prop · GS031d19 · 2005-01-01 00:00:00 — Det är således viktigt med en kontinuerlig dialog mellan regeringen och föreningslivet. Regeringen betonar därför betydelsen av det forum, Folkrörelseforum, som inrättats för dialog mellan å ena sida företrädare för regeringen och dess förvaltningsmyndigheter och å andra sidan företrädare för föreningslivet och andra aktörer inom den sociala ekonomin. Folkrörelseforumet avser behandla övergripande frågor bl.a. sådana som rör den ideella sektorns villkor och förutsättningar och sektorns möjligheter att utgöra en samlad samhällsröst i för demokratin väsentliga frågor. Inom ramen för forumet genomfördes en serie tematiska seminarier och en större konferens. Ett genomgående tema för dessa seminarier var att identifiera de faktorer som stimulerar respektive hindrar människors organisering i olika typer av folkrörelser, föreningar och andra medborgarsammanslutningar. Seminarierna behandlade således ämnena demokrati och inflytande, bidrag och finansiering samt rättsliga villkor. Vid den efterföljande konferensen vidareutvecklades de frågeställningar som hade diskuterats vid seminarierna. Utvärderingen av forumet 2003 visar att detta initiativ till dialog var uppskattat och många menar att forumet spelar en viktig roll när det gäller att förmedla information mellan regeringen och föreningslivet. Forumet 2003 hade dock ett ganska brett anslag, vilket av vissa uppfattades som en viss brist på fokus. Det fortsatta arbetet med forumet och kommer därför att präglas av ett tydligare fokus som erbjuder en fördjupad diskussion kring vissa av de frågeställningar som identifierats under den hittillsvarande dialogen. Exempelvis kommer ett seminarium anordnas om den statliga bidragsgivningen där den tidigare nämnda översynen av föreningsbidrag kommer att behandlas samt ett seminarium om föreningslivets självständighet. Vidare kommer ett seminarium anordnas och behandla den sociala ekonomin och dess möjligheter och förutsättningar. Statistik och annan kunskapsbildning En viktig uppgift inom politikområdet är att bidra till en ökad kunskap om föreningslivet och dess verksamheter. Det avser kunskap om dels föreningarnas och folkrörelsernas samhällsroll och betydelse för den demokratiska infrastrukturen, dels föreningslivets sammansättning, omfattning och verksamhetsinriktning samt den sociala ekonomins utveckling. Inom denna del av politiken handlar det om att inhämta sådan kunskap bl.a. genom att låta genomföra särskilda sektorsövergripande studier. Två exempel på sådana studier är () undersökning om föreningsengagemanget i och kartläggning av forskningen om folk- rörelser m.m. Båda studierna är slutförda och överlämnade till regeringen. SCB:s undersökning är framför allt en utvärdering av de etablerade föreningsformerna. Dessutom har undersökningen haft medlemskapet som utgångspunkt. Det finns därför skäl att i framtida statistikundersökningar om föreningslivet parallellt med att man följer upp det traditionella föreningslivet komplettera med studier om förekomsten av nya former för samhällsengagemang. Därtill bör sådana studier även ge kunskap om de olika aktörerna inom den sociala ekonomin samt den sociala ekonomins omfattning och utveckling. I detta sammanhang bör nämnas att det på regeringens initiativ genomförs en undersökning om frivilligt arbete i och utanför föreningslivet samt en undersökning om förekomsten av nya sociala rörelser. Syftet med dessa undersökningar är bl.a. att de skall ge sådan kompletterande information som behövs för att få en mer samlad bild av vilka kanaler människor använder sig av för att ge uttryck för sitt samhällsengagemang. Enligt är det utmärkande för en stor del av forskningen om folkrörelser att den är historiskt tillbakablickande och i mycket också nationellt inåtvänd. Utvecklingen kan emellertid beskrivas som en markant intresseförskjutning mot de s.k. nya sociala rörelser som skapats för att på olika sätt kanalisera samhällsengagemang. Forskningen