prop · GS031d5 · 2005-01-01 00:00:00 — för kontorsservice och liknande tjänster i och kring kvarteret i , för utbildning av ordningsvakter, för kontroll av väktarhundar och för övriga avgifter. Sammanlagt beräknas polisen få disponera avgiftsinkomster och andra inkomster än anslag på . Avgifterna för tillståndsgivning och penningtransporter levereras in på inkomsttitel i statsbudgeten och de beräknas uppgå till respektive . Dessutom beräknas polisen leverera in för bötesmedel m.m. på inkomsttitel i statsbudgeten. Tabell 4.10 Offentligrättslig verksamhet (som inte får 2004/05:1 UTGIFTSOMRÅDE 4 (varav tjänsteexport) (14 000) (14 000) (varav tjänsteexport) (25 000) (25 000) (varav tjänsteexport) (15 000) (15 000) Vid utgången av 2003 hade polisorganisationen en budget i balans, men kraven är fortsatt stora på att polisen skall arbeta aktivt med att effektivisera resursutnyttjandet. Enligt regeringens och samarbetspartiernas överenskommelse Hundratjugoen punkter för ett tryggare, rättvisare och grönare skall 4 000 nya poliser utbildas . För att bl.a. finansiera denna satsning har polisen fått resursförstärkningar på . ekonomiska vårproposition angav regeringen att förstärkningen av rättsväsendet skall fortsätta, bl.a. för att öka antalet poliser och i övrigt göra satsningar på bekämpning av de inre hoten. Polisen tillförs därför 2005, 2006 och 1 2007. Satsningarna skall bl.a. användas för att det under innevarande mandatperiod skall utbildas 4 000 nya poliser. Polisen skall ges möjlighet att utveckla verksamheten så att den kännetecknas av ett långsiktigt perspektiv och ett underrättelselett arbetssätt med ett brottsförebyggande syfte. Kvaliteten i brottsutredningarna skall höjas så att uppklaringen och lagföringen ökar. Polisens insatser mot människohandeln behöver förstärkas. Av polisorganisationens anslag skall därför användas till att bekämpa människohandeln . För att finansiera ett gemensamt system för radiokommunikation för skydd och säkerhet minskas polisens anslag med 2005 och 2006. Medlen förs till anslaget 7:6 Gemensam radiokommunikation för skydd och säkerhet under utgiftsområde 6. 2004/05:1 UTGIFTSOMRÅDE 4 Utbyggnaden av det gemensamma systemet för radiokommunikation för skydd och säkerhet skall tidigareläggas i . Polisen skall finansiera denna tidigareläggning genom att låna ut medel till projektet. Detta görs genom att polisens anslag minskas med . Medlen förs till sjätte utgiftsområdets anslag 7:6 Gemensam radiokommunikation för skydd och säkerhet. Beloppet återförs till polisen 2006. I regeringens proposition Människosmuggling och tidsbegränsat uppehållstillstånd för målsägande och vittnen m.m. (prop. 2003/04:35) föreslås bl.a. att straffbestämmelserna i utlänningslagen skärps vad avser människosmuggling. Detta beräknas öka utgifterna med för kriminalvården. Utgiftsökningen finansieras bl.a. genom att förs över från polisens anslag till anslaget 4:6 Kriminalvården. För finansiering av propositionen Hemliga tvångsmedel offentliga ombud och en mer än- (2002/03:74) överförs polisen till anslaget 4:5 Domstolsväsendet m.m. och till anslaget 4:12 Rättshjälpskostnader m.m. I propositionen Några frågor om ordningslagen (prop. 2003/04:174) föreslås att länsstyrelserna från polismyndigheterna bl.a. skall överta prövningen av vissa ansökningar om tillstånd till tävling på väg med fordon. Regeringen har i propositionen angivit att länsstyrelserna skall tillföras resurser för sitt arbete motsvarande . överförs från polisen till anslag 32:1 Länsstyrelserna m.m. under utgiftsområde 18, och tillförs ytterligare . För arkivkostnader överförs till sjuttonde utgiftsområdets anslag 28:21 och landsarkiven . Ekobrottsmyndighetens pris- och löneomräkning blir automatiskt felräknad eftersom kompensation för de poliser som arbetar där finns i polisens pris- och löneomräkning. Av den anledningen överförs till anslaget 4:4 . Polisens merkostnader till följd av förslagen i regeringens proposition Skärpta regler mot penningtvätt (prop. 