prop · GT0331 · 2005-10-20 00:00:00 — den myndighet regeringen bestämmer får medge undantag från Promemorians förslag: Överensstämmer i allt väsentligt med regeringens förslag, förutom vad gäller möjligheten till undantag från Remissinstanserna: anser i stället att de som har valt att lämna en förenklad skattedeklaration för ersättning eller förmån till en begränsat skattskyldig även skall bli skyldiga att lämna en kontrolluppgift enligt 12 kap. 2 § LSK. ha rätt att kräva in uppgift om medborgarskap och utländskt skatteregistreringsnummer även från dem som lämnar förenklad Denna lösning skulle enligt inte kräva någon ombyggnad av handläggningssystem utan endast en översyn av blanketten och informationsmaterialet för den förenklade Den föreslagna ändringen kan enligt inte anses försvåra för medborgare i andra länder att ta arbete i . Den som anlitar en utländsk person för privata tjänster kan redovisa ersättningen till denne i en förenklad skattedeklaration. skall lämnas en kontrolluppgift beträffande begränsat skattskyldiga på grund av rapporteringsskyldighet till andra länder enligt internationella åtaganden kan enligt verket inte anses hindra den fria Den alternativa lösningen att de som valt att lämna en förenklad skatte- deklaration i denna också skall ange medborgarskap och utländskt skatte- registreringsnummer ställer enligt däremot krav på om- fattande systemförändringar eftersom nya uppgifter skall registreras och bearbetas maskinellt i bl.a. kontrolluppgiftssystemet. mellan 500 och 1 000 IT-timmar i anspråk. Skälen för regeringens förslag: För att kunna uppfylla internationella åtaganden är det av vikt att det finns en möjlighet för att begära in utländskt skatteregistreringsnummer och uppgift om med- borgarskap i de fall där betalningsmottagaren är begränsat skattskyldig. Det finns i huvudsak två sätt att lösa frågan lagtekniskt. man ett krav i 10 kap. 17 a § SBL att sådana uppgifter skall anges i den förenklade skattedeklarationen eller så begränsar man undantaget från att lämna kontrolluppgift i 6 kap. 5 § 4 LSK endast till de fall där Prop. 2005/06:31 betalningsmottagaren är obegränsat skattskyldig. den sistnämnda lösningen eftersom den inte ställer krav på omfattande systemändringar. Möjligheten till att lämna förenklad skattedeklaration infördes för att i vissa fall underlätta redovisningen av skatter och arbetsgivaravgifter, bl.a. genom att kontrolluppgifter i dessa fall inte skulle behöva lämnas. Det kan inte anses motiverat att nu begränsa tillämpningen av dessa förenklingsregler av det skälet att annars får göra vissa ändringar i sina administrativa system. Det kan dessutom inte uteslutas att en begränsning som innebär att man ställer större krav på utbetalaren om betalningsmottagaren är begränsat skattskyldig, dvs. att vid sidan av den förenklade skattedeklarationen även lämna en kontrolluppgift, skulle kunna anses hindra den fria rörligheten inom EU. Det får därför anses mest lämpligt att i 10 kap. 17 a § SBL införa ett krav om att den som lämnar förenklad skattedeklaration skall, om betalningsmottagaren är begränsat skattskyldig, även ange mottagarens utländska skatteregistreringsnummer eller motsvarande samt mottagarens medborgarskap i deklarationen. I 18 kap. 1 § LSK har införts en möjlighet för regeringen att besluta om undantag från uppgiftsskyldigheten under vissa förutsättningar. Regeringen kan således föreskriva om undantag för t.ex. skatte- registreringsnummer från vissa länder med vilka vi inte har något informationsutbyte (se prop. 2001/02:25 s. 128, 206 och 207). En möjlighet bör även införas vad gäller skyldigheten att lämna uppgift om utländskt skatteregistreringsnummer och medborgarskap i den förenklade skattedeklarationen. Undantaget bör utformas som det ser ut i 18 kap. 1 § LSK, men utan kravet att ett undantag måste sakna betydelse för beskattningen enligt lagen (1991:591) om särskild inkomstskatt för utomlands bosatta artister m.fl., detta eftersom de som omfattas av sistnämnda