prop · GT031d14 · 2005-09-20 00:00:00 — Det skapar trovärdighet, trygghet och gynnsamma förutsättningar för ett ökat barnafödande. Generell välfärd, principen om barnets bästa samt jämställdhet mellan kvinnor och män är det som utgör grunden för regeringens arbete inom familjepolitiken. För barnets bästa är det viktigt att båda föräldrarna är delaktiga i barnets uppväxt och tar ansvar för barnet. I detta sammanhang är också jämställdheten mellan kvinnor och män av central betydelse. Det är viktigt att se de familjepolitiska stöden ur ett långsiktigt dynamiskt perspektiv. De bör utformas så att barnfamiljernas handlingsutrymme och möjligheter att själva påverka sin ekonomiska situation är stora. En grundläggande strävan är att skapa förutsättningar för jämlika uppväxtvillkor för alla barn. Att minska antalet ekonomiskt utsatta familjer genom en välfärd som omfattar alla och som är solidarisk finansierad är en prioriterad Detta arbete måste ske på bred front och omfatta såväl den ekonomiska familjepolitiken som andra politikområden. Med anledning av rapporten utsatta barn aviserade regeringen ekonomiska vårproposition (prop. 2003/04:100) att skall avsättas för reformer för ekonomiskt utsatta barn. Regeringen har därefter lämnat propositioner till med förslag på förbättringar inom underhållsstödet, bostadsbidraget och studiestödssystemet. har beslutat i enlighet med regeringens förslag. Lagändringarna innebär bl.a. att underhållsstödets belopp höjs med per barn och månad. Vidare höjs det särskilda bidraget för hemmavarande barn inom bostadsbidraget och det införs också ett umgängesbidrag till föräldrar som på grund av vårdnad eller umgänge har sina barn boende hos sig. Dessutom införs ett barntillägg till studerande föräldrar inom studiestödssystemet. Ekonomiskt utsatta barnfamiljer är beroende av bostadsbidrag och underhållsstöd för sin försörjning. Det är därför fördelningspolitiskt mycket träffsäkert att göra förbättringar inom dessa stöd. För att förbättra barnfamiljernas ekonomi föreslår regeringen att barnbidrag och förlängt barnbidrag höjs med per barn och månad från . föreslås också ett nytt flerbarnstillägg med för det andra barnet och att flerbarnstillägget höjs med fr.o.m. det tredje barnet. I tilläggsbudgeten föreslår regeringen vidare att de höjda bidragsnivåerna samt det nya flerbarnstillägget skall omfatta även bidrag och tillägg för tiden fr.o.m. (se finansplan m.m., avsnitt 8.2.11 i denna proposition). Barnfamiljernas levnadsförhållanden har ändrats över tiden. Familjebildningen ser annorlunda ut . Allt fler föräldrar delar på ansvaret för barnen även efter en separation. Det är en självklar ambition att modernisera socialförsäkringslagstiftningen och anpassa den till den verklighet vi lever i. Regeringens övergripande ambition att kombinera en politik för sysselsättning och tillväxt med en politik för ökad rättvisa och minskade klyftor har betydelse för den ekonomiska familjepolitikens utformning. Även målet att halvera socialbidragsberoendet är en viktig utgångspunkt för familjepolitikens inriktning. 2005/06:1 UTGIFTSOMRÅDE 12 ingen avser att fortsätta arbetet med att utforma en familjepolitik som baseras på generell välfärd, barnets bästa samt jämställdhet mellan kvinnor och män. Regeringens inställning är att fusk med olika socialförsäkringsförmåner inte skall förekomma. I syfte att stärka kontrollen vid utbetalning av ersättning och bidrag och stävja förekomsten av fusk med förmånerna har arbetet mot fusk intensifierats . Regeringen ser åtgärder mot olika former av oegentligheter som en viktig del av insatserna för att öka medborgarnas förtroende för trygghetssystemen. Tabell 3.6 Anslagsutveckling 21:1 Allmänna barnbidrag 1 Inklusive tilläggsbudget i samband med ekonomiska vårproposition (bet. 2004/2005:FiU21) och förslag på tilläggsbudget i samband med budgetpropositionen . De allmänna barnbidragen, dvs. barnbidrag, flerbarnstillägg och förlängt barnbidrag, syftar till att