prop · GS031d18 · 2005-01-01 00:00:00 — Uppdraget slutrapporterades till regeringen . I rapporten påpekas bl.a. att ansvaret för identifiering av utbildningsbehov, rekrytering och genomförande delas av olika myndigheter och av kommunerna. Myndigheterna menar att utvecklingen av ett fruktbart samarbete till stor del handlar om att förändra attityder till samverkan och samordning. I rapporten redovisas även vissa gemensamma faktorer för de orter/regioner som man bedömer ha en relativt sett bättre fungerande samordning av arbetskrafts- och kompetensförsörjningsfrågorna. Som de två viktigaste framhålls en i hög grad gemensam bild/analys av arbetsmarknadens och individens behov och förutsättningar hos de olika aktörerna samt en stark vilja från alla aktörer att låta denna gemensamma analys få genomslag i den egna verksamheten. förutsättningar som särskilt lyfts fram är samlade resurser och insatser för yrkes- och studievägledning, tillgång till lokala lärcentra samt ett aktivt deltagande av det lokala näringslivet och de fackliga organisationerna i diskussionen kring inriktning och innehåll i utbildningsutbudet. Insatser som görs för vuxnas lärande ligger även väl i linje med och dess målsättningar. I den nationella handlingsplanen för sysselsättning redovisas hur genomför sysselsättningsstrategin. Livslångt lärande bidrar till att stärka individens ställning på arbetsmarknaden och till att nå de tre övergripande målen: full sysselsättning, förbättrad kvalitet och produktivitet i arbetet samt ökad social sammanhållning och en arbetsmarknad öppen för alla. En av rekommendationerna från (sysselsättning) till rör bl.a. förbättrade möjligheter till utbildning för personer med låg utbildning och personer utanför arbetskraften. Regeringen har i det föregående redovisat en rad insatser inom olika områden som syftar till att utveckla stöd och stimulans för vuxnas lärande, inte minst vad gäller personer med kort tidigare utbildning. Uppgifterna är om inget annat anges hämtade från respektive myndighets årsredovisning eller från rapporter från berörda myndigheter. Resultatredovisning och analys av kommunernas vuxenutbildning finns även delvis redovisade i regeringens skrivelse Utvecklingen inom den kommunala sektorn (skr. 2003/04:102). Den särskilda satsningen om för utbyggnad av en infrastruktur för vuxnas lärande genomfördes i de flesta kommuner . Satsningen har tagit sig olika uttryck i kommunerna beroende på bl.a. organisatoriska förutsättningar och kommunstorlek. Enligt Myndigheten för skolutveckling, som har följt upp satsningen, har insatserna företrädesvis 2004/05:1 UTGIFTSOMRÅDE 16 rört samverkan och utveckling av lärmiljöer. Då det gäller samverkan har den främst skett i syfte att underlätta rekrytering till studier, den enskildes inträde på arbetsmarknaden, utveckling av lärmiljöer och verksamhet. Samverkan har främst skett med olika kommunala verksamheter samt med arbetsförmedling och försäkringskassa. Enligt myndighetens rapport uppvisar utvecklingen av lärmiljöer stora variationer. De lokala förutsättningarna har varit avgörande. En stor del av kommunerna har med hjälp av statsbidraget utvecklat lärcentra vars form, innehåll och funktion varierar mycket mellan kommunerna. Begreppet definieras olika i kommunerna, alltifrån att utgöra mötesplatser för distansstudier till miljöer där det finns en mängd olika möjligheter utöver rena utbildningar t.ex. vägledning, validering och mötesplats för olika aktörer. Även satsningar på IKT-baserade informationssystem har ingått i satsningen. Den samlade bedömning myndigheten gör är att kommunerna har använt bidraget väl för att utveckla infrastrukturen för vuxnas lärande utifrån de syften som anges i förordningen om statsbidraget. Nationellt centrum för flexibelt lärande har tillsammans med och utarbetat riktlinjer och kvalitetskriterier för lärcentra i syfte att utveckla det flexibla lärandet. Av dessa framgår att viktiga framgångsfaktorer för utvecklingen av lärcentra handlar om