prop · GT0335 · 2005-10-25 00:00:00 — Regeringens proposition 2005/06:35 Lag om omvandling av fängelse på livstid Regeringen överlämnar denna proposition till . I propositionen föreslås en ny lag om omvandling av fängelse på livstid som bl.a. syftar till att förbättra förutsebarheten för såväl de livstidsdöm- da som kriminalvården samt att stärka de livstidsdömdas rättssäkerhet. Lagen föreslås gälla personer som i avtjänar fängelse på livs- tid, med undantag för dem som dömts av någon av tribunaler för brott mot internationell humanitär rätt eller av Internatio- nella brottmålsdomstolen och som överförts hit för verkställighet. En ansökan om omvandling får göras av den dömde eller, när det finns särskilda skäl, av (). En sådan ansökan får göras när den dömde har avtjänat av straffet. Vid avslag får en ny ansökan göras tidigast efter att beslutet har vunnit laga kraft. En målsägande, som begärt det, skall underrättas om den dömde eller KVS ansöker om omvandling. Vid omvandlingsprövningen skall, enligt förslaget, särskilt beaktas den tid som den dömde har avtjänat, vad som av domen framgår om de om- ständigheter som legat till grund för straffmätningen, om det finns risk för att den dömde återfaller i brottslighet av allvarligt slag, om den döm- de har åsidosatt vad som gäller för verkställigheten och om han eller hon har medverkat till att främja sin anpassning i samhället. Bifall till en an- sökan innebär enligt förslaget att ett fängelsestraff bestäms. Längden av fängelsestraffet föreslås bestämmas med utgångspunkt från avtjänandetiden och med beaktande av reglerna om villkorlig frigivning samt den dömdes behov av åtgärder för att underlätta övergången till ett liv i frihet. Fängelsestraffets längd får inte understiga det längsta tidsbe- stämda straff som kan dömas ut. Ansökningar om omvandling av livstids fängelse skall enligt förslaget Prop. 2005/06:35 prövas av . Prövningen utformas som ett tvåpartsförfa- rande och åklagaren är den dömdes motpart. Den dömde skall ha rätt till offentligt biträde. Domstolens handläggning regleras enligt särskilda bestämmelser i den nya lagen och i övrigt enligt . Den nya lagen föreslås träda i kraft . Förslag till riksdagsbeslut.................................................................. Förslag till lag om omvandling av fängelse på livstid Förslag till lag om ändring i 2.3Förslag till lag om ändring i lagen (1974:203) om kriminalvård i anstalt .......................................................... Förslag till lag om ändring i sekretesslagen (1980:100)... Ärendet och dess beredning............................................................. Gällande rätt och nuvarande förhållanden....................................... Verkställighet av livstidsstraff .......................................... Villkorlig frigivning m.m.................................................. Allmänna utgångspunkter för en reform ......................................... Omvandling av fängelse på livstid .................................................. Ett nytt system införs ........................................................ 6.4Ansökan om omvandling och tidpunkten för prövningen 32 6.6Övriga frågor rörande verkställigheten efter beslut om Närmare om handläggningen............................................ Ikraftträdande och övergångsbestämmelser .................................... Förslaget till lag om omvandling av fängelse på livstid ... Förslaget till lag om ändring i ............... 10.3Förslaget till lag om ändring i lagen (1974:203) om kriminalvård i anstalt ........................................................ 