prop · GS03100d2 · 2005-04-14 00:00:00 — De administrativt prissatta tjänsternas12 bidrag till inflationen steg. 11 I diagram 8.1 visas inflationen för hela perioden enligt den definition som används av () . Förändringarna av beräkningsmetoden för KPI och definitionen av inflationen beskrivs i en fördjupningsruta i budgetpropositionen (prop. 2004/05:1, bilaga 2, avsnitt 8). 12 I denna grupp inkluderas här bl.a. VA-taxor, lokaltrafik och läkarvård. 2004/05:100 BILAGA 1 Diagram 8.3 Bidrag till KPI-inflationen från vissa grupper av varor och tjänster exkl. el, bränsle, drivmedel, frukt och grönsaker -0,2 -0,4 Övriga inhemska tjänster exkl. boende -0,6 -0,8 Källor: och . Däremot fortsatte bidraget från priserna på inhemskt producerade varor att sjunka under större delen av året. Därtill kommer att sjunkande bostadsräntor drog ned inflationen mätt med KPI alla månader 2004. Ränteeffekten varierade mellan . Inflationen, mätt med KPI, översteg inte någon månad 2004. mått på underliggande inflation (UND1X) översteg endast . och början av 2005 har inflationen varit oväntat låg. Inflationen, mätt med KPI, har novemberfebru- ari underskridit budgetpropositionens prognos med mellan . Det är framför allt inflationen på importerade varor (exkl. energi) som fallit mer än förutsett i konsumentledet . Denna utveckling kan bero både på lägre priser i importledet och på inhemska faktorer, såsom lägre marginaler i parti- och detaljhandel. Efter att ha varit steg inflationen åter , bland annat på grund av höga priser på livsmedel. Ungefär hälften av denna livsmedelseffekt kan knytas till tillfälligt högre priser på vissa grönsaker till följd av kyla i södra . Enligt producent- och importprisstatistiken steg priserna i importledet för gruppen bearbetade varor under en stor del av 2004, för att sedan falla tillbaka något under slutet av året. En stor del av uppgången berodde på stigande priser på insatsvaror. För mer konsumentnära varugrupper var importprisutvecklingen mer tydligt avtagande under en större del av året. Detta gällde såväl för livsmedel som för kläder och andra varaktiga konsumtionsvaror, t.ex. hemelektronik. väntas priserna på bearbetade varor i importledet stiga. Delvis beror detta på att förra årets uppgång i råvarupriserna får ett visst genomslag på priserna på bearbetade varor. Uppgången i importpriserna dämpas dock av den förväntade kronförstärkningen. (Se vidare avsnitt 4.2.) Genomslaget i konsumentledet av prisökningar i importledet är svårbedömt både till storlek och fördröjning, och den senaste tidens prognosavvikelser tyder på att osäkerheten är ovanligt stor. Ökad konkurrens kan ha gjort det svårare att höja priserna i de distributionsled som ligger närmast konsumenterna. Som nämnts ovan kan överskattningen av den senaste tidens konsumentprisutveckling på importvaror bero dels på fallande importpriser för varugrupper med stor vikt i konsumtionen, dels på att marginalerna i parti- och detaljhandel har pressats. Även bedöms båda dessa faktorer tala för att konsumentprisutvecklingen för importvaror blir svagare än tidigare förutsett. Avvecklingen av kvoter i världshandeln med tekoprodukter /2005 är ett exempel på den förra typen av effekter. Konsumentpriserna på kläder och skor har sjunkit kontinuerligt (bortsett från säsongvariationer). Priserna minskade med mellan och på årsbasis under en stor del av . dämpades prisfallet något, men priserna är lägre än de var . Framöver väntas de förändrade kvoterna för kläder, tillsammans med fortsatt ökad konkurrens, leda till fortsatta prissänkningar. I diagram 8.4 visas konsumentpriserna tillsammans med priserna i importledet () och handelns förväntningar om konsumentpriset (ett kvartal tidigare). Indikatorerna stöder bedömningen att priserna på kläder kommer att fortsätta falla och att takten i prissänkningarna sannolikt åter kommer att öka. Diagram 8.4 Kläder och skor. Konsumentpriser och importpriser (årlig procentuell förändring) samt handelns förväntningar om försäljningspriserna