prop · GS03164 · 2005-05-31 00:00:00 — Den rättsliga grunden för EU:s tullinformationssystem består dels av rådets förordning (EG) nr 515/97 (EGT L 82, 22.3.1997, s. 1) om ömsesidigt bistånd i tullärenden vilken trädde i kraft , dels konventionen om användning av informationsteknologi för tulländamål () (EGT C 316, 27.11.95, s. 34). TIS- konventionen undertecknades av medlemsstaterna . Konventionen har därefter kompletterats med ett antal tilläggsprotokoll avseende bl.a. behörighet att meddela förhandsavgöranden angående tolkningen av konventionen samt inrättandet av ett register för identifiering av tullutredningar () (EUT C 139, 13.6.03, s. 1). Konventionen blev provisoriskt tillämplig efter att åtta av medlemsstaterna, däribland , ratificerat den. Samtliga femton medlemsstater har fortfarande ännu inte ratificerat konventionen. Syftet med tillskapandet av TIS är att söka tillgodose behovet av snabb och effektiv informationsspridning för den brottsbekämpande verksamheten med anknytning till EU:s tull- och jordbruksreglering. Systemet är tänkt att komma till användning i tullmyndigheternas arbete med att bekämpa brott mot såväl gemenskapens regler inom tull- och jordbruksområdet som nationell lagstiftning som faller under tullmyndigheternas ansvarsområde. TIS utgör ett samlingsbegrepp för två från varandra logiskt skilda databaser. Den första databasen, , utgör ett verktyg för att bekämpa överträdelser av de gemenskapsrättsliga tull- och jordbruksbestämmelserna, dvs. inom ramen för gemenskapens första pelare. Den andra databasen, , styrs av bestämmelserna i konventionen och utgör ett instrument för det mellanstatliga samarbetet inom den tredje pelaren, såvitt Systemet förvaltas av kommissionen och är åtkomligt via terminaler i varje medlemsstat. Det är frivilligt för medlemsstaterna att införa uppgifter i systemet och att använda sig av de uppgifter som finns i systemet. införas för vissa fastställda åtgärder observation och rapport, diskret övervakning eller särskild kontroll. Personuppgifter får vidare föras in i systemet endast om det finns konkreta bevis som tyder på att den berörda personen, såvitt avser TIS I, har utövat eller kommer att utöva verksamhet som strider mot tull- och jordbrukslagstiftningen eller, såvitt avser TIS III, har gjort eller kommer att göra sig skyldig till grova verksamhet tillmäts särskild betydelse i sammanhanget, men är i sig inte en tillräcklig omständighet utan det måste dessutom finnas konkreta bevis för att ny brottslighet föreligger. att det inte finns stöd för att registrera några uppgifter om andra personer såsom vittnen, anhöriga, arbetskamrater, brottsoffer och liknande. Syftet med är att TIS också skall kunna användas för utbyte av information rörande förekomsten av handlingar om pågående eller avslutade tullutredningar och för lämplig samordning av dessa. Direkt tillgång till uppgifter i TIS är uteslutande förbehållen de nationella myndigheter som varje medlemsstat utser. myndigheter hör tullmyndigheterna men även andra myndigheter som har en brottsbekämpande uppgift kan få tillgång till systemet. enhälligt beslut kan även internationella och regionala organisationer ges direkt tillgång till TIS. Tullinformationssystemet togs i skarp drift . Kommissionen och medlemsstaterna arbetar med att lägga in information och övervaka den praktiska tillämpningen av Frågan om tillträde till behandlades i prop. 1997/98:11. Förordningen (1998:64) om tillämpning av Europeiska bestämmelser till rådsförordningen avseende svenska myndigheters tillämpning och användning av TIS. Konventionen om ömsesidigt bistånd och samarbetet mellan tullförvaltningar (EGT C 24, 23.1.1998, s. 1) beslutades av rådet den 18 Syftet med tullsamarbetskonventionen () är att stärka samarbetet mellan medlemsstaternas tullmyndigheter för att bekämpa den gränsöverskridande brottsligheten. Detta skall ske dels genom att tullmyndigheterna skall bistå varandra för att upptäcka och förhindra överträdelser av nationella