prop · GT0357 · 2005-12-21 00:00:00 — Detta har skett dels bilateralt genom ambassaderna i Nord- och och den svenska delegationen till den neutrala övervaknings- kommissionen (NNSC), dels genom aktivt deltagande i EU:s och FN:s Skr. 2005/06:57 arbete i frågor relaterade till den Koreanska halvön. har ökat sitt engagemang för bekämpning av internationell terrorism som utgör ett växande problem i Syd- och . En studie om olika aspekter rörande s.k. sviktande stater har genomförts, i vilken utgjorde en av fallstudierna. En av slutsatserna från projektet var att det inte fanns någon automatisk koppling mellan statssvaghet och terrorism. I uppföljningen till studien har aktualiserats flera frågor av relevans för länder i , t.ex. sambandet mellan säkerhet och utveckling, sviktande staters förmåga att tillgodogöra sig bistånd och investeringar, korruptionsproblematiken samt frågan om vilka indikationer omvärlden bör vara uppmärksam på för att reagera och på ett adekvat sätt när en stat hotar att fallera. Vidare ger kapacitetsstöd till ett regionalt center för polisutbildning i , JCLEC. För att öka kunskapsbasen när det gäller säkerhetsfrågor i har stöd lämnats till olika forskningsprojekt. Ett av dessa, Conflict and Security in , ingår i the Silk Road Studies Program vid och avser att undersöka och analysera konflikt- och säkerhetsfrågor i utvecklingsländer i . Ett annat är ett projekt inom , , and the Nation State: New Political and . Detta projekt syftar bl. a. till att studera konfliktorsakerna och utveckla policyrekommendationer för dialog, ömsesidig förståelse och fredlig integration. tog initiativ till den strategi mot spridning av massförstörels- evapen som EU antog 2003 och bidrog även till tillsättandet av en oberoende kommission mot massförstörelsevapen, den s.k. Blix- kommissionen. har i FN varit pådrivande för att konkreta steg ska tas mot kärnvapennedrustning och har verkat för universell anslutning till konventioner på nedrustnings- och icke-spridnings- området. , , och har särskilt prioriterats. Oberoende organisationer som verkar för nedrustning har erhållit finansiellt stöd. Insatser för humanitär minröjning har gjorts i och . har c:a 140 personer i i fredsbevarande operationer, varav 90 ingår i ISAF-styrkan i . deltar även med militärobservatörer i (SLMM), Kashmir (), (UNAMA) och på den koreanska halvön (NNSC) samt med civila observatörer i , (AMM). 4.6Forskning och högre utbildning Samarbetet och utbytet med inom forskning och högre utbildning har ökat betydligt sedan den senaste uppföljningen av Asienstrategin 2002. Många svenska lärosäten har utvidgat sina kontakter och inlett samarbeten med institutioner i . Detta gäller främst forskarutbildning och forskning, men även grundutbildningsnivån börjar bli viktig. Antalet asiatiska studenter och forskare som kommer till de svenska högskolorna för att studera eller forska har ökat markant , men det är fortfarande relativt få svenskar som studerar utomlands som Skr. väljer att studera i . av dem som fick studiemedel för utlandsstudier läsåret 03/04 hade valt som världsdel, vilket är en procentenhet mer än när Asienstrategin antogs. söker sig till , följt av . Att utbytet underlättats står klart. Sidas Linnaeus-Palme-program, vars syfte är att öka student- och lärarrörligheten mellan och utvecklingsländer, har expanderat sedan starten. och de populäraste länderna. av stipendierna till fältstudier i . varit relativt stabil . Av Svenska institutets 136 stipendier till utländska gäststudenter gick drygt 50 till studenter från år Inom den bilaterala överenskommelse som har med sker ett utbyte av tio studerande/forskare i varje riktning En mindre omfattande bilateral överenskommelse om stipendieutbyte finns även med . ett Japanprogram som erbjuder svenska forskare, studerande på avancerad akademisk nivå, konst- och kulturutövare samt journalister stipendier för vistelser i . En ny överenskommelse finns med som innebär att agerar mellanhand för pakistanska stipendiater på