prop · GS031d19 · 2005-01-01 00:00:00 — Bland de som gick i gymnasieskolans årskurs 3 /lämnade skolan med slutbetyg. Det genomsnittliga betygsresultatet har förbättrats . /03 var den genomsnittliga betygspoängen för gymnasieskolan 14,0 poäng att jämföra med 13,8 poäng under /02. Andelen arbetslösa ökade i och uppgick detta år i genomsnitt till av arbetskraften (217 033 personer). Ökningen var större för ungdomar än för andra grupper. Under 2003 var i genomsnitt 56 000 ungdomar i åldern arbetslösa eller deltog i något arbetsmarknadspolitiskt program. Detta motsvarar att genomsnittligt av åldersgruppen var arbetslösa , vilket innebär att arbetslösheten var mer än dubbelt 2004/05:1 UTGIFTSOMRÅDE 17 så hög bland ungdomar i jämförelse med bland arbetskraften i stort. Av de ungdomar som lämnade arbetslösheten var kvinnor och män. Ungdomars andel i arbetsmarknadspolitiska program minskade . Vidare uppgick antalet långtidsarbetslösa ungdomar till i genomsnitt 6 700 , vilket innebär en fördubbling i jämförelse med de två föregående åren. tog ett eget initiativ till att halvera långtidsarbetslösheten bland ungdomar. I fokus var att få ungdomar i arbete genom jobbsökning, jobbsökaraktiviteter och vid behov arbetsmarknadspolitiska program. Antalet långtidsarbetslösa ungdomar var lägre perioden januarimaj 2004 jämfört med . Av de ungdomar som lämnat långtidsarbetslösheten gick vidare till arbete och in i konjunkturberoende program, kommunalt ungdomsprogram eller ungdomsgarantin. deltog 1 760 ungdomar i kommunala ungdomsprogram, jämfört med 1 195 ungdomar . Vidare deltog 4 635 ungdomar i ungdomsgarantin jämfört med att 2 495 ungdomar deltog . Ungdomars svårigheter att ta sig in på arbetsmarknaden blir än tydligare ur ett regionalt perspektiv. har skillnaderna mellan länen minskat något avseende ungdomar i öppen arbetslöshet och i program (obalansen), men fortfarande kvarstår stora skillnader mellan länen. Fjorton av tjugoen län låg över rikets nivå. I var obalansen 2003 som motsvarande nivå i var . Det saknas aktuell statistik som ger en belysning av ungdomars psykiska hälsa respektive ohälsa. Enligt levnadsnivåundersökningar () upplevde av ungdomar i åldern lätt ängslan, oro eller ångest under 19982000 jämfört under 19941995. Andelen ungdomar som upplevde svåra besvär av ängslan, oro eller ångest uppgick jämfört 19941995. Levnadsnivåundersökningarna visar vidare att könsskillnaderna förefaller vara små vad gäller förekomsten av psykisk ohälsa. drabbades av unga män i åldern av sjukdomar i nervsystem och sinnesorgan jäm- 2004/05:1 UTGIFTSOMRÅDE 17 fört av kvinnor i samma åldersgrupp. Bland män i åldern drabbades under av sjukdomar i nervsystem och sinnesorgan jämfört bland kvinnorna i åldersgruppen. Rökningen bland ungdomar har minskat medan snusningen inte har förändrats. uppgav av pojkarna och av flickorna i årskurs 9 att de rökte eller nästan . (Skolelevers drogvanor 2003. Vidare har alkoholkonsumtionen bland ungdomar minskat något . An- delen elever i årskurs 9 som druckit alkohol uppgick bland pojkarna och bland flickorna, vilket är en minskning . Den genomsnittliga alkoholkonsumtionen hade dessutom minskat. Även andelen elever i årskurs 9 som använt narkotika har minskat och uppgick av såväl flickor som pojkar. Ungdomars möjligheter till inflytande på den lokala nivån är viktig. Regeringen ser det som angeläget att antalet kommuner som upprättar ändamålsenliga former för dialog mellan ungdomar och beslutsfattare ökar. Det är angeläget att kommunerna kontinuerligt verkar för att ungdomar skall ha verkligt inflytande i denna dialog. Enligt kommunenkät uppgick antalet kommuner och stadsdelar med inflytandeforum för unga till 157 jämfört med 164 sådana forum . Av deltagarna i inflytandeforum utgjordes av flickor och av pojkar. Hälften, , var i åldern medan var i åldern . Enligt kommunenkät har vidare antalet kommuner med ungdomspolitiska mål- och strategidokument ökat från 46 till 58 . Andelen unga ledamöter i beslutsorgan på nivå har