restriktioner och bestämmelser avseende den gränsöverskridande trafiken, dels genom åtal och bestraffning av sådana överträdelser. Konventionen innehåller regler om tullsamarbete avseende informationsutbyte, delgivning av handlingar, utredningar och spaning. dataskydd för uppgifter som utlämnas mellan myndigheterna utanför det Frågan om tillträde till har ingått bilaterala avtal om ömsesidigt bistånd i tullfrågor med drygt tjugo länder. Tullsamarbetsavtalen avser ofta både administrativt samarbete för att fastställa korrekta tullar och rent brottsbekämpande samarbete, t.ex. avseende smuggling av narkotika. Reglerna för samarbetet är relativt likartade och utgår från ett standardavtal som utarbetats inom WCO, vilket bl.a. avser utbyte av information. För varje avtal finns en nationell förordning som implementerar avtalen i svensk rätt. 5.2.2Lagen (2001:85) om behandling av personuppgifter i brottsbekämpande verksamhet Den gällande regleringen om behandlingen av personuppgifter i brottsbekämpande verksamhet finns i lagen (2001:85) om behandling av personuppgifter i brottsbekämpande verksamhet, som trädde i kraft (prop. 2000/01:54). Föreskrifter till lagen finns i förordningen (2001:88) med samma namn. Lagen gäller utöver personuppgiftslagen och innehåller endast de särbestämmelser som är nödvändiga i brottsbekämpande verksamhet. behandling av personuppgifter i samband med verkets fiskala verksamhet att uppbära skatter och tull faller därmed utanför lagens tillämpningsområde. Utanför lagen faller också behandling av personuppgifter för administrativa ändamål inom . Lagen omfattar all automatiserad behandling av personuppgifter i brottsbekämpande verksamhet. behandling som inte sker i viss angiven form faller helt utanför lagens tillämpningsområde. I lagtexten definieras begreppet brottsbekämpande verksamhet såsom underrättelse, spaning och utredning av brott, vilka enligt lag eller förordning har befogenhet att ingripa mot, samt förebyggande av sådana brott. 5.2.3Lagen (2001:185) om behandling av uppgifter i verksamhet Lagen (2001:185) om behandling av uppgifter i verksamhet, samt förordningen (2001:646) med samma namn, reglerar behandling av uppgifter inom fiskala verksamhet (prop. 2000/01:33). Lagen föreskriver att det skall finnas en samling uppgifter som med hjälp av automatiserad behandling används gemensamt för de i verksamheten angivna ändamålen, en tulldatabas. Lagen är tillämplig på all behandling av personuppgifter i Prop. 2004/05:164 fiskala verksamhet som är helt eller delvis automatiserad, dvs. tulldatasystemet som riskanalysregistret. behandling omfattas av lagen endast om personuppgifterna i fråga ingår i eller är avsedda att ingå i en strukturerad samling personuppgifter som är tillgängliga för sökning eller sammanställning enligt särskilda kriterier. behandling av personuppgifter i brottsbekämpande verksamhet faller helt utanför lagens tillämpningsområde. Uppgifter får enligt lagen behandlas för tillhandahållande av information som behövs hos för bestämmande, redovisning, betalning och återbetalning av tull, annan skatt och avgifter, övervakning, revision och annan analys- eller kontrollverksamhet, fullgörande av ett åliggande som följer av ett för bindande internationellt åtagande, och tillsyn, kontroll, uppföljning och planering av verksamheten. 5.2.4Lagen (2000:1219) om internationellt tullsamarbete Lagen (2000:1219) om internationellt tullsamarbete ger den rättsliga grunden för att fullgöra det samarbete med andra staters tullmyndigheter som åtagit sig i sina internationella överenskommelser (prop. 1999/2000:122). Förutom de bilaterala samarbetsavtal som har ingått med ett flertal stater är lagen även tillämplig på tullsamarbete som följer av EG:s förordningar, t.ex. TIS- förordningen, och internationella konventioner såsom tullsamarbetskonventionen och . Lagen är emellertid inte tillämplig på det fiskala samarbete som avser bistånd med indrivning av fordringar eller andra åtgärder som