prop · GT031d16 · 2005-09-20 00:00:00 — Insatsen bör pågå ; en riktlinje är längst . Den nya insatsen påverkar inte ramen för utgiftsområdet. Steg 2: Utvecklingsanställning Regeringens bedömning: Skyddat arbete i form av utvecklingsanställning kan bidra till att personer med funktionshinder som medför nedsatt arbetsförmåga får en stärkt ställning på arbetsmarknaden. Regeringens förslag: I lagen (1997:238) om arbetslöshetsförsäkring anges att vid prövning av arbetsvillkoret bortses från utfört förvärvsarbete inom ramen för en utvecklingsanställning samt att när ramtid vid prövning av arbetsvillkoret skall bestämmas räknas inte tid då den sökande utfört arbete i en utvecklingsanställning. och förslag: Överensstämmer i huvudsak med regeringens bedömning och förslag. Utredningarna har dock inte föreslagit någon ändring i lagen om arbetslöshetsförsäkring. Remissinstanserna: Instämmer i eller lämnar i huvudsak förslaget utan erinran. Skälen för regeringens bedömning och förslag: Det kan antas att vissa arbetssökande med funktionshinder som medför nedsatt arbetsförmåga även efter genomförd fördjupad kartläggning och vägledning kommer att vara så långt ifrån arbetsmarknaden att det inte är möjligt att utan ytterligare insatser komma fram till vad som behövs för att de skall komma närmare en anställning. De bör som ett ytterligare stöd för att hitta ett arbete på den reguljära arbetsmarknaden kunna erbjudas en skyddad anställning i vilken arbetsförmågan kan bedömas och utvecklas. Regeringen avser att utforma en ny insats benämnd utvecklingsanställning. Insatsen är avsedd i första hand men inte uteslutande för arbetssökande som deltagit i den fördjupade kartläggningen och vägledningen. Den som anvisas skall ha ett funktionshinder som medför nedsatt arbetsförmåga och av länsarbetsnämnden bedömas ha behov av ytterligare stöd för att närma sig arbetsmarknaden. Anställningen skall vara längst . Om det anses lämpligt kan den förlängas ytterligare längst . Regeringen vill peka på vikten av att undantagen begränsas och att skälen för ett eventuellt undantag framgår av den individuella handlingsplanen på ett sådant sätt att det blir möjligt att följa upp. Anställningen skall efter överenskommelse med länsarbetsnämnden kunna anordnas hos alla kategorier av arbetsgivare. För att en anvisning skall få göras skall den arbetssökande erbjudas lön och andra anställningsförmåner som följer av kollektivavtal eller är likvärdiga med förmåner enligt kollektivavtal inom branschen. Anställningen skall innefatta, förutom de egentliga arbetsuppgifterna, inslag av utbildning, rehabilitering, hjälpmedelsanpassning, arbetsprövning och vägledning. Den bör också ha in- slag av prövning på andra arbetsplatser . Som IFAU visat i rapporten personer med nedsatt arbetsförmåga ett arbetsgivarperspektiv, kan arbetsgivare ha en benägenhet att underskatta produktiviteten hos personer med funktionshinder. Det bör vara möjligt att ändra denna attityd genom att ge den arbetssökande möjlighet att träffa arbetsgivaren. svarar tillsammans med arbetsgivaren för att arbetet kombineras med övriga insatser som en utvecklingsanställning kan komma att inrymma. har också ansvar för uppföljningen och skall säkerställa att kvaliteten i verksamheten är sådan att individen får en stärkt ställning på arbetsmarknaden. Detta förutsätter att höga krav ställs på arbetsgivaren vad gäller arbetsmiljö, arbetsledning, långsiktighet och ekonomiska förutsättningar. skall samråda med arbetstagarorganisationerna på arbetsplatsen eller inom branschen före en anvisning. Arbetsgivaren skall acceptera och genomföra de insatser som varje anställd har inplanerad i sin handlingsplan. skall ta initiativet till regelbundna uppföljningar med arbetstagare och arbetsgivare för att se till att handlingsplanen fullföljs, eller vid behov, justeras. Den som anställer någon i den nya anställningsformen skall erbjudas ekonomiskt stöd på samma sätt som lönebidrag enligt de bestämmelser