2003/04:156) skall finansieras inom ramen för polisens anslag. Merkostnaderna beräknas bli . Vissa justeringar har gjorts som motsvaras av ändrade utgifter. Som kompensation för beräknade utgiftsökningar för löner, lokaler m.m. räk- nas anslaget upp med . Mot bakgrund av ovanstående föreslår regeringen att 14 anvisas under anslaget 4:1 . beräknas anslaget till 15 respektive 16 . Tabell 4.12 Härledning av anslagsnivån 20052007, för 4:1 Förändring till följd av: Pris- och löneomräkning 2 Överföring till/från andra Förslag/beräknat anslag 1Statsbudget enligt beslut (bet. 2003/04:FiU10). Beloppet är således exklusive beslut på tilläggsbudget under innevarande år. 2Pris- och löneomräkningen baseras på anvisade medel statsbudget. Övriga förändringskomponenter redovisas i löpande priser och inkluderar därmed en pris- och löneomräkning. Förslag till lag om ändring i 5 a § polislagen (1984:387) Regeringens förslag: sammansättning ändras så att även chefen för ett polisområde skall kunna ingå i den polisnämnd som inrättats i respektive verksamhetsområde, oavsett polischefens eller dennes ställföreträdares närvaro. Ärendet och dess beredning har föreslagit en ändring i 5 a § polislagen (1984:387) som innebär att även chefen för ett polisområde skall kunna ingå i en polisnämnd. Förslaget har remissbehandlats. En remissammanställning finns tillgänglig i (dnr Ju2004/2680/PO). Lagstiftningsärendet faller inte inom lagrådets granskningsområde. På grund härav har något yttrande från Lagrådet inte hämtats in. Remissinstanserna: Samtliga remissinstanser tillstyrker förslaget eller lämnar det utan erinran. Skälen för regeringens förslag: Enligt gällande ordning skall polischefen (länspolismästaren) eller den ställföreträdande polischefen (biträdande länspolismästaren) ingå i en polisnämnd. har uppgett att en polisnämnd sammanträder i genomsnitt och det förutsätts att endera polischefen eller den ställföreträdande polischefen deltar vid samtliga möten. I polismyndigheter där det inrättats ett flertal polisnämnder kommer polischefen eller dennes ställföreträdare därmed att delta i ett stort antal sammanträden. Detta leder till en orimlig belastning på polischefen respektive dennes ställföreträdare. Enligt uppfattning bör därför, förutom polischefen eller dennes ställföreträdare, även chefen för ett polisområde kunna ingå i den polisnämnd som inrättats i respektive verksamhetsområde. En sådan ordning skulle enligt styrelsen vara till gagn för verksamheten. Den lokala chefen har dels kunskap om den övergripande verksamheten inom myndigheten, dels besitter denne detaljkunskap som är en förutsättning för att fullt ut kunna bistå polisnämnden vid nämndens sammanträden. Den föreslagna ordningen skulle också bidra till effektivitet och rationalitet i och med att polischefen och den ställföreträdande polischefen själv kan avgöra vilka nämndsammanträden som är av sådan karaktär att den högsta polisledningen bör vara närvarande vilket är en klar fördel med hänsyn till det stora antal sammanträden som hålls av polisnämnderna. Med hänsyn till de skäl som har framhållit delar regeringen styrelsens bedömning att även chefen för ett polisområde bör ingå i en polisnämnd. Detta kan lämpligen ske genom en ändring i 5 a § polislagen. Ett lagförslag i ärendet finns i avsnitt 2.3. 2004/05:1 UTGIFTSOMRÅDE 4 1Inklusive tilläggsbudget i samband med ekonomiska vårproposition (bet. 2003/04:FiU21) och förslag på tilläggsbudget i samband med budgetpropositionen . 2Motsvarar 669 788 tkr prisnivå. 