Priser, årlig procentuell förändring Konsumentpris (vänster) Importpris 6 mån. tidigare (vänster) Handelns förväntan, nettotal, 1 kv. tidigare (höger) Källor: och . De prissänkningar på livsmedel som skedde , och som väntas fortsätta , är troligen ett exempel på den andra typen av effekter, dvs. att skärpt inhemsk konkurrens påverkar prisutvecklingen på både inhemskt tillverkade och importerade varor. Variationer i oljepriset påverkar konsumentpriserna både direkt och indirekt. Den direkta effekten uppkommer genom ändrade priser på bensin och villaolja. De indirekta effekterna uppkommer då producenternas ändrade kostnader för uppvärmning, transporter och varuproduktion övervältras på konsumenterna. Hur mycket av kostnaden som övervältras, och med hur stor fördröjning detta sker, varierar. Priset på bensin och villaolja drar upp inflationen avsevärt . Den antagna oljeprisutvecklingen (se avsnitt 2.5) innebär dock att de direkta oljepriseffekterna längre fram är begränsade. Priserna på villaolja och bensin beräknas bidra till att dra ned inflationen (KPI) med mellan . Ett visst fördröjt indirekt genomslag i konsumentledet av de höga oljepriserna förutses . Effekten fångas dock till viss del upp i företagens vinstmarginaler. Oljeprisutvecklingen är en källa till osäkerhet i inflationsbedömningen. Det inhemska inflationstrycket stiger långsamt Även den inhemskt genererade inflationen har varit låg . mått på huvudsakligen inhemskt genererad inflation, 2004/05:100 BILAGA 1 UNDINHX (se diagram 8.1 där elpriserna rensats bort ur måttet), har förblivit lågt och början av 2005.13 Dagens situation skiljer sig avsevärt från läget . ökade inflationen på inhemskt producerade varor och tjänster kraftigt. Detta berodde åtminstone delvis på att resursutnyttjandet i svensk ekonomi hade blivit ansträngt. Sysselsättningen hade ökat snabbt , och löner och arbetskraftskostnader hade stigit i relativt hög takt. Detta slog igenom särskilt tydligt i konsumentnära tjänstebranscher där bristen på personal hade blivit påtaglig (se diagram 8.5). Bidragen till inflationen från inhemska varor och tjänster växte snabbt (se diagram 8.3). Diagram 8.5 Inhemsk underliggande inflation och bristtal i handeln UNDINHX exkl. energi (vänster) Bristtal i handeln* 6 kvartal tidigare (höger) * Nettotal (andel ja minus andel nej) för Konjunkturbarometerns frågor om personalbrist i parti-, motorfordonso. detaljhandel, sammanvägda med antalet sysselsatta i resp. bransch. Källor: och . är resursutnyttjandet i svensk ekonomi avsevärt lägre (se avsnitt 1.5). De senaste årens betydligt långsammare löneökningstakt och högre produktivitetstillväxt har bidragit till att det inhemska inflationstrycket nu är lågt. Pågående strukturella förändringar i detaljhandeln (se diskussionen om importpriserna ovan) har sannolikt också haft betydelse. De allmänna förväntningarna om den framtida inflationen har sjunkit , men de har legat inom toleransintervall på från inflationsmålet. Enligt (KI:s) undersökning (HIP) av hushållens inflationsförväntningar sjönk dock den förväntade inflationen på ett års 13 Även UNDINHX drogs, på grund av sin konstruktion, upp av priserna på importerade grönsaker . 2004/05:100 BILAGA 1 sikt till , efter att ha legat mellan och . Se diagram 8.6. Enstaka månadsutfall i en stickprovsundersökning måste tolkas med försiktighet, men februarisiffran tyder på att den senaste tidens mycket låga inflation har haft en större effekt på förväntningarna än vad den negativa inflationen hade. Diagram 8.6 Förväntningar om inflationen Prospera, samtliga tillfrågade Anm.: I diagrammet visas förväntningarna de avser. Källor: och Prospera. Prosperas mätningar bland arbetsmarknadens och penningmarknadens aktörer (som görs på uppdrag) indikerar att inflationsförväntningarna ligger kring . väntas enligt Prosperas undersökning en inflation på . Som beskrivs i avsnitt 6 förutses sysselsättningen stiga , men under detta år finns det fortfarande gott om lediga resurser på