som gäller . Arbetsgivaren skall därtill få anordnarbidrag för merkostnader föranledda t.ex. av särskild arbetsledning med högst per dag och person som anställs. Sådan ersättning skall dock inte beviljas om arbetsgivaren blir kompenserad för sina kostnader genom andra offentliga stöd. För en arbetsgivare inom är vidare avsikten att eventuella utvecklingsanställningar skall ligga vid sidan av det av regeringen fastställda antalet årsanställda. Stöd till personligt biträde får inte kombineras med utvecklingsanställningen. Att anställningsformen utformas som en form av skyddat arbete innebär att den undantas från reglerna i lagen (1982:80) om anställningsskydd. En utvecklingsanställning är en form av arbetsplatsförlagd rehabilitering och bör inte kvalificera till arbetslöshetsersättning. Däremot bör tid med utvecklingsanställning vara överhoppningsbar i den meningen att när ramtid vid prövning av arbetsvillkoret skall bestämmas enligt ar- 2005/06:1 UTGIFTSOMRÅDE 13 betslöshetsförsäkringslagstiftningen räknas inte tid då den sökande utfört förvärvsarbete i form av en utvecklingsanställning. Detta föranleder tillägg i 14 och 17 §§ lagen (1997:238) om arbetslöshetsförsäkring av innebörd att vid prövning av arbetsvillkoret bortses från förvärvsarbete som utförts i en utvecklingsanställning respektive att när ramtid skall bestämmas räknas inte tid då den sökande utfört arbete i en utvecklingsanställning. Förslagen om ändring i lagen om arbetslöshetsförsäkring faller inte inom Lagrådets granskningsområde. Bidraget till utvecklingsanställning kommer på samma sätt som lönebidrag att räknas upp med timlöneutvecklingen för löner under taket. Utvecklingsanställningar beräknas 2006 omfatta i genomsnitt närmare 1 400 personer och utgifterna uppgå till under anslag 22:4 Lönebidrag och m.m. Steg 3: Trygghetsanställning Regeringens bedömning: En ny anställningsform trygghetsanställning kan bidra till att personer med funktionshinder som medför nedsatt arbetsförmåga får en stärkt ställning på arbetsmarknaden. Regeringens förslag: Lagen (2000:625) om arbetsmarknadspolitiska program ändras. Den som tar del av ett arbetsmarknadspolitiskt program skall inte anses som arbetstagare om inte programmet gäller en anställning med anställningsstöd eller lönebidrag, skyddat arbete, trygghetsanställning, reguljärt arbete inom ramen för aktivitetsgarantin eller en anställning med särskilt stöd för introduktion och uppföljning (). och förslag: Överensstämmer till stor del med regeringens bedömning i fråga om trygghetsanställningen. Utredningarna har dock inte föreslagit någon ändring i lagen om arbetsmarknadspolitiska program. Remissinstanserna: Är i huvudsak positiva till trygghetsanställningen. Skälen för regeringens bedömning och förslag: och har båda förespråkat en ordning som innebär, i huvudsak, att arbetssökande vars behov inte kan tillgodoses inom ramen för övriga insatser, skall erbjudas särskilda anställningar med 2005/06:1 UTGIFTSOMRÅDE 13 statlig lönesubvention hos arbetsgivare som tillhör Samhallkoncernen eller hos andra arbetsgivare. Remissinstanserna har i huvudsak tillstyrkt utredningarnas förslag. Regeringen delar utredningarnas uppfattning om att det är angeläget att sådana eller liknande anställningar som finns hos kan komma i fråga även hos andra arbetsgivare. En breddning till andra arbetsgivare kan vara ett värdefullt komplement till de skyddade anställningarna inom . För personer med funktionshinder med nedsatt arbetsförmåga som inte har möjlighet att få en reguljär anställning med eller utan t.ex. lönebidrag kan det ge ett bredare utbud av möjliga arbetsplatser, med mer varierande arbetsuppgifter på fler orter och i fler branscher. Det kan också öka möjligheterna till anställning utan subvention . Regeringen avser därför att utforma en ny arbetsmarknadspolitisk insats med benämningen trygghetsanställning. En trygghetsanställning skall komma till stånd när en annan arbetsgivare än en arbetsgivare som