3Motsvarar 694 201 tkr prisnivå. Från anslaget finansieras Säkerhetspolisens verksamhet. Säkerhetspolisens anslagssparande har minskat från till . Anledningen till det reducerade anslagssparandet är bl.a. den minskning av anslaget med som gjordes på tilläggsbudget ekonomiska vårproposition. Säkerhetspolisen hade vid utgången av 2003 en budget i balans, men kraven är fortsatt stora på att Säkerhetspolisen skall arbeta aktivt med att effektivisera resursutnyttjandet. Säkerhetspolisens utgifter för personskyddet för rikets högsta ledning har ökat . Säkerhetspolisen tillförs därför 2005, 2006 och 2007. har Säkerhetspolisen övergått till lånefinansiering av sina anläggningstillgångar. tillförs anslaget som kompensation för ökade räntekostnader. Vissa justeringar har gjorts som motsvaras av ändrade utgifter. Som kompensation för beräknade utgiftsökningar för löner, lokaler m.m. räknas anslaget upp med . Mot bakgrund av ovanstående föreslår regeringen att anvisas under anslaget 4:2 Säkerhetspolisen . beräknas anslaget till respektive . 2004/05:1 UTGIFTSOMRÅDE 4 Tabell 4.14 Härledning av anslagsnivån 20052007, för 4:2 Säkerhetspolisen Förändring till följd av: Pris- och löneomräkning 2 Överföring till/från andra Förslag/beräknat anslag 1Statsbudget enligt beslut (bet. 2003/04:FiU10). Beloppet är således exklusive beslut på tilläggsbudget under innevarande år. 2Pris- och löneomräkningen baseras på anvisade medel statsbudget. Övriga förändringskomponenter redovisas i löpande priser och inkluderar därmed en pris- och löneomräkning. Regeringens bedömning: Den centrala organisationen vid behöver inte bestå av fyra huvudenheter. Regeringen bör kunna överlåta åt Säkerhetspolisen att bestämma sin närmare organisation. Skälen för regeringens bedömning: Frågan om Säkerhetspolisens styrning och organisation behandlades av regeringen /89. Då gjorde regeringen (prop. 1988/89:108 s. 11) bedömningen att den centrala organisationen vid Sä- kerhetspolisen bör bestå av fyra huvudenheter. Bakgrunden till detta var att i sitt delbetänkande Säkerhetspolisens inriktning och organisation (SOU 1988:16) pekade på en del svagheter i den dåvarande organisationen på central nivå. Regeringen var dock inte beredd att låta besluta om byråindelningen vid såsom föreslagit. Skälen för att behålla den rådande ordningen angav regeringen vara dess särskilda ansvar för Säkerhetspolisen. anslöt sig till regeringens bedömning (bet. 1988/89:JuU:21, rskr. 1988/89:287). Säkerhetspolisen hör till och är en del av den centrala polisorganisationen. Säkerhetspolisen har numera en relativt självständig ställning inom den organisationen. Styrningen av Säkerhetspolisen sker bl.a. genom dess instruktion, förordningen (2002:1050) med instruktion för Säkerhetspolisen. sen har dessutom ett eget anslag som bestäms av . Vidare styr regeringen verksamhet på sedvanligt sätt genom regleringsbrev samt genom särskilda riktlinjer. Regeringen har alltså ett flertal styrmedel till sitt förfogande och genom dessa utövas det särskilda ansvar som regeringen har för Säkerhetspolisens verksamhet. Den nuvarande ordningen där det har lagts fast att det vid skall finnas fyra huvudenheter framstår inte längre som ändamålsenlig. I en modern organisation måste det finnas utrymme för flexibilitet som möjliggör en anpassning av verksamheten till den utveckling som sker i samhället. Det bör i första hand ligga på regeringen att bestämma Sä- kerhetspolisens organisation. I likhet med vad som gäller för övriga myndigheter bör regeringen kunna överlåta åt Säkerhetspolisen att själv bestämma sin närmare organisation. 1Inklusive tilläggsbudget i samband med ekonomiska vårproposition (bet. 2003/04:FiU21) och förslag på tilläggsbudget i samband med budgetpropositionen . 2Motsvarar 848 935 tkr prisnivå. 3Motsvarar 873 350 tkr prisnivå. ekonomiska vårproposition tilldelades åklagarorganisationen ett tillskott om , vilket i kombination med en positiv effekt av det nya sättet att beräkna för statens avtalsförsäkringar, skulle ge organisationen förutsättningar att åtgärda en ansträngd personalsituation och att återupprätta utbildnings- och utvecklingsverksamheten till en godtagbar nivå. Utbildningsnivån kunde dock inte riktigt nås vilket ledde till att ett anslagssparande om fanns vid utgången av 2003. Ärendetillströmningen har ökat . För att åklagarorganisationen med bibehållen kvalitet i verksamheten skall kunna hantera den ökande ärendetillströmningen tillförs åklagarorganisationen 2005, 2006 