organisation, långsiktighet, tydliga mål, tydlig ledning och styrning samt en långsiktig ekonomisk planering. Distansutbildning och flexibelt lärande Distansutbildning har blivit en alltmer betydelsefull utbildningsform för att göra utbildning tillgänglig för alla. Nationellt centrum för flexibelt lärande (CFL) bedrev en omfattande projektverksamhet . beviljades bidrag till åtta nya kommunala projekt och 24 projekt inom folkbildningen, de senare fördelade på sju folkhögskolor och 17 studieförbund. Motsvarande antal beviljade projekt var tolv för kommunerna och 17 för folkbildningen. Det statliga bidraget för verksamheten har uppgått till . Att intresset för distansutbildning har ökat visar inte minst resultatet av den webbaserade studie som CFL låtit genomföra . 206 av landets kommuner besvarade enkäten. 2004/05:1 UTGIFTSOMRÅDE 16 har deltagit i CFL:s fortbildningsverksamhet och i seminarier och konferenser med erfarenhetsutbyte av metoder och pedagogik kring distansutbildning. har använt CFL:s distanskursmaterial och tagit del av CFL:s rapporter. Studien visar att det finns ett genomslag för nytänkande avseende arbetsformer, olika samverkanslösningar och otraditionella lösningar i den del av svensk vuxenutbildning som representeras i studien. De hinder som framhölls rörde bl.a. organisatoriska frågor och lokallösningar. Inom vuxenutbildningen används olika valideringsmodeller, främst inom den kommunala vuxenutbildningen och inom arbetsmarknadsutbildningen. Enligt lägesbedömning pågår utveckling av validering inom de flesta kommuners vuxenutbildning. Den validering som utförts har i huvudsak skett mot kursplanemål. Valideringsdelegationen inledde sitt arbete och resultat av denna kan ännu inte redovisas. 7.3.2Kommunal och statlig vuxenutbildning Enligt Myndigheten för skolutveckling har det politiska intresset för vuxenutbildningen ökat i många kommuner och den betraktas allt mera som ett instrument för utveckling och tillväxt. Kommuner sluter överenskommelser om samarbete kring vuxenutbildning och högskoleutbildning bl.a. för att säkerställa tillgång till utbildning och för att säkra kompetensförsörjning. I lägesrapporter rörande 2003 från och Myndigheten för skolutveckling framförs dock farhågor för ökande geografiska skillnader efter slut då det gäller tillgång till vuxenutbildning. Omfattningen av orienteringskurser har ökat och utgör enligt en studie genomförd av för många ett första steg till fortsatt utbildning. Både och Myndigheten för skolutveckling beskriver att det pågår ett utvecklingsarbete kring validering i flertalet kommuner. pekar på frågan om rekrytering av målgrupper och nämner då speciellt avsaknaden av de kortutbildade männen. En liknade bedömning gör Myndigheten för skolut- Vidare betonar myndigheten betydelsen av den vuxna befolkningens attityder till studier och lärande och relationen till kommunernas vuxenutbildning samt hur detta i sin tur påverkar barns och ungdomars förutsättningar att få stöd för sitt lärande i hemmiljön. i lämnar i sin rapport om ett antal rekommendationer. De handlar bl.a. om vikten av att vunna kunskaper och erfarenheter av sprids. /03 deltog ca 40 000 personer i grundläggande vuxenutbildning, en minskning jämfört med föregående år. Andelen studerande i vuxenutbildning som deltar i grundläggande vuxenutbildning har ökat något. Den totala kostnaden för grundläggande vuxenutbildning under uppgick till ca vilket motsvarar per heltidsstuderande och år. Svenska som andraspråk, engelska och orienteringskurser var de tre kurser som hade högsta antalet deltagare. Medelåldern låg och andelen män var . Kvällskurser och distansutbildning var enligt bedömning ovanligt i grundläggande vuxenutbildning. Enligt studie av 20 kommuner var det få studerande som förenar studier i grundläggande vuxenutbildning med studier inom utbildningsformen svenskundervisning för invandrare. Gymnasial vuxenutbildning och ett fortsatt riktat statsbidrag Resultatredovisningen avser både verksamhet finansierad med det riktade