har i denna del fokuserats på de nya sociala rörelserna som begrepp såväl som forskningsfält. Forskningen är inriktad på det civila samhället och då särskilt på rörelsernas och organisationernas roll och betydelse i dagens samhälle samt behandlar frågor om deras inverkan och förhållande till utvecklingen av svensk demokrati samt arbets- och samhällsliv. ser forskningen om det civila samhället och den sociala ekonomin som ett i nytt och angeläget forskningsområde. Regeringen avser att inom ramen för den tidigare nämnda översynen av folkrörelsepolitiken återkomma i frågan. Målen för idrottspolitiken är att ge människor möjlighet att motionera och idrotta för att främja en god folkhälsa, att stödja en fri och 2004/05:1 UTGIFTSOMRÅDE 17 självständig idrottsrörelse för alla samt att ge människor positiva upplevelser av idrott som underhållning. En god folkhälsa är en betydelsefull komponent för välfärden i vårt samhälle. Det är viktigt att barn och ungdomar tidigt skaffar sig motionsvanor som varar hela livet. Vidare är det väsentligt att äldre människors och funktionshindrades behov av motion uppmärksammas. Det är hela samhällets ansvar och intresse att möjligheter skapas för människor att utöva motion och idrott regelbundet. Förutsättningar måste finnas för alla som så önskar att bedriva olika former av motion och idrott utifrån intresse och fysisk förmåga. Staten, kommunerna och idrottsrörelsen måste tillsammans pröva nya former för att bryta den utveckling som innebär att många människor i olika åldrar inte motionerar i tillräcklig omfattning, vilket leder till sämre hälsa. Ett nära samarbete är här särskilt viktigt för att nå framgång i det lokala utvecklingsarbete som bedrivs inom storstadspolitiken i utsatta stadsdelar. Regeringen anser vidare att det är av stor vikt att i samhällsplaneringen, i skolans arbete och i andra sammanhang uppmuntra och ge möjligheter till människors motion och idrott. Den svenska folkrörelseidrotten med dess många lokala föreningar, breda verksamhet och omfattande ideella engagemang har lagt grunden för idrottens utveckling i vårt land. För de flesta människor och för samhället i sin helhet är idrotten värdefull genom att skapa sunda motionsvanor, bidra till en god folkhälsa, demokratisk delaktighet samt vara en vardaglig mötesplats för personer med olika etnisk och kulturell bakgrund. En fri och självständig idrottsrörelse bör därför fortsatt ges ett aktivt stöd till sådan verksamhet som främjar bredd- och motionsidrott, värnar om god etik och ger lika möjligheter för kvinnor och män med olika social bakgrund och ekonomiska förutsättningar. Flickor måste ges lika möjligheter som pojkar att delta utifrån sina intressen och förutsättningar. Den svenska idrottsrörelsen gör betydande insatser för att bekämpa dopning inom idrotten. Även internationellt har gått i spetsen för ett samarbete i denna kamp. arbetar mycket aktivt inom ramen för IADA (the International Anti-Doping Arrangement) och deltar i övervakningsgruppen för 2004/05:1 UTGIFTSOMRÅDE 17 bidrar dessutom inom ramen för till att utarbeta en global konvention mot dopning inom idrotten samt att utveckla Världsantidopningsbyrån (). Dessa insatser är viktiga också för att möjliggöra för svenska idrottsutövare att kunna tävla på lika villkor internationellt. Underhållningsidrotten har sitt värde främst genom att den skapar förströelse och glädje för många idrottsintresserade människor i vårt land. Elitidrottsutövare är bra förebilder för många unga människor och kan därigenom inspirera dem till att börja idrotta. Att bevara goda förutsättningar för friluftslivet utgör en hörnsten i naturvårdspolitiken. Friluftspolitiken är ett politikområde som berör även andra utgifts- och politikområden, framför allt utgiftsområde 20 om miljönaturvårdspolitik, men även politikområdet folkhälsa. I skrivelsen En samlad naturvårdspolitik som lämnades till (skr. 2001/02:173) bedömde regeringen att det är viktigt att skapa