsatte antalet nyanmälda lediga platser att stiga och antalet varsel att minska. Den ökande inhemska efterfrågan väntas leda till en ökad efterfrågan på arbetskraft inom den privata sektorn. Kommunsektorns förbättrade finanser och regeringens sysselsättningspaket möjliggör en positiv utveckling i den offentliga sektorn. Sammantaget väntas sysselsättningen öka 2006, och den öppna arbetslösheten minska till 2006. har arbetskraftsundersökning genomgått en större omläggning. Arbetslöshetsbegreppet har omde- finierats och undersökningsmetoderna föränd- rats. Detta medför att arbetslöshetstalet har stigit utan att den reella arbetslösheten har påverkats. En öppen arbetslöshet på motsvarar uppskattningsvis enligt den tidigare definitionen. Tabell 1.5 Sysselsättning, arbetslöshet, löne- och produktivitetsutveckling Anmärkning: Utfallet för antalet sysselsatta och öppet arbetslösa skiljer sig mot nuvarande publicerade utfall. I tabellen ovan har siffrorna justerats till följd av AKU-omläggningen. Det innebär ca 13 000 fler sysselsatta som den öppna arbetslösheten är uppjusterad för hela utfallsperioden. 2Reguljärt sysselsatta i åldern 2064 i procent av befolkningen i den åldersgruppen. 3I procent av arbetskraften. 4Årlig procentuell förändring. Källor: , , och . En starkare ekonomi i kommunsektorn En sund ekonomi i kommunsektorn är avgörande för välfärden. har det ekonomiska resultatet i kommunsektorn förbättrats, även om många kommuner fort- farande visar negativa resultat. Tabell 1.6 Kommunsektorns finanser Miljarder kronor om inte annat anges Anmärkning: Statsbidrag och skatter redovisas tillsammans eftersom effekten av reformer som påverkar skatteunderlaget neutraliseras genom justeringar av statsbidragen. Källor: och . Regeringen föreslår i denna proposition ett sysselsättningspaket som bland annat syftar till att höja kvaliteten i offentlig sektor. Regeringen föreslår även en riktad satsning till landstingen i syfte att minska sjukfrånvaron. tillsammans med en stark underliggande ekonomisk utveckling, väntas bidra till en ökad sysselsättning i kommuner och landsting. Regeringen bedömer att kommunsektorn som helhet kommer att fortsätta att visa goda resultat 2006. För att skapa långsiktiga planeringsförutsättningar för kommuner och landsting och höja kvaliteten i välfärden föreslår regeringen redan i denna proposition att statsbidragen höjs med 2007 och 2008. Tabell 1.7 Vissa statliga bidrag till kommunsektorn jämfört med Miljoner kronor, periodiserade belopp Generella bidrag och sysselsättningsstöd Miljöinvesteringar i offentliga lokaler Utbildning av personal i äldreomsorgen och sjukvården (Kompetensstegen) Stöd till missbrukarvård och psykiatri m.m. Anhörigstöd för omsorg av äldre2 Utbildningsvikariat i vård och omsorg 1Satsningen på personalförstärkning i skolan uppgår till läsåret 05/06 i förhållande till nivån läsåret 01/02. 2Det totala anhörigstödet uppgår till . Se tabell 1.11. offentliga finanser är en förutsättning för uthållig tillväxt och stabil välfärd. Genom överskott i goda tider förhindras nedskärningar i sämre tider, då välfärden behövs som mest. offentliga finanser är även en rättvisefråga mot kommande generationer. Regeringen har två övergripande budget- politiska mål: överskottsmålet för de offentliga finanserna och utgiftstaket för staten. Överskott i de offentliga finanserna Sedan överskottsmålet i de offentliga finanserna infördes har den offentliga sektorns nettoskuld vänts till en nettoförmögenhet. Överskottsmålet innebär att de offentliga finanserna ska visa ett överskott på av bruttonationalprodukten (BNP) i genomsnitt över en konjunkturcykel. Överskottsmålet skapar en buffert för att möta den demografiska utvecklingens påfrestningar på de offentliga välfärdssystemen. Det skapar också en betryggande marginal till gränsen på av BNP i underskott i EU:s . Diagram 1.4 Den offentliga sektorns nettoförmögenhet Källor: och . Den offentliga sektorn består av staten, kommunsektorn och det allmänna pensions- systemet. Överskotten i de offentliga finanserna har medfört att statsskulden har minskat som andel av BNP som stora tillgångar har byggts upp i pensionssystemet. Utifrån det övergripande överskottsmålet anger regeringen ett preciserat över- skottsmål för nästkommande budgetår. Målet bestäms med hänsyn till resursutnyttjandet i ekonomin. Ett lägre finansiellt