10.4Förslaget till lag om ändring av sekretesslagen (1980:100)......................................................................... Bilaga 1 Sammanfattning av betänkandet (SOU 2002:26).................. Bilaga 2 Lagförslagen i betänkandet (SOU 2002:26).......................... Förteckning över remissinstanserna Betänkandet .............. Lagförslagen i utkastet till lagrådsremiss.............................. Förteckning över remissinstanserna Utkastet..................... Bilaga 7 Lagrådets yttrande ................................................................. Utdrag ur protokoll vid regeringssammanträde ..... Regeringen föreslår att antar regeringens förslag till 1.lag om omvandling av fängelse på livstid, 2.lag om ändring i , 3.lag om ändring i lagen (1974:203) om kriminalvård i anstalt, 4.lag om ändring i sekretesslagen (1980:100). Regeringen har följande förslag till lagtext. 2.1Förslag till lag om omvandling av fängelse på livstid Härigenom föreskrivs följande. 1 § Denna lag gäller omvandling av fängelse på livstid till fängelse . Lagen gäller inte för personer som har överförts hit för verkställighet av fängelsestraff med stöd av lagen (1994:569) om samarbete med de internationella tribunalerna för brott mot internationell humanitär rätt eller lagen (2002:329) om samarbete med Internationella brottmåls- domstolen. Att regeringen genom nåd får efterge eller mildra brottspåföljd framgår av 11 kap. 13 § regeringsformen. 2 § En ansökan om omvandling får göras av den dömde eller, när det finns särskilda skäl, av . beslut att ansöka om omvandling får inte överklagas. 3 § En ansökan får göras när den dömde har avtjänat av livs- tidsstraffet. Om ansökan avslås, får en ny ansökan göras tidigast efter det att beslutet vann laga kraft. 4 § Vid prövning av omvandling skall särskilt beaktas den tid som den dömde har avtjänat, vad som av domen framgår om de omständigheter som legat till grund för straffmätningen, om det finns risk för att den dömde återfaller i brottslighet av allvarligt slag, om den dömde har åsi- dosatt vad som gäller för verkställigheten och om den dömde har med- verkat till att främja sin anpassning i samhället. Om ansökan bifalls skall det utdömda livstidsstraffet omvandlas till fängelse . Fängelsestraffets längd skall bestämmas med utgångspunkt från den tid som den dömde har avtjänat och med beaktande av reglerna om villkorlig frigivning samt den dömdes behov av åtgärder för att underlätta över- gången till ett liv i frihet. Fängelsestraffets längd får inte understiga det längsta tidsbestämda straff som kan dömas ut. 5 § Vid prövning av omvandling skall sådana villkor följas som har upp- ställts vid överförande av verkställighet av straffet från en annan stat till . 6 § En ansökan om omvandling tas upp av . skall vara skriftlig. 7 § Åklagaren skall vara den dömdes motpart. 8 § För den dömde skall offentligt biträde förordnas, om det inte måste antas att behov av biträde saknas. 9 § Rätten skall, om det inte är uppenbart obehövligt, inhämta yttrande 10 § Rätten får inhämta en utredning med utlåtande om risken för att den dömde återfaller i brottslighet. Föreskrifter om genomförande av en så- dan utredning meddelas av regeringen eller den myndighet som regering- En ansökan får inte bifallas utan att en utredning enligt första stycket En sådan utredning behöver dock inte inhämtas om det är 11 § Sådana uppgifter om den dömde som behövs för genomförandet av en utredning enligt 10 § skall lämnas ut från en verksamhet där sekretess annars gäller enligt 7 kap. 1 §, 4 § första och tredje styckena eller 21 § sekretesslagen (1980:100). 12 § Begär den dömde att bli hörd muntligen, skall han eller hon ges till- fälle till det om det inte är uppenbart obehövligt. Parterna skall ges tillfälle att yttra sig över det som tillförts ärendet ge- nom någon annan. 