inte berör överträdelser av tullbestämmelser. Överenskommelserna kan avse rent administrativa åtgärder som t.ex. informationsutbyte, men även ömsesidigt bistånd i form av operativa åtgärder, såsom utförande av övervakning åt en annan stat. Lagen innehåller en sekretessbrytande bestämmelse som särskilt reglerar det svenska uppgiftslämnandet i det internationella tullsamarbetet. Personuppgiftslagen är tillämplig på behandling av personuppgifter enligt lagen om internationellt tullsamarbete, såvitt inte annat är föreskrivet. För att kunna uppfylla de åtaganden som har gjort genom de olika internationella överenskommelserna med andra länder, måste överföring av personuppgifter vara möjligt även med länder utanför EU. Med hänsyn till den betydelse internationellt samarbete mellan tullmyndigheter har i kampen mot bl.a. den organiserade brottsligheten, har utbyte av personuppgifter inom detta område ansetts utgöra ett sådant viktigt allmänt intresse, att undantag från personuppgiftslagens förbud att överföra personuppgifter har medgetts. för ett flertal olika register inom ramen för såväl den fiskala som den brottsbekämpande verksamheten. Myndigheten har därutöver tillgång till information från andra myndigheter, organisationer och företag. Nedan följer en kortfattad redogörelse för nuvarande hantering av information i form av register samt övrig behandling av personuppgifter som verket ansvarar för, liksom för informationsutbytet med bl.a. andra brottsbekämpande myndigheter. 6.2.1Register och andra datasystem i den brottsbekämpande verksamheten (tidigare SPADI) är inrättat med stöd av lagen (2001:85) om behandling av personuppgifter i brottsbekämpande verksamhet. Registret får föras för att ge underlag för beslut om särskilda undersökningar avseende allvarlig brottslig verksamhet och för att underlätta tillgången till allmänna uppgifter med anknytning till underrättelseverksamhet. Med allmänna uppgifter avses t.ex. smugglingsrutter och brottstrender. Registreringen har till syfte att få fram tillräckligt underlag för en mer djupgående undersökning avseende sådan brottslig verksamhet som kan leda fram till en förundersökning eller en annan åtgärd av brottsförebyggande eller brottsförhindrande karaktär. Registret innehåller bl.a. uppgifter om händelser, personer, organisationer och transportmedel som kan sättas i samband med allvarlig brottslig verksamhet som det åligger att ingripa mot. Vidare får uppgifter om transportmedel eller varor som kan antas ha samband med allvarlig brottslig verksamhet samt uppgifter om hjälpmedel registreras, även om uppgifterna kan hänföras till en person som det inte finns någon misstanke mot, s.k. indirekta personuppgifter. Det skall i sådana fall av registret framgå att personen ifråga inte är misstänkt för något brott. och får ha direktåtkomst till underrättelseregistret. Polismyndigheterna och får ha direktåtkomst till registret i de delar som avser förslag till åtgärder och allmänna strategiska uppgifter. Uppgifter ur registret får lämnas ut till eller endast om uppgifterna kan antas ha särskild betydelse för en pågående undersökning i myndigheternas brottsutredande verksamhet eller för andra brottsbekämpande åtgärder. kommer att ersättas av , se avsnitt 6.2.2. Behandling i särskild undersökning Med begreppet särskild undersökning avses en undersökning i underrättelseverksamhet, som innebär insamlande, bearbetande och analys av uppgifter i syfte att åstadkomma beslutsunderlag för huruvida beslut om förundersökning eller om särskilda åtgärder för att förebygga, förhindra eller upptäcka brott skall fattas. Syftet med den särskilda undersökningen kan sägas vara att den skall leda fram till att uppgifter förs in i underrättelseregistret för att en brottsförebyggande insats skall kunna företas och därefter en förundersökning inledas. När uppgifter behandlas i särskilda undersökningar inrättas särskilda och tillfälliga register i specifika ärenden (SUR). personuppgifter i dessa särskilda