goda förutsättningar för friluftsliv och naturupplevelser. Vidare underströk regeringen att friluftslivet har stor betydelse för folkhälsan, bidrar till livskvalitet och ger en social dimension till naturvården. I såväl ovan nämnda skrivelse som i regeringens (prop. 2002/03:35) Mål för folkhälsan tydligtgörs beröringspunkterna mellan naturvårds- och friluftspolitiken å ena sidan och folkhälsopolitiken å den andra, särskilt beträffande folkhälsomålet Ökad fysisk aktivitet. Kopplingen till arbetet för en hållbar utveckling klargörs också; dvs. friluftslivet har en stark koppling till den sociala dimensionen av hållbar utveckling. Friluftsliv är en av de vanligaste formerna för fysisk aktivitet. Vidare visar forskning att närmiljön har en avgörande betydelse för om man är fysisk aktiv, vistas ute och idkar friluftsliv. Friluftsorganisationernas verksamhet är mot denna bakgrund mycket värdefull för samhället. Precis som när det gäller idrotten har samhället ett ansvar för att skapa goda förutsättningar för friluftsorganisationerna och deras verksamhet, inte minst när det gäller barn och ungdomar. Undersökning om frivilligt arbete har uppdragit åt att undersöka frivilliga insatser i och utanför föreningslivet. Högskolan har genomfört två motsvarande undersökningar 1992 och 1998. Syftet med den nya undersökningen är att studera förändringar i de frivilliga insatserna över tiden och analysera det förändringsmönster som kan finnas. Uppdraget skall slutredovisas . Undersökning om nya sociala rörelser Regeringen beslutade att ge i uppdrag att undersöka nya sociala rörelser. Syftet med undersökningen är att den skall ge en samlad bild av utvecklingen och förekomsten av sådana nya rörelser. Undersökningen skall redovisas . I detta sammanhang är studien om hur ett underifrånperspektiv har tillämpats i det lokala storstadsarbete av stort intresse. Mångkulturellt centrum i har inom ramen för storstadspolitiken beviljats medel för att genomföra studien och kommer särskilt forska kring det boendenätverk som har uppstått på lokal, och nationell nivå inom ramen för storstadsarbetet. Centret skall lämna sin rapport . Kartläggning av ideella föreningars rättsliga villkor har uppdragit åt en utredare att kartlägga ideella föreningars rättsliga villkor, exklusive skatterättsliga villkor. Syftet med kartläggningen är att den skall ge en samlad bild och bedömning av de rättsliga villkoren för ideella föreningar. Med utgångspunkt i kartläggningen och en analys av de problem som kan föreligga skall utredaren lämna förslag på andra åtgärder än lagstiftning som kan underlätta för föreningarna vid tillämpningen av de rättsliga villkor som gäller. Uppdraget skall redovisas . Projekt rörande lokal samverkan kring allmänna samlingslokaler (SamSam) har genom och Parker beviljats bidrag för ett utvecklingsprojekt för lokal samverkan mellan föreningar som tillhandahåller allmänna samlingslokaler och kommuner. Projektet skall slutredovisas . Stöd för nationell lansering av Volontärbyrån har beviljat Forum för Frivilligt Socialt Arbete medel för en nationell lansering av Volontärbyrån som är en webbsida för förmedling av kontakter mellan volontärer och frivilligorganisationer. Arbetet med lanseringen skall redovisas . påbörjades ett samarbete mellan regeringen, och föreningslivet för att finna former för att genom föreningslivet stödja nyanlända invandrares etablering i samhället. Inom ramen för projektet har det bl.a. genomförts två seminarier för erfarenhetsutbyte. Ökad satsning på barn och ungdomar Regeringen beslutade om närmare anvisningar till för bidraget om som AB Svenska fattat beslut om. Bidraget är avsett som ett fortsatt stöd för den ökade satsningen på idrottsrörelsens barn- och ungdomsverksamhet (även kallad Handslaget mellan staten, kommunerna och idrottsrörelsen). Bidraget har som ändamål att stötta och uppmuntra idrottsföreningar och specialidrottsförbund att öppna dörrarna för fler, hålla tillbaka avgifterna, satsa mer