lag inte kan lämna förenklad skattedeklaration utan redovisning sker i särskild ordning. Den föreslagna lagändringen bör träda i kraft och tillämpas första gången i fråga om skatteavdrag och arbetsgivaravgifter som avser . Upphävande av vissa av Regeringens förslag: Vissa av föreskrifter skall Skälen för regeringens förslag: har till regeringen inkommit med en hemställan om att vissa av De föreskrifter som skall upphävas är föreskrifter (RSFS 1993:5) rörande handläggning av Prop. 2005/06:31 ärenden enligt lagen (1993:672) om skattereduktion för utgifter för byggnadsarbete på bostadshus, föreskrifter (RSFS 1996:17) om handläggningen av ärenden enligt lagen (1996:725) om skattereduktion för utgifter för byggnadsarbete på bostadshus, föreskrifter (RSFS 1997:12) om det centrala skatteregistrets innehåll enligt skatteregisterlagen (1980:343), föreskrifter (RSFS 1999:31) om beskattnings- myndighet för utomlands bosatta med sjöinkomst och föreskrifter (RSFS 2001:10) om skyldighet att lämna kontrolluppgift enligt 3 kap. 63 § första stycket lagen (1990:325) om självdeklaration och kontrolluppgifter. Anledningen till att föreskrifterna skall upphävas är att de hänvisar till upphävda författningar, vilket innebär att föreskrifterna har beslutats med stöd av bemyndiganden som inte längre har. kan därför inte upphäva föreskrifterna självt. Upphävandet skall ske i lagform eftersom bemyndigandena inte rör sig inom regeringens egen kompetens. 9Effekterna för de offentliga finanserna och för små företag Effekter för de offentliga finanserna Förslagen vad gäller införande av deklarationsombud förväntas ge en offentligfinansiell förstärkning vilken bör tas i anspråk för utökad kontroll. För varje deklaration som lämnas elektroniskt beräknar göra en kostnadsinbesparing med ca , vilket innebär en maximal inbesparing om ca (240 000 x 12 månader x ). Å andra sidan måste ett system för registrering av deklarationsombud byggas upp och löpande underhållas. När det gäller registreringen kan engångskostnaden för att registrera alla deklarationsombud beräknas till . Uppskattningarna ovan bygger på antagandet att det i hälften av alla företag är någon annan än den behörige firmatecknaren som skriver under skattedeklarationen. När det gäller kostnaden för det löpande underhållet av systemet (lägga till/ta bort uppgifter när företagen anmäler ändringar) har detta inte kunnat uppskattas, men kostnaden därför kommer att bli betydligt lägre än den nu uppskattade engångskostnaden. Sammantaget innebär det nu sagda att finansieringen av införandet av ett system med deklarationsombud kan ske inom befintliga anslag. Medel som frigörs genom denna reform (40,5 7,4 = ) bör användas för utökad kontroll. För de allmänna förvaltningsdomstolarna innebär förslaget att införa deklarationsombud att en ny typ av mål tillkommer, nämligen mål rörande vägrad registrering och avregistrering av deklarationsombud. kan dock inte förväntas att förslaget kommer att medföra någon större tillströmning av ärenden varför kostnaden för dessa får rymmas inom de Prop. 2005/06:31 givna anslagen. Som framgår av avsnitt 5.3 avser Regeringen att då systemet med deklarationsombud varit i kraft ge berörda myndigheter i uppdrag att utvärdera systemet bl.a. vad avser de ekonomiska konsekvenserna för de allmänna förvaltningsdomstolarna. Förslaget vad gäller direktåtkomst för myndigheter till sådan information i beskattningsdatabasen som rör myndigheten själv kommer inte att ge någon offentligfinansiell försvagning eller förstärkning. Förslaget rörande utländskt skatteregistreringsnummer och medborgarskap innebär att måste göra en del systemförändringar. beräknar att arbetet med detta kommer att ta mellan 500 och 1 000 IT-timmar i anspråk. Kostnaden för dessa systemförändringar skall rymmas inom nuvarande anslag. Effekter för små och medelstora företag Genom de nya reglerna om deklarationsombud införs en möjlighet för alla som har att lämna skattedeklaration (annan än punktskattedeklaration) att