undersökningar regleras särskilt i lagen om behandling av personuppgifter i brottsbekämpande För att uppgifter skall få behandlas i en SUR krävs att en särskild undersökning har inletts och att det finns anledning att anta att allvarlig brottslig verksamhet har utövats eller kan komma att utövas. uppställs inga begränsningar angående vilken typ av information som får behandlas utan det kan handla om information av allehanda slag om både personer och transportmedel. Även uppgifter om personer som inte är misstänkta kan registreras. En sådan registrering skall dock förses med en uppgift om att personen inte är misstänkt för något brott. Ett separat register inrättas för varje nytt ärende. behandla personuppgifter automatiserat i en särskild undersökning fattas Beslutet skall innehålla uppgifter om ändamålet med behandlingen och de villkor i övrigt som behövs för att förebygga otillbörligt intrång i den registrerades personliga integritet. särskilda undersökningen är slutförd skall uppgifterna antingen gallras eller läggas till grund för en förundersökning. förteckning över alla de beslutade särskilda undersökningarna. Det är endast de personer som arbetar med den särskilda undersökningen som får ha direktåtkomst till de behandlade uppgifterna. Uppgifter får dock lämnas ut till en annan tulltjänsteman, en annan enhet inom , , , polismyndighet eller om uppgifterna kan antas ha särskild betydelse för en pågående undersökning eller andra brottsbekämpande åtgärder. (TMJ) är ett diarium för den brottsutredande verksamheten och ett register över gjorda beslag. uppgifter om misstänkt gärningsman, aktuellt brott och platsen för detta, varor, beslag samt uppgifter om resultatet av den genomförda förundersökningen (dom eller beslut). Behandlingen av uppgifter i TMJ regleras av de allmänna bestämmelserna i lagen om behandling av personuppgifter i brottsbekämpande verksamhet. TMJ används för registrering, uppföljning, komplettering och statuskontroll av beslagsregistret samt för viss utvinning av statistik. Dessutom används TMJ för överföring av uppgifter till strafföreläggandesystemet (EnVis) samt till det av förda misstankeregistret och till Riksåklagarens ärendehanteringssystem (BRÅDIS). har utvecklat ett särskilt system (Tudor) för att Prop. 2004/05:164 föra över uppgifter från TMJ till misstankeregistret och BRÅDIS. används således inte alls i den operativa kontroll- eller analysverksamheten. Eftersom TMJ emellertid inte längre bedöms vara ändamålsenlig kommer den att ersättas av ett nytt system, integrerade brottsutredningsregister (). Ett nytt IT-stöd för den brottsutredande verksamheten bedöms kunna medföra bl.a. att rättssäkerheten och kvaliteten på brottsutredningarna ökar, att resurser frigörs genom att registreringsarbetet underlättas samt att verksamhetsuppföljningen blir mer rationell. kommer i huvudsak att bestå av tre delar, en funktion för registrering och överföring av uppgifter, ett ärendehanteringssystem som bygger på en elektronisk handläggning samt ett statistik- och rapporteringssystem. skall också kunna kommunicera med andra myndigheters system och register, såsom misstanke- och belastningsregistren. Rutiner för strafföreläggande och ordningsbot Med stöd av förordningen (1997:902) om register över strafförelägganden förs ett register för handläggning och indrivning av strafförelägganden (EnVis). EnVis har utvecklats av (tidigare Riksåklagaren) och består av en central och en lokal del. Den lokala delen, vilken har installerat, används för registrering och utfärdande av strafförelägganden och den centrala för uppföljning, bl.a. registrering av godkännande av ett strafföreläggande. I enlighet med förordningen (1997:903) om register över förelägganden av ordningsbot förs ett register för förelägganden av ordningsbot (RIOB). är ansvarigt för RIOB och förelägganden av ordningsbot läggs in i registret av . Förslag till ändring i nämnda förordning i syfte att möjliggöra för att genom direktåtkomst registrera