13 § När tingsrätten avgör en fråga om omvandling skall den bestå av en lagfaren domare och tre nämndemän. Rättens avgörande sker genom be- 14 § I övrigt gäller vad som föreskrivs om brottmål i . Denna lag träder i kraft . Förslag till lag om ändring i Härigenom föreskrivs att 5 kap. 1 § skall ha följande Förhandling vid domstol skall vara offentlig. Kan det antagas att vid förhand- Kan det antas att det vid för- ling kommer att förebringas upp- handling kommer att förebringas gift, för vilken hos domstolen gäll- uppgift, för vilken hos domstolen er sekretess som avses i sekre- gäller sekretess som avses i sekre- (1980:100) må tesslagen (1980:100), får rätten, om det bedömes vara av synnerlig om det bedöms vara av synnerlig vikt att uppgiften ej röjes, förordna vikt att uppgiften inte röjs, förord- att förhandlingen i vad den angår na att förhandlingen i vad den an- uppgiften skall hållas inom stäng- går uppgiften skall hållas inom Även i annat fall må Även i annat fall får förhandling hållas inom stäng- dörrar, om sekretessen gäller en- da dörrar, om sekretessen gäller ligt 7 kap. 22 §, 8 kap. 17 § eller 9 enligt 7 kap. 22 eller 23 §, 8 kap. kap. 15 eller 16 § sekretesslagen 17 § eller 9 kap. 15 eller 16 § sek- eller, i vad avser domstolsförhand- retesslagen eller, i vad avser dom- brottmål eller därmed likställt mål sökning i brottmål eller därmed eller ärende, enligt 5 kap. 1 eller 7 likställt mål eller ärende, enligt 5 § eller 9 kap. 17 § samma lag. kap. 1 eller 7 § eller 9 kap. 17 § inom stängda dörrar, om sekretes- tid hållas inom stängda dörrar, om sen gäller enligt 9 kap. 3 § andra sekretessen gäller enligt 9 kap. 3 § stycket samma lag och det skulle andra stycket samma lag och det strida mot avtal som avses där att skulle strida mot avtal som avses uppgiften röjes vid förhandlingen. där att uppgiften röjs vid förhand- Förhör med den som är eller lider av en psykisk stör- ning får hållas inom stängda dörrar. Är eljest för särskilt fall föreskrivet, att förhandling må hållas inom stängda dörrar, vare det gällande. Denna lag träder i kraft . 1 Senaste lydelse 2000:564. Nuvarande lydelseOm en intagen avtjänar straff för ett brott som har riktat sig mot någons liv, hälsa, frihet eller frid, skall målsäganden tillfrågas om han eller hon vill bli underrättad om följande: i vilken anstalt den intagne be- finner sig, om den intagne förflyttas till öppen anstalt, om den intagne får permission enligt 32 §, om den intagne vistas utanför anstalt enligt 11, 14, 34, 37 eller 43 §§, om den intagne avtjänar en del av straffet genom verkställighet utanför anstalt enligt 33 a §, om den intagne friges, om den intagne rymmer, och om den intagne uteblir efter permission eller någon annan vis- telse utanför anstalten. Förslag till lag om ändring i lagen (1974:203) om Härigenom föreskrivs att 35 och 38 §§ lagen (1974:203) om kriminal- vård i anstalt skall ha följande lydelse. Om en intagen avtjänar straff för ett brott som har riktat sig mot någons liv, hälsa, frihet eller frid, skall målsäganden tillfrågas om han eller hon vill bli underrättad om följande: i vilken anstalt den intagne be- finner sig, om den intagne förflyttas till öppen anstalt, om den intagne får permission enligt 32 §, om den intagne vistas utanför anstalt enligt 11, 14, 34, 37, 38 eller 43 §, om den intagne avtjänar en del av straffet genom verkställighet utanför anstalt enligt 33 a §, om den intagne, eller Krimi- nalvårdsstyrelsen, ansöker om omvandling enligt lagen (2006:00) om omvandling av fängelse på livstid, om den intagne friges, om den intagne rymmer, och om den intagne uteblir efter permission eller någon annan vis- telse utanför anstalten. En begärd underrättelse behöver inte lämnas angående en planerad vis- telse utanför anstalten när en underrättelse på grund av beslutad bevak- ning eller andra förhållanden framstår som uppenbart obehövlig. Det- samma gäller när en underrättelse kan befaras medföra fara för den in- tagnes liv eller hälsa. Underrättelse till målsägande angående frigivning skall lämnas i lämplig tid före frigivningen och i andra fall . Underrättelsen skall utformas på ett sätt som är lämpligt med hänsyn till omständigheterna i det enskilda fallet. 1 Senaste lydelse 2001:510. 38 §2 Prop. Om en intagen skall genomgå en utredning om risk för återfall i brottslighet enligt 10 § lagen (2006:00) om omvandling av fängelse på livstid, får den intagne vistas utanför anstalt i den ut- sträckning som den myndighet som ansvarar för utredningen bedömer är nödvändig för att utredningen skall kunna genomföras. Om det finns anledning till det, skall den som enligt första stycket vistas utanför anstalt stå under bevakning eller vara underkastad särskilda föreskrifter. 