minskat . var av valda till kommunalfullmäktige under och bland kommunalt förtroendevalda var under . Den högsta frekvensen avhopp under en mandatperiod återfinns dessutom inom gruppen . Bland ledamöter i statliga myndighetsstyrelser var under medan i de statliga kommittéerna var /2003. Regeringen har överlämnat propositionen Makt att bestämmarätt till välfärd (prop. 2004/05:2), i vilken föreslås en ny mål- och uppföljningsstruktur för ungdomspolitiken samt redovisas ett ungdomspolitiskt handlingsprogram. I propositionen föreslås två nya övergripande mål för den nationella ungdomspolitiken; ungdomar skall ha verklig tillgång till välfärd och ungdomar skall ha verklig tillgång till makt. För att strukturera ungdomspolitiken föreslås fem sektorsövergripande huvudområden som grund för samordning och uppföljning av ungdomars välfärd och makt. För en mer utförlig beskrivning av det föreslagna styrsystemet hänvisas till den ungdomspolitiska propositionen. I handlingsprogrammet prioriteras insatser som rör ungdomars utbildning, ställning på arbetsmarknaden, möjligheter till eget boende samt deras fysiska och psykiska hälsa. Gymnasieskolans individuella program skall utvecklas så att en högre andel av eleverna når utbildningens mål. Medel för strategiska utvecklingsinsatser har avsatts i syfte att stärka skolor i segregerade områden. I handlingsprogrammet föreslås att kommunernas ansvar för att hålla sig informerade om hur ungdomar är sysselsatta förtydligas genom en ny paragraf i skollagen (1985:1100). Genom lagändringen skall ungdomar som varken studerar eller förvärvsarbetar kunna erbjudas lämplig åtgärd inriktad på arbete eller fortsatt utbildning. Vidare redovisas en rad åtgärder på arbetsmarknadens område som syftar till att underlätta ungdomars etablering på arbetsmarknaden. Bl.a. skall varje ungdom som är inskriven på arbetsförmedlingen ha en individuellt utformad handlingsplan. Med syftet att förbättra ungdomars möjligheter till ett eget boende avser regeringen att se över ungdomars förutsättningar att förvärva eller hyra en egen bostad. Vidare utses en bostadssamordnare som skall arbeta för att underlätta ungdomars tillträde till bostadsmarknaden. Slutligen skall Byggkostnadsforum inom ramen för sin verksamhet särskilt beakta behovet att få fram bra och billiga bostäder som är anpassade till ungdomars behov. Stress, oro och psykisk ohälsa ökar bland barn och ungdomar. På det sociala området och inom hälso- och sjukvården finns behov av verksamhetsutveckling. Regeringen bedömer att förebyggande arbete bland ungdomar i riskmiljöer är av särskild vikt. Av denna anledning avser regeringen att lämna stöd till utveckling av kommunernas öppna fritidsverksamheter bland ungdomar i riskmiljöer samt för framgångsrika verksamheter, som bedrivs av ideella aktörer. Av särskild betydelse är att stimulera en utveckling av drogfria ungdomslokaler. skall ansvara för genomförandet av satsningarna samt få i uppdrag att genomföra samhällsekonomiska analyser av förebyggande verksamheter bland ungdomar. Regeringen har under uppmärksammat att unga är kraftigt underrepresenterade i statliga myndighetsstyrelser och kommittéer. Regeringen avser att intensifiera arbetet med att rekrytera unga ledamöter till de statliga styrelserna och kommittéerna. Regeringen kommer även att verka för att öka ungdomars representation i de kommunala beslutsorganen. har inte haft några invändningar i sin revisionsberättelse för 2003. 