arbetsmarknaden. stiger sysselsättningen ytterligare. Lönerna bedöms öka 2005 och ökningstakten antas förbli densamma (se avsnitt 7). Den goda produktivitetstillväxten i näringslivet har till stor del varit koncentrerad till industrin. Produktivitetstillväxten i tjänstesektorn väntas bli högre för att dämpas , då sysselsättningen i tjänstesektorn stiger betydligt snabbare. Delvis hänger detta samman med att den mer inhemskt drivna efterfrågan leder till att produktionen i tjänstesektorn inriktas mot mer konsumentnära och sysselsättningsintensiva tjänster. Sammantaget bedöms detta leda till att det inhemska pristrycket förblir lågt för att stiga gradvis , i takt med högre inhemsk efterfrågan och stigande resursutnyttjande på arbetsmarknaden. Strukturellt betingade prissänkningar på vissa varugrupper, som t.ex. livs- medel och kläder, väntas också bidra till att dämpa inflationen under framför allt 2005. Stigande bostadsräntor drar upp KPI 2006 Boendekostnaderna utgör en stor del av hushållens konsumtion, och utvecklingen av hyror och bostadsräntor har därmed en betydande effekt på inflationen. Hyrorna, som bl.a. påverkas av uppvärmningskostnaderna, steg 2004. förutses hyreshöjningarna bli av ungefär samma storlek. De låga räntekostnaderna för egnahem har bidragit till att hålla ned inflationen mätt med KPI. och början av 2005 har de låga räntorna dragit ned KPI-inflationen med omkring en halv procentenhet. Den ränteprognos som beskrivs i avsnitt 3.2 innebär att den genomsnittliga bostadsräntan börjar stiga 2006 för att dra upp inflationen (KPI) med . Inflationen närmar sig gradvis målet Sammanfattningsvis väntas inflationstrycket förbli lågt och stiga gradvis 2006. , då det fortfarande bedöms finnas vissa lediga resurser på arbetsmarknaden, beräknas den underliggande inflationen (UND1X) uppgå till och inflationen mätt med KPI vara (se tabell 8.1). Tabell 8.1 Konsumentprisernas utveckling Procentuell förändring om annat ej anges HIKP, euroområdet, Källor: och . gör de stigande bostadsräntorna att inflationen mätt med KPI ökar betydligt 2004/05:100 BILAGA 1 snabbare än den underliggande inflationen mätt med UND1X (se diagram 8.7). Penningpolitiken antas anpassas så att inflationen når inflationsmål . Diagram 8.7 Konsumentprisernas utveckling -0,5 -1,0 Källor: och . 2004/05:100 BILAGA 1 9Hushållens ekonomi och konsumtionsutgifter ökade hushållens realinkomster och väntas de öka . Den starka utvecklingen förklaras huvudsakligen av den förbättrade arbetsmarknaden samt genomförda skattesänkningar. bedöms ökningstakten minska till . Även hushållens konsumtionsutgifter väntas öka något starkare , jämfört med . Utöver en god inkomstutveckling stöds konsumtionstillväxten framöver av fortsatt låga räntor och en stabil förmögenhetsställning bland hushållen. Eget sparande bland hushållen beräknas öka 2005 till av de disponibla inkomsterna, jämfört året innan. Dämpad uppgång 2003 och 2004 steg hushållens realinkomster med i genomsnitt (se diagram 9.1). Antalet arbetade timmar steg och lönerna gav ett kraftigt bidrag till ökningen av den disponibla inkomsten. genomfördes reformer och skattesänkningar som gav ytterligare bidrag till inkomsttillväxten. Senast hushållen upplevde en liknande ökning var . ökade de disponibla realinkomsterna med . En svag arbetsmarknad och höjd utdebitering bidrog till denna utveckling. ökade de reala disponibelinkomsterna . De reala löneinkomsterna steg , vilket innebar ett bidrag till realinkomsterna (se tabell 9.2). Bidraget från offentliga transfereringar var relativt stort 2004, vilket delvis speglar den svaga arbetsmarknaden. Hushållens skatter reducerade de reala inkomsterna . Diagram 9.1 Hushållens realinkomstutveckling 0 -1 -2 -3 -4 Anm.: Hushållens reala inkomster beräknas genom att de nominella inkomsterna deflateras med implicitprisindex för hushållens konsumtionsutgifter. Källor: och . väntas hushållens reala inkomster öka respektive . Detta kan jämföras med genomsnittet för perioden 19902004 som