och 2007. För finansiering av propositionen 2002/03:74 Hemliga tvångsmedel - offentliga ombud och en mer ändamålsenlig reglering överförs från anslaget 4:3 till anslaget 4:5 Domstolsväsendet m.m. och till anslaget 4:12 Rättshjälpskostnader m.m. Som kompensation för beräknade utgiftsökningar för löner, lokaler m.m. räknas anslaget upp med . Regeringen föreslår att anslaget fastställs till . beräknas anslaget till respektive . Tabell 4.16 Härledning av anslagsnivån 20052007, för 4:3 Förändring till följd av: Pris & löneomräkning 2 Överföring till/från andra Förslag/beräknat anslag 1Statsbudget enligt beslut (bet. 2003/04:FiU10). Beloppet är således exklusive beslut på tilläggsbudget under innevarande år. 2Pris- och löneomräkningen baseras på anvisade medel statsbudget. Övriga förändringskomponenter redovisas i löpande priser och inkluderar därmed en pris- och löneomräkning. 2004/05:1 UTGIFTSOMRÅDE 4 1 Inklusive tilläggsbudget i samband med ekonomiska vårproposition (bet. 2003/04:FiU21) och förslag på tilläggsbudget i samband med budgetpropositionen . 2Motsvarar 342 198 tkr prisnivå. 3Motsvarar 350 923 tkr prisnivå. anslagssparande har minskat från till . En anledning till det minskade anslagssparandet är den minskning av anslaget med som gjordes på tilläggsbudget ekonomiska vårproposition. Inflödet av ärenden till har ökat . Genom effektiviseringsåtgärder har ärendemängden kunnat hanteras utan försämringar i genomströmningstid och lagföringskapacitet. För att även fortsättningsvis skall kunna bedriva verksamheten med bibehållen kvalitet tillförs 2005, 2006 och 2007. Ekobrottsmyndighetens pris- och löneomräkning blir automatiskt felräknad eftersom kompensation för de poliser som arbetar där finns i polisens pris- och löneomräkning. Av den anledningen överförs från anslaget 4:1 . Som kompensation för beräknade utgiftsökningar för löner, lokaler m.m. räknas anslaget upp med . Mot bakgrund av ovanstående föreslår regeringen att anvisas under anslaget 4:3 . beräknas anslaget till respektive . 2004/05:1 UTGIFTSOMRÅDE 4 Tabell 4.18 Härledning av anslagsnivån 20052007, för 4:4 Förändring till följd av: Pris & löneomräkning 2 Överföring till/från andra Förslag/beräknat anslag 1Statsbudget enligt beslut (bet. 2003/04:FiU10). Beloppet är således exklusive beslut på tilläggsbudget under innevarande år. 2Pris- och löneomräkningen baseras på anvisade medel statsbudget. Övriga förändringskomponenter redovisas i löpande priser och inkluderar därmed en pris- och löneomräkning. 1Inklusive av redan beslutade anslag på tilläggsbudget i samband med ekonomiska vårproposition, (bet. 2003/04:FiU21) och förslag på tilläggsbudget i samband med budgetpropositionen . 2Motsvarar 4 135 652 tkr prisnivå. 3Motsvarar 4 257 476 tkr prisnivå. Anslaget finansierar domstolarnas, hyres- och arrendenämndernas, , samt verksamhet. Anslaget finansierar även bl.a. utgifter för bevisning, parter, tolk, god man, förvaltararvoden m.m. i konkurser samt ersättning till likvidatorer och bouppteckningsförrättare. Anslaget får även användas för att ersätta Luftfartsstyrelsen för kostnader förenade med överflyttningen av den inskrivningsverksamhet avseende inteckning i luftfartyg som flyttas över från till Luftfartsstyrelsen fr.o.m. . Domstolsväsendets anslag uppgick till . Förbrukningen översteg således anvisade medel med . Vid utgången av uppgick anslagssparandet till -. Budget för avgiftsbelagd verksamhet Tabell 4.20 Offentligrättslig verksamhet (som inte får beräknas domstolsväsendet att leverera in avgifter till inkomsttitel motsvarande , varav utgör ansökningsavgifter, kungörandeavgifter och tillsyns- och efterbevakningsavgifter. Ökningen jämfört med beror på att tillsyns- och efterbevakningsavgifter redovisas mot inkomsttitel i stället för mot anslaget. Avgiftsinkomster som disponeras, härrör i huvudsak från uthyrning av lokaler och personal, försäljning av kopior och rättsfallspublicering. beräknas dessa inkomster uppgå till . För att domstolarna skall kunna möta den