2004/05:1 UTGIFTSOMRÅDE 17 1Inklusive av beslutade anslag på tilläggsbudget och förslag på tilläggsbudget i samband med BP 2Motsvarar 19 226 tkr prisnivå 3Motsvarar 19 226 tkr prisnivå är en central myndighet inom ungdomspolitikens område med uppgift att verka för att målen för den nationella ungdomspolitiken uppnås, vilket slogs fast genom beslut om den nya nationella ungdomspolitiken (prop. 1998/99:114, bet. 1999/2000Kr:U4, rskr. 1999/2000:53). Regeringen bedömer att genom gott samarbete med olika myndigheter genomfört en genomtänkt fördjupad analys av ungdomspolitikens utveckling och utvecklingen av ungdomars levnadsförhållanden. Myndigheten har också genomfört och redovisat en undersökning av ungdomars attityder och värderingar. har vidare genomfört en granskning av försöksverksamheten med att bygga ett system för lokal uppföljning av ungdomspolitiken (LUPP), vilken ger en grund för myndighetens fortsatta arbete med att stimulera utvecklingen av den lokala ungdomspolitiken. Granskningen av försöksverksamheten redovisades (LUPP under luppen granskning av lokal ungdomspolitik med stöd av staten, 2004:1). 2004/05:1 UTGIFTSOMRÅDE 17 har utvecklat en ny metod för sektorsövergripande ungdomspolitik i och med att sex s.k. ungdomspolitiska stödjepunkter har etablerats som stöd för myndighetens arbete med att utveckla den kommunala ungdomspolitiken (Se även avsnitt 6.5.1). har också introducerat det nya bidragssystemet som gäller , vilket bl.a. inneburit informationsinsatser och utökat samarbete med ungdomsorganisationerna. Regeringen anser att har genomfört de olika uppdrag som myndigheten har fått av regeringen på ett systematiskt, genomtänkt och klargörande sätt. Myndigheten har på ett framgångsrikt sätt arbetat med olika internationella frågor såväl inom ramen för EU-samarbetet som inom det nordiska samarbetet och Östersjö- och . är programkontor för EU-programmet och genomför dessutom i samarbete med Sida ett pilotprojekt inriktat på ungdomsutbyte med utvecklingsländer. Myndigheten har på regeringens uppdrag tagit fram underlag för nationella rapport om EU-programmet genomförande. Vidare har besvarat frågeformulär om kunskap om ungdomar och om volontärverksamhet, som en grund för kommissionens förslag om nya gemensamma mål inom dessa områden. Regeringen föreslår att anvisar ett ramanslag om . beräknas anslaget till och till . Tabell 6.3 Härledning av anslagsnivån 20052007, för 29:1 Förändring till följd av: Pris & löneomräkning 2 Förslag/beräknat anslag 1Statsbudget enligt beslut (bet. 2003/04:FiU10). Beloppet är således exklusive beslut på tilläggsbudget under innevarande år. 2Pris- och löneomräkningen baseras på anvisade medel statsbudget. Övriga förändringskomponenter redovisas i löpande priser och inkluderar därmed en pris- och löneomräkning. 6.8.229:2 Bidrag till nationell och internationell ungdomsverksamhet 1Inklusive av beslutade anslag på tilläggsbudget och förslag på tilläggsbudget i samband med BP 1 Motsvarar 88 889 tkr prisnivå. Anslaget disponeras för statsbidrag till ungdomsorganisationer enligt förordningen (2001:1060) om statsbidrag till ungdomsorganisationerna samt även för visst övrigt stöd till nationell och internationell ungdomsverksamhet. Med anledning av förslagen i den ungdomspolitiska propositionen bör ett ökat utrymme skapas för att lägga ut ungdomspolitiska uppdrag. Regeringen föreslår därför att anslaget 29:2 Bidrag till nationell och internationell ungdomsverksamhet förstärks med . Förstärkningen finansieras genom att överförs från anslaget 25:15 Bidrag till viss verksamhet inom vuxenutbildningen till anslaget 29:2 Bidrag till nationell och internationell ungdomsverksamhet. De utökade medel som regeringen skall disponera på ungdomspolitikens område skall användas för uppdrag med syftet att genomföra den nationella ungdomspolitiken. Uppdrag kommer att ges till bl.a. för den närmare utformningen av det nya styr- och uppföljningssystemet. Ett utrymme bör också finnas så att regeringen genom ungdomspolitiken skall kunna initiera olika insatser och åtgärder inom de olika politikområden som är av stor betydelse för ungdomars livssituation. 