uppgick till . Tabell 9.1 Hushållens disponibla inkomster 1 Hushållens reala inkomster beräknas genom att de nominella inkomsterna deflateras med implicitprisindex för hushållens konsumtionsutgifter. Källor: och . bidrar den låga prisutvecklingen till en förstärkning av realinkomsterna. Antalet arbetade timmar förutses öka , som timlönen antas öka . I reala termer ökar löneinkomsterna , och dess bidrag till disponibelinkomsternas utveckling beräknas till (se tabell 9.2). Tabell 9.2 Bidrag till den reala inkomstutvecklingen Räntor och utdelningar, netto Transfereringar, offentlig sektor Källor: och . Nettot av räntor och utdelningar väntas ge ett fortsatt positivt bidrag till hushållens inkomstutveckling , trots att skuldsättningen ökat. Stigande räntor och en fortsatt hög skuldsättning bidrar till att ränte- och utdelningsnettot ger ett negativt bidrag till inkomstutvecklingen och 2007. Transfereringar från offentlig sektor väntas stiga med 20052007 i reala termer, vilket ger ett bidrag med till realinkomstökningen. En mer detaljerad redovisning av hushållens transfereringsinkomster återfinns nedan. har skatteändringar genomförts som innebär sänkta inkomstskatter med . Skattesändringarna består i huvudsak av två delar, den gröna skatteväxlingen och den fortsatta egenavgiftskompensationen. Därtill kommer ytterligare nära genom att arvs- och gåvoskatten har slopats för privatpersoner. Den gröna skatteväxlingen har fortsatt genom att skatterna höjts på bl.a. el, bensin och diesel, som grundavdraget höjts för låginkomsttagare. Totalt växlas nära , och effekten på hushållens reala inkomster blir neutral. Den fortsatta egenavgiftskompensationen motsvarar en skattesänkning med nära . Dessutom sänks uttaget av förmögenhetsskatt, då fribeloppet för sammanboende höjs . Dessa skattesänkningar motverkas dock till viss del av en begränsad uppjustering av skiktgränserna i inkomstskatteskalan.14 14 Inkomståren 2004 och 2005 begränsades uppjusteringen av skiktgränserna i den statliga inkomstskatten. I normalfallet justeras dessa med den årliga procentuella förändringen av KPI i juni året innan inkomståret plus . justeras skiktgränserna med KPI-förändringen plus en procentenhet. 2004/05:100 BILAGA 1 De huvudsakliga orsakerna till att realinkomstökningen 2006 dämpas till (jämfört ) är omslaget av räntenettots bidrag till inkomstutvecklingen om , samt att skattereglerna förutsätts vara oförändrade. Utvecklingen dämpas ytterligare 2007 vilket i huvudsak förklaras av att bidraget från löner väntas bli lägre till följd av en mer dämpad sysselsättningstillväxt. De totala transfereringarna utvecklas stabilt Hushållens transfereringar från offentlig sektor ökar realt med . Inkomstindex ökar endast svagt 2005, vilket medför att pensionsinkomsterna i reala termer minskar något . Däremot väntas hushållens reala pensionsinkomster stiga 2006 och 2007, då inkomstindex beräknas öka respektive . Trots fallande sjuktal stiger hushållens inkomster från sjukdomsrelaterade transfereringar totalt sett . Ökningen 2005 förklaras främst av att antalet individer med sjuk- och aktivitetsersättning15 beräknas öka. Höjningen av den sjukpenninggrundande inkomsten från till av lönen under taket bidrar också. tar staten även över merparten av kostnaden för den tredje sjukveckan. Slopandet av den tredje sjuklöneveckan påverkar dock inte hushållens disponibla inkomster, eftersom inkomster endast förflyttas från lön till inkomst av sjukpenning. Assistansersättningen är ytterligare en transferering som ökat kraftigt , och som väntas fortsätta öka med . uppgick assistansersättningen till och förutses uppgå till 2007. 15 benämnd förtidspension. 