magisternivå. På uppdrag av Sida administrerar dessutom två stipendieprogram, båda med asiatiskt deltagande. Utbytet och samarbetet på forskningsnivå stimuleras genom ett antal Sidas avdelning för forskningssamarbete (SAREC) har etablerade samarbeten med , och . internationalisering av högre utbildning och forskning, STINT, ger stöd till samarbeten på doktorand- och forskarnivå och även i viss mån till , och anses speciellt attraktiva för samarbeten på grund av deras snabba utveckling av forsknings- och fördelade 2005 mer än till forskning om , dess politik och kultur. till på forskning baserat på frågeställningar som utgår från förhållanden i , t.ex. inom biologi, sjukdomar och För att stärka kunskapen om i har Jubileumsfond och STINT initierat Svenska Akademiska Asien- Programmet, som är ett resultat av Asienstrategin, stöder forskning om Stillahavsasien och inkluderar , , Koreahalvön syftar till att utveckla forskning och utbildning kring eller av relevans för utveckling. och Sydöstasienstudier vid , för Asienstudier vid och vid i har alla utbildning och forskning om Det finns även andra lärosäten som inriktar utbildningen mot I uppföljningen av Asienstrategin föreslogs att skulle ges i uppdrag att kartlägga den svenska Asienforskningen. I den senaste uppföljningen av Asienstrategin framkommer att satsningen på asiatiska språk inte genomförts som önskat. denna uppföljning har några insatser på nationell nivå gjorts för att stärka Skr. 2005/06:57 språkundervisningen. och högskolor har emellertid på egen hand gjort det möjligt för studenter att kombinera asiatiska språk med andra ämnesstudier. Exempelvis uppmuntras civilingenjörer och ekonomstudenter att kombinera sina studier med språkstudier. Kinesiska och japanska är de språk som lockar flest studenter. Undervisning bedrivs vid flera universitet, bl.a. , , och . Ett centrum för studier i språk, kultur och ekonomi, i , öppnades vid . Undervisning i svenska förekommer vid fem asiatiska universitet och stöds av . Trots att antalet studenter är relativt få spelar dessa en stor roll för att sprida kunskap om i . , , har inrättat ett kontor i . Syftet har varit att följa den ekonomiska utvecklingen på plats som kontoret ska fungera som förmedlande länk till svenska intressenter. Förutom det forskningsavtal med som nämndes i förra uppföljningen har ett nytt forskningsavtal slutits mellan och . Ett ramavtal om utbildningssamarbete med är också under utarbetande, liksom ett forskningsavtal med . Ett stort antal bilaterala avtal har knutits mellan lärosäten i och . samordnar informations- och marknadsförings- insatser i utlandet om svensk högre utbildning. När det gäller uppdragsutbildning är den största marknaden, speciellt . För att intressera ytterligare studenter för högre studier i har deltagit i utbildningsmässor i , , , och . Marknadsföring av svenska lärosäten blir sannolikt allt viktigare för att rekrytera utländska studenter, inte minst mot bakgrund av den pågående utredningen om införandet av studieavgifter för studenter från länder utanför EES (dir. 2004:183). 4.7Samarbete mellan enskilda organisationer och nätverksbyggande Samarbetet mellan svenska folkrörelser och enskilda organisationer i är bredare och mer intensivt än 2002. I takt med att fortsatta öppnande gjort det lättare för kineser att resa utomlands har resandet ökat och kontakterna mellan svenska folkrörelser och kinesiska enskilda organisationer underlättats. Det sker inom exempelvis kulturens, idrottens och journalistikens områden. Även de allt fler vänortsavtalen mellan länderna stimulerar till ökat utbyte. En liknande utveckling sker i flera andra . Konferensen med som arrangerades av Sida 2001 bidrog till att skapa en fastare struktur mellan enskilda organisationer i och . Flera av de etablerade samarbeten som finns har byggts på de erfarenheter och kontakter som konferensen gav. ytterligare skapa informations- och kunskapsutbyte om asiatiska frågor i har UD bildat Forum , ett brett nätverk med representanter . 