2004/05:1 UTGIFTSOMRÅDE 17 Regeringen ger för ungdomsorganisationer (LSU) stöd för nationell och internationell verksamhet. LSU har 91 medlemsorganisationer. Regeringen ger även () stöd för information om ungdomsutbyte. stödjer utvecklingen av en sektorsövergripande kunskapsbaserad ungdomspolitik genom samverkan med kommunerna i ett aktivt utvecklingsarbete. För att de mål som föreslås i propositionen Makt att bestämmarätt till välfärd (prop. 2004/05:2) skall kunna uppnås behövs i ökad utsträckning lokal utveckling och lokala initiativ. De medel som regeringen avsätter för kommunala utvecklingsinsatser kan få en större effekt i kombination med ambitionshöjningen inom den nationella ungdomspolitiken tillsammans med inspiration och metodstöd från de lokala stödjepunkterna. Regeringen föreslår att anvisar ett ramanslag om . beräknas anslaget till och beräknas anslaget till 172 889 000 Regeringen har för avsikt att skall få till uppgift att genomföra riktade insatser till ungdomar i riskmiljöer och stödja utvecklingen av drogfria ungdomslokaler i utsatta områden. De nya uppgifterna innebär att politikområdets kostnader beräknas öka med 2006 och 2007. Tabell 6.5 Härledning av anslagsnivån 20052007, för 29:2 Bidrag till nationell och internationell ungdomsverksamhet Förändring till följd av: Förslag/beräknat anslag 1 Statsbudget enligt beslut (bet. 2003/04:FiU10). Beloppet är således exklusive beslut på tilläggsbudget under innevarande år. 2004/05:1 UTGIFTSOMRÅDE 17 7 Politikområde 30 Folkrörelsepolitik Folkrörelsepolitiken omfattar generella frågor som rör människors möjligheter att organisera sig i folkrörelser, föreningar och liknande sammanslutningar samt villkoren och förutsättningarna för dessa sammanslutningar. Dessutom omfattar politikområdet regeringens och dess förvaltningsmyndigheters samlade dialog och samverkan med föreningslivet samt statistik, forskning och övrig kunskapsbildning om folkrörelser och föreningslivet i övrigt. Idrottspolitiken utgör en specifik del av folkrörelsepolitiken. Idrottspolitiken inrymmer verksamheter som främjar idrott och motion och som bidrar till en förbättrad folkhälsa. Folkrörelsepolitiken omfattar vidare anslagen för stöd till idrotten, allmänna samlingslokaler, kvinnoorganisationer och friluftsorganisationer. Därutöver berörs anslag inom ett antal andra politikområden. Tabell 7.1 Utgiftsutvecklingen inom politikområdet Anslag inom utgiftsområde 17 30:1 Stöd till idrotten 30:2 Bidrag till allmänna samlingslokaler 30:3 Bidrag till kvinnoorganisationernas centrala 30:4 Stöd till friluftsorganisationer Totalt för utgiftsområde 17 Totalt för politikområde Folkrörelsepolitik 1 Inklusive tilläggsbudget i samband med ekonomiska vårproposition (bet. 2003/04:FiU21) och förslag på tilläggsbudget i samband med budgetpropositionen . 2004/05:1 UTGIFTSOMRÅDE 17 I kapitel 3, avsnitt 3.3, redogörs för vad en skatteavvikelse är och varför den redovisas. Dessutom ges en samlad bild av det totala stödet i form av skatteavvikelser inom utgiftsområde 17. I detta avsnitt redovisas de enskilda skatteavvikelserna inom utgiftsområdet som hör till politikområdet Folkrörelsepolitik. Tabell 7.2 Skatteavvikelser inom politikområdet Folkrörelsepolitik, netto1 Omsättning i ideella föreningar Totalt för politikområde Folkrörelsepolitik 1 Ett - innebär att skatteavvikelsen inte kan beräknas. Anm.: De enskilda skatteavvikelserna är avrundade medan summan för politikområdet är beräknad utifrån icke avrundade avvikelser. Ersättning som inte överstiger ett halvt basbelopp är undantagen från socialavgifter. Då ersättningen inte är förmånsgrundande avser avvikelsen särskild löneskatt. Skattesatsen är nedsatt till . Omsättning i ideella föreningar Omsättning av varor eller tjänster i en ideell verksamhet räknas inte som yrkesmässig verksamhet om föreningen är befriad från inkomstskatt för omsättningen i fråga. Målet för folkrörelsepolitiken är att människor skall ha bästa möjliga förutsättningar att bilda och delta i olika typer av folkrörelser och föreningar. Den statliga folkrörelsepolitiken är uppdelad i två delar, en s.k. sektorsorienterad del och en mer generell och sektorsövergripande del. Den sektorsorienterade folkrörelsepolitiken bedrivs i stort sett inom samtliga politikområden på statsbudgeten såsom inom ungdomspolitiken, kulturpolitiken och miljöpolitiken och omfattar specifika frågor som rör olika typer av