statsbidraget och kommunalt finansierad gymnasial vuxenutbildning. Den totala kostnaden för gymnasial vuxenutbildning var ca . Det statliga riktade bidraget krävde en motprestation på mätt i antal årsstudieplatser. anvisade medel motsvarande ca 46 500 årsstudieplatser i vuxenutbildning. Myndigheten för skolutveckling beslutade om fördelning av ca 45 000 årsstudieplatser inom gymnasial vuxenutbildning och 2 300 årsstudieplatser inom grundläggande vuxenutbildning. Omfattningen av den gymnasiala vuxenutbildningen framgår av tabell 7.1. , som var en tidsbegränsad satsning, avslutades . minskade det statliga bidraget från 102 000 årsstudieplatser 2000, till 46 500 årsstudieplatser inom ramen för det riktade statsbidraget 2003. Omfattningen i årsstudieplatser beräknas totalt uppgå till ca 85 000, varav 41 500 platser finansieras av kommunerna. Tabell 7.1 Total omfattning av den gymnasiala vuxenutbildningen 2003 Andelen män i gymnasial vuxenutbildning har legat på . Andelen studerande var under /03 , var och var . En stor andel, , var . De mest förekommande kurserna var i tur och ordning Datorkunskap, Orienteringskurser, Matematik A och Engelska A. Av s.k. yrkesinriktade kurser var Omvårdnad samt Arbetsmiljö och säkerhet de mest förekommande. Även övriga kurser inom vårdområdet var vanligt förekommande. Andelen lokala kurser i gymnasial vuxenutbildning minskade från till . Nationellt centrum för flexibelt lärande (CFL) kompletterar kommunernas utbud av vuxenutbildning med i första hand s.k. smala kurser i form av distansutbildning. Utbildningsvolymen vid CFL har dock minskat successivt, då tyngdpunkten för CFL:s verksamhet i enlighet med uppdraget alltmer övergått från utbildningstill utvecklingsinsatser. Antalet kursdeltagare har följaktligen minskat och var 20 447 under . (2002) av de studerande inom vuxenutbildning fanns i åldersgruppen och i åldersgruppen och under, vilket är en ökning jämfört med . 2004/05:1 UTGIFTSOMRÅDE 16 redovisade en minskning av antalet deltagare i påbyggnadsutbildningar (PU) mellan läsåren 2000/01 och 2001/02 till närmare 7 450 deltagare. /03 fanns ca 6 700 deltagare. Påbyggnadsutbildningar bedrevs i 128 kommuner och landsting. Påbyggnadsutbildningar inriktade på företagsekonomi, datorteknik och datakunskap hade flest kursdeltagare. Medianåldern bland deltagarna var . Andelen kvinnliga deltagare var , en marginell ökning . Av samtliga deltagare kom från annan kommun än den som anordnade utbildningen, en ökning sedan föregående läsår. Andelen deltagare födda utomlands var . Kostnaden som debiterades för en helårsplats varierade kraftigt med ett genomsnitt på . Antalet studerande i vuxenutbildningen för utvecklingsstörda, särvux, uppgick /04 till drygt 4 700 personer, en ökning med sedan föregående läsår. av deltagarna återfanns på grundsärskolenivå, på träningsskolenivå och resterande, , deltog i verksamhet på gymnasiesärskolenivå. Antalet deltagare per grupp varierar kraftigt men det genomsnittliga antalet är 2,7 vilket är en svag ökning sedan föregående läsår. Medelåldern i vuxenutbildningen för utvecklingsstörda var under läsåret . var födda utomlands vilket är en något större andel än föregående år. av deltagarna var kvinnor och var män. Antalet tjänstgörande lärare var omräknat till heltidstjänster 246 varav hade pedagogisk utbildning. Den totala kostnaden för vuxenutbildningen för utvecklingsstörda var , vilket är en ökning med jämfört med . Även kostnaden per deltagare har ökat något och uppgick till 2003. 