minska skillnaderna i de ekonomiska villkoren mellan familjer med och utan barn. Utgiftsutvecklingen är främst beroende av bidragets nivå och antal födda barn. Om antalet bidragsberättigade barn förändras med 5 000 påverkar det anslagsbelastningen med ca . Under uppgick utgifterna för de allmänna barnbidragen till . Det innebär att utgifterna detta år understeg anslaget med nära . För innevarande budgetår beräknas utgifterna till , vilket är ca lägre än anvisat anslag. Barnbidragen bidrar till uppfyllelsen av målet att skillnaderna i de ekonomiska villkoren mellan familjer med och utan barn skall minska inom 2005/06:1 UTGIFTSOMRÅDE 12 ramen för den generella välfärden. Barnbidraget är ett generellt stöd och skapar inga marginaleffekter. Barnbidragssystemet är vidare lätt att överblicka samt enkelt och billigt att administrera. Barnbidraget har också hög legitimitet. Barnbidragen har höjts i omgångar . höjdes barnbidraget från till per barn och månad, som flerbarnstilläggen återinfördes. höjdes barnbidraget till per barn och månad, som flerbarnstilläggen höjdes. genomfördes en satsning i samma storleksordning då barnbidraget ökade till per barn och månad och flerbarnstilläggen höjdes ytterligare. Regeringen har i budgetpropositionen aviserat ytterligare förbättringar av barnfamiljernas ekonomi genom en höjning av barnbidrag och flerbarnstillägg. Regeringen föreslår därför nu att bidragsnivåerna höjs på det sätt som angavs där. Detta innebär att barnbidrag och förlängt barnbidrag höjs med till per barn och månad fr.o.m. . Vidare införs ett nytt flerbarnstillägg med för det andra barnet som flerbarnstillägget höjs med fr.o.m. det tredje barnet. Lagförslag härom lämnas i tilläggsbudget i denna proposition (se finansplan m.m., avsnitt 8.2.11). Sammantaget uppgår dessa satsningar till . Tabell 3.7 Härledning av anslagsnivån 20062008, för 21:1 Allmänna barnbidrag Förändring till följd av: Överföring till/från andra Förslag/beräknat anslag 1 Statsbudget enligt beslut (bet. 2004/05:FiU10). Beloppet är således exklusive beslut på tilläggsbudget under innevarande år. Den högre anslagsnivån förklaras i huvudsak av höjda bidragsnivåer samt införandet av ett nytt flerbarnstillägg för det andra barnet. Bedömningen av anslagsbehovet utgår från () senaste befolkningsprognos . Med hänsyn till ovanstående föreslår regeringen att 23 anvisas för anslaget 21:1 Allmänna barnbidrag . beräknas anslaget till 23 respektive 23 . Tabell 3.8 Anslagsutveckling 21:2 Föräldraförsäkring 1Inklusive tilläggsbudget i samband med ekonomiska vårproposition (bet. 2004/2005:FiU21) och förslag på tilläggsbudget i samband med budgetpropositionen . 22 396 000 tkr avser statlig ålderspensionsavgift, varav 47 152 tkr är regleringsbelopp avseende 2003. Föräldraförsäkringen syftar till att ge båda föräldrarna möjlighet att förena förvärvsarbete eller studier med föräldraskap. Föräldraförsäkringen omfattar föräldrapenning i samband med barns födelse, tillfällig föräldrapenning och havandeskapspenning. Uttaget av föräldrapenningdagar utgjorde av det totala uttaget av dagar inom föräldraförsäkringen . Utgiftsutvecklingen inom föräldraförsäkringen är främst beroende av ersättningsnivå, antal födda barn och fördelning av ersättningsdagarna mellan föräldrarna. Förändringar i födelsetalet påverkar redan på kort sikt användningen av både föräldrapenning, havandeskapspenning och de inom den tillfälliga föräldrapenningen. På påverkas även tillfällig föräldrapenning för vård av barn. Tabell 3.9 Anslagets komponenter utbetalades föräldrapenning för drygt 42 miljoner dagar vilket var 2 miljoner fler dagar jämfört med . Medelersättningen 2004 var per ersatt dag för kvinnor och för män. Utfallet visar att regeringens mål att skillnaderna i uttag av föräldrapenning mellan barnets föräldrar skall minska har uppfyllts. Effekterna av den införda pappa- och mammamånaden inom föräldraförsäkringen är, som regeringen tidigare redovisat, positiva. infördes