fullgöra denna skyldighet via ett ombud. Av de mätningar som genomfört framgår bl.a. att undertecknandet av skattedeklarationer medför en kostnad om för företagen. Härutöver kommer kostnaderna för att lämna skattedeklarationerna. Ett införande av deklarationsombud kommer således att innebära att företagen kan göra betydande besparingar. Förslagen rörande myndigheters direktåtkomst till egna uppgifter i beskattningsdatabasen och skyldigheten att i förenklad självdeklaration lämna uppgift om begränsat skattskyldig betalningsmottagares utländska skatteregistreringsnummer och medborgarskap innebär inte några konsekvenser för små och medelstora företag eftersom de bara berör myndigheter respektive privatpersoner. Förslaget till lag om deklarationsombud I lagen anges dels de yttre ramarna för vem som kan registreras som deklarationsombud och de uppgifter som denne kan fullgöra i den deklarationsskyldiges ställe, dels den deklarationsskyldiges ansvar för stycket anges lagens tillämpningsområde, dvs. skattedeklaration som lämnas enligt 10 kap. 9, 11, 13 a eller 32 § skattebetalningslagen (1997:483, SBL) till om deklarationen lämnas i elektronisk form. I andra stycket stadgas att representanter, huvudmän och ombud som avses i 23 kap. 3, 3a, 3 c och 4 §§ SBL inte omfattas av bestämmelserna i Detta innebär att det inte är möjligt att vara representant för enkla bolag eller partrederi, huvudman för en mervärdesskattegrupp, ombud för generalrepresentation eller ombud för en utländsk företagare och för samma huvudman även vara deklarationsombud. Delägare i enkelt bolag eller partrederi och en utländsk företagare som får, dvs. inte är skyldig att, utse ett ombud för sin skatteredovisning i enlighet med 23 kap. 4 § sista stycket SBL kan dock avstå från att utse en representant eller ombud och i stället utse ett deklarationsombud. Om delägare i enkelt bolag eller partrederi väljer att anlita ett deklarationsombud i stället för en representant enligt 23 kap. 3 § SBL medför detta att redovisningen delas upp på envar delägare och att delägarna skall lämna var sin skattedeklaration. Bestämmelsen kommenteras under avsnitt 5.3. I paragrafens första stycke definieras uttrycket deklarationsombud samt anges att ett sådant ombud får på sin huvudmans vägnar skriva under och lämna skattedeklaration till . I skattebetalningslagen används i och för sig uttrycket lämna vilket då innefattar ett krav på att skattedeklarationen skall vara undertecknad. För att det klart skall framgå vad som ligger i uppdraget som deklarationsombud används dock i denna lag uttrycket skriva under och lämna. Av bestämmelsen följer vidare dels att bara en namngiven fysisk person kan vara deklarationsombud, dels att uppdraget som deklarationsombud inte kan delegeras till annan. Vidare klargörs att ett deklarationsombud skall vara registrerat hos som ombud för den deklarationsskyldige. Brister det i någon av dessa förutsättningar är personen i fråga således inte att betrakta som ett deklarationsombud. I klargörande syfte anges uttryckligen att registrering bara sker efter ansökan därom. har därvid att fatta beslut om att antingen registrera det av den deklarationsskyldige angivna deklarationsombudet eller att vägra registrering (se vidare under 4 §). I andra stycket finns en uttömmande uppräkning av vilka uppgifter förutom att skriva under och lämna skattedeklaration som ett deklarationsombud får fullgöra. Bestämmelserna kommenteras under avsnitt 5.4.1. Allmänt sett gäller på skatteområdet att uppgifter som lämnats för en deklarationsskyldigs räkning genom ombud eller av en deklarationsskyldig juridisk persons ställföreträdare anses ha lämnats av den skattskyldige, såvida inte ombudet eller ställföreträdaren saknar behörighet att företräda den skattskyldige. Av detta följer att en skattskyldigs ansvar i skattehänseende i princip inte förändras på grund av att en uppgift lämnas av ett ombud eller av en ställföreträdare. Avsikten med de i denna paragraf intagna bestämmelserna