2004/05:1 UTGIFTSOMRÅDE 16 Det totala antalet studerande inom svenskundervisning för invandrare (sfi) var under /03 runt 44 000, vilket är ca 4 000 fler än föregående år. Den största andelen av de studerande under läsåret, , utgjordes av gruppen övriga mellan män och kvinnor har varit i stort sett oförändrad . Medelåldern för de kvinnliga studerande i sfi var och motsvarande siffra för män var . Av dem som under /03 deltog i undervisning enligt den gamla kursplanen var det som under läsåret avslutade sina studier med minst godkänt och därmed uppnådde målen för sfi. Detta beror förmodligen på att många gått över till den nya kursplanen och istället blivit godkända där. Totalt antal kursdeltagare inom den nya kursplanen var 29 386 (studieväg 1: 5 127, studieväg 2: 11 322, studieväg 3: 12 937). Av dessa avslutade 8 967 någon studieväg med minst godkänt betyg och uppnådde målen för kursen (studieväg 1: 1 094, studieväg 2: 2 535, studieväg 3: 5 338). En person kan ha avslutat mer än en kurs inom respektive studieväg samt fler än en studieväg. Uppgifter rörande kostnader för sfi för perioden finns ännu inte tillgängliga och kan därför inte redovisas i sammanhanget. /04 hade av lärarna pedagogisk högskoleutbildning, en minskning jämfört med föregående år och . 2003 hade av de tjänstgörande lärarna minst 40 poäng i ämnet Svenska för invandrare eller svenska som andra språk, dvs. utbildning i den omfattning som krävs för ämneskompetens i . hade 40 poäng eller mer. Satsningen på kompetensutveckling för sfilärare innehåller dels poängsatta högskolekurser, i form av distansstudier, dels seminarier och nätverksträffar. Antalet deltagare i högskolekurser och seminarier har varit 729. Deltagarna kommer från drygt 100 kommuner. Satsningen på kompetensutveckling för sfi-lärare har ännu inte hunnit få genomslag i statistiken. Statens bidrag till folkbildningen uppgick till 2003. fördelade till verksamhet inom studieförbunden och till folkhögskolornas verksamhet. samlade studieförbunden drygt 2,5 miljoner deltagare, varav var kvinnor och män, i cirka 312 000 studiecirklar. En stor grupp deltagare studerar i flera olika cirklar; minst 1,5 miljoner personer beräknas ha deltagit i studiecirkelverksamhet. av deltagarna deltog i studiecirklar i estetiska ämnen. Vidare anordnades 219 000 kulturprogram (bl.a. föreläsningar) för 15,6 miljoner deltagare och cirka 1 miljon medverkande. Det vanligaste ämnet var historia. Utöver detta anordnades 70 000 arrangemang avseende övrig folkbildningsverksamhet/annan gruppverksamhet för 770 000 deltagare. Det populäraste ämnet här var föreningskunskap. Andelen invandrare, deltagare med funktionshinder samt arbetslösa som deltog i studiecirklar som anordnats till följd av särskilt riktade insatser var cirka 10, av det totala antalet deltagare. Jämfört med 2002 är detta en minskning. Studieförbundens verksamhet räknat i studietimmar och genomförda studiecirklar minskade jämfört med . Det är första gången som denna verksamhet minskat. Antalet genomförda kulturprogram ökade och annan gruppverksamhet ökade med sett till antalet genomförda arrangemang. I de långa kurserna samlade folkhögskolorna drygt 18 000 deltagare och nära 20 000 deltagare , varav två tredjedelar var kvinnor och en tredjedel män, såväl vår som höst. Antalet deltagare och deltagarveckor har ökat något jämfört med . Antalet deltagare per termin i folkhögskolornas långa kurser som hade någon form av funktionsnedsättning eller språkliga funktionshinder ökade med jämfört med till drygt 5 000 deltagare per termin. Även andelen invandrare med brister i svenska språket ökade kraftigt på de långa kurserna, från drygt 2 000 till 2 800 per termin jämfört med . Omkring 75 000 personer deltog varje termin i de korta kurserna () vilket är en minskning jämfört med föregående år. Över hälften av deltagarveckorna i de långa kurserna avser s.k. allmän kurs, dvs. utbildning som motsvarar grundskola och gymnasium. Därutöver utgör en tiondel yrkesinriktade kurser och knappt en femtedel estetiska kurser. Inom ramen för den särskilda utbildningssatsningen samlade folkhögskolorna i genomsnitt 7 500 deltagare per halvår. Andelen kvinnor var och andelen män . Andelen invandrare var och andelen deltagare med funktionshinder . av deltagarna hade en utbildningsbakgrund motsvarande högst tvåårig gymnasieskola. Åldersgruppen 2545 utgjorde drygt hälften av de studerande. Jämfört med 2002 motsvarar minskningen av statsbidraget 2003 1 700 årsplatser som kan jämföras med den faktiska minskningen som var omkring 1 200 platser. Inför folkomröstningen om den ekonomiska och monetära unionen (EMU) 2003 nåddes drygt 190 000 människor av folkbildningsinsatsen. 