prop · GS031d25 · 2005-01-01 00:00:00 — lämnade ett meddelande om en handlingsplan för förvaltningen av den europeiska ålen. Huvudprinciperna i meddelandet är att formulera övergripande mål för stärkande av återvandringen av könsmogen ål samt utforma en plan för nödvändiga åtgärder med tanke på ålens mycket utsatta beståndssituation. Målen skall sedan förverkligas efter varje medlemslands förutsättningar. Åtgärder föreslogs i enlighet med rådgivning från (). I arbetet med ett hållbart fiske ingår sektorns miljöfrågor som en betydelsefull del. Utgångspunkten i detta arbete utgörs av såväl förslag och åtgärder som beslutats inom ministerrådet som de av beslutade nationella miljökvalitetsmålen (prop. 2000/01:130, bet. 2001/02:MJU3, rskr. 2001/02:36). I detta arbete har de nationella miljökvalitetsmålen haft störst genomslagskraft. Dessa mål är tidsbestämda och skall uppnås inom en generation. De delmål som har störst relevans för fisket är Hav i balans samt levande kust och skärgård och Levande sjöar och vattendrag. Fisket berörs även av andra delmål såsom Storslagen fjällmiljö. har fått en extra medelstilldelning om ca och ca för verkets miljömålsarbete, vilket avsatts för åtgärdsprogram för bl.a. hotade arter, minskning av bifångster och anpassning av uttaget av fisk. miljöarbete skall rapporteras samlat till . antogs en rådsförordning om skydd av småvalar. Beslutet består huvudsakligen av tre beståndsdelar, nämligen att laxdrivgarnen i stegvis skall avskaffas och helt upphöra att användas vid utgången av 2007, obligatorisk användning av ljudskrämmor i vissa områden införs samt introduktion av observatörer ombord på vissa fiskefartyg. behandlar i sitt betänkande (SOU 2003:72) Havet tid för en ny strategi frågor rörande fiske. EU-kommissio- nen lägger fram förslag om förändring av nuvarande beslutsstrukturer varvid (inkl. ) ses som ett pilotområde för en ny förvaltningsstrategi. föreslår även nationella åtgärder för fisket, bl.a. en revidering över delmål i miljökvalitetsmålet Hav i balans samt levande kust och skärgård. Regeringen avser återkomma med förslag med anledning av betänkandet. Insatser inom fiskerikontrollen följer framför allt av gemensamma beslut inom EU. Emellertid genomförs ofta nationella insatser för att utveckla teknik m.m. Ett antal förordningar med koppling till fiskerikontroll beslutades om eller började tillämpas . De rör bl.a. särskilda kontrollåtgärder kopplade till återhämtningen av torskbestånd och regleringen av djuphavsarter, nya tillämpningsregler avseende det satellitbaserade fartygsövervakningssystemet (VMS), pilotprojekt för fjärranalys och elektronisk fångstrapportering (ERS) och kontroll samt vägning av pelagisk fisk. Inom EU fortgår arbetet med att vidareutveckla system för korskontroll av 2004/05:1 UTGIFTSOMRÅDE 23 uppgifter lämnade inom ramen för återhämtningsplanerna. Under innevarande år har en etappvis utvidgning av den satellitbaserade fartygsövervakningen skett, vilken kommer att fortsätta . Det datalager för fiskerikontroll som skapats skall vidareutvecklas så att allmänheten kan ta del av fiskeriinformation. skall driva ett pilotprojekt där man skall utforma och införa ett system för övervakning av oavsiktlig fångst av småval. inleddes ett EU-finansierat europeiskt projekt (SHEEL) med att skapa en säker och harmoniserad europeisk elektronisk loggbok. genom ingår i det konsortium med myndigheter och IT- och telekommunikationsföretag som driver projektet. Gemenskapen beräknas parallellt med projektet förhandla om ny lagstiftning för elektronisk loggbok. kontrollverksamhet 2003 har fortsatt inriktats mot övervakning och kontroll av yrkesfisket, särskilt det storskaliga fisket. Detta innefattar kontrollerna mot det torskrelaterade fisket i enlighet med torskåterhämtningsplaner. har genomfört kontroller i i arbetet inom ramen för NEAFC samt medverkat i arbetet inom IBSFC. I syfte att utveckla fiskerikontrollen och effektivisera samarbetet har myndigheterna kommit överens om att