ingår i Samhallkoncernen efter överenskommelse med länsarbetsnämnden anställer en person med funktionshinder som medför nedsatt arbetsförmåga och vars behov inte kan tillgodoses genom andra insatser. Insatsen har flera gemensamma drag med en anställning hos . Samhallkoncernen skall inte kunna anställa någon i en trygghetsanställning. Anställningsformen är avsedd för dem som har mycket omfattande funktionshinder, stora begränsningar i arbetsförmågan och därmed stora svårigheter att få anställning med annat stöd eller genom annan insats. Trygghetsanställningen skall för dessa arbetssökande säkra arbetsledning och en bra arbetsmiljö. Avsikten är att den som har en trygghetsanställning endast i undantagsfall skall utföra ensamarbete. Den anställdes lön och andra anställningsvillkor skall följa av kollektivavtal eller vara likvärdiga med förmåner enligt kollektivavtal i branschen. Stöd för arbetsgivarens lönekostnad skall lämnas till arbetsgivaren med samma belopp och enligt de grunder som gäller för lönebidrag. Därutöver lämnas ett anordnarbidrag föranledd t.ex. av särskild arbetsledning med högst per dag. Stöd till personligt biträde (arbetsbiträde) får inte kombineras med trygghetsanställningen. skall regelbundet pröva om den som har en trygghetsanställning kan övergå till en anställning utan subvention. I länsarbetsnämndens uppdrag kommer att ingå ett ansvar för att följa upp och säkerställa kvaliteten i verksamheten. Det förutsätter att höga krav ställs på arbetsgivaren vad gäller anpassad arbetsmiljö, arbetsledning, långsiktighet och ekonomiska förutsättningar. Regelbundna uppföljningar skall genomföras med arbetstagare och arbetsgivare i avsikt att garantera att arbetssituationen är av god kvalitet. En arbetsgivare som har anställt en person i en trygghetsanställning får behålla ersättningen på den nivå som ursprungligen fastställts om inte behovet av en sänkning är uppenbart. Re- geringen avser att det skall ske en prövning, med hänsyn till arbetstagarens arbetsförmåga och aktuella arbetsuppgifter, om bidragsnivån eller anordnarbidraget skall sänkas eller om det skall ske en övergång till osubventionerat arbete. för i sitt betänkande ett resonemang om olika sätt att stärka organisationernas arbetsgivarroll. Utredningen förordar en modell som redan praktiseras i många kommuner och mellan många föreningar och som innebär att ett antal organisationer samverkar både lokalmässigt och resursmässigt kring föreningsadministration. En sådan samverkan kan också innebära ett förtydligande när det gäller arbetsgivaransvaret och även avhjälpa en del av arbetsmiljöproblemen samt dessutom bidra till att pressa kostnaderna för små föreningar. Den nya anställningsformen föranleder ett tillägg i lagen (2000:625)om arbetsmarknadspolitiska program av innebörd att trygghetsanställning läggs till i den uppräkning i vilken det anges vilka deltagare i arbetsmarknadspolitiska program som är att anse som arbetstagare. Lagförslaget är av så lagteknisk enkel beskaffenhet att regeringen anser att Lagrådets hörande skulle sakna betydelse. Något yttrande från Lagrådet har därför inte inhämtats. Bidraget till trygghetsanställning kommer på motsvarande sätt som lönebidrag att räknas upp med timlöneutvecklingen för löner under taket. Trygghetsanställningar beräknas 2006 omfatta i genomsnitt drygt 500 personer och utgifterna uppgå till under anslag 22:4 Lönebidrag och m.m. Regeringens bedömning: Bidrag till bör från utformas på samma sätt som bidragen för trygghetsanställningar i form av bidrag för lönekostnad samt anordnarbidrag. Bidraget för lönekostnaden skall dock beräknas utifrån en beräknad genomsnittlig arbetsförmåga hos de anställda med funktionshinder. AMS bör från få ansvaret för bidraget till . förslag: Överensstämmer delvis med regeringens bedömning. föreslog att bidraget till i fortsättningen skulle lämnas per individ på samma sätt som bidraget till trygghetsanställningar. Remissinstanserna: De flesta instanserna