sparande i lågkonjunktur bidrar till att mildra konjunktursvackor och ett högre sparande i högkonjunktur dämpar risken för överhettning. är överskottsmålet satt till av BNP. Trots att tillväxten förväntas bli lägre än när målet föreslogs bedöms överskottet bli väsentligt högre, . Detta beror bland annat på lägre statsskuldsräntor, högre bolagsskatter och ett bättre ekonomiskt resultat i kommunsektorn. Tabell 1.8 Finansiellt sparande i EU -0,2 -0,6 -3,7 -3,0 -3,4 -6,1 -4,5 -4,4 -0,6 -0,6 -3,0 -3,6 -4,6 -1,1 -1,5 -1,9 -2,5 -2,0 -1,6 -2,9 -4,9 -4,7 -0,3 -3,2 -3,0 -2,7 -3,7 -3,3 -2,8 -1,3 -2,0 -1,7 -2,6 -2,5 -2,5 -2,6 -2,6 -2,5 Anmärkning: För redovisas regeringens prognos . För övriga länder redovisas prognos. Källor: och . Sedan överskottsmålet infördes och fram har den offentliga sektorns sparande i genomsnitt uppgått till av BNP. har perioden i huvudsak präglats av lågkonjunktur på arbetsmarknaden. bedöms det strukturella sparandet uppgå till av BNP. Detta är en indikation på att de offentliga finanserna utvecklas i enlighet med målet. föreslår regeringen att överskottsmålet ska sättas till av BNP. Tabell 1.9 Offentliga finanser -9,3 -6,9 -2,8 -1,0 -0,5 -0,1 -3,0 -1,5 -5,2 -6,1 -6,8 Regeringens sysselsättningspaket kommer att innebära att de offentliga finanserna försämras tillfälligt . Men om inga åtgärder vidtas är risken stor att arbetslösheten skulle permanentas på en hög nivå. Det skulle leda till sämre offentliga finanser . När arbetslösheten har pressats tillbaka ska det finansiella sparandet i offentlig sektor återigen öka. Målet om 2 procents överskott över en konjunkturcykel ligger fast. beslutade att det nya svenska pensionssystemet i sin helhet skulle klassificeras som offentliga finanser. har ändrat sitt beslut. räknas inte premiepensions- systemet in i det offentliga sparandet. Regeringen återkommer med förslag till hur förändringen ska hanteras. infördes ett system med utgiftstak för staten. Utgiftstaken förhindrar att tillfälligt högre inkomster används för att finansiera varaktigt högre utgifter. Sedan systemet infördes har utgiftstaken klarats samtliga år och bidragit till att har starka offentliga finanser. Regeringen föreslår i budgetpropositionen att utgiftstaket ska uppgå till . Förslag om utgiftstakets nivå kommer att lämnas i budgetpropositionen . Regeringens bedömning är att den ekonomiska utvecklingen medger ett utgiftstak på . I budgetpropositionen aviserade regeringen att den övervägde att införa en särskild sysselsättningsmarginal. bedömer dock att de möjligheter som finns att bedriva en aktiv finanspolitik inom ramen för dagens finanspolitiska regelverk måste utvärderas närmare innan en särskild syssel- sättningsmarginal kan föreslås. Det sysselsätt- ningspaket som presenteras visar att det finns möjligheter att bedriva en expansiv politik i ett läge som präglas av hög arbetslöshet utan att utgiftstaket äventyras. Anmärkning: För att skapa jämförbarhet har utgiftstaken korrigerats för 1.4Lägre arbetslöshet och högre förbättra matchningen mellan lediga jobb och Jämfört med EU och som helhet har en väl fungerande arbetsmarknad. Sysselsättningen är högre och arbetslösheten lägre. Men trots detta är alldeles för många människor i utan arbete. beräknas den öppna arbetslösheten uppgå till enligt nya definition. Diagram 1.6 Sysselsättning 2004 Procent av befolkningen, 15-64 år arbetssökande och höja kvaliteten i offentlig sektor. De olika delarna av paketet kompletterar varandra och genomförs . Erfarenheter från och visar att detta upplägg leder till goda resultat. Arbetsutbudet ökar genom att arbetskraftens kompetensnivå höjs och genom att personer som varit utan arbete länge får in en fot på arbetsmarknaden. Efterfrågan på arbetskraft ökar genom bland annat lägre kostnader vid nyanställning i soloföretag och fler anställda i offentlig sektor. Undanträngnings- effekternas skadliga verkningar undviks i största möjliga mån genom att en betydande del av insatserna riktas till dem som står längst ifrån arbetsmarknaden. Förutsättningarna för att tillfälligt stimulera ekonomin är goda. Det finns omfattande lediga resurser, inflationstrycket är lågt och lönebildningen fungerar väl. Därutöver visar bytesbalansen rekordhöga överskott och de offentliga finanserna är sunda. Källor: och Employment Outlook. Efter de senaste årens negativa utveckling på