1.Denna lag träder i kraft . 2.Äldre bestämmelser i 35 § gäller fortfarande i fråga om en intagen som avtjänar straff vid lagens ikraftträdande. Har en målsägande tidigare begärt att bli underrättad enligt 35 § gäller dock bestäm- melsen i sin nya lydelse. 2 38 § upphävd genom 1991:1133. Förslag till lag om ändring i sekretesslagen Härigenom föreskrivs att 7 kap. 23 § sekretesslagen (1980:100)1 skall ha följande lydelse. Sekretess gäller i ärende om nåd Sekretess gäller i ärende om nåd för uppgift om enskilds hälsotill- och i ärende enligt lagen stånd eller andra personliga förhål- (2006:00) om omvandling landen, om det av särskild anled- fängelse på livstid för uppgift om ning kan antas att den som uppgif- enskilds hälsotillstånd eller andra ten rör eller någon honom närstå- personliga förhållanden, om det av ende lider men om uppgiften röjs. särskild anledning kan antas att Motsvarande sekretess gäller i den som uppgiften rör eller någon annan myndighets verksamhet för närstående till honom eller henne att gå till handa i ärende som nu lider men om uppgiften röjs. svarande sekretess gäller även hos myndighet som lämnar biträde i ärenden som har nämnts. I fråga om uppgift i allmän handling gäller sekretessen i högst . Denna lag träder i kraft . 1 Lagen omtryckt 1992:1474. Ärendet och dess beredning Regeringen beslutade att tillkalla en särskild ut- redare med uppgift att utarbeta förslag till en ny ordning för prövning av frigivning av livstidsdömda. I uppdraget ingick även att överväga om ett nytt system borde omfatta personer som dömts till långa tidsbestämda fängelsestraff utomlands, i fall då verkställigheten har överförts till Sve- rige (dir. 2000:85). Utredningen, som antog namnet Utredningen om fri- givningsprövning av livstidsdömda, avlämnade sitt betän- kande Frigivning från livstidsstraff (SOU 2002:26). En sammanfattning av betänkandet finns i bilaga 1 och utredningens lagförslag i bilaga 2. Betänkandet har remissbehandlats och en förteckning över remissin- stanserna finns i bilaga 3. En sammanställning över remissyttrandena finns tillgänglig i (dnr Ju 2002/2717/L5). Inom har utarbetats ett utkast till lagrådsremiss. Lagförslagen i utkastet till lagrådsremiss finns i bilaga 4. Utkastet har remitterats och en förteckning över remissinstanserna finns i bilaga 5. En sammanställning över remissyttrandena finns tillgänglig i Justitiedepar- tementet (dnr Ju 2002/2717/L5). Propositionen bygger på en överenskommelse mellan den socialdemo- kratiska regeringen, och . Regeringen beslutade att inhämta Lagrådets yttrande över det lagförslag som finns i bilaga 6. Lagrådets yttrande finns i bilaga 7. Lagrådet har i allt väsentligt godtagit förslaget. Lagrådet har dock för- ordat att det införs en uttrycklig författningsbestämmelse av innebörd att beslut att ansöka om omvandling inte får över- klagas. Lagrådet har också framhållit frågan om målsägandens roll i om- vandlingsprocessen och efterlyst en närmare redogörelse och diskussion om de motstående intressen som gör sig gällande i förhållande till ett brottsoffer när frågan om omvandling av fängelse på livstid prövas i en domstolsprocess. Regeringen behandlar synpunkterna i avsnitt 6.4 och 7.1. Utöver de ändringar som föranletts av Lagrådets yttrande föreslår re- geringen att 35 § lagen (1974:203) om kriminalvård i anstalt (KvaL) änd- ras på så sätt att underrättelseskyldigheten, som följer av bestämmelsen, även bör omfatta vistelser utanför anstalt på grund av att den intagne ge- nomgår en utredning om risk för återfall i brottslighet. Sådan vistelse regleras i 38 § KvaL, se vidare avsnitt 7.3. har under hand haft kontakt med Kriminalvårds- styrelsen med anledning av de ändringar som föreslås i 35 § KvaL. Gällande rätt och nuvarande förhållanden Enligt 