lämnar förslaget utan erinran. avvisar förslaget med hänvisning till att försämrade planeringsförutsättningar och den stora andelen anställda med funktionshinder skulle göra att inte skulle kunna konkurrera med anordnare av trygghetsanställningar på lika villkor. Skälen för regeringens bedömning: lämnar staten stöd för arbetsmarknadspolitiska insatser speciellt riktade till personer med funktionshinder motsvarande . Dessa insatser regleras i förordningen (2000:630) om särskilda insatser för arbetshandikappade. Regeringens ambition är att skapa en mer sammanhållen arbetsmarknadspolitik för personer med funktionshinder som medför nedsatt arbetsförmåga. Som ett led i detta arbete ges AMS det samlade ansvaret för utbetalning av de olika stödformerna för insatser för personer med funktionshinder. Samarbetet mellan AMS och bör därmed bli mer effektivt på detta sätt som måluppfyllelsen i kan förbättras ytterligare. Positivt är att effektiviteten i insatser för personer med funktionshinder kommer att kunna jämföras. AMS kommer att ges i uppdrag att utifrån regeringens mål för arbetsmarknadspolitiken sluta avtal med om vad som skall levereras och uppnås för att medel skall utbetalas. Sammantaget kommer möjligheterna till arbete för personer med nedsatt arbetsförmåga på grund av funktionshinder att förbättras. 2005/06:1 UTGIFTSOMRÅDE 13 är det ledande företaget i inom området utveckling genom arbete för personer med funktionshinder. Under de som har funnits har bolaget kunnat utveckla en unik kompetens inom nämnda område. kommer också att spela en fortsatt viktig roll för att skapa arbetstillfällen för de funktionshindrade som står längst från arbetsmarknaden. De reformer som aviseras här syftar till att effektivisera regeringens samlade insatser för personer med funktionshinder genom att via sitt kärnuppdrag i ännu högre grad erbjuder arbete till dem som står allra längst från arbetsmarknaden, men också att kompetens när det gäller att genom arbete utveckla personer med funktionshinder som medför omfattande nedsättning av arbetsförmågan tas till vara på ett bättre sätt. Härigenom bör de ambitioner som regeringen har för integrationen av funktionshindrade i arbetslivet bättre kunna uppnås. kärnuppdrag skall även framöver utgöra basresursen för skyddat arbete. Därutöver bedömer regeringen att på samma sätt som andra arbetsgivare, i fortsättningen, bör kunna anställa funktionshindrade inom ramen för utvecklingsanställningar och särskilt anställningsstöd. Utvecklingsanställningar och anställningar med anställningsstöd skall dock ligga vid sidan av det av regeringen fastställda antalet årsanställda. påpekade att dagens modell med en merkostnadsersättning som lämnas i form av klumpsumma har brister när det gäller att kunna spåra de merkostnader som bidraget baseras på. Regeringen avser att ändra modellen för beräkningen av bidraget till . Modellen bedöms införas . En uppföljning med hänsyn till de ekonomiska effekterna på av det nya systemet bör göras . Regeringen bedömer dock att förändringen av stödet skall anmälas till EG-kommis- sionen med hänsyn till . Regeringen bedömer att bidraget till bör beräknas per årsanställd. Bidraget bör räknas på samma sätt som bidrag till trygghetsanställningar, dock utifrån en beräknad genomsnittlig arbetsförmåga hos de anställda med funktionshinder. På detta sätt skapas jämförbarhet mellan bidraget till och bidraget till anordnare av trygghetsanställningar, vilket bör leda till bättre spårbarhet och effektivitet i bidraget. Regeringen vill också på detta 2005/06:1 UTGIFTSOMRÅDE 13 sätt skapa rimliga och förutsägbara ekonomiska förutsättningar för . Regeringen kommer, när den nya modellen införs 2007 att fastställa ett medelantal årsanställda som skall ligga till grund för beräkningen av bidraget. AMS skall betala bidrag motsvarande den omfattning anställda som levererar centralt till med en tolftedel . En årlig avräkning skall göras så att bidraget lämnas för högst det