arbetsmarknaden har arbetslösheten stigit. Dessutom har långtidsarbetslösheten ökat. hade cirka 35 000 personer varit arbetslösa , varav 21 000 män och 14 000 kvinnor. Om de inte snart får möjlighet till arbete, studier eller praktik är risken stor att de permanent slås ut från arbetsmarknaden. Regeringen tar därför krafttag för att bekämpa arbetslösheten och höja sysselsättningen i årets budgetproposition. Målet är att pressa tillbaka den öppna arbetslösheten till och höja den reguljära sysselsättningen till . är målet full sysselsättning. Tabell 1.10 Regeringens sysselsättningspaket Utbildningsvikariat i vård och omsorg Arbete och praktik till högskoleutbildade Regeringen lanserar i denna budgetproposition ett sysselsättningspaket som kommer att ge 55 000 personer möjlighet till arbete, praktik eller utbildning. Sysselsättningspaketet är inriktat mot både privat och offentlig sektor. Sysselsättningspaketet är utformat för att ha effekt på såväl kort som lång sikt. Det syftar till att öka efterfrågan på och utbudet av arbetskraft, Fler jobb i näringslivet konkurrenskraft är god. EU- kommissionen placerar på första plats när de jämför innovationsklimatet inom EU. når topplaceringar år när , Lissabonstrategin, utvärderas. Konkurrensen från omvärlden blir allt intensivare. har den totala handeln med varor och tjänster i relation till världens samlade BNP mer än fördubblats, från . Diagram 1.7 Antal 1-3-placeringar i Lissabonstrategin För att stärka svensk konkurrenskraft och få fler och växande företag föreslår regeringen flera åtgärder. -Strategiska utvecklingsprogram för svensk industri. är ett av världens främsta länder för kunskapsintensiv industri- produktion. För att stärka goda utgångsläge har regeringen tillsammans med näringsliv och fackliga organisationer påbörjat ett arbete med att ta fram strategier för sex svenska nyckelbranscher: skog och trä, metallurgi, fordon, läkemedel och bioteknik samt IT/telekom. Dessa branscher bidrar till av näringslivets satsningar på forskning och utveckling. Dessutom ger de i exportinkomster och omkring 600 000 direkta arbetstillfällen i . Därutöver arbetar regeringens strategigrupp för flyg- och rymdindustri med genomförandet av den strategi som tagits fram för denna sektor. Satsningen på programmen omfattar för statens del totalt . -Forskning i små och medelstora företag. Regeringen föreslår ett nytt stöd på 100 2006 för att stödja forskning och utveckling i de små och medelstora företagen. ges detta stöd i form av nedsatt skatt. För detta ändamål avsätts en ram på . Totalt uppgår satsningarna till . -Satsning på industriella utvecklingscentra. Regeringen föreslår att tilldelas 2006 till 2008 för att stödja industriella utvecklingscentra (IUC). -Kvinnligt företagande uppmuntras. En särskild satsning på kvinnligt företagande görs inom ramen för regionala resurscentra (RRC). avsätts för detta ändamål. -Sänkt arbetsgivaravgift för soloföretag som anställer. Nära hälften av landets 100 000 soloföretag uppger att de skulle vilja anställa åtminstone en medarbetare. För att uppmuntra detta föreslår regeringen en temporär sänkning av arbetsgivaravgiften för den första anställningen som en företagare gör. Arbetsgivaravgifterna sänks till . -Enklare skatteregler för fåmansbolag. Från fullföljs reformeringen av skattereglerna för fåmansbolag, de så kallade 3:12-reglerna. När reformen har fått full verkan kommer skatten att ha sänkts med totalt . -Nya broar till arbetslivet. Många arbetslösa har svårt att komma in eller tillbaka till arbetsmarknaden. För att underlätta inträ- det utökas de ordinarie arbetsmarknads- programmen med 13 000 platser. -Minskad administration. Regeringen på- började ett omfattande arbete med minska företagens administrativa börda. Närmare 300 åtgärder håller på att genomföras. -Stärkta exportfrämjande insatser för mindre företag. har fått i uppdrag att genomföra särskilda satsningar för att främja småföretags exportmöjlig- heter på växande marknader. Särskilda exportfrämjare inrättas i varje län och utrikesförvaltningen förstärks med ett 30- tal nya främjandetjänster på ambassader och generalkonsulat. -Tryggare som företagare. Regeringen ska se över företagarnas villkor och sociala förmåner. -Ökad satsning på miljöteknik. För att öka svensk miljöteknikexport har samlat omkring 700 svenska företag i nätverket . Därutöver