förelägganden bereds inom . Tullinformationssystemet (TIS) Den rättsliga grunden för EU:s tullinformationssystem består dels av rådets förordning (EG) nr 515/97 (EGT L 82, 22.3.1997, s. 1) om ömsesidigt bistånd i tullärenden, dels konventionen om användning av informationsteknologi för tulländamål () (EGT C 316, 27.11.95, s. 34). Förordningen (1998:64) om tillämpning av Europeiska unionens tullinformationssystem innehåller kompletterande bestämmelser till rådsförordningen avseende svenska myndigheters tillämpning och användning av TIS. Se vidare avsnitt 5.2.1.1. Uppgifter ur informationssystemet får användas av , svenska polismyndigheter, , och i den utsträckning myndigheterna har befogenhet att vidta åtgärder för att förebygga, utreda och beivra överträdelser av EU:s tull- eller jordbrukslagstiftning. , polismyndigheter och Prop. 2004/05:164 får ha direktåtkomst till uppgifter i samtliga kategorier och har direktåtkomst till viss begränsad information. Det är däremot bara som har rätt att föra in uppgifter i systemet. är registeransvarig för TIS i samt för de föreskrivna säkerhetsåtgärderna. är vidare ansvarig för bevarande och gallring av svenska uppgifter som förts in i systemet. Datainspektionen är nationell tillsynsmyndighet för skydd av personuppgifter i informationssystemet. 6.2.2Register och andra datasystem i den fiskala verksamheten Tulldatasystemet (TDS) och dess stödsystem Tulldatabasen utgörs i huvudsak av elektroniska klarerings-, debiterings- och statistiksystem, det s.k. tulldatasystemet (TDS). Detta system består av ett expeditionssystem, i vilket ingår uppgifter om import, export, transit, initialkontroll, klarerade ärenden, lokal uppbörd och övrig debitering. Utöver TDS innehåller tulldatabasen även andra register och datorsystem, såsom t.ex. stödsystemet som består av tulltaxa (taric), operatörsregistret, gemensamma register och behörighetssystem. De övriga delsystemen består av central uppbörd, handelsstatistik, mottagningsfunktion och efterkontroll. Direktåtkomst till TDS är förbehållen tulltjänstemän, men externa intressenter, dvs. import-, export- och speditionsföretag, har tillgång till tulltaxan (taric). Företag kan lämna sina tulldeklarationer elektroniskt till antingen via EDIFACT ( Commerce and Transport) eller direkt på Internet via TID ( Vidare kan registrering av uppgifter från en deklarationsblankett ske i TDS, men i stort sett samtliga deklarationer lämnas numera elektroniskt. Efter att ett ärende genomgått vissa initialkontroller sker en automatisk kanalfördelning, varvid ärendet enligt vissa givna kriterier fördelas i röd eller grön kanal. Ärendet kan föras till röd kanal för kontroll, genom slumpurval, styrd kontroll eller på initiativ av en handläggare. ärende placeras i den röda kanalen innebär det att ärendet fordrar någon form av åtgärd från en tulltjänsteman. Uppgifterna i TDS avser nästan uteslutande juridiska personer. en uppskattning från avser av uppgifterna näringsidkare, varav är juridiska personer och ca två procent enskilda näringsidkare. De återstående uppgifterna avser fysiska personers privatimport eller bohag i samband med flytt och liknande. Som en del av initialkontrollen i TDS finns ett spärrsystem. Spärrsystemet används för att välja ut sändningar för kontroll- eller övervakningsändamål med hjälp av spärrar. Med spärr avses en uppgift som registreras i systemet i syfte att under vissa omständigheter indikera Prop. 2004/05:164 anledning till övervakning eller kontrollåtgärd. En spärr kan beslutas som en följd av en riskanalys eller utifrån särskilda operativa kontrollskäl, t.ex. tips. Beslut om spärr får fattas av riskanalyschefen i kompetenscenter Företag och, efter bemyndigande av riskanalyschefen, annan tjänsteman som arbetar med riskanalys inom processen Effektiv handel. En tulltjänsteman inom den brottsbekämpande verksamheten, processen Brottsbekämpning, kan således inte besluta om en spärr. En spärr skall inte ges större omfattning än vad som är