ökande måltillströmningen och för att reformarbetet skall kunna fortgå tillförs domstolsväsendet 2005, 2006 och 2007. För finansiering av proposition 2002/03:74 Hemliga tvångsmedel offentliga ombud förs till anslaget 4:5 Domstolsväsendet m.m., varav från anslaget 4:1 och från anslaget 4:3 . Vissa överklaganden enligt överförs engångsvis till anslaget 4:5 Domstolsväsendet från anslaget 90:5 m.m., utgiftsområde 1. För domstolsväsendets arkivkostnader överförs till utgiftsområde 17, anslaget 28:21 och landsarkiven. En återföring av sker även från anslaget 4:9 medel 2004. Som kompensation för beräknade utgiftsökningar för löner, lokaler m.m. räknas anslaget upp med . Mot bakgrund av ovanstående föreslår regeringen att 4 anvisas under anslaget 4:5 Domstolsväsendet m.m. . beräknas anslaget till 4 respektive 4 . Tabell 4.21 Härledning av anslagsnivån 20052007, för 4:5 Domstolsväsendet m.m. Förändring till följd av: Pris- och löneomräkning 2 Överföring till/från andra Förslag/beräknat anslag 1Statsbudget enligt beslut (bet. 2003/04:FiU10). Beloppet är således exklusive beslut på tilläggsbudget under innevarande år. 2Pris- och löneomräkningen baseras på anvisade medel statsbudget. Övriga förändringskomponenter redovisas i löpande priser och inkluderar därmed en pris- och löneomräkning. Målsättningen för arbetet med att förändra tingsrättsorganisationen är att med bibehållen tillgänglighet skapa möjligheter för en stärkt beredningsorganisation, säkerställa möjligheterna att rekrytera personal, skapa förutsättningar för återkommande kompetensutveckling, öka möjligheterna till specialisering och förbättra den geografiska samordningen med rättsväsendets övriga myndigheter. har ställt sig bakom denna målsättning (skr. 1999/2000:106, bet. 1999/2000:JuU22, rskr. 1999/2000:255). har ett flertal tingsrätter berörts av organisationsförändringar. Genomförda förändringar har utvärderats med gott resultat. En närmare beskrivning av utvärderingen och regeringens slutsatser med anledning av denna redovisas i skrivelsen Fortsatt reformering av tingsrättsorganisationen som överlämnades till (skr. 2002/03:126). I skrivelsen Reformeringen av tingsrättsorganisatio- 2004/05:1 UTGIFTSOMRÅDE 4 nen fortsätter (skr. 2003/04:153) som överlämnades till redovisas regeringens bedömning vad gäller förändringar av tingsrättsorganisationen i , och samt delar av . Efter att skrivelsen lämnades till har lämnat förslag om den framtida tingsrättsorganisationen i , och län. har lämnat förslag till ny tingsrättsorganisation i län. Vidare har föreslagit att skall ha kansliort endast i och att skall ha kansliort endast i . Frågan om och tingsrätters kansliorter, liksom den del av förslag till ny tingsrättsorganisation i län som rör Lunds tingsrätts kansliort i , bereds vidare inom . Regeringens bedömning: och tingsrätter bör läggas samman till en tingsrätt med kansliort i . bör inte omfattas av förändringarna. Målsättningen är att genomföra sammanläggningen . Skälen för regeringens bedömning: I finns tre tingsrätter: , och . är störst med fem ordinarie domare och två icke ordinarie domare. , som även är inskrivningsmyndighet, har fyra ordinarie domare och två icke ordinarie domare. har tre ordinarie domare. har presenterat en utredning om den framtida tingsrättsorganisationen i och . Enligt utredningen bör, när det gäller , tingsrätterna i , och läggas samman till en tingsrätt med kansliort i . I utredningen övervägs även vissa länsöverskridande lösningar för tingsrätterna i och . har remissbehandlat utredningen. Utfallet av remissbehandlingen är blandat. , rättsväsendets övriga myndigheter, ST inom domstolsväsendet och 2004/05:1 UTGIFTSOMRÅDE 4 är positiva till utredningens förslag för länet. Därutöver är flera remissinstanser positiva till att läggs samman med annan tingsrätt. Några remissinstanser menar att bör läggas samman med , andra att och tingsrätter bör läggas samman. Ett ytterligare alternativ som förs fram är att tingsrättens domsaga skall delas upp mellan och