26 kap. 1 § kan fängelse dömas ut enligt vad som gäller för det enskilda brottet eller på livstid. kan dömas ut för ett femtontal brott i fredstid, exempelvis mord, grovt spioneri, folkmord, människorov och grov mordbrand. terroristbrott kan livstids fängelse dömas ut i ytterligare ett antal fall. brott i krigstid tillkommer ett femtontal brott som har fängelse på livstid i Enligt 29 kap. 7 § andra stycket får ingen dömas till fäng- else på livstid för brott som han eller hon begått . har antalet domar på livstids fängelse i prin- cip ökat kontinuerligt. , då trädde i kraft, till och med har 170 livstidsdomar meddelats. meddelades 71 och 99 efter denna tidpunkt. domar har ökat påtagligt . Samtliga intagna som avtjänar fängelse på livstid är dömda för mord (inklusive medhjälp, försök och anstiftan till mord). av antalet domar avseende mord har inte skett . domar på livstids fängelse meddelas alltså . de som döms till fängelse på livstid betydligt i anstalt innan regeringen genom nåd tidsbestämmer straffet. En del av förklaringen till det ökade antalet livstidsdomar kan vara att förutsättningarna att döma till rättspsykiatrisk vård skärptes genom en Detta kan ha medfört att vissa personer som enligt den tidigare ordningen skulle ha överlämnats till rättspsykiatrisk vård i stället döms till fängelse. Förklaringen till det ökade antalet livstidsdöm- da och de allt längre verkställighetstiderna kan vidare sökas bl.a. i för- ändrade möjligheter att döma ut längre tidsbestämda straff vid återfall i brott samt vid flerfaldig brottslighet. Dessa ändringar kan ha medfört förändringar i praxis när det gäller tidsbestämning av livstidsstraff genom En viktig förklaring kan också vara att regeringens beslut att bevilja nåd i allt högre grad sker efter en individuell bedömning av brottet och den dömdes förhållanden. () avtjänar 141 personer fängelse på livs- Tre av dessa är kvinnor. De livstidsdömda är mellan 23 och knappt Ytterligare 4 personer har dömts till fängelse på livstid men dessa domar har överklagats eller ännu inte vunnit laga kraft. 16 personer påbörjat avtjänande av ådömt livstidsstraff. Förutom de som i döms till och avtjänar fängelse på livstid finns andra som kan avtjäna sådant straff här. Det gäller personer som döms av och in- ternationella tribunaler för brott mot humanitär rätt. soner som döms i andra länder, genom verkställighetsavtal mellan Sveri- ge och dessa länder, komma att överföras hit för verkställighet av straffet Det kan avse såväl livstidsdömda som personer som dömts till långa () finns fem intagna som har överförts hit efter att utomlands ha dömts till fängelse- I stort sett samtliga som döms till fängelse på livstid i inleder verkställigheten i häkte. Dömda män förs därifrån till Riksmottagningen på kriminalvårdsanstalten som tar emot alla män som har dömts till fängelse för utredning. En motsvarande enhet för kvinnor finns på kriminalvårdsanstalten . På dessa mottag- ningsenheter görs en individuell risk- och behovsprofil avseende den dömde. Denna profil utgör underlag för bland annat anstaltsplacering. För långtidsdömda gäller särskilda villkor enligt 7 § tredje stycket la- gen (1974:203) om kriminalvård i anstalt (KvaL). Beslut om sådana sär- skilda villkor fattas av . Avsikten är bl.a. att vill- koren skall sätta de yttre ramarna för den dömdes verkställighet i fråga om säkerhet och ge den intagne en möjlighet till en mer förutsebar in- riktning av verkställigheten. De livstidsdömda placeras vanligen på slutna anstalter med hög säker- het. Omkring hälften av de livstidsdömda är placerade på kriminalvårds- anstalterna och . Faktorer som har betydelse för placeringen är förutom strafftiden t.ex. den dömdes vålds- eller rymningsbenä- genhet och förordnande om utvisning i domen. För varje intagen skall det upprättas en verkställighetsplan. Planen skall så långt möjligt omfatta hela verkställigheten av straffet. Under verkställigheten skall den dömde ges möjlighet till