nödvändigt för att uppnå ändamålet med spärren. Den som har beslutat om en spärr skall övervaka den och när behov inte längre finns skall spärren hävas. Beslut om att registrera en spärr skall föras in i ett särskilt register, , med uppgift om bl.a. diarienummer, beslutande enhet inom , beslutsfattare, spärrtyp och grunden för spärren. Vidare skall dokumentation upprättas över beslut som fattas när anledning till övervakning eller kontrollåtgärd har indikerats genom spärrutfall (föreskrifter och allmänna råd (TFS 1998:9) om spärrar i tulldatasystemet, senast ändrad genom TFS 2004:12). är ett register som använder för analys av trender och liknande, vad avser avvikelser från gällande regelverk i det kommersiella varuflödet. Syftet är att analyserna skall ligga till grund för en riskprofil. innehåller uppgifter om utförda och pågående analyser riktade mot det arbete som utförs inom processen effektiv handel. Analyserna är främst inriktade mot uppbörd (tullar, skatter och avgifter) samt in- och utförselrestriktioner. I registret finns det dock även information om analyser inom andra områden, såsom varumärkesintrång och handelsstatistik. I registret förekommer även uppgifter om vilka rekommendationer som föreslås med beaktande av analysresultatet. De åtgärder som kan komma ifråga är initialkontroll, efterkontroll, revision eller förebyggande åtgärd. har bedömt att analysverksamheten har behov av ett gemensamt ärendehanteringssystem som effektiviserar arbetet. En projektgrupp () har därför tagit fram ett modernt analyssystem för analysverksamhet, vilket skall bl.a. omfatta diariesystem och olika analysregister. kommer att ersätta dagens diarium, riskanalysregister och underrättelseregister. 6.2.3Behandling av personuppgifter i löpande text Vid sidan av de register och datorsystem som beskrivits, använder sig också av annan datorteknik i det brottsbekämpande arbetet, t.ex. ordbehandlings- och kalkylprogram som Word och Excel, vid framställning och bearbetning av dokument. Vidare använder man sig av e-post vid såväl intern som extern kommunikation. Samverkan och informationsutbyte mellan de har den gränsöverskridande brottsligheten till ökat som den sker i mer organiserad och storskalig form. Det har bl.a. visat sig att fungerat som ett transitland både för cigarett- och spritsmuggling. Regering och riksdag har vid upprepade tillfällen understrukit vikten av ett väl fungerande samarbete mellan de brottsbekämpande myndigheterna och har vidtagit en rad åtgärder för att underlätta och förbättra det brottsbekämpande arbetet, t.ex. fastställande av en strategi för samordning av rättsväsendets informationsförsörjning (RIF). I regleringsbrev för anger regeringen som en särskilt angelägen uppgift att såväl nationellt som internationellt medverka i arbetet med att utveckla arbetsmetoder och samarbetsformer för att effektivare bekämpa gränsöverskridande brottslighet såsom narkotika-, sprit och tobakssmuggling samt ekonomisk och organiserad brottslighet. Inom ramen för EU-arbetet betonas vikten av utökat polisiärt och straffrättsligt samarbete för att effektivisera kampen mot den gränsöverskridande brottsligheten. Ett utökat informationsutbyte mellan medlemsstaterna krävs, varför arbete pågår för att skapa bättre möjligheter för elektroniskt utbyte av upplysningar mellan de brottsbekämpande myndigheterna i medlemsstaterna. Det förekommer naturligtvis informationsutbyte mellan de brottsbekämpande myndigheterna (se avsnitt 6.2.1.). Myndigheterna har t.ex., när sekretessregleringen möjliggör det, i viss omfattning tillgång till varandras databaser och register. I vissa fall kan uppgifterna nås genom att en myndighet har tillåtits ha direktåtkomst till en annan myndighets databaser. I andra fall får informationen inhämtas på begäran, muntligen eller skriftligen. Det kan ske genom att en tjänsteman på en myndighet tar direkt kontakt med en tjänsteman på den andra myndigheten eller genom att tjänstemännen använder sig av en sambandsman.