är att klargöra detta. I första stycket klargörs således att en skattedeklaration som ett deklarationsombud skrivit under och lämnat skall anses vara underskriven och lämnad av huvudmannen dvs. den deklarationsskyldige eller dennes ställföreträdare personligen. I andra stycket klargörs därefter att oavsett att ett deklarationsombud skrivit under och lämnat skattedeklarationen så är det den deklarationsskyldige som ansvarar för att de lämnade uppgifterna är fullständiga och korrekta. Bestämmelserna kommenteras under avsnitt 5.4.2. Bestämmelsen har utformats i enlighet med Lagrådets förslag. I bestämmelsen klargörs att den som är underårig, är i konkurs eller har förvaltare enligt 11 kap. 7 § inte får registreras som deklarationsombud. Det i denna paragraf uppställda villkoret är således absolut. I första stycket anges villkoret för att en fysisk person skall få registreras som deklarationsombud. Därvid anges att det bara är en sådan fysisk person som är lämplig för uppdraget som får registreras. Frågan om en person är lämplig som deklarationsombud skall alltså prövas med utgångspunkt i det aktuella uppdragets art, dvs. komplexiteten i den deklarationsskyldiges förhållanden. Således kan fall förekomma då en fysisk person anses lämplig som deklarationsombud när det gäller ett visst uppdrag, men olämplig när det gäller ett annat mer komplicerat uppdrag. Andra stycket innehåller en icke uttömmande uppräkning av omständigheter som särskilt skall beaktas vid denna lämplighetsprövning. Av denna uppräkning följer inledningsvis att ett deklarationsombud skall besitta de kunskaper och erfarenheter som behövs med hänsyn till redovisnings- eller skattefrågornas art. Olika krav kan således ställas på den som skall agera som deklarationsombud för ett mindre företag med okomplicerade förhållanden jämfört med den som t.ex. skall representera ett multinationellt företag med många och komplicerade transaktioner. En annan omständighet som skall beaktas vid lämplighetsprövningen är om ombudet har begått brott i näringsverksamhet som ombudet har bedrivit eller ekonomisk brottslighet utanför sådan verksamhet. Vid denna prövning kan i normalfallet bortses från enstaka ringa brott samt brott som ligger längre tillbaka i tiden. En person som visat sig oskicklig eller annars olämplig att ha hand om redovisning av skatter eller avgifter bör inte registreras som deklarationsombud. En omständighet som skall beaktas vid denna bedömning är om personen i fråga har åtagit sig uppdrag i en sådan omfattning att denne inte kunnat fullgöra dem på ett acceptabelt sätt. Skulle det brista i sistnämnda hänseende bör kunna vägra registrera personen i fråga som deklarationsombud för ytterligare deklarationsskyldiga. Inte heller när det gäller den nu behandlade bedömningsgrunden utgör i normalfallet omständigheter som ligger längre bak i tiden i sig skäl att vägra registrering. Slutligen anges att en person som saknar fast adress eller annars lever under sådana omständigheter att denne kan antas vara svår att nå eller ha svårt att fullgöra ett uppdrag som deklarationsombud inte bör kunna registreras som deklarationsombud. Bestämmelserna rörande registrering av ett deklarationsombud kommenteras under avsnitt 5.5.1. Avregistrering av ett deklarationsombud skall enligt första stycket ske om ombudet eller den deklarationsskyldige begär det. I fall då den deklarationsskyldige begär att deklarationsombudet skall avregistreras skall avregistrering ske, men i normalfallet dvs. om inget som påverkar bedömningen av ombudets lämplighet framkommit bara såvitt avser uppdraget för just den huvudmannen. Har den deklarationsskyldige utsett ett nytt deklarationsombud avseende skall det tidigare ombudet avregistreras. Slutligen finns i stycket ett återkallelseförbehåll, dvs. ett stadgande av innebörd att ett deklarationsombud skall avregistreras om det har visat sig att denne inte är lämplig att fullgöra uppdraget. Bedömningen av om ett ombud inte är lämplig för uppdraget skall ske