mellan och ett gemensamt fiskerikompetenscentrum upprättas . I samband med regeringens beslut om att överföra kvalitetskontrollen till (prop. 1999/2000:1, utg.omr. 23, bet. 1999/2000:MJU2, rskr. 1999/2000:91) beslöts att den svenska fiskerikontrollen skulle utvärderas . Regeringen beslutade därför att tillsätta en utredning med uppgiften att utvärdera den svenska fiskerikontrollen (dir. 2004:45). I och med reformen av fiskeripolitiken har flottpolitiken förändrats. har varje medlemsstat en referensnivå för sin totala fiskeflotta, mätt i tonnage (bruttoton, BT) och motorstyrka (kW), fastställd per . Denna referensnivå får inte överskridas och i de fall en medlemsstat beviljar ekonomiskt stöd till fiskeflottan för investeringar måste referensnivån 2004/05:1 UTGIFTSOMRÅDE 23 minskas med ett antal procent . Inom dessa ramar är det sedan upp till respektive medlemsstat att förvalta sin fiskeflotta utifrån tillgängliga fiskresurser. Med anledning bl.a. av situationen för vitfisken i infördes inom EU möjligheter till höjda skrotningspremier för berörda fartyg. har nyttjat denna möjlighet inom ramen för strukturprogrammet utanför mål 1 och höjda skrotningspremier har beviljats till fem fartyg i torskfisket. För strukturprogrammet för fiskerinäringen utanför mål 1 har en halvtidsutvärdering genomförts. Resultaten av utvärderingen pekar på en fortsatt låg nyttjandegrad av stöd. Fortsatta informationsinsatser har genomförts. Den strategi för hållbar utveckling av det europeiska vattenbruket som antogs har lett till förändringar av strukturförordningen, vilken reglerar vad strukturprogrammen kan nyttjas till. Förändringarna syftar till att skapa långsiktigt säkra arbetstillfällen inom vattenbrukssektorn, särskilt i fiskeberoende områden, försäkra konsumenternas tillgång på vattenbruksprodukter av god kvalitet, liksom att främja hög djurhälsa och stimulera en miljömässigt sund utveckling av vattenbruksnäringen. lade regeringen en proposition (2003/04:51) som presenterar riktlinjer för en nationell politik för kust- och insjöfisket inklusive fritidsfisket samt vattenbruket. Syftet är att stärka och utveckla dessa verksamheter inom ramen för en ekologisk, ekonomisk och socialt hållbar utveckling, särskilt med avseende på de svenska miljömålen och en utveckling av landsbygden. Bland annat anser regeringen att kunskapen om många bestånd är bristfällig och en långsiktig strategi för forskningen inom fiskeområdet bör tas fram. Förvaltningsformerna för aktuella fisken måste utvecklas och vissa befintliga förvaltningsverktyg rörande lokal och regional samförvaltning, tillträde till fiskresursen samt fördelning av denna resurs skall användas mer aktivt. Även vattenbruket lyfts fram i propositionen. Dess betydelse för landsbygden och framtida möjligheter att utvecklas som en miljöanpassad näring, bl.a. genom modernisering av tillståndsgivningen, belyses. I propositionen påpekas också fritidsfiskets betydelse för folkhälsa och samhällsekonomi samt fisketurismnäringens ekonomiska betydelse. Mot bakgrund av proposition om kust- och insjöfisket samt vattenbruket har ett antal uppdrag lagts ut som skall ge underlag för fortsatt arbete i linje med den nationella politik som presenterats. Det avser bl.a. ett uppdrag till om att samordna minst fem pilotprojekt avseende lokal/regional samförvaltning. Syftet är, i likhet med de regionala rådgivande nämnderna på EU-nivå, att skapa nya strukturer och samarbetsformer för att möjliggöra effektivare förvaltningsformer. Deltagandet i samförvaltningen skall vara brett förankrat i berörd region och inkludera såväl olika kategorier fiskande som andra intressenter. Projekten bör genomföras och utvärderas före utgången av 2006. Vidare avser uppdragen utredning om skarvens skadeverkningar, rapporteringssystem för det småskaliga kustfisket, modeller för närsalttillskott för tillståndsgivning inom vattenbruket och utveckling av fisketurism. Inom handelsområdet har nya autonoma tullkvoter för fiskeriprodukter förhandlats