2005/06:57 för näringsliv, universitet och enskilda organisationer som träffas för att har seminarier om och samt om konsekvenser av den snabba ekonomiska utvecklingen för hållits. Stöd som går genom svenska politiska partier och deras partinära organ till är fortfarande mycket lågt, men det finns tendenser till ett ökat intresse. Av det stöd som Sida ger de politiska partierna gick till . 2005 var andelen . Länder som har fått del av stödet är bl.a. , och . Också stöd till de mer utvecklade länderna i kan komma ifråga. Ett mål med Asienstrategin var att utveckla ömsesidiga relationer med enskilda organisationer som inte är beroende av bistånd. Det konstaterades redan i uppföljningen att det inte alltid är lätt att hitta finansiering, men det verkar trots allt finnas ett visst utbyte. , och är exempel på länder där samarbete skett utan biståndsmedel. är det svårt att få en klar överblick av utbytet, eftersom det är de enskilda organisationerna och folkrörelserna själva som står för samarbetet, vilket också var tanken i Asienstrategin. Sidas direkta biståndsfinansierade stöd till enskilda organisationer i har ökat från 2002 till 2004. I sker ett intensivt samarbete mellan enskilda organisationer. Andra exempel är , , och . Sida har ett samarbete med enskilda organisationer i . Även svenska organisationer har verksamhet i landet, men det finns möjligheter och intresse för ett utökat samarbete. Sida har också ett betydande direktstöd till lokala enskilda organisationer som verkar för demokrati och respekt för mänskliga rättigheter, huvudsakligen i , , och . Sida medverkar även i vissa ASEM-projekt som t.ex. hiv/aids. 4.8Kultursamarbete, informationsverksamhet och Sverigefrämjande kultursamarbete med fattiga länder genom Sida har utvärderats. Mot bakgrund av utvärderingens rekommendationer utarbetas en ny policy med tydligare fokus på fattigdomsbekämpning. Det ökade intresset för kultursamarbete med är tydligt. Flera ambassader finansierar sina satsningar delvis genom andra kanaler än de statliga. Ett sådant exempel är satsningen Swedish Style i (med svensk formgivning, design, musik, etc.). Ett annat exempel är ambassaden i som 2003 fick en delutställning från Swedish Style i genom att den koreanska motparten finansierade transport, organisation och utställningslokal. I andra fall har det dock visat sig svårt för utlandsmyndigheterna att få extern finansiering för kulturevenemang. Endast ett fåtal kulturutbyten kan få stöd via eller . I Asienstrategin föreslogs att Sida, och UD skulle avsätta en större andel av tillgängliga medel för kultur och information. avsätter av de totala medlen till , vilket är ungefär samma nivå som vid förra uppföljningen. En viss Skr. 2005/06:57 ökning av det biståndsfinansierade utbytet på kultur- och samhälls- området genom har däremot skett. Det är främst som fått del av satsningarna, medan fattiga länder som , och inte kommit i fråga lika ofta. finns dock större fokus på fattiga länder och marginaliserade och utsatta grupper. Sidas arbete för yttrandefrihet och kultursamarbete i har ökat. Ett mångfacetterat samarbete inom kultur och medier har utvecklats med . Samarbetet har involverat lokala partners/parter och stärkt transparensen och debatten i landet. Ett resultat av samarbetet är också det rikliga kulturella utbyte som genomförs mellan och till nytta för båda parter. Problemet med att hitta finansiering av kulturprojekt i de mer utvecklade länderna kvarstår. har bara resurser att stödja ett fåtal projekt i och tyngdpunkten har legat på . Sedan uppföljningen 2002 har, utöver i , kultursatsningar genomförts i institutets regi i , och . Utöver delegerade medel från UD för press-, informations- och kulturverksamhet kan ambassaderna söka extra medel för näringslivs- främjande projekt. Näringslivsfrämjandet har utvecklats starkt medan kulturområdet har oförändrade resurser. I Asienstrategin föreslogs att ett urval av ambassader i skulle ges förbättrade finansiella möjligheter att bedriva