ytterligare en pappa- och mammamånad för barn födda . Vid en jämförelse med barn födda har skillnaden i uttag av föräldrapenning mellan föräldrarna minskat över tiden. Mödrarna är dock fortfarande de som tar ut den största andelen av dagarna. För barn födda som hunnit bli två men inte hade mammorna i genomsnitt tagit ut mer än papporna. Motsvarande siffra för barn födda var . Införandet av den ytterligare reserverade månaden påverkar sannolikt utvecklingen mot en jämnare fördelning. Av det antal vuxna som fick föräldrapenning var män vilket kan jämföras mot 2003. har utnyttjandet av föräldrapenning varit lågt. Både antalet uttagna dagar med föräldrapenning och det utbetalda beloppet steg mycket svagt jämfört med året innan. Både kvinnornas och männens andel av uttagna dagar med föräldrapenning ökade mindre än förväntat. Männens andel ökade endast svagt trots att andelen barn som berättigar till två pappamånader och till 480 2005/06:1 UTGIFTSOMRÅDE 12 föräldrapenningdagar i stället för tidigare en pappamånad och ökar. Fram blev pappornas andel av föräldrapenningdagar . Under ett kalenderår tas föräldrapenningdagar ut för nio olika årskullar barn. har medelantalet uttagna föräldrapenningdagar ökat för alla de årskullar som berättigar till föräldrapenning. har dock medelantalet uttagna föräldrapenningdagar enbart ökat för de barn som är födda och vilka omfattas av två papparespektive mammamånader samt för den äldsta och därmed sista årskullen barn som berättigar till föräldrapenning. Analys av pappornas uttag av föräldrapenning har analyserat hur många föräldrapenningdagar pappor med barn födda tagit ut fram till och med det år barnet fyllt . Resultaten visar att ekonomin i sig inte är styrande för hur många föräldrapenningdagar pappan tar ut. De faktorer som visade sig ha störst betydelse var: -inkomst i förhållande till taket, -svensk- eller utlandsfödd, -sektorstillhörighet på arbetsmarknaden, Enskilda faktorer i familjen har inte var för sig så stark effekt på hur många dagar pappan tar ut. Beräkningar för vissa kombinationer av faktorer visar dock att skillnaderna mellan grupper av familjer kan vara stora. Exempelvis tar en statligt anställd pappa, med inkomst under taket i en familj där bägge är svenskfödda och högskoleutbildade, och mamman har en inkomst över taket, ut i genomsnitt mer än en privatanställd pappa med inkomst över taket i en familj där bägge är utlandsfödda, har högst gymnasial utbildning och mamman har en inkomst under taket. Skillnaderna mellan dessa två typhushåll () är stora med tanke på att pappan i det studerade materialet i genomsnitt tog ut . Tabellen 3.10 visar att då mamman har en inkomst över taket tar pappan ut fler dagar jäm- 2005/06:1 UTGIFTSOMRÅDE 12 fört med familjer där mamman har inkomster under taket, detta oavsett om pappan har inkomster över eller under taket, mer. Den grupp där pappan tar ut flest dagar är då mamman har en inkomst över taket medan pappan har en inkomst under taket. I de fall då mamman har en inkomst under taket och pappan över taket tar pappan ut minst antal dagar, färre än när båda har inkomst under taket. Sammanfattningsvis kan det således hävdas att familjen i vissa avseenden agerar ekonomiskt rationellt när det gäller vilken förälder som tar ut flest respektive minst antal dagar. Beteendet skulle dock vara än mer rationellt om pappornas uttag var större än mammans då mamman har den högre inkomsten. Tabell 3.10 Skattningar av antalet dagar pappan tar ut jämfört med när bägge föräldrarna har en inkomst under taket (0 alternativet)1 Båda föräldrarna har inkomster under taket Båda föräldrarna har inkomster över taket Mamman har inkomst under taket och pappan Mamman har inkomst över taket och pappan Källa: SCB LINDA-data, beräkningar 1utdrag ur en multivariat analys. En slutsats som kan dras är att om kvinnorna får högre löner skulle detta med stor sannolikhet leda till att pappornas uttag av föräldrapenningdagar ökar. Detta eftersom pappan