fram. Gemenskapens fiskberedningsindustri kan inte täcka sitt behov av råvara genom endast inhemska produkter. Det innebär att en viss del importeras från tredje land. En ny tullkvotsförordning för perioden 20042006 presenterades , vilket innebär att tullarna på fiskeriprodukter helt eller delvis upphävs tillfälligt inom ramen för gemenskapstullkvoter. Den stora översyn av livsmedelslagstiftningen som inleddes i och med att Europeiska kommissionen presenterade om livsmedelssäkerhet (KOM(1999) 719) är i stora delar genomförd. Några delar återstår och det gäller t.ex. nya ramförordningar för tillsatser respektive aromer. Förslag till dessa förordningar har ännu inte presenterats av EU-kom- missionen. Ett antal andra rättsakter på området för tillsatser och aromer har dock beslutats . Detta gäller t.ex. ändring av bestämmelserna för sötningsmedel som kraftigt begränsar användningen av cyklamat, regler för godkännande av s.k. rökaromer och flera förbud mot geléämne i godis som orsakat kvävningsolyckor. När det gäller cyklamat har varit Vi begärde att få fortsätta tillämpa nationella strängare bestämmelser även efter EU-inträdet. Detta var dock inte möjligt. Någon särskilt stor ökning av användningen av cyklamat har dock inte skett i efter att vi fick anpassa våra bestämmelser. har alltså användningen begränsats i hela EU vilket gynnar alla konsumenter i EU, även om sänkningen av högsta tillåtna halt inte blev riktigt så stor som vi hade velat se från svensk sida. En departementspromemoria om livsmedels- och djurskyddstillsynen har färdigställts och remissbehandlats av . Regeringen avser att återkomma till senare i denna fråga. De förordningar som och ministerrådet enats om om offentlig tillsyn och kontroll och om hygien kommer att leda till att ytterligare översyn av den nationella tillsynen blir nödvändig. har påbörjat införandet av ett nytt avgiftssystem för slakterier för att inte missgynna småskalig slakt. Vissa förändringar började gälla och ytterligare förändringar sker /2005. har också i uppdrag att bedöma och förbereda de nationella anpassningar och eventuella undantag som kan göras från det nya hygienregelverket för att utvecklingen av mobil slakt, småskalig slakt och livsmedelsförädling skall underlättas. Uppdraget skall redovisas till regeringen . Sedan bestämmelserna om spårbarhet och märkning för genetiskt modifierade organismer (GMO) börjat gälla har beslut fattats av EU:s jordbruksministrar om att godkänna användningen av en genetiskt modifierad sockermajs (BT 11) som livsmedel. Detta var det första godkännandet . Ansvarsfrågan vid odling av GMO har varit aktuell . Regeringen ser det som viktigt att ett tydligt nationellt regelverk skapas då det gäller samexistens mellan odling av GMO, konventionella och ekologiska grödor. Den oroande ökningen av fetma och övervikt hos befolkningen, särskilt bland barn och ungdomar, fortsätter. Regeringen har gett och i uppdrag att utarbeta ett underlag till handlingsplan för bättre matvanor och ökad fysisk aktivitet. Detta uppdrag kommer att redovisas . 2004/05:1 UTGIFTSOMRÅDE 23 problem med fetma och övervikt fortsätter finns många exempel på initiativ i förskolor och skolor som visat sig leda till stora förbättringar. Personalen har sett till att barnen och eleverna äter bättre och att rörelse blir en naturlig del i verksamheten. Dessa projekt har oftast som syfte att förhindra uppkomsten av fetma och övervikt och är därmed de som är mest effektiva . Andra projekt försöker nå dem som redan är kraftigt överviktiga och få dem att ändra sina vanor. Detta arbete är mycket svårt, men vinsterna för samhället och framför allt för den enskilde är stora. Barn och ungdomar som är mycket överviktiga redan från tidig ålder riskerar att få sjukdomar såsom åldersdiabetes . Frågan om vem som är ansvarig för att en person blir överviktig är komplex. Som enskilda individer har alla ett ansvar för vad man äter och för att man t.ex. motionerar i tillräcklig omfattning. Föräldrar har