informationsverksamhet. Målet skulle vara att väsentligt höja informationsbudgetarna för ambassaderna, främst i , och . Räknat i svenska kronor har ambassaderna i och fått en något höjd delegerad informationsbudget jämfört med , medan har fått en marginell sänkning. I några fall har därutöver extra medel tilldelats. I detta sammanhang kan tilläggas att regeringen förstärkt ambassaden i med ett kulturråd . Asienstrategin förespråkade att landspecifika strategier skulle utvecklas för några av de större utlandsmyndigheterna för att få en tydligare inriktning av informationsverksamheten. Denna tydlighet uppnås numera genom de verksamhetsplaner som upprättas av utlandsmyndigheterna för de samlade insatserna inom områdena press, information, allmänt Sverigefrämjande inklusive kulturfrämjande och näringslivsfrämjande. Verksamhetsplanerna ligger också till grund för fördelningen av delegerade medel för denna verksamhet. stödjer utlandsmyndigheterna i deras informations- arbete. Ett viktigt verktyg i spridningen av Sverigeinformation i utlandet är webbportalen som lanserades 2002 och , en virtuell mötesplats för informations- och erfarenhetsutbyte för Sverigefrämjare. lanserades också en digital bildbank. Även i ASEM-samarbetet har kulturfrågorna hamnat högt upp på dagordningen. Kulturministermöten har hållits i (2003) och (2005). Stiftelsen ASEF främjar genom en rad olika möten, konferenser och seminarier samarbetet mellan och på kulturområdet. 5.1Övergripande målsättningar och prioriteringar Flertalet av de mål som fastslogs i Asienstrategin är i hög grad relevanta även i denna uppdatering. Skälen för att fördjupa relationerna med har efter strategins antagande ytterligare förstärkts - världens utveckling under det kommande seklet är nära förbunden med utvecklingen i . Av det faktum att inte är en enhet i annat än geografisk mening följer att fördjupade relationer kräver långsiktiga satsningar som omfattar politiska relationer, handels- och investerings- främjande, utvecklingssamarbete, miljösamarbete, forskningssamarbete och utbildning, folkrörelsekontakter, kultursamarbete och information och Sverigefrämjande. Besöksutbytet spelar en särskilt viktig roll. Ett betydelsefullt led i arbetet med att öka förståelsen för regionen och dess förändringar samt att bredda och fördjupa det ömsesidiga samarbetet med är ett tätare och bredare besöksutbyte. Personliga kontakter har en särskild vikt i den asiatiska kulturen. Möten behöver inte alltid leda till några konkreta resultat på kort sikt men har betydelse för möjligheterna att nå resultat på . Mot bakgrund av de stora och snabba förändringar som sker i regionen har utlandsmyndigheterna en viktig roll i att säkerställa att svenska beslutsfattare i förvaltning, näringsliv och det civila samhället har en korrekt bild av förändringarna och vilka möjligheter och risker de innebär. Den löpande rapporteringen ska uppmärksamma dessa frågor. Detta kapitel innehåller en uppdatering av regeringens Asienpolitik för de kommande tre åren. EU och multilaterala organisationer Regeringen ska agera genom alla de kanaler som finns till vårt förfogande. För svenskt vidkommande är det förutom EU de mest betydelsefulla multilaterala organisationerna som FN och WTO samt internationella finansiella institutioner. EU utgör en viktig plattform för att agera på en rad områden som är prioriterade i svensk utrikespolitik och som har särskild relevans i våra relationer med . Som grund för EU:s arbete med finns en strategi utarbetad av Kommissionen, ursprungligen och reviderad 2001. Den övergripande strategin kompletteras med separata strategier för enskilda länder/regioner (bl.a. , och ). EU har sökt bredda och fördjupa relationerna med ASEAN. lade Kommissionen fram ett Meddelande om ett nytt partnerskap med . 