tar ut om mamman har en inkomst över taket oavsett om han har en inkomst över eller under taket. Även andra faktorer har betydelse för att kunna bidra till en jämnare fördelning av föräldrapenningdagarna mellan barnets föräldrar, till exempel en höjd utbildningsnivå. Tillfällig föräldrapenning betalades ut för 5,1 miljoner dagar . Den tillfälliga föräldrapenningen består av ersättning för vård av barn, pappadagar i samband med barns födelse och kontaktdagar för barn som omfattas av 1 § lagen (1993:387) om stöd och service till vissa funktionshindrade (LSS). Kontaktdagarna står för mindre än en halv procent av antalet dagar. Av de utbetalda nettodagarna gick Medelersättningen var för kvinnorna och för männen. Ersättning för vård av barn utgör den största delen inom den tillfälliga föräldrapenningen och står för av utgifterna. Antalet födda barn påverkar utgiften för tillfällig föräldrapenning vid vård av barn något och alltmer till dess barnet är . De flesta dagarna används för barn de fyller med per barn. För barn mellan tre och tar föräldrarna i genomsnitt ut . För barn i övriga åldrar är uttaget . Männens andel av uttagna dagar för vård av barn var . De tio s.k. pappadagarna i samband med barns födelse utgör av utgifterna. Ersättningen påverkas direkt av antalet födda barn och ökade därmed . Även en annan person än fadern kan använda denna förmån och 2004 användes av de utbetalda dagarna av kvinnor. Över tre fjärdedelar av de nyblivna papporna använde förmånen, som användes . I SCB:s befolkningsprognos antas att färre barn kommer att födas jämfört med tidigare prognos vilket kommer att medföra färre uttagna pappadagar framöver än tidigare beräknat. (dåvarande ) genomförde en riktad kontroll av ärenden med tillfällig föräldrapenning. Kontrollen visade att av de 940 föräldrar som granskats (ett urval av de föräldrar som hade haft fler än tio ärenden med tillfällig föräldrapenning), hade lämnat felaktiga uppgifter som resulterat i för mycket utbetald tillfällig föräldrapenning. I de flesta fall hade dessa föräldrar uppgivit att de avstått från förvärvsarbete trots att de arbetat och därmed fått ersättning från försäkringen som de uppburit lön. Till största delen berodde felaktigheterna på att föräldern arbetat och fått ersättning. Som ett led i arbetet att motverka fusk och missbruk inom bland annat den tillfälliga föräldrapenningen har tagit fram en risk- och väsentlighetsanalys som ett stöd för att skärpa kontrollerna av dessa ärenden. Regeringens mot åtgärder oegentligheter inom socialförsäkringen beskrivs i avsnittet Administration under utgiftsområde 10 och i finansplanen i denna proposition. Havandeskapspenning betalades ut , vilket är ca 6 000 fler dagar än året innan. Denna förmån är starkt knuten till antalet födda barn. har antalet födda stigit jämfört med . Följaktligen förväntades också antalet kvinnor som beviljas havandeskapspenning öka, men ökningen har uteblivit. Fler födda har alltså inte lett till motsvarande ökning i antalet utbetalda havandeskapspenningdagar. SCB:s befolkningsprognos visar på färre födda barn än prognos vilket innebär att antalet ärenden med havandeskapspenning kan antas bli färre än tidigare beräknat. Andelen gravida som beviljas havandeskapspenning har sjunkit . Utfallet för tyder på att ca 400 färre kvinnor beviljats ersättning jämfört med . Föräldraförsäkringen bidrar till att uppfylla målet att minska skillnaderna i de ekonomiska villkoren mellan familjer med och utan barn genom att underlätta för båda föräldrarna att kombinera familj med förvärvsarbete eller studier. Regeringens mål för föräldrapenningen att skillnaderna i uttag av föräldrapenning mellan barnets föräldrar skall minska är uppfyllt. Männens andel av det totala antalet uttagna dagar har ökat och uppgick jämfört 2003. Tabell 3.11 Härledning av anslagsnivån 20062008, för 21:2 Föräldraförsäkring Förändring till följd av: Överföring till/från andra Förslag/beräknat anslag 1 Statsbudget enligt