på flickors idrottande, delta i kampen mot droger och intensifiera samarbetet med skolorna. Åtgärder skall bl.a. vidtas för att erbjuda barn och ungdomar, som inte deltar i idrottsverksamhet, lustfyllda och hälsofrämjande aktiviteter utan krav på resultat. Vidare skall förutsättningar skapas för att flickor skall kunna utöva idrott på det sätt de själva önskar. Idrottsföreningar skall uppmuntras att i nära samarbete med skolorna utveckla metoder som lockar alla elever till fysisk aktivitet i olika former. För det andra verksamhetsåret av Handslaget disponerar högst för förbundens verksamhets- 2004/05:1 UTGIFTSOMRÅDE 17 disponerar vidare för fortsatta insatser till speciellt prioriterade områden som exempelvis insatser på flyktingförläggningar, verksamhet för funktionshindrade, etablering av näridrottsplatser i storstadsområden i samverkan mellan föreningar och kommuner eller andra intressenter och stöd till förbund som vill pröva nya verksamhetsformer för att nå ungdomar som rör sig för lite. disponeras för utvärdering av bidragets effekter. Disposition av medel inom idrottsrörelsens andel av överskott från AB Regeringen beslutade om närmare anvisningar till avseende förbundets disposition av det bidrag från AB Svenska Spels överskott som betalats ut till förbundet. disponerar högst för fortsatt stöd till lokalt utvecklingsarbete av idrottsverksamhet för barn och ungdomar i samarbete med , högst för en nationell utbildning av ledare för barn- och ungdomsidrott i samarbete med samt högst till lokala anläggningar för barn- och ungdomsverksamhet. Resterande medel, tillförs idrottens lokala barn- och ungdomsverksamhet. Talangsatsning inom svensk idrott Regeringen har betalat ut bidrag till en talangsatsning inom svensk idrott. inledde regeringen en motsvarande satsning på svensk handikappidrott. Båda satsningarna är avsedda att sträcka sig . Regeringen har inlett samtal med företrädare för idrottsrörelsen och näringslivet med avsikt att möjliggöra en fortsatt satsning på svensk elitidrott efter 2005. Översyn av bestämmelserna om inkomstbeskattning av idrottslig verksamhet Regeringen har beslutat tillsätta en utredning som skall se över idrottens skattefrågor. Utredningen skall se över inkomstbeskattningen av ideella föreningar som bedriver idrottsverksamhet samt vissa inkomstskattefrågor som berör idrottare, domare och andra idrottsfunktionärer. När utredningen utformar sina förslag har den möjlighet att föreslå olika skatteregler som skall kunna gälla för olika typer av idrottsverksamhet. 2004/05:1 UTGIFTSOMRÅDE 17 Den skall t.ex. överväga om det behövs särskilda regler för den professionella idrotten. Om utredningen skulle komma fram till att vissa frågor inte kan lösas enbart för idrottsverksamheten, kan den lämna förslag som berör inkomstbeskattningen för ideella föreningar i allmänhet. Utredningen skall redovisa sitt uppdrag . Reglering av professionell boxning och andra kampidrotter Frågan bereds inom . Europeiska året för utbildning genom idrott 2004 Regeringen gav i uppdrag att vara nationellt samordningsorgan för det av och Europeiska unionens råd beslutade Europeiska året för utbildning genom idrott 2004 (nr 291/2003/EG). skall koordinera detta arbete med de insatser som förbundet gör med stöd av de särskilda medel som förbundet disponerar för Handslaget. skall vid genomförandet av uppdraget ta hänsyn till den av regeringen beslutade nationella handlingsplanen mot rasism, främlingsfientlighet, homofobi och diskriminering. Uppdraget genomförs i nära samarbete med Myndigheten för skolutveckling. Idrottsresurser på lika villkor Regeringen gav i uppdrag att, i samverkan med , leda ett planerat treårigt projekt vars övergripande syfte var att verka för att en rättvis fördelning sker av samhällets resurser för idrottsverksamhet. Projektet begränsades till att analysera enbart idrottens resurser. Idrottsresurser - på lika villkor har bidragit till 15 publikationer som berör projektets övergripande