med utgångspunkt i de i 4 och 5 §§ angivna grunderna. Avregistrering med stöd av denna bestämmelse kan t.ex. ske om nya omständigheter tillkommit efter det att deklarationsombudet registrerats och som medför att de faktiska förhållanden som beslutet att registrera ombudet grundas på i inte oväsentlig grad ändrats. Vid den samlade bedömning som då skall göras får omständigheter som förelegat redan då registreringen skedde beaktas. Har det i ansökan om registrering lämnats vilseledande uppgifter eller utelämnats uppgifter som är av väsentlig betydelse för lämplighetsprövningen får avregistrering också ske. Beslutet att avregistrera deklarationsombudet kan då i sin helhet grunda sig på omständigheter som förelegat redan då registreringen skedde. I beslut om registrering bör det upplysas om att avregistrering kan komma att ske om det senare visar sig att de i 4 och 5 §§ uppställda kraven inte är uppfyllda och att omständigheter som förelegat redan vid registreringstillfället kan komma att beaktas vid en sådan omprövning. Bestämmelsen i andra stycket innebär att och allmän förvaltningsdomstol får föreskriva att ett beslut om avregistrering skall gälla . Bestämmelserna rörande avregistrering av ett deklarationsombud kommenteras under avsnitt 5.5.2. Bestämmelsen har utformats med 14 kap. 3 § första stycket SBL som förebild, dock med den skillnaden att får förelägga den deklarationsskyldige att personligen eller genom sådan ställföreträdare som avses i 19 kap. 1 § lagen (2001:1227) om självdeklarationer och kontrolluppgifter bekräfta eller komplettera av deklarationsombudet lämnade uppgifter. Någon möjlighet att fullgöra ett sådant föreläggande via ombud föreligger inte. I fall då fråga är om att komplettera en lämnad uppgift etc. och det ligger inom ramen för deklarationsombudets behörighet är det i normalfallet givetvis deklarationsombudet som skall kontaktas. I vissa lägen kan det emellertid bli aktuellt att ta direktkontakt med den deklarationsskyldige för att stämma av lämnade uppgifter. Ett föreläggande om att bekräfta eller komplettera av ett deklarationsombud lämnade uppgifter kan dock som mest innefatta att den deklarationsskyldige blir skyldig att upprätta en ny rättad Föreläggande av den deklarationsskyldige att lämna uppgift, visa upp handling eller lämna kopia av handling skall i likhet med vad som gäller ske med stöd av bestämmelserna i 14 kap. 3 och 4 §§ SBL. Någon möjlighet att med stöd av bestämmelserna i lagen om deklarationsombud förelägga ett deklarationsombud att inkomma med uppgifter föreligger inte. Bestämmelsen har utformats med 3 kap. 6 § taxeringslagen (1990:324, TL) som förebild och i första stycket har tagits in en möjlighet att förena ett föreläggande enligt 7 § med vite. Paragrafens andra stycke innefattar ett förbud att använda vitesföreläggande när det kan antas att den deklarationsskyldige eller, om denne är en juridisk person, ställföreträdaren för denne har begått en gärning som är straffbelagd eller kan leda till skattetillägg. Med uttrycket begått en gärning avses i detta sammanhang dels att lämna en oriktig uppgift, dels att lämna en bristfällig deklaration som kan leda till skönsbeskattning. Finns det anledning att anta att en sådan gärning begåtts och är denna straffbelagd eller kan leda till skattetillägg, får den deklarationsskyldige eller ställföreträdaren inte föreläggas vid vite att medverka i utredningen av en fråga som har samband med gärningen. Bestämmelsen syftar till att i utredningen garantera den enskilde den rättssäkerhet som uttrycks i den s.k. passivitetsrätten enligt artikel 6. Bestämmelserna kommenteras under avsnitt 5.6.1. beslut att registrera respektive avregistrera ett deklarationsombud får överklagas och bestämmelserna om detta har tagits in i denna bestämmelse. Av första stycket följer att överklagande skall ske i enlighet med bestämmelserna i 22 kap. 1 a 1 c och 6 §§ SBL, dvs. hos allmän förvaltningsdomstol. Genom hänvisningen till 22 kap. 1 a 1 c §§ SBL klargörs