av regeringen fastställda medelantalet årsanställda i bolaget. Därigenom säkerställs att alla arbetsgivare behandlas på liknande villkor och att de funktionshindrade får det stöd de behöver. Regeringens avsikt är att alternativa arbetsgivare skall få en utökad roll åren framöver och att därigenom bredda utbudet av arbetstillfällen på fler orter än vad som är möjligt för personer med nedsatt arbetsförmåga på grund av funktionshinder. Antalet anställda vid beräknas dock minska med 700 personer 2006. Men då utvecklings- och trygghetsanställning införs kan totalt 1 200 fler personer erbjudas sysselsättning. kommer en ny finansieringsmodell, som har redovisats i det föregående, att införas för . kommer bidraget till att utbetalas på samma sätt som men med skillnaden att det görs av AMS och inte av Kammarkollegiet. En avräkning av bidraget skall göras utifrån det av staten fastställda antalet arbetstimmar. Utvärdering av den nya modellen Det är viktigt att de arbetsmarknadspolitiska insatserna följs upp och att erfarenheter från den praktiska tillämpningen tas till vara. Regeringen avser därför att låta utvärdera den nya modellen för arbetssökande med särskilda behov. Skyddat arbete hos offentliga arbetsgivare, Regeringen avser att närmare överväga hur insatsen skyddat arbete hos offentliga arbetsgivare () framöver skall relateras till den nya modellen och lämnar nu inget förslag eller anger någon viljeinriktning i den delen. Regeringens bedömning: Taket för lönebidrag bör höjas. Lönebidragets effektivitet kan vidare skärpas genom justeringar och förtydliganden i den nu gällande regleringen. Skälen för regeringens bedömning: Den arbetsmarknadspolitiska insatsen lönebidrag innebär ekonomiskt stöd till den som är arbetsgivare åt en person med funktionshinder som medför nedsatt arbetsförmåga som anvisats anställning hos arbetsgivaren. Stödet är ett bidrag till arbetsgivarens lönekostnad för den anställde och skall fastställas med hänsyn till graden av nedsättningen i arbetsförmågan. Regeringen bedömer att det finns finansiellt utrymme och fördelningspolitiska skäl att höja taket för lönebidraget. Per skall gälla att den del av lönekostnaden vid heltidsarbete som inte överstiger en bruttolön om läggs till grund för bidrag. Regeringen anser vidare mot bakgrund inte minst av arbete att insatsens effektivitet kan skärpas genom några justeringar och förtydliganden i den nu gällande regleringen. 1.Lönebidraget för en bestämd tidsperiod är huvudsakligen knutet till en enda arbetsgivare; i huvudfallet den arbetsgivare som nyanställer en arbetssökande med funktionshinder som medför nedsatt arbetsförmåga. Om arbetstagaren byter arbetsgivare upphör i praktiken lönebidraget. En ordning där länsarbetsnämnden har möjlighet att besluta att bidraget följer arbetstagaren på så sätt att denne vid byte av arbetsgivare får behålla lönebidraget för återstående del av stödperioden skulle bidra till ökad rörlighet på arbetsmarknaden även för personer med funktionshinder. 2.Riksdagen har som sin mening tillkännagett att regeringen bör överväga om det finns situationer när det kan vara befogat med lönebidrag i bestående anställningsförhållanden (se bet. 1999/2000:AU1, rskr. 1999/2000:83). Lönebidrag lämnas i princip inte för en arbetstagare som under pågående anställning drabbats av ett funktionshinder som medför så nedsatt arbetsförmåga att hans eller hennes arbetsgivare överväger uppsägning. Regeringen har prövat frågan om möjligheten att lämna lönebidrag i sådana fall men har funnit att det kan finnas negativa effekter av bl.a. inskränkningar i arbetsgivarens rehabiliter- ingsansvar som gör att det inte bör göras några förändringar i denna del. Däremot bereds inom () ett tilläggsdirektiv kring detta till utredningen om Översyn av vissa delar av arbetsgivarens rehabiliteringsansvar (dir. 2005:48). 