har Miljöteknikråd inrättats. Forsk- ningsanslagen till hållbar utveckling ökar med . -Ökad turism. är attraktivt för besökare. Besöksnäringen växer upp i hela landet. Ändå kan bli bättre på att konkurrera med andra länder och locka fler människor att turista i . Regeringen kommer att se över möjlig- heterna för erfarenhetsutbyte, samordning och utveckling av branschen. -Aktiv offentlig upphandling. Den offentliga konsumtionen svarar för en betydande del av all konsumtion i och en stor del av all offentlig konsumtion upphandlas. Den offentliga upphandlingen har betydelse för utvecklingen av nya produkter och innovationer, inte minst när det gäller miljöomställningen av . Samspelet mellan offentlig och privat sektor har haft stor betydelse för utveckling till en modern välfärdsstat. Det är viktigt att främja att denna möjlighet utnyttjas även . -Statliga bolag som bidrar till innovationer. Den statliga bolagssektorn svarar för en inte obetydlig del av svensk ekonomi. Bolagens beslut om allt från investeringar till produktutveckling påverkar utveck- lingen av . Flertalet av de statliga bolagen verkar på affärsmässiga grunder och måste ta hänsyn till de villkor som följer av detta. Men det hindrar inte att även dessa statliga bolag driver på utvecklingen och omställningen av . Regeringen är övertygad om att de statliga bolagen i ökad omfattning kan bidra till innovationer och omställningen av . -Avskaffad koldioxidskatt för industrin som handlar med utsläppsrätter. I budget- propositionen föreslås att koldioxidskatten avskaffas helt för de företag inom industrin som handlar med utsläppsrätter. Skatten slopas även för den högeffektiva kraft- värmen och sänks för övriga anläggningar i energisektorn inom handelssystemet med per kilo koldioxid. Kvalitetslyft i offentlig sektor I den offentliga sektorn finns det många sysslor som inte utförs. går många människor utan arbete. Det är ett slöseri med resurser. Regeringen föreslår insatser för att höja kvaliteten i offentlig sektor och ge människor som står utanför arbetsmarknaden möjlighet att få arbete inom vård, omsorg och andra offentligt finansierade verksamheter. -Plusjobb för stärkt välfärd. För att höja kvaliteten i offentligt finansierad verk- samhet inrättas 20 000 plusjobb. En stor del av dessa kommer att tillfalla vården, skolan och omsorgen. Anställningarna ska användas för att utföra kvalitetshöjande arbetsuppgifter som inte utförs . Plusjobben syftar även till att stärka de arbetslösas möjligheter att få ett stadig- varande arbete. Plusjobben riktar sig till dem som varit arbetslösa . Personer i plusjobb ska erbjudas avtalsenlig lön. Arbetsgivarna får en subvention på av lönekostnaden per dag. -Stärkt kompetens inom vård och omsorg. Många som jobbar i sjukvården och omsorgen om äldre saknar rätt utbildning. För att höja deras utbildningsnivå och ge fler arbetslösa jobb vill regeringen införa 10 000 utbildningsvikariat. Studier visar att sannolikheten att få ett reguljärt arbete ökar efter avslutat utbildnings- vikariat. -Ökade statsbidrag till kommuner och landsting. För att skapa långsiktiga planeringsförutsättningar för kommuner och landsting samt höja kvaliteten inom vård, skola och omsorg föreslår regeringen att de generella statsbidragen ska höjas med 2007 och 2008. I den senaste lågkonjunkturens spår har antalet arbetslösa med högskoleutbildning ökat. Risken är stor att många människor inte får chansen att tillämpa sina kunskaper på arbetsmarknaden. Regeringen föreslår ett flertal åtgärder för att minska arbetslösheten bland högskoleutbildade. -Praktikplatser i småföretag. Regeringen avser att ge i uppdrag att upprätta ett samarbete mellan arbets- förmedlingen och bemanningsföretag eller liknande så att 4 000 arbetslösa högskole- utbildade kan få praktik, främst inom små företag. -Generationsväxling i statliga myndigheter. Många statliga myndigheter närmar sig en period av omfattande generationsväxling. Regeringen satsar därför för att tidigarelägga anställningar av upp till 1 000 personer. Vidare inrättas 100 nya notarieplatser vid domstolarna . Länsstyrelsernas verksamhet förstärks med 100 personer för ökad tillsyn. Ett nytt traineeprogram för att attrahera kompetent arbetskraft skapas hos länsstyrelserna, vilket ger 210 personer anställning. -Bättre kontroll av skattefusk. Skatte- kontrollen förbättras.