tingsrätter. , och berörda kommuner anser att Ek- sjö tingsrätt bör vara kvar. , i och ett antal kommuner förordar att tingsrätts domsaga skall utökas med kommuner från och . Övriga remissinstanser är i huvudsak negativa till detta. anför i sitt förslag till regeringen att , och tingsrätter bör läggas samman till en tingsrätt med kansliort i . En sammanläggning av och tingsrätter, som förordas av några remissinstanser, bedöms av inte ge en domstol som är tillräckligt stor för att uppfylla de mål som regeringen har angett för reformeringen av tingsrättorganisationen. Vidare skulle en sammanläggning av tingsrätterna i och medföra större nackdelar för den ort där den nya domstolen inte placeras än vid sammanläggningar inom respektive län. Dessutom talar, enligt , den geografiska samordningen med rättsväsendets övriga myndigheter för att bör läggas samman med . Sammantaget medför detta att föreslår att läggs samman med . När det gäller anser att det inte finns förutsättningar för denna att kvarstå i nuvarande form. menar att en lösning där tingsrätts domsaga utökas att omfatta även kommuner i andra län skulle få negativa effekter för samordningen med rättsväsendet i övrigt och föreslår bl.a. av dessa skäl att läggs samman med . Regeringen anser att verksamheten bäst främjas om och tingsrätter läggs samman till en tingsrätt med kansliort i . Med hänsyn till att det vid även finns en inskrivningsmyndighet och att frågan om en överflyttning av huvudmannaskapet för inskrivningsmyndigheterna från domstolarna till är under beredning inom bör tingsrätten inte omfattas av förändringarna. Målsättningen är att genomföra sammanläggningen . Regeringen avser att så snart det är möjligt efter riksdagsbehandlingen av denna proposition utse i den nya tingsrätten. Regeringens bedömning: och tingsrätter bör läggas samman till en tingsrätt med kansliort i . Målsättningen är att genomföra sammanläggningen . Skälen för regeringens bedömning: I finns två tingsrätter: med två ordinarie domare och med nio ordinarie domare, ett fastighetsråd, fem miljöråd och två icke ordinarie domare. Som framgår ovan har presenterat en utredning om den framtida tingsrättsorganisationen i och . Enligt utredningen bör, när det gäller , tingsrätterna i och läggas samman till en tingsrätt med kansliort i . har remissbehandlat utredningen. , , Länsrätten i , rättsväsendets övriga myndigheter samt , ST inom domstolsväsendet och tillstyrker eller lämnar utredningens förslag, i den del det avser , utan erinran. , samtliga kommuner som yttrat sig och i avstyrker utredningens förslag. anför i sitt förslag till regeringen att är alltför liten för att kunna kvarstå som en självständig domstol. En- ligt vad som ovan redovisats när det gäller tingsrätterna i anser att inte bör läggas samman med . I stället föreslås att tingsrätterna i och läggs samman till en tingsrätt med kansliort i . Regeringen anser att verksamheten bäst främjas om och tingsrätter läggs samman till en tingsrätt med kansliort i . Målsättningen är att genomföra sammanläggningen . Regeringen avser att så snart det är möjligt efter riksdagsbehandlingen av denna proposition utse i den nya tingsrätten. Regeringens bedömning: och Ystads tingsrätter bör läggas samman till en tingsrätt med kansliort i . kommun bör föras till och kommun bör föras till . Ingen förändring bör ske när det gäller och tingsrätter och inte heller när det gäller och kommuner. Målsättningen är att genomföra organisationsförändringarna . Skälen för regeringens bedömning: I län finns sju tingsrätter. är störst med tjugosju ordinarie domare och fem icke ordinarie domare. har femton ordinarie domare och tre icke ordinarie domare. har nio ordinarie domare och fem icke ordinarie domare. , som även är inskrivningsmyndighet, har tre ordinarie domare. har motsvarande fem ordinarie domare. har fyra ordinarie domare och tre icke ordinarie domare. har tre ordinarie domare och två icke ordinarie domare. har utrett en förändrad tingsrättsorganisation i län.