2 500 studiecirklar, 2 600 kulturprogram och 300 aktiviteter inom verksamhetsformen annan gruppverksamhet arrangerades. har granskat statsbidragen till folkbildningen avseende regeringens styrning, kontroll, uppföljning och återrapportering till . överlämnade en rapport innehållande bedömningar och rekommendationer till regeringen. anser bl.a. att statens begränsade styrning av bidraget till folkbildningen medför problem att säkerställa att intentionerna med bidraget uppfylls. anser också att det är av vikt att regeringen fortlöpande genomför och redovisar resultatet av statliga utvärderingar inom folkbildningsområdet för . Rapporten bereds tillsammans med de båda utredningar och folkbildningens framsynsdokument som är föremål för remissbehandling. 2004/05:1 UTGIFTSOMRÅDE 16 Verksamheten har omfattat en volym på ca 13 000 årsstudieplatser. slutfördes behandlingen av ansökningar från anordnare om utbildningsstarter . Av 347 ansökningar med sammanlagt 8 608 platser kunde bifallas. Ingen ny ansökningsomgång genomfördes . Snittkostnaden per utbildningsplats för utbildningar som fick beslut om start var vilket var en ökning med sedan föregående år. I alla pågående utbildningar deltog sammantaget 17 635 studerande. uppgick antalet nya och tidigare beviljade utbildningar till 442. SCB samlar på uppdrag av myndigheten in uppgifter om de studerande. av de studerande där utbildningsbakgrund fanns redovisad hade en 23 årig yrkesförberedande studieväg bakom sig, studieförberedande och annan ej specificerad. Andelen med en bakgrund från yrkesförberedande studier var något mindre än . Störst sökandetryck fanns till utbildningar inom ekonomi och vård och minst inom trä, livsmedel och teknik. Av de utexaminerade hade anställning eller eget företag efter examen, en minskning sedan föregående år främst beroende på den försämrade arbetsmarknadssituationen inom IT- och telekombranscherna. Medelåldern bland de studerande var . Andelen kvinnor som studerar i KY var , en ökning med en procentenhet sedan föregående år. Av de studerande hade utomnordisk bakgrund jämfört 2002. KY som utbildningsform var representerad i alla län utom . Flest antal platser per invånare hade och minst, förutom , hade . omfattade verksamheten 267 kompletterande utbildningar. Av dessa var berättigade till såväl studiestöd samt statsbidrag, till studiestöd och 2004/05:1 UTGIFTSOMRÅDE 16 Övriga stod enbart under statlig tillsyn. Sammantaget har ca 5 900 personer deltagit vilket är en minskning sedan föregående år . Teknikutbildningar svarade för den största delen av denna minskning. Flesta antalet utbildningar fanns inom konst, hantverk, dans, teater och musik. Flest deltagare återfanns inom ekonomi, kommunikation och media. Antalet deltagare i gruppen utbildningar som enbart stod under statlig tillsyn minskade . För samtliga kompletterande utbildningar var medelåldern . av alla deltagare var kvinnor, en betydande ökning sedan föregående år. Kompletterande utbildningar fanns spridda över hela landet. Det statliga bidraget uppgick till . Regeringen fördelade för uppsökande verksamhet till följande organisationer: , Handikappförbundens samarbetsorgan, i , , Ledarna, akademikers centralorganisation, och . De åtta organisationerna redovisade genomförd verksamhet till (dnr U2004/578/SV). Av dessa redovisningar framgår bland annat att tilldelade medel använts till uppsökande verksamhet i lokala och regionala projekt samt till utbildning av förtroendevalda i aktuella samhällsfrågor. Särskilda insatser för vissa grupper tillfördes medel för specialpedagogiskt stöd till skolhuvudmännen för det offentliga skolväsendet för vuxna. Institutet har redovisat att vuxenutbildningsuppdraget varit ett prioriterat utvecklingsområde men att arbetet med att öka kännedomen om institutets ansvar och uppdrag behöver