3.Lönebidrag bör kunna lämnas till en arbetsgivare som nyanställer någon med ett funktionshinder som medför nedsatt arbetsförmåga och som är långtidssjukskriven från en anställning som han eller hon inte kan återgå till, om arbetsgivaren fullgjort sina rehabiliteringsskyldigheter och arbetstagaren inte tidigare haft en anställning med lönebidrag. Arbetsgivarens fullgörande av rehabiliteringsinsatserna skall beaktas i samband med ett avstämningsmöte mellan arbetsgivare, arbetstagare, arbetstagarorganisation, läkare, och länsarbetsnämnd. 4.En anvisning till anställning med lönebidrag kan enligt gällande ordning komma i fråga för den som fyllt om det är arbetsmarknadspolitiskt motiverat. Det finns inte skäl att ändra denna ordning. 5.Lönebidraget lämnas med ett bestämt belopp per arbetsdag. Bidragets storlek fastställs med hänsyn till graden av nedsättning i arbetsförmågan hos arbetstagaren till som huvudregel enligt gällande regelverk av arbetsgivarens bidragsgrundande lönekostnad. För arbetsgivarkategorin allmännyttiga organisationer kan bidrag lämnas med belopp . Lö- nebidragsutredningen menar att arbetsmarknadspolitiska stöd skall vara oberoende av arbetsgivarkategori och att lika ersättningsregler för alla arbetsgivare innebär en förenkling av handläggningen. Re- geringen som kan konstatera att flera remissinstanser instämt i utredningens resonemang delar utredningens uppfattning. Med en ordning där alla arbetsgivare har möjlighet till full kompensation för den bidragsgrundande lönekostnaden, när det är påkallat med hänsyn till graden av nedsättning i arbetsförmågan hos arbetstagaren, kan de särregler som omfattar bl.a. allmännyttiga organisationer avvecklas utan att den viktiga verksamhet som där utförs äventyras. På samma sätt bör den gäl- 2005/06:1 UTGIFTSOMRÅDE 13 lande detaljerade regleringen av vilka kategorier arbetssökande som kan få fullt lönebidrag öppnas upp och utformas på ett mer generellt sätt. Lönebidragets storlek skall fastställas med hänsyn till graden av nedsättning i arbetsförmågan hos arbetstagaren och till hur stor del av arbetsgivarens lönekostnad som är bidragsgrundande snarare än med hänsyn till arbetsgivarens förhållanden. Genom att inte föreskriva olika bidragsnivåer för olika arbetsgivarkategorier finns möjligheten att alla arbetsgivare kan anställa personer som har mycket svåra funktionshinder som medför omfattande nedsättning i arbetsförmågan, vilket skulle kunna innebära högre lönebidragsnivåer. Motivet till en högre bidragsnivå hos allmännyttiga organisationer är att de tar emot personer med svårare funktionsnedsättningar än andra arbetsgivarkategorier. Om så är fallet kommer de även fortsättningsvis att ta del av relativt sett högre lönebidrag. Regeringen anser dessutom att allmännyttiga organisationer som anställer personer som har en sådan begränsning av arbetsförmågan att det motiverar en bidragsnivå på också kan beviljas ett anordnarbidrag på per dag. Förändringarna påverkar inte ramen för utgiftsområdet. Den föreslagna förändringen är utformad med utgångspunkt från att det inte skall innebära försämrade villkor för de allmännyttiga organisationerna. 6.Av förordningen (2000:630) om särskilda insatser för arbetshandikappade framgår att en förlängning av lönebidraget efter fjärde året får beviljas efter att särskild prövning av arbetstagarens arbetsförmåga gjorts. hade 20 537 personer eller av samtliga med lönebidrag haft anställning eller längre. Regeringen menar att det är angeläget att öka omsättningen i anställningar med lönebidrag. Den särskilda prövningen måste därför innehålla en grundlig prövning av det fortsatta behovet av lönebidrag. Prövningen bör därför ha inslag av bl.a. en förnyad medicinsk bedömning av läkare och också en strukturerad analys av arbetsförmågan relaterad till arbetsuppgifterna. Regeringen kommer att följa utvecklingen. 2005/06:1 UTGIFTSOMRÅDE 13 får anvisa någon en anställning med lönebidrag eller skyddat arbete endast om lön och andra anställningsförmåner följer av kollektivavtal eller är likvärdiga med förmåner enligt kollektivavtal inom branschen.