arbete, undervisning, utbildning, arbetsträning, lämplig fritidssysselsättning, särskilt anordnad verksamhet som syftar till att motverka brott eller missbruk eller någon annan lämplig sysselsättning som främjar hans eller hennes anpassning i samhället efter frigivningen. Kriminalvården har sedan slutet av 1990- talet ett antal så kallade nationella program med forskningsförankrad effekt på återfallsbenägenheten i brott. Programmen är riktade mot miss- bruk, kriminalitet och impulsstyrt beteende. Kriminalvården genomför också en storskalig satsning på motiverande samtal. Enligt 14 § förordningen (1974:248) om kriminalvård i anstalt får den lokala förordna en förtroendeman för en inta- gen som avtjänar fängelse på livstid och som behöver personligt stöd eller annan hjälp, om den intagne samtycker till det. Enligt 32 § KvaL kan en intagen beviljas permission, om det inte finns påtaglig fara för fortsatt brottslig verksamhet eller avsevärd fara för annat missbruk. Normalpermission har till syfte att underlätta den dömdes an- passning i samhället. Det finns också möjlighet att bevilja särskild per- mission som är avsedd för att den dömde skall kunna ombesörja angelä- genheter som är av väsentlig betydelse för honom eller henne, t.ex. för att besöka en svårt sjuk närstående. En annan form av särskild permission är s.k. lufthålspermission som sker i syfte att minska skadeverkningarna av ett långt frihetsberövande. För den som är intagen i kriminalvårdsanstalt gäller ett skötsamhets- krav enligt 9 § andra stycket KvaL. Om en intagen som avtjänar ett tids- bestämt straff i väsentlig grad bryter mot vad som gäller för verkställig- heten kan tidpunkten för den villkorliga frigivningen senareläggas enligt 26 kap. 7 § . Misskötsamhet kan även leda till t.ex. indragna permissioner. De utslussningsåtgärder som redovisas nedan förutsätter att livstidsstraf- fet omvandlas till ett tidsbestämt fängelsestraff, vilket sker genom beslut om nåd. Verkställigheten i anstalt skall redan från början vara inriktad på åtgär- der som främjar den dömdes möjligheter att leva ett liv utan kriminalitet eller droger efter frigivningen, jfr 4 § KvaL. i anstalt skall enligt 33 § KvaL vara inriktad på konkreta förberedelser för den intagnes övergång från anstaltsliv till ett liv i frihet. Frigivningssituationen skall utredas och kriminalvården skall vidta åtgärder för att den intagnes be- hov av undervisning och utbildning samt ekonomiskt, socialt och medi- cinskt stöd skall kunna tillgodoses. Den centrala uppgiften för kriminal- vården är att förmedla kontakter med aktuella myndigheter och organisa- tioner ute i samhället. Förberedelserna inför frigivningen skall ske i nära samverkan med den intagne och i samarbete med berörda myndigheter, organisationer och enskilda personer som kan främja den intagnes an- passning i samhället. Kan den intagne genom vistelse utanför anstalt bli föremål för särskil- da åtgärder som kan antas underlätta anpassningen i samhället, kan han eller hon enligt 34 § KvaL medges en sådan vistelse om det finns särskil- da skäl. Vid prövningen skall behovet av vård eller annan behandling mot missbruk av beroendeframkallande medel särskilt beaktas. Enligt 11 § KvaL kan, för att underlätta anpassningen i samhället, en intagen medges att få vistas utanför anstalten under arbetstid för att utfö- ra arbete, delta i undervisning eller utbildning, erhålla behandling eller delta i någon annan särskilt anordnad verksamhet, s.k. frigång. En annan möjlighet till utslussning är intensivövervakning med elek- tronisk kontroll. Möjligheten infördes som en försöksverk- samhet. Efter utvärdering konstaterades att försöket hade fallit väl ut, se prop. 2004/05:34 s. 17f., och det har beslutats att försöksverksamheten med förstärkta frigivningsförberedelser skall fortsätta i avvaktan på en ny kriminalvårdslag. kan en intagen som har dömts till fängelse i lägst enligt 33 a § KvaL medges att avtjäna högst av straffet före villkorlig frigivning ge- nom sådan verkställighet.