intensifieras. Det finns en stor okunskap om vuxna med funktionshinder och specialpedagogiska konsekvenser. I samverkan med och även med andra organisationer, som har verksamhet som riktar sig till döva, bedriver Nationellt centrum för flexibelt lärande (CFL) utvecklingsarbete av läromedel för döva med teckenspråk som första språk. inleddes sex nya utvecklingsprojekt och 15 projekt avslutades och resulterade i färdiga produkter. CFL bedrev aktiv information om utvecklingsarbetet och de produkter det resulterat i vid ett antal konferenser, seminarier och mässor. CFL har disponerat för utveckling av läromedel . Folkhögskolor och studieförbund som erbjöd utbildning för funktionshindrade och invandrare med språksvårigheter erhöll 2003 bidrag om sammanlagt som avsatts av från det allmänna statsbidraget. Fr.o.m. /04 har och utbildningsstöd, Sisus, en tydligare uppdelning av respektive bidrag. finansierar pedagogiska merkostnader, i första hand ökad lärartäthet men även ökade syo-, kurators- och psykologinsatser. Sisus fördelar medel till assistans och tolk samt till anpassning av teknisk utrustning och läromedel. Det sökta beloppet i ansökningarna från folkhögskolorna har varit betydligt högre än vad och Sisus kunnat betala ut. Folkhögskolornas merkostnader för elever med funktionshinder överstiger i vissa fall de bidrag som Sisus och folkbildningsrådet kan betala ut. deltog 677 personer i teckenspråksutbildning för vissa föräldrar (TUFF). Antalet deltagare i utbildningen har minskat . Bidrag enligt förordningen om statsbidrag för teckenspråksutbildningen har utbetalats för 257 föräldrar, vilket var något färre än 2002. har i uppdrag att följa och utvärdera TUFF och lämna en redovisning. genomför en större sammanfattande utvärdering av TUFF . beräknades för stöd till teckenspråks- och teckentolksutbildning. () genomförde flera olika rekryteringsinsatser och antalet sökande till utbildningarna har ökat. Av TÖI:s årsredovisning framgår att sju folkhögskolor bedrivit undervisning inom detta område vilket är en folkhögskola mindre jämfört med föregående år. platser har dock ökat från 288 till 307. 57 tolkar för döva, dövblinda och vuxendöva slutförde sin utbildning jämfört med 24 . 107 deltagare gick ut den tvååriga teckenspråkslinjen vilket var en stark ökning då 62 deltagare avslutade utbildningen. TÖI fördelar också bidrag till utbildningar för tolkar i invandrar- och minoritetsspråk, s.k. kontakttolkar. har elva folkhögskolor och elva studieförbundsavdelningar erbjudit utbildning i över 80 språk, en ökning med 20 språk. Kurserna samlade drygt 3 207 deltagare , vilket är en svag ökning sedan föregående år. Asyltolkningskurserna har ökat från av statsbidraget till . Av rättstolkningskurserna utgör nu asyltolkningskurserna . Efterfrågan på utbildade tolkar beräknas öka. 7.4.1Fortsatt utveckling av vuxnas lärande Som ett led i uppföljningen av Lissabonstrategin har utbildningsministrarna antagit ett antal riktmärken för den europeiska utvecklingen på utbildningsområdet . Ett av dessa riktmärken är att av den vuxna, arbetsföra befolkningen ska delta i livslångt lärande. har en lång tradition av vuxenutbildning och runt en femtedel av befolkningen deltog i någon form av utbildning inom det reguljära utbildningssystemet för vuxna utanför högskolan eller inom folkbildningen. Vuxenutbildningen måste kunna skapa reella förutsättningar för livslångt lärande genom att erbjuda utbildning och stöd för lärande som svarar mot den enskildes behov och förutsättningar. Den enskilde, staten, kommunerna och arbetsgivarna delar ansvaret för att det lärande som samhället behöver för att förverkliga de uppsatta målen kommer till stånd. Sedan kommunaliseringen av skolväsendet i början av 1990- talet har kommunerna ansvaret för den kommunala vuxenutbildningen. Genom och det därpå följande riktade bidraget har staten gjort mycket stora insatser för att upprätthålla en hög volym på vuxenutbildningen. Det är angeläget att kommunerna vid- 2004/05:1 UTGIFTSOMRÅDE 16