mål och syften. Förbundsutveckling genom 3R har vidare inkluderat nio projekt i specialidrottsförbund och idrottsföreningar och redovisas i tre publikationer. slutsatser är att stora framsteg gjorts inom idrotten beträffande andel kvinnor bland aktiva och i beslutande organ. visar arbetet med 3R att maktordningen och ojämställdheten består och att mycket arbete återstår innan idrotten kan sägas vara jämställd. När det gäller etnisk bakgrund visar rapporterna att idrotten når ungefär lika många barn och ungdomar med invandrarbakgrund som ungdomar i allmänhet. Ungdomar med invandrarbakgrund visar också stort intresse för ledarskap. Den positiva utvecklingen av antalet aktiva har inte medfört en lika positiv utveckling av antalet deltagande i beslutande organ och andelen anställda inom idrotten. För personer med funktionshinder kan en rad begränsningar noteras. Många av dessa ligger emellertid utanför idrotten. Projekt, studier och rapporter bedrivs olika projekt av forsknings- och utredningskaraktär. har fem rapporter publicerats och ytterligare sex rapporter. Verksamheten är brett upplagd och omfattar alltifrån rena forskningsuppdrag till utvecklingsarbete och informationsspridning. Ett övergripande mål med förbundets FoU-verksamhet är att synliggöra, analysera och problematisera idrottens samhällsnytta. Bland rapporterna återfinns t.ex. rapporten Etnisk mångfald och integration visar idrotten vägen?, rapporten till motion och fysisk aktivitet lika för alla? och rapporten för idrott. Studien lämnar ungdomar idrotten? som behandlar fotboll visar att skolkamrater och kompisar har betydelse för viljan att fortsätta spela fotboll. Även ledarnas kvaliteter visar sig betydelsefulla. SCB har på uppdrag av studerat Svenskarnas idrottsvanor. I studien har 4 000 människor i åldrarna fått svara på frågor om sina motionsvanor, sitt tävlande och sitt föreningsengagemang. Studien visar att befolkningen i alla åldrar, och då framför allt kvinnorna, rör sig allt mer. Flickor och kvinnor är enligt SCB:s siffror mer aktiva än pojkar och män. Att idrottsrörelsen får allt svårare att nå dagens barn och ungdomar är en ofta framförd åsikt som inte får något stöd i studien. Tvärtom visar det sig att nästan alla barn och ungdomar är med i en idrottsförening. Däremot finns det skäl för både förbund och föreningar att fundera över varför så många, ofta under de senare tonåren, lämnar verksamheten för att i stället motionera på andra sätt. Från måste till vill är en slutrapport från Under har två stora och etablerade folkrörelser, och , samarbetat kring målet att ungdomar skall få en alkoholfri uppväxt. Projekt har utvecklat en metodik för att idrottsföreningar skall kunna diskutera och anta sin egen alkohol- och tobakspolicy. I arbetet har ledare och idrottande ungdomar fått möjlighet att diskutera attityder till alkohol och tobak i syfte att få samsyn i föreningen och i idrottslaget. har ca 500 föreningar och lag antagit en policy för alkohol och tobak. har publicerat rapporten som vänder sig till dem inom idrotten som har miljön som sitt ansvarsområde. Det Friluftsråd som regeringen inrättade , och som administrativt är knutet till , har påbörjat sitt arbete, bl.a. genom att fördela statliga medel till friluftsorganisationer. Vidare arrangerade en tankesmedja i , som samlade företrädare för friluftslivet i . Friluftslivet har stor betydelse när det gäller möjligheterna att nå det nationella folkhälsomålet om ökad fysisk aktivitet. En samhällelig uppgift för såväl stat som kommun är att genom naturvårdsinsatser och god fysisk planering se till att det finns tillräckligt kvalitativa och lämpligt belägna mark- och vattenområden tillgängliga för friluftsliv, särskilt bostadsnära. I den särskilda treåriga satsningen på lokala och kommunala naturvårdsprojekt som har rullat igång ingår möjligheten till statsbidrag för projekt som bidrar till att såväl skydda mark och vatten för friluftsliv som att öka tillgänglighet, utveckla