föreningar inom respektive sektor. Flera av dessa föreningar erhåller också statliga bidrag, bl.a. för sådan verksamhet som främjar de mål som är uppställda för respektive politikområde. Den sektorsövergripande folkrörelsepolitiken behandlas inom detta politikområde och är inriktad på att dels stimulera och stödja människors organisering i föreningar och liknande sammanslutningar, dels bidra till goda förutsättningar för dessa föreningar att verka och bedriva verksamhet. Här hanteras generella frågor som rör alla typer av folkrörelser och ideella föreningar, såsom den statliga bidragsgivningen till föreningslivet. Ett av syftena med den generella folkrörelsepolitiken är att skapa ett samlat synsätt och agerande från statens sida när det gäller såväl relationer till folkrörelser och föreningar av olika slag som villkor och förutsättningar för föreningslivets verksamhet. Ett annat syfte är att synliggöra och lyfta fram den betydelse föreningslivet har för den demokratiska infrastrukturen i vårt samhälle. I detta sammanhang bör regeringens skrivelse Demokratipolitik (skr. 2003/04:110) nämnas. I skrivelsen framhålls den betydelse förverkligandet av de mänskliga rättigheterna har för demokratin och att dessa rättigheter stärks av en demokrati baserad på ett brett medborgligt deltagande. Genom att delta och engagera sig kan medborgarna också reagera om en grundläggande rättighet ifrågasätts, hotas eller kränks. Det är också i det demokratiska samtalet som avvägningar mellan olika rättigheter bäst kan göras. Här spelar föreningslivet en viktig roll som mötesplats och arena för sådana och andra samtal och möten mellan människor. Dessutom skapar och utvecklar föreningslivet särskilda förutsättningar för den representativa demokratin bl.a. genom att medlemmarna får träna sig i och bli vana vid att gemensamt argumentera, värdera och fatta beslut. organiserar också en mångfald av politiska, ekonomiska och sociala intressen. Ett mångfacetterat föreningsliv som ger medborgarna möjligheter till deltagande, inflytande och delaktighet utgör en bas för demokratins funktionssätt. Genom en aktiv folkrörelsepolitik vill regeringen således bidra till att utveckla och fördjupa demokratin samt medverka till att de mänskliga rättigheterna förverkligas. Politiken syftar också till att stödja och stärka den sociala ekonomin i samhället. Med social ekonomi avses organiserad verksamhet som primärt har samhälleliga ändamål, bygger på demokratiska värderingar och är organisatoriskt fristående från den offentliga sektorn. Sådan verksamhet bedrivs i första hand i föreningar, stiftelser och kooperativ. Verksamheterna har allmännytta eller medlemsnytta, inte vinstintresse, som främsta drivkraft. Grundläggande för större delen av verksamheterna inom den sociala ekonomin är människors vilja till ideella insatser. Folkrörelsepolitiken har därmed en stor betydelse för hur förutsättningarna för aktörerna inom den sociala ekonomin formas. Det övergripande målet för den sektorsövergripande folkrörelsepolitiken delas in i fyra huvudområden; -generella frågor rörande villkor och förutsättningar för folkrörelser och ideella föreningar, -generella frågor rörande bidrag till folkrörelser och ideella föreningar, -regeringens och dess förvaltningsmyndigheters dialog med föreningslivet, samt -statistik, forskning och övrig kunskapsbildning om föreningslivet och dess verksamhet. Med syfte att samordna regeringens folkrörelsepolitik tillsattes en interdepartemental arbetsgrupp. I arbetsgruppen ingår representanter från samtliga departement. Gruppens uppgifter har två huvudsakliga inriktningar; dels att utgöra forum för samråd i frågor som rör föreningslivet och den sociala ekonomin och på så sätt förbättra den gemensamma kunskapsbasen om dessa frågor i statsförvaltningen, dels följa upp vissa gemensamma insatser på området. Arbetsgruppen har kunnat konstatera att det föreligger behov av en översyn av den statliga 2004/05:1 UTGIFTSOMRÅDE 17 folkrörelsepolitiken och de olika insatser