ett särskilt ansvar att förmedla goda kostvanor till sina barn och att lära dem att uppskatta fysisk aktivitet. har både företagen och samhället ett ansvar för att hjälpa den enskilde att lyckas. arbetar med en översyn av nyckelhålsmärkningen. Det civila försvaret är den verksamhet som ett flertal aktörer bedriver i syfte att komplettera det fredstida samhällets förmåga att hantera kriser. Mål för verksamhetsområde civilt försvar bedöms enligt försvarsbeslutspropositionen för 20052007 vara att värna om civilbefolkningen, säkerhetsställa de viktigaste samhällsfunktionerna och bidra till Försvarsmaktens förmåga vid ett väpnat angrepp och krig i vår omvärld. bedriver inom ramen för sina ordinarie uppgifter verksamheter som härrör till det civila försvaret och politikområde Skydd och beredskap mot olyckor och svåra påfrestningar (utg.omr. Försörjningen av dricksvatten är i detta sammanhang den mest omfattande uppgiften. utvecklingsarbete gentemot kommunerna har lett till en ökad förmåga att säkra försörjningen med dricksvatten under onormala förhållanden. Dricksvattenförsörjningen är känslig för störningar vilket föranleder ett fortsatt arbete med 2004/05:1 UTGIFTSOMRÅDE 23 att förbättra villkoren för en säkrare dricksvattenförsörjning. Se vidare utgiftsområde 6. Som central förvaltningsmyndighet på det jordbruks- och livsmedelspolitiska området bedriver även verksamheter som härrör till verksamhetsområdet civilt försvar. Se även kapitel 4 Djurpolitik samt politikområde Skydd och beredskap mot olyckor och svåra påfrestningar (Försvar samt beredskap mot sårbarhet utg.omr. för den gemensamma jordbrukspolitiken innebär att ett stort antal prisreglerande åtgärder m.m. skall vidtas i syfte att påverka jordbrukets inriktning och ekonomi. Utrymmet för avvikelser från de gemensamma EU-reglerna är litet. Resultatet av regeltillämpningen i form av utvecklingen, när det gäller jordbruksföretagens produktion och ekonomi, redovisas kontinuerligt av . För att mäta graden av måluppfyllelse så används följande indikatorer; utnyttjande av kvoter, genomsnittlig åkerareal per företag, medelantal mjölkkor per producent, markpriser, arrendepriser, investeringar i maskiner och redskap. Indikatorer som mäter förändringar i förädlingsledet är utvecklingen av handeln med livsmedel och jordbruksvaror. Indikatorer som mäter effekter för konsumenterna är konsumentprisindex för jordbruksreglerade produkter. Antalet jordbruksföretag minskar och uppgick till närmare 67 000. har antalet företag minskat med 19 800 företag. Jord- och skogsbruksföretagen utgör därmed ca 1/3 av samtliga företag i landet. som antalet företag minskar, ökar den genomsnittliga storleken på företagen mätt i åkermarksareal. Denna uppgick till närmare , vilket är en ökning med . Minskningen av antalet jordbruksföretag sker bland de företag vars åkerareal är mindre än , medan de företag som har mer än ökar. Det sker således en koncentration av jordbruksproduktionen. Det svenska jordbruket är relativt specialiserat. kvalificerades som husdjursföretag, som växtodlingsföretag, som småbruk och som blandföretag. Även bland blandföretagen dominerar husdjursskötseln. Skillnaden i driftsinriktning var stor mellan olika delar av landet. I de fyra nordligaste länen var småbruk och i övrigt dominerar husdjursskötsel. I och norra finns en hög andel växtodlingsföretag och en mindre grupp småbruk. I skogslän dominerar husdjursföretagen och i dominerar växtodlingen. Åkerarealen ändrades endast marginellt och uppgick till totalt 2 2003. Slåtter- och betesvall var den arealmässigt största grödan och uppgick till fördelat slåttervall och betesvall. Diagram 6.1 Åkerarealens användning 2003 Övriga växtslag innehåller frövall, oljelin, energiskog, trädgårdsväxter samt alla övriga mindre åkergrödor som ej ingår i de övriga kategorierna. Ospecificerad är arealer som ej kunnat fördelas på gröda. av åkerarealen utnyttjades till spannmålsodling, vilket motsvarade 1 vilket är en marginell ökning . Spannmålsarealen