och förbättra förutsättningar för friluftsliv i olika områden. Den första omgången projektansökningar har inkommit till länsstyrelserna för bedömning. Inom ramen för sammanställning av långsiktiga kunskaps- och forskningsbehov har det gjorts bedömningar av kunskapsbehovet även när det gäller natur för människor. Några områden som lyfts fram är: friluftslivets utövare och hur det utövas; planer- 2004/05:1 UTGIFTSOMRÅDE 17 ing, förvaltning och uppföljning för friluftsliv; friluftsliv, hälsa och livsstil, samt kunskap om den tätortsnära naturen. Vidare har regeringen gett de tre berörda länsstyrelserna i uppdrag att, i samarbete med kommunerna, påbörja ett genomförande av bevarandeprogrammen för de mest värdefulla tätortsnära områdena för friluftsliv och naturvård i Stockholm-, Göteborgrespektive . Detta genomförande kommer på ett bra sätt att bidra till ett fortsatt metodiskt arbete med att trygga värdefulla tätortsnära grönområden i våra tre storstadsregioner, och därmed bidra till goda förutsättningar för friluftsliv. Som tidigare nämnts stödjer regeringen olika slag av föreningar och folkrörelser även inom andra politikområden, t.ex. genom att lämna olika bidrag. Ett stort antal statliga myndigheter samt några s.k. paraplyorganisationer som tilldelats vissa myndighetsfunktioner, t.ex. , hanterar dessa bidrag. Här kan nämnas att det genomförs bidragsöversyner inom en rad politikområden. Därutöver är kommunerna viktiga som finansiärer av verksamhet i folkrörelser och föreningar. Ett betydande stöd ges också genom kommunernas lokalsubventioner. Vid Svenska 2004 fattades beslut om ett bidrag till idrotten på varav regeringen har beslutat om närmare anvisningar för . Vid samma tillfälle fattades beslut om att av överskottet från AB skall betalas ut till idrottsrörelsens lokala barn- och ungdomsverksamhet via och till ungdomsorganisationerna via . Därutöver anslås över statsbudgeten för nationell och internationell ungdomsverksamhet, varav en stor del av summan disponeras för statsbidrag till ungdomsorganisationer. Härigenom kan bl.a. ungdomars intresse för demokratifrågor samt jämlikhet mellan olika ungdomsgrupper främjas. Ett exempel på ett annat politikområde inom vilket det hanteras frågor rörande den ideella sektorn är politikområdet Demokrati. 2004/05:1 UTGIFTSOMRÅDE 17 att öka kunskapen om demokrati och demokratins funktionssätt genomförs en rad insatser inom nämnda politikområde i vilka föreningslivet är en viktig aktör. Bland annat kan nämnas den demokratisatsning som genomfördes års val till . Inom ramen för satsningen fick bl.a. flera ungdomsorganisationer projektstöd för att genomföra olika aktiviteter. Ett ytterligare exempel på ett politikområde inom vilket det hanteras frågor rörande den ideella sektorn är utbildningspolitiken, där det avsätts för folkbildningsverksamhet i folkhögskolor och studieförbund. Avslutningsvis bör det nämnas att ett stärkt samarbete med enskilda organisationer är en förutsättning för att de utvecklingspolitiska målen skall uppnås. Det civila samhällets organisationer spelar en betydande roll inom det internationella utvecklingssamarbetet och kan bidra till att minska fattigdomen genom bl.a. opinionsbildning, ekonomisk och social verksamhet samt genom att bidra till demokratisering. Genom stöd, främst via Sida, till svenska, inhemska och internationella enskilda organisationer vill regeringen bidra till utvecklingen av väl fungerande organisationer och organisationsformer i utvecklingsländerna. Det huvudsakliga syftet med de statliga insatserna inom politikområdet är att dessa skall bidra till att underlätta för människor som vill organisera sig i folkrörelser, föreningar och liknande sammanslutningar. Detta kräver kunskap om dels vad det är som främjar respektive hindrar människors organisering, dels föreningslivets villkor och förutsättningar. Som tidigare nämnts är regeringens folkrörelsepolitik uppdelad i en sektorsorienterad och en sektorsövergripande del.