som görs riktade mot föreningslivet och den sociala ekonomin. Regeringen avser därför att låta en särskild utredare göra en sådan översyn. En av huvuduppgifterna inom politikområdet är att medverka till att föreningslivets förutsättningar och villkor utformas på ett ändamålsenligt sätt. En sådan uppgift kräver att regeringen har kunskap om den ideella sektorn och dess behov samt om vad det är som stimulerar respektive försvårar människors organisering i folkrörelser och det övriga föreningslivet. Politiken är därför i denna del bl.a. inriktad på att inhämta sådan kunskap för att få ökad kännedom om och förståelse för den ideella sektorn. Den kontinuerliga dialogen mellan föreningslivet och regeringen är en sådan värdefull kunskapskälla. Regeringen tog därför initiativ till att inrätta ett s.k. folkrörelseforum för dialog med syfte att öka regeringens kunskap om folkrörelsernas förutsättningar och villkor. Politiken är i denna del också inriktad på att inhämta kunskap om de villkor som påverkar den ideella sektorn. Denna kunskap kan sedan framgent komma att ligga till grund för olika typer av åtgärder med syfte att bidra till goda förutsättningar för föreningslivet samt att stimulera människors organisering. har som ett led i denna kunskapsinhämtning uppdragit åt en utredare att kartlägga ideella föreningars rättsliga villkor. Inom detta politikområde lämnas även bidrag till kvinnoorganisationernas centrala verksamhet. Detta bidrag har utvärderats och analyserats av en särskild utredare. Syftet med detta var bl.a. att bättre anpassa bidraget till hur samhället och kvinnoorganisationerna har utvecklats sedan bidraget inrättades 1982. I uppdraget ingick även att undersöka vilka krav avseende jämställdhet som ställs generellt på folkrörelser och föreningar för att de skall få statliga bidrag. Utredaren har genom betänkandet Kvinnors organisering (SOU 2004:59) redovisat sitt uppdrag. Utredaren föreslår flera förändringar av stödet. En annan uppgift inom denna del av folkrörelsepolitiken är att bevaka föreningslivets villkor för och möjligheter till självfinansiering samt tillgång till externt kapital. 2004/05:1 UTGIFTSOMRÅDE 17 Folkrörelsepolitiken omfattar även generella frågor kring bidrag till folkrörelser och föreningar. Med detta avses frågor som rör dels statliga bidragsprinciper och bidragssystem samt utvecklingen av dessa, dels uppföljning och utvärdering av olika typer av statsbidrag. Statskontoret har på uppdrag av regeringen genomfört en studie av föreningsbidrag, såväl statliga som kommunala bidrag. I uppdraget ingick även att undersöka behovet av gemensamma bidragsprinciper för den statliga bidragsgivningen till föreningslivet. Statskontoret har i rapporten till ideella organisationer (2004:17) redovisat sitt uppdrag till regeringen. Redovisningen visar bl.a. att det saknas generella riktlinjer för hanteringen av bidrag till ideella organisationer. För att uppnå en större enhetlighet från statens sida bör, enligt Statskontoret, en handledning tas fram för hantering av frågor kring dessa bidrag. Vidare efterlyser Statskontoret en bredare diskussion om statens förhållande till ideell sektor som inte bara berör bidragens utformning. Dessa frågor bereds vidare i den översyn av folkrörelsepolitiken som regeringen avser fatta beslut om. Grundläggande värden för folkrörelsepolitiken är föreningarnas självständighet och oberoende, såväl gentemot den offentliga sektorn som gentemot det privata näringslivet. är det viktigt att säkerställa att skattemedel används på ett ändamålsenligt sätt. En viktig uppgift inom denna del av folkrörelsepolitiken är att finna vägar för att kunna kombinera statens behov av kontroll med föreningarnas behov av integritet och självständighet. Regeringen anser att folkrörelser och övriga föreningslivet är betydelsefulla företrädare för olika medborgargrupper och intressen i samhället. Dessutom har de lokala föreningarna en stor betydelse för vitaliseringen och förnyelsen av det politiska systemet.