2004/05:100 BILAGA 1 Tabell 9.3 Reala transfereringsinkomster 1 Transfereringsinkomsterna är deflaterade med implicitprisindex för hushållens konsumtionsutgifter. Källor: och . sparandet som andel av de disponibla inkomsterna sjönk marginellt till . och väntas hushållens inkomster öka med respektive och även konsumtionsutgifterna bedöms öka snabbare framöver. Fortsatt låga räntenivåer och en god förmögenhetsställning bidrar till att konsumtionstillväxten väntas uppgå till och . I den medelfristiga kalkylen förutses konsumtionsutgifterna växa . bedöms arbetslösheten minska. stiger antalet deltagare i arbetsmarknadspolitiska program , för att minska 2007. Den sammantagna effekten är att hushållens inkomster från arbetsmarknadsersättningar minskar . genomförs flera reformer som påverkar hushållens inkomster från familje- och barnrelaterade transfereringar. Barnbidragen höjs med per barn och månad från . införs ett flerbarnstillägg för det andra barnet med , och flerbarnstillägget för det tredje barnet höjs med samma belopp. Fr.o.m. höjs taket i föräldraförsäkringen från 7,5 till 10 prisbasbelopp. Dessutom höjs ersättningen för lägstanivåerna i föräldraförsäkringen från till per dag. Genom att dessa reformer införs får de även en positiv effekt på hushållens inkomstutveckling , mätt som årsgenomsnitt. Därutöver kommer vissa förändringar av underhållsstöd och bostadsbidrag att påverka hushållens inkomster positivt. Hushållens konsumtionsutgifter steg . Utvecklingen var stark . ökade konsumtionen i lägre takt, och sjönk hushållens förtroende enligt (KI:s) sammanvägda konfidensindikator. Avmattningen bedöms vara av övergående karaktär och konsumentförtroendet, som redan återhämtat sig, bedöms stärkas allteftersom arbetsmarknadsläget förbättras. Hushållens reala disponibla inkomster ökade 2004, varför det egna Konsumtionen av tjänster fortsatt återhållsam Efter att ha ökat med under såväl 2002 som 2003 växte konsumtionen något snabbare . Enligt de preliminära nationalräkenskaperna uppgick konsumtionstillväxten 2004 till mätt som årsgenomsnitt. Konsumtionen av varor ökade medan konsumtionen av tjänster, exklusive boende, steg med (se diagram 9.2). Till den relativt starka utvecklingen av varukonsumtionen bidrog framför allt konsumtionen av sällanköpsvaror som steg med . Hushållens inköp av nya bilar dämpades däremot efter att ha utvecklats mycket positivt året innan. Statistiken över inregistreringen av nya personbilar indikerar en svag bilkonsumtion även i inledningen av 2005. Tjänstekonsumtionen planade ut och har utvecklats mycket svagt. En faktor som sannolikt spelat in är att varukonsumtionen blivit relativt sett billigare till följd av en starkare internationell prispress. Denna prispress omfattar inte tjänstesektorn i lika stor utsträckning. Diagram 9.2 Hushållens konsumtion av varor och tjänster Miljarder kronor, fasta priser, säsongrensade värden Varor (vänster axel) Tjänster, exkl. boende (höger axel) Källor: , och . En breddning av konsumtionen väntas framöver, och hushållen ökar sin efterfrågan på tjänster i takt med att sysselsättningen stiger och konsumentförtroendet stärks. Varukonsumtionen väntas fortsätta att utvecklas starkt. Ytterligare bidrag till konsumtionsökningen 2004 kom från turistutgifterna, dvs. svenska hushålls konsumtion i utlandet. Svenskarnas konsumtion i utlandet ökade , trots en dämpning . Utlandsresandet väntas fortsätta att öka i ungefär samma omfattning för att sedan öka något långsammare 2006. Utöver en mycket dämpad konsumtion av tjänster exklusive boende var det främst den dämpade tillväxttakten för turistutgifterna samt en ovanligt låg energikonsumtion som bidrog till den svaga konsumtionsutvecklingen . Indikatorerna pekar i positiv riktning och Handelns utredningsinstituts index för detaljhandeln uppvisar en fortsatt god tillväxt i inledningen av 2005. Det gäller främst försäljningen inom sällanköpsvaruhandeln. Utvecklingen inom dagligvaruhandeln är betydligt mer dämpad och har så varit under hela . Enligt KI:s kvartalsbarometer uppger företagen inom sällanköpsvaruhandeln att försäljningssituationen är fortsatt god, trots att utfallen de senaste kvartalen varit svagare än förväntningarna. Utsikterna för det närmaste halvåret är mycket positiva. I KI:s undersökning av hushållens inköpsplaner (HIP) har tillförsikten kring den ekonomiska utvecklingen ljusnat något i inledningen av året efter en mindre svacka . Det råder dock alltjämt en viss osäkerhet kring utvecklingen på arbetsmarknaden och trodde endast vart femte hushåll på sjunkande arbetslöshet under det närmaste året (se diagram 9.3). Utvecklingen på arbetsmarknaden kommer troligen att vara en avgörande faktor för konsumtionsutvecklingen framöver. Förutom att sysselsättningen påverkar hushållens inkomster har den sannolikt också stor betydelse för tillförsikten , och därmed för hushållens avvägning mellan konsumtion och sparande. 