2004 gavs Kommissionen mandat att inleda förhandlingar syftande till bilaterala ramavtal om partnerskap och samarbete med de mer utvecklade ASEAN- länderna. har EU ett mandat att inleda förhandlingar om ett ramavtal med . Tendensen över tiden har varit att agendan breddats alltmer, vilket reflekterar EU:s utökade verksamhetsområden och även Skr. 2005/06:57 markerar ett ökat intresse för relationen till . lång väg att gå profilen är fortfarande låg i många sammanhang. Partnerskapsavtalen med ASEAN-länder är ett steg i rätt riktning. Regeringen ska verka för att EU:s närvaro i och relationer med regionen fördjupas och att EU blir en aktiv och engagerad partner. ASEM-samarbetet med ASEAN-länderna samt , och utgör ett viktigt dialogforum för EU och dess medlemsländer. ASEM-dialogen har vuxit i omfattning och täcker i stort sett samtliga politikområden. Det gäller både på politisk och på expertnivå. Stiftelsen ASEF () bidrar till ökad dialog inom flertalet områden. Målen inom det ekonomiska området är inte lika långtgående som inom APEC. ASEM kan dock utnyttjas som kontaktskapande mellan regionerna på samma sätt som APEC, vilket leder till fördjupade kontakter. Näringslivsfrämjande och mänskliga rättigheter Det finns inget motsatsförhållande i att bedriva ett aktivt främjande av svenska intressen, inklusive främjande av handel och investeringar, och att ha en fortsatt tydlig hållning i frågan om mänskliga rättigheter. Erfarenheterna visar att ett brett spektrum av kontakter med omvärlden långsiktigt gagnar en utveckling för ökad respekt av de mänskliga rättigheterna. Detta är också vad som efterfrågas i länder där situationen för de mänskliga rättigheterna är bristfällig. Ekonomiska kontakter spelar en viktig roll i en social och politisk förändringsprocess, jämsides med andra slag av mellanfolkliga kontakter såsom akademiska kontakter, utbyte inom kultur och media, turism, studentutbyte etc. Svenska företag har ett gott renommé och har börjat ta ett mer aktivt ansvar för frågor kring arbetsrätt och företagens sociala ansvar. 5.2Ekonomisk utveckling, handel och näringslivsfrämjande utgör en snabbt växande andel av världsekonomin. Förändringarna innebär i första hand möjligheter - men de kommer inte av sig själva. Viktigt är att vi ökar vår kompetens inom de områden där vi har komparativa fördelar, fortsätter att bygga nätverk, samarbetar inom strategiska områden samt säkerställer att förutsättningar finns för nya företag att växa fram. Främjandet av svenska ekonomiska intressen, såväl export- och importmöjligheter som investeringsflöden, är högprioriterat. Detta kräver en bredd och långsiktighet som inkluderar aktörer från olika håll i samhället. Regeringen ska inom ramen för såväl EU och WTO, som den bilaterala dialogen med länder i regionen aktivt verka för att handelshindren minskar. finns ett fortsatt behov av att stödja utvecklingsländernas reformarbete och fortsatta integrering i den globala ekonomin. Att utvecklingsländerna kan tillgodogöra sig de möjligheter världshandeln ger är en av regeringens högsta prioriterade mål på den handelspolitiska dagordningen. Svenska myndigheter ska bidra till att svenska företag med verksamhet i arbetar för god miljö, mot korruption och för respekt för de mänskliga rättigheterna och arbetsrätt i enlighet med riktlinjer för multinationella företag, FN:s Global Compact och det svenska initiativet Globalt Ansvar. Regeringen ska verka för att syftande till att stärka de handelspolitiska förbindelserna med länder i prioriteras. Målet för EU:s fördjupade förbindelser med vissa ASEAN-länder är frihandelsavtal. Mot bakgrund av den negativa utvecklingen av svenska marknadsandelar som beskrivs i kapitel 4 är det angeläget att frågan om orsaker och förslag på nödvändiga åtgärder för att vända trenden utreds vidare. Asienstrategin konstaterade att det i hög grad ligger i intresse att handel och investeringar fortsatt spelar en dynamisk roll i våra relationer med . De förslag som lyftes fram på det ekonomiska området i uppföljningen känns därför sammantaget fortfarande giltiga. vikt i världsekonomin fortsätter att öka vilket understryker vikten av att verkar för att utveckla de ekonomiska förbindelserna med