bestod av höstvete, vårvete, höstkorn, vårkorn (vilket var en minskning med jämfört med ), havre, råg, rågvete och blandsäd. Potatisarealen uppgick till ca vilket är en minskning jämfört med . Sockerbetsarealen uppgick till vilket innebär en minskning jämfört med . minskade och uppgick till . Odlingen av raps och rybs minskade och odlades . Trädesarealen ökade marginellt och uppgick till . Energiskogsarealen fortsätter att minska och låg 2003 . Även bland husdjursföretagen är trenden en ökad koncentration med allt större besättningar och färre företag. minskade företagen med mjölkkor jämfört med föregående år. Det fanns därmed ca 9 700 företag med mjölkkor, vilket kan jämföras med ca 17 700 företag med mjölkkor 1995. Även antalet företag med svin, får och höns minskar. Den kraftigaste procentuella minskningen uppvisar företagen med svin, vilka har minskat och uppgick till 3 700 företag. Utnyttjandet av den nationella kvoten för produktion har inte överskridits inom något område förutom socker. Sockerskörden blev stor med tanke på att arealen minskade och uppgick till av kvoten. Kvotutnyttjandet för mjölkleveranskvoterna uppgick för /2004 till vilket är en återhämtning jämfört med /2003. Kvoterna för slaktbidrag, handjur, am- och dikor och tackor uppvisar marginella skillnader i kvotutnyttjande jämfört med föregående år. Tabell 6.3 Utnyttjandegrad av kvoter procent Arrendepriserna har ökat kraftigt det senaste årtiondet. har arrendepriserna ökat . Priserna på jordbruksmark skiljer sig kraftigt mellan olika regioner. I är priserna ca 10 gånger högre än i . Prisgapet fortsätter att öka då priserna i i stort sett har legat stilla , medan priserna i har ökat. 2004/05:1 UTGIFTSOMRÅDE 23 genomsnitt för hela har priserna ökat . Den totala sysselsättningen i jordbruket med binäringar omräknat till arbetskraftsenheter uppgår till ca 74 000 personer varav knappt 56 000 inom jordbruket. Sysselsättningen i jordbruket domineras av männen både vad det gäller antalet personer och arbetskraftsenheter. Antalet sysselsatta inom jordbruket, , är jämförbart med andelen i , och . Däremot är en betydligt större andel sysselsatta inom jordbruket i (), (), () och (). Jordbrukarnas medianålder i ligger i intervallet . Arton procent är eller äldre och är . Åldersstrukturen bland jordbrukarna har uppvisat små förändringar . Arbetskraftsproduktiviteten ökar, vilket innebär att ett färre antal jordbrukare står för en större andel av produktionen. Ett viktigt mått på jordbrukssektorns konkurrenskraft är livsmedelshandelns omfattning och utveckling. hade en negativ handelsbalans för jordbruksvaror och livsmedel på nästan 2003. importerade jordbruksvaror och livsmedel för , vilket innebär en ökning i löpande priser. Jordbruksvaror och livsmedel stod för av den totala importen. Importen kom till från andra EU-länder. De viktigaste importländerna var , , och . Till stor del består importen av varor som antingen inte produceras alls i eller som har en otillräcklig produktion av. Även exporten av jordbruksvaror och livsmedel ökade. I löpande priser motsvarade ökningen av exporten och uppgick till ca . Jordbruksvaror och livsmedel representerar av den totala exporten. av exporten gick till länder inom EU. Denna andel har i stort sett varit oförändrad sedan EU-inträdet, då exporten ökade kraftigt till EU-länderna. De viktigaste exportländerna är , , , och . De mest betydelsefulla jordbruksvarorna och livsmedlen som exporterades tillhörde kategorierna drycker (främst starksprit), spannmål och spannmålsprodukter samt fisk, kräft- och blötdjur. 