beslut (bet. 2004/05:FiU10). Beloppet är således exklusive beslut på tilläggsbudget under innevarande år. 2005/06:1 UTGIFTSOMRÅDE 12 Den högre utgiftsnivån förklaras av fortsatt ökat barnafödande samt ökad timlöneutveckling. I beräkningen av anslagsmedel ingår även det aviserade förslaget om höjt tak från 7,5 till 10 prisbasbelopp samt höjd lägstanivå per dag från . Mot bakgrund av ovanstående föreslår regeringen att 27 anvisas för anslaget 21:2 Föräldraförsäkring . beräknas anslaget till 29 respektive 31 . Tabell 3.12 Anslagsutveckling 21:3 Underhållsstöd 1 Inklusive tilläggsbudget i samband med ekonomiska vårproposition (bet. 2004/2005:FiU21) och förslag på tilläggsbudget i samband med budgetpropositionen . Genom underhållsstödet garanterar samhället att ett barn till särlevande föräldrar får ett visst underhåll även när den bidragsskyldiga föräldern inte fullgör sin underhållsskyldighet. Utgiftsutvecklingen för underhållsstödet är beroende av omvärldsfaktorer som staten inte kan styra, som exempelvis antal separationer, antal barn, födelsetal och löneutvecklingen. Ut- giftsstyrande faktorer som staten kan påverka är bl.a. underhållsstödets nivå, procentsatserna som bestämmer återbetalningsskyldigheten samt storleken på det grundavdrag på inkomsten som får göras innan återbetalningsskyldigheten beräknas. Om antalet barn avviker med 3 000 påverkar det anslagsbehovet med ca . Inbetalningsgraden från bidragsskyldiga bedöms bli . Om den avviker påverkar det anslagsbehovet med . Om timlöneutvecklingen ökar minskar utgifterna med . understeg utgifterna för underhållsstödet anvisade medel med . För innevarande budgetår beräknas utgifterna till , vilket är mer än anvisade medel. 2005/06:1 UTGIFTSOMRÅDE 12 Under verksamhetsområdet bidrag finns målet avseende underhållsstödet att barnets försörjning i ökad utsträckning skall regleras direkt mellan föräldrarna. I (dåvarande ) årsredovisning lämnas en redogörelse för hur målsättningen uppfylls. Av redogörelsen framgår att målet är uppfyllt eftersom ungefär hälften (50,) av de barn som inte bodde tillsammans med båda sina föräldrar, hade föräldrar som reglerade underhållet direkt mellan sig. Det är en ökning jämfört med då andelen var och 2001 då andelen var . arbetar med att öka kunskapen hos separerade föräldrar om att barnets underhåll kan bestämmas genom ett avtal om underhållsbidrag eller att underhållsstödet i stället kan bestå av ett utfyllnadsbidrag som fyller upp till det maximala beloppet om . Inom underhållssystemet är av de bidragsskyldiga fullbetalande och skuldfria. Det finns således många föräldrar inom underhållsstödssystemet som har förutsättningar att reglera underhållet på egen hand. I ett längre perspektiv är det angeläget att endast de föräldrar som inte har förutsättningar att själva reglera underhållet skall finnas inom systemet. Mot denna bakgrund har regeringen gett i uppdrag att redovisa hur myndigheten själv eller tillsammans med andra aktörer kan ge separerade föräldrar bättre stöd i att träffa avtal om underhållsbidrag till barn. skall beakta resultatet av vårdnadskommitté och eventuella förslag som kommittén lämnar. Uppdraget skall redovisas till . Vidare har regeringen givit i uppdrag att redovisa i vilken omfattning föräldrar som är återbetalningsskyldiga för underhållsstöd har en väsentligt förändrad aktuell inkomst jämfört med taxerad inkomst. skall även redovisa eventuella förslag till förändringar av nuvarande regler. Av redovisningen skall framgå hur vanligt det är att bidragsskyldiga med en försämrad inkomst får en skuld för utebliven återbetalning samt storleken på skulderna. Redovisningen skall överlämnas till . Utgifterna för underhållsstöd har minskat . Detta beror främst på att antalet barn inom underhållsstödssystemet minskat betydligt . Ytterligare en orsak är att den andel av det debiterade beloppet som de bidragsskyldiga föräldrarna har att återbetala har ökat. De minskande utgifterna för underhållsstöd