regionen som helhet. Konsekvenser av den snabba ekonomiska utvecklingen i för Växande marknader i innebär möjligheter för svensk export inom för svenskt näringsliv strategiska branscher. Det finns en potential att utveckla tjänsteexporten till som än så länge är mindre utvecklad, bl. a IT-tjänster, utbildning och turism. Turistströmmarna från växer och utgör en stor potential för framtiden. Ett ökat intresse för resor till kan noteras, men det krävs en långsiktig marknadsföring i samarbete med relevanta branschaktörer för att resandet ska öka. Det är också viktigt att vi tillvaratar möjligheterna på importsidan. Ökad import från medför billigare varor, både konsumtions- och insatsvaror. Industrins minskade kostnader för insatsvaror innebär bättre förutsättningar för fortsatt internationell konkurrenskraft. Lägre importpriser innebär också lägre inflationstryck. innebär den ökade asiatiska efterfrågan på råvaror stigande råvarupriser. Växande marknader i innebär också möjligheter för direkt- investeringar i båda riktningar. Nedläggningar av branscher som blir följden av att viss produktion flyttar utomlands utgör en del av vår kontinuerliga strukturomvandling. Problemen uppstår när arbetskraften som frigörs inte har rätt kompetensprofil för nya och växande branscher med högre produktivitet Det finns dock anledning att förvänta sig förändringar när framträder som en potentiell högteknologisk konkurrent. är beroende av utländsk teknologi och patent, så görs Skr. 2005/06:57 stora satsningar på forskning och utveckling. ökat från av BNP 2003. I finns ett stort antal högt utbildade tekniker, ett fortsatt stort inflöde av utländska investeringar och ett nationellt innovationssystem med en tydlig inriktning mot kommersialisering av forskningsresultat. spelar en växande roll som investerare utomlands. Investeringarna är inte sällan strategiska, där tillgången till högteknologi utgör en viktig komponent. Sammantaget finns det bl.a. mot bakgrund av de stora valutareserver som byggts upp i , och anledning att vänta sig en ökning av asiatiska utländska direktinvesteringar, såväl i som i andra delar av världen. Erfarenheterna visar att har klarat av att anpassa sig och se möjligheterna vid tidigare exempel på snabbväxande asiatiska ekonomier. Möjligheterna kommer dock inte av sig själva. Viktigt är att vi ökar vår kompetens inom de områden där vi har komparativa fördelar, fortsätter att bygga nätverk, samarbetar inom strategiska områden samt säkerställer att förutsättningar finns för nya företag att växa fram och ta del av globaliseringens möjligheter. Det finns ett behov av bättre statistik för att vi ska förstå vad som händer - det kan ibland vara svårt att identifiera de handels- och investeringsflöden som sker mellan och . Handelspolitiska frågor i EU och WTO Utvecklingen av det multilaterala regelverket inom ramen för WTO är fortsatt högprioriterat för svenskt vidkommande. Regeringen verkar inom ramen för EU för ett ambitiöst slutresultat av Doha-rundan (svenska målsättningar fastläggs i Skr /2006:9). EU:s gemensamma handelspolitik utgör i första hand en styrka i kontakterna med omvärlden. Regeringen ska inom EU fortsatt verka för en så frihandelsvänlig linje som möjligt och för att i samarbete med andra likasinnade länder motverka eventuella protektionistiska tendenser. Generösa GSP-bestämmelser () och ursprungsregler utgör några element som kan bidra till att öka de fattigare ländernas handel med EU. Regeringen ska verka för att sådana regler utvecklas i positiv riktning. Även ASEM bör kunna utnyttjas bättre för att stärka EU:s närvaro i regionen på det handelspolitiska området. Det faktum att handelsministermötena både 2004 och 2005 tvingades ställas in som en följd av diskussionerna hur skall hanteras inom ASEM har medfört problem för dialogen på ministernivå såväl för det regionala samarbetet som för WTO. Det är av vikt att denna dialog kan återupptas och utvecklas på politisk och även teknisk nivå, t.ex. vad gäller tullsamarbete.