frågan om rätt forum. Hänvisningen till 22 kap. 6 § skattebetalningslagen innebär att hanteringsreglerna för avvisning etc. och omprövningsreglerna i 6 kap. 5 7 §§ TL skall tillämpas då beslut enligt denna lag överklagas. I paragrafens andra stycke föreskrivs att ett överklagande skall ha kommit in till från den dag då klaganden fick del av beslutet. Besvärstiden är således densamma vid överklagande av beslut som vid överklagande av allmän förvaltningsdomstols beslut i frågan. Av tredje stycket framgår att länsrättens beslut skall prövas av kammarrätt bara om prövningstillstånd har meddelats. Vissa bestämmelser rörande vite har samlats i en egen paragraf. Första stycket innehåller en hänvisning till 23 kap. 2 § andra och tredje styckena SBL. Bestämmelsen innebär att det klargörs att utdömande av vite prövas av den länsrätt som är behörig att pröva ett överklagande av beslut enligt Vidare följer av hänvisningen att domstol vid sin Prop. 2005/06:31 prövning även får pröva vitets lämplighet. Att ett beslut om föreläggande vid vite inte får överklagas framgår av paragrafens andra stycke. Lagen om deklarationsombud skall träda i kraft . 10.2Förslaget till lag om ändring i skattebetalningslagen (1997:483) Paragrafen anger vilka uppgifter som en förenklad skattedeklaration skall ta upp. Enligt det nya andra stycket skall skattedeklarationen även ta upp uppgift om utländskt skatteregistreringsnummer och medborgarskap om betalningsmottagaren är begränsat skattskyldig. I det nya tredje stycket införs en möjlighet för regeringen att besluta om undantag från uppgiftsskyldigheten, liknande den som finns i 18 kap. 1 § lagen (2001:127) om självdeklarationer och kontrolluppgifter. Fjärde stycket motsvarar det nuvarande andra stycket. Tredje stycket är nytt och innehåller ett stadgande i vilket klargörs att en sådan skattedeklaration som avses i 1 § första stycket lagen om deklarationsombud även får skrivas under av ett deklarationsombud. Bestämmelsen som kommenteras under avsnitt 5.3 har med en smärre redaktionell ändring utformats i enlighet med Lagrådets förslag. I paragrafens tredje stycke har två felaktiga hänvisningar rättats. Genom SFS 2004:1345 infördes bl.a. en ny punkt 7 i 11 kap. 1 § andra stycket skattebetalningslagen (prop. 2004/05:19, bet. 2003/04:SkU18, rskr. 2004/05:134). Därigenom kom bestämmelsen i dåvarande punkten 7 att betecknas punkt 8. Av förbiseende gjordes dock ingen följdändring i den nu aktuella paragrafen där det i andra stycket finns en hänvisning till beskattningsbeslut enligt 11 kap. 1 § andra stycket 7. Detta rättas nu till. 10.3 Förslaget till lag om ändring i lagen (2001:181) om behandling av uppgifter i beskattningsverksamhet I första stycket har bl.a. uttrycket enskild ersatts med registrerad. Ändringen innebär att även ett offentligrättsligt rättssubjekt får medges direktåtkomst till uppgifter om sig själv och har gjorts för att tillgodose Prop. 2005/06:31 t.ex. kommuners behov av att kunna bevaka när medel kommer in på det Någon möjlighet för ett offentligrättsligt rättssubjekt att med stöd av denna bestämmelse få tillgång till uppgift rörande någon annan föreligger inte. 10.4Förslaget till lag om upphävande av vissa av föreskrifter I lagen anges att fem föreskrifter meddelade av skall upphävas vid utgången av . Sammanfattning av promemoria om Deklarationsombud m.m. På skatteområdet finns regler om att deklarationer och andra uppgifter skall lämnas personligen eller av en ställföreträdare. I promemorian föreslås en särskild lag för att införa ett ombudsförfarande; s.k. deklarationsombud. Det föreslagna ombudsförfarandet innebär att en person som har fullmakt och har godkänts av och registrerats som ombud får lämna uppgifter i huvudmannens ställe. Det föreslås att ett ombud skall godkännas som deklarationsombud endast om ombudet kan antas vara lämpligt för uppdraget. För denna bedömning uppställs ett antal kriterier som i huvudsak rör frågor om ombudets redbarhet och förmåga att fullgöra uppdraget.