beror även på att fler föräldrar väljer att reglera sin underhållsskyldighet gentemot barnet utanför underhållsstödssystemet. Regeringen överlämnade propositionen 2004/05:116 Ett reformerat underhållsstöd till . har fattat beslut om propositionen i enlighet med regeringens förslag (bet. 2004/05:SfU15, rskr. 2004/05:254). Lagändringarna innebär bland annat att underhållsstödets belopp och den bidragsskyldige förälderns grundavdrag kommer att höjas. Med anledning av lagändringarna förväntas kostnaden för underhållsstödet öka . Orsakerna till detta är att högre utbetalningar inte kommer att kunna täckas av de bidragsskyldiga samt att ärenden med utfyllnadsbidrag eller växelvis boende som tidigare dragits in på grund av att taket för utbetalning har nåtts, på nytt kan komma in i systemet. Tabell 3.13 Härledning av anslagsnivån 20062008, för 21:3 Underhållsstöd Förändring till följd av: Överföring till/från andra Förslag/beräknat anslag 1 Statsbudget enligt beslut (bet. 2004/05:FiU10). Beloppet är således exklusive beslut på tilläggsbudget under innevarande år. Den högre utgiftsnivån förklaras i huvudsak av ett beslut om höjning av underhållsstödet. Av denna medelsförstärkning är en del av den miljard som regeringen aviserade ekonomiska vår- proposition för reformer för ekonomiskt utsatta barn. Resterande finansieras genom de besparingar som uppstår till följd av lagändringsförslag i propositionen Vissa frågor om sjukpenninggrundande inkomst och livränta (prop. 2004/05:108). Mot bakgrund av ovanstående föreslår regeringen att 2 anvisas för anslaget 21:3 Underhållsstöd . beräknas anslaget till 2 respektive 2 . 3.9.421:4 Bidrag till kostnader för internationella adoptioner Tabell 3.14 Anslagsutveckling 21:4 Bidrag till kostnader för internationella adoptioner 1 Inklusive tilläggsbudget i samband med ekonomiska vårproposition (bet. 2004/2005:FiU21) och förslag på tilläggsbudget i samband med budgetpropositionen . Anslaget disponeras för bidrag till kostnader för internationella adoptioner enligt lagen (1998:1463) om bidrag vid adoption av utländska barn. Bidrag till adoptivföräldrars kostnader vid adoption av utländska barn lämnas med per barn. Bidraget administreras av . I enlighet med den av antagna propositionen Internationella adoptionsfrågor (prop. 2003/04:131) lämnas adoptionskostnadsbidrag för adoptioner som förmedlas av en sammanslutning som är auktoriserad enligt lagen (1997:192) om internationell adoptionsförmedling. Cirka 1 000 barn adopteras till från andra länder. kom totalt 1 109 barn i åldern till för adoption, varav 992 barn kom genom auktoriserade organisationer. 2005/06:1 UTGIFTSOMRÅDE 12 Tabell 3.15 Härledning av anslagsnivån 20062008, för 21:4 Bidrag till kostnader för internationella adoptioner Förändring till följd av: Överföring till/från andra Förslag/beräknat anslag 1 Statsbudget enligt beslut (bet. 2004/05:FiU10). Beloppet är således exklusive beslut på tilläggsbudget under innevarande år. Mot bakgrund av ovanstående föreslår regeringen att anvisas för anslaget 21:4 Bidrag till kostnader för internationella adoptioner . beräknas anslaget till . 3.9.521:5 Barnpension och efterlevandestöd för barn Tabell 3.16 Anslagsutveckling 21:5 Barnpension och efterlevandestöd för barn 1 Inklusive tilläggsbudget i samband med ekonomiska vårproposition (bet. 2004/2005:FiU21) och förslag på tilläggsbudget i samband med budgetpropositionen . Anslaget omfattar fr.o.m. barnpension och efterlevandestöd för barn. Förmånen skall ge barn vars ena eller båda föräldrar avlidit en rimlig ekonomisk standard. avskaffades barnpension i form av folkpension och allmän tilläggspension (ATP). Barnpension och efterlevandestöd för barn ges till barn . För barn som går i grundskola, gymnasium eller liknande kan barnpensionen förlängas, längst t.o.m. juni månad det år barnet fyller . Utgiftsutvecklingen är stabil. Utgifterna styrs främst av utvecklingen av inkomstindex och prisbasbelopp. 2005/06:1 UTGIFTSOMRÅDE 12