2004/05:100 BILAGA 1 Diagram 9.3 Hushållens förväntningar om ekonomin 12 månader framåt Anm.: Värden är nivåjusterade. Källor: och . Hushållens förmögenhetsställning allt starkare Uppgången på Stockholmsbörsen som inleddes håller i sig, och steg värdet av hushållens innehav av aktier och fondandelar med (se tabell 9.4). Även hushållens sparande i bank- och försäkringstillgångar fortsatte att öka . Hushållens totala finansiella tillgångar ökade därmed till , vilket överstiger den tidigare högsta nivån . har hushållens skulder ökat med vilket medför att hushållen finansiella nettoförmögenhet har ökat mer måttligt och alltjämt är lägre än kring då värdet på var som högst. Tabell 9.4 Hushållens finansiella förmögenhet Miljarder kronor , löpande priser Anm.: Exklusive värden i hushållens intresseorganisationer. 1 Exklusive kollektiva försäkringar och posten övriga finansiella tillgångar som ingår i finansräkenskaperna. Källa: (Sparbarometern). 2004/05:100 BILAGA 1 Förutom finansiella tillgångar innehar hushållen stora reala tillgångar, huvudsakligen i form av småhus. Den tilltagande belåningen är mycket nära knuten till stigande småhuspriser, dvs. en ökad real förmögenhet, samt stigande priser på bostadsrättsandelar.16 Såväl priserna på småhus som priserna på bostadsrätter var 2004 högre än . Av diagram 9.4 framgår att hushållens skuldsättning i förhållande till deras totala bruttotillgångar är låg i ett historiskt perspektiv. Diagram 9.4 Hushållens skulder Andel av disponibel inkomst (vänster axel) Andel av bruttotillgångar (höger axel) Anm.: Vid beräkning av bruttotillgångar är kollektiva försäkringar exkluderade. Källor: , och . I relation till hushållens disponibla inkomster har skulderna däremot stigit trots den förhållandevis starka inkomstutvecklingen. Skulderna i förhållande till inkomsterna ligger nära de nivåer som rådde och hushållen har därmed blivit mer känsliga för ränteförändringar. Hushållen gynnas dock av att de samlade ränteutgifterna hålls nere av de låga nominella räntorna. Trots att hushållen ökade sina skulder med nära minskade deras ränteutgifter med . Som andel av de disponibla inkomsterna är ränteutgifterna (efter skatt) historiskt låga trots den ökade skuldsättningen.17 Den något försiktiga konsumtionsökningen bedöms vara av tillfällig karaktär och förutsättningarna är goda för en snabbare ökningstakt framöver. Lågt ställda inflationsförväntningar tyder på att hushållen räknar med fortsatt låga räntor. Låga räntor i kombination med en prognoserad real disponibelinkomstökning om och ger en god grund för ökad konsumtion. Hushållens förmögenhetsställning är i utgångsläget mycket god, dels till följd av det sparöverskott som byggts upp , dels till följd av de stigande tillgångspriserna. Detta bidrar till ett starkt förtroende för den ekonomiska situationen bland hushållen. I takt med ljusare utsikter på arbetsmarknaden stärks förtroendet ytterligare, vilket väntas leda till att hushållen väljer ökad konsumtion snarare än ytterligare ökat sparande. Sammantaget bedöms konsumtionen, mätt som årsgenomsnitt, öka och . För beräknas konsumtionstillväxten till . 16Hushållens skulder utgörs till av lån i bostadsinstitut. Därtill skall läggas att en viss del av hushållens lån i banker också är knuten till bostadsfinansiering i form av s.k. topplån. 17Ränteutgifterna efter skatt har utgjort av de disponibla inkomsterna såväl 2003 som 2004.