2004/05:1 UTGIFTSOMRÅDE 23 viktigaste exportmarknader för jordbruksvaror och livsmedel och . En indikator som mäter effekter för konsumenterna är konsumentprisindex för jordbruksreglerade produkter. Kostnaderna för att ta fram produkter inom jordbruket har stigit . Avräkningspriserna har sjunkit . Konsumentpriserna för jordbruksprodukter som var reglerade i har stigit . Konsumentprisindex totalt steg . Den lägre ökningstakten för livsmedelspriserna beror till en del på att livsmedelsmomsen sänktes . Priserna på jordbruksreglerade livsmedel har dessutom påverkats av att producentpriserna har fallit. Som ersättning för sänkta producentpriser har stödbeloppen höjts. har inte fått några finansiella korrigeringar för överskridna tidsgränser för utbetalningar . Däremot har fått betala korrigeringar på grund av egna granskningar. Totalt uppgick de finansiella korrigeringarna som gjorts för del avseende årsrapporterna 19962003 till . Här avser dock EU-kommis- sionens beslut om sanktioner för de svenska kartavgifterna. har emellertid begärt att skall ogiltigförklara EU-kom- missionens beslut. har i årsredovisningen redovisat hur kompetensförsörjningssituationen ser ut samt vilka åtgärder som vidtagits och planeras. Medelåldern för anställd uppgår till och verket har inte stora pensionsavgångar att vänta. Personalrörligheten är bland de tillsvidareanställda exklusive distriktsveterinärorganisationen. Den reformerade jordbrukspolitiken måste beaktas vid nyrekryteringar. Verket har haft svårigheter med rekryteringen till distriktsveterinärorganisationen och har därför med framgång genomfört rekryteringsresor till och . Av enhetscheferna var 21 kvinnor och 20 män. Antalet årsarbetskrafter uppgick till 953 varav 504 arbetade med Djurpolitiken, 246 med Livsmedelspolitiken och 196 med Landsbygdspolitiken. har genom beslut på verkställighetskommitténivå verkat för ett borttagande av den skyddade zonen för virussjukdomen Rhizomania på sockerbetor. De åtgärder som krävs för att hävda zonen ansågs inte längre kunna motiveras. har ljus ringröta konstaterats i matpotatispartier. Potatispartierna kan härledas till påträffade smittade utsädespartier från . har ingen ny smitta i utsädespotatis kunnat påvisas. Eftersom andelen eget utsäde i svensk potatisodling är hög kan det dröja innan ett smittat utsädesparti försvinner från odlingen. Till följd av ökade internationella krav på sundhetsmässigt säkert förpackningsmaterial har anslutningen till systemen för sågverk med godkända torkanläggningar och godkända tillverkare av träemballage fortsatt att växa även . I importkontrollen av träemballage har påvisats förekomst av skadeinsekten tallvedsnematod . Ursprunget var respektive . Förhandlingarna om lagstiftningsförslag rörande oavsiktlig förekomst av genetiskt modifierat utsäde i traditionella växtsorter har ännu inte kunnat slutföras. Eftersom ansvaret för regelverket faller under både generaldirektoratet för miljö (DG miljö) och generaldirektoratet för hälsa och konsumentskydd (DG SANCO) förväntas lagstiftningsprocessen kunna slutföras först . I samband med att DG SANCO hanterar frågan kommer beslut rörande analys- och provtagningsmetoder också att behandlas. Arbetet inom med att formulera gemensamma riktlinjer om tröskelvärden för inblandning av genetiskt modifierade organismer har, på grund av oenighet mellan framför allt och EU rörande tröskelnivåerna, tills vidare avstannat. Beslutet om regionala rådgivande nämnder innebär att det skall inrättas sju olika nämnder. De områden som avses är , , , vatten i nordväst, vatten i sydväst och en bestånd (exklusive ) samt en för långdistansflottan och fiske på internationellt vatten. Till respektive nämnd kan undernämnder knytas om det finns behov av detta för specifika fisken eller mindre begränsade områden. särskilt den svenska ståndpunkten om en stor öppenhet för allmänheten stort gehör. Nämndernas två organ, generalförsamling och verkställande kommitté, skall som grundprincip vara öppen för allmänheten och deras rekommendationer till förvaltningsåtgärder skall vara offentliga. Besluten vid ministerrådet avseende total tillåten fångst (TAC) och kvoter kunde genom den nya återhämtningsplanen för torskbestånden i , och grundas på ett antal uttalade principer. Exempelvis skall, när bestånden befinner sig under säkra nivåer, kvoterna sättas så att beståndens lekbiomassa stärks enligt bestämda procentsatser .