prop · GS03100d2 · 2005-04-14 00:00:00 — En fortsatt generell dollarförsvagning kommer sannolikt att ge en starkare handelsviktad kronkurs, uttryckt som TCW-index. Sammantaget bedöms kronan stärkas ytterligare under innevarande år och prognosen för TCW-index är 121 . Därefter förväntas kronan vara stabil. Källa: EcoWin. statistik över betalningsbalansen visar att svenska och utländska investerares köp och försäljning av aktier och räntebärande papper gav upphov till ett nettoutflöde på (se tabell 3.1). Nettoutflödet omfattade såväl aktier som räntebärande värdepapper. I viss mån påverkade dessa flöden kronan, men i vilken utsträckning beror på hur stor del av portföljinvesteringarna som valutasäkrats. 2004/05:100 BILAGA 1 Tabell 3.1 Betalningsbalansens finansiella poster Anm.: *Avser perioden januari t.o.m. december. Den positiva kursutvecklingen på Stockholmsbörsen har varit bred och i stort sett samtliga branschindex har stigit, med undantag för hälsobranschen. Den positiva utvecklingen har fortsatt under inledningen av 2005 i spåren av starka företagsrapporter och höga vinster. De svenska företagens goda resultat, med höga vinster och stigande försäljning, bör vara gynnsamt för börsens utveckling. Tabell 3.2 Ränte- och valutakursantaganden Värde vid respektive års slut Källa: och . 2004/05:100 BILAGA 1 efterfrågan på råvaror gynnat svensk råvaru- gynnades den svenska exporten av en industri, där såväl exportvolymer som priser De stigande internationella priserna på bidrag till BNP-tillväxten uppgick till 2,0 procent- Framöver utvecklas den inter- Prisökningen mätt i kronor har dock dämpats av nationella konjunkturen i en lugnare takt och kronans förstärkning gentemot dollarn. växelkursen stärks ytterligare. exporttillväxten och beräknas uppgå till , 2006 och 2007. Fortsatt stark exporttillväxt 20052007 importen växa snabbare än exporten till följd av en Under den andra halvan av 2004 dämpades till- ökad inhemsk efterfrågan. , 2006 och 2007. växten i varuexporten jämfört med det första Sammantaget innebär detta att bidraget från utrikeshandeln till BNP-tillväxten minskar till ca institutet (KI) indikerar en svagare ökning av exportorderingången framöver jämfört med den dollarförsvagningen bidra till att dämpa exporten Tabell 4.1 Export och import av varor och tjänster knutna till dollarn. den importefterfrågan på bearbetade varor som svenska exportörer möter, avtar något och bidrar också till att exporttillväxten vara relativt hög. Svensk export består till stor del av varor som efterfrågas tidigt i en konjunkturcykel som t.ex. teleprodukter. leder till att efterfrågan på svenska exportvaror 1Varugruppering enligt SNI. Källor: och . dämpas i ett tidigare läge än världsmarknadstill- avtar den starka exportökningen av tele- produkter när operatörerna drar ned sina investeringar till mer långsiktigt uthålliga nivåer. Exporten av teleprodukter beräknas dock Stark efterfrågan på svenska exportvaror 2004 utvecklas väl under både 2005 och 2006. maskinindustrin samt för stål- och metall- Den höga globala tillväxttakten har Dessutom har den globala efterfrågan i Stormen, som inträffade , väntas leda till en ökad export av trävaror, främst producerar relativt mycket av. totala varuexporten bli marginella. 2006 än 2005 drar ned exporttillväxten (se tabell 4.1). Expansionen har varit särskilt stark inom tele- produktindustrin, vilket delvis kan förklaras av 2004/05:100 BILAGA 1 Svenska exportvaror blir dyrare Den starka produktivitetsutvecklingen inom svensk exportindustri gjorde det möjligt för företagen att sänka priserna, mätt i kronor, med fortsatt god vinstutveckling. De svenska exportpriserna i gemensam valuta steg dock eftersom kronan stärktes. steg emellertid världsmarknadspriserna än mer. Sammantaget var svenska exportföretags konkurrenskraft mycket god , se avsnitt 5.1. och beräknas de internationella priserna på bearbetade varor fortsätta att öka. Även de svenska exportpriserna på bearbetade varor, mätt i kronor, förväntas stiga, men i en lägre takt än de internationella priserna. Den väntade kronförstärkningen gör dock att det svenska exportpriset stiger mer än de internationella priserna, mätt i gemensam valuta. De svenska exportföretagens relativpriser2 höjs därmed . Den starka utvecklingen för svensk varuimport fortsatte och importen av varor ökade jämfört med året innan. Av den totala importen består omkring tre fjärdedelar av bearbetade varor. Importen av bearbetade varor har stigit successivt . Ökningstakten tilltog då importen av bearbetade varor ökade . Den starka utvecklingen berörde flera branscher. Bland dessa kan nämnas importen av teleprodukter samt importen av kontorsmaskiner och datorer vilka ökade respektive . steg även importen av textilvaror, kläder och skor kraftigt. Importen av råvaror ökade , vilket innebar en inbromsning jämfört med då den steg . Råvaruimporten består till av gruppen råolja och 2 Svenska exportpriser i förhållande till priserna på världsmarknaden, mätt i gemensam valuta. petroleumprodukter vilken ökade . Efterfrågan på importerade bearbetade varor väntas vara stark även . Exportens importinnehåll är betydande och importen av bearbetade varor påverkas därmed i stor utsträckning av den starka exporttillväxten. Även en tilltagande inhemsk efterfrågan bidrar till stigande import framöver. Bland annat bedöms stigande hushållskonsumtion och maskininvesteringar, samt ett behov av lageruppbyggnad bidra till en ökad importefterfrågan. Det mesta talar alltså för en fortsatt stark import av bearbetade varor. Bedömningen är att importen av bearbetade varor kommer att öka 2005 och 2006. Även importen av råvaror väntas stiga framöver mot bakgrund av en stark industrikonjunktur och lägre råvarupriser. Sammantaget beräknas varuimporten öka och . De senaste årens svaga importprisutveckling fortsatte . Importpriserna steg med måttliga . Skillnaden var dock stor mellan prisutvecklingen för bearbetade varor och råvaror. Priserna på bearbetade varor sjönk medan priserna på råvaror steg . Anledningen till uppgången i råvarupriserna är en kombination av en stark internationell efterfrågan, utbudsstörningar hos vissa metallproducenter samt ett kraftigt stigande oljepris. Priserna för bearbetade varor hölls tillbaka av fallande priser på bl.a. teleprodukter, livsmedel, textilvaror samt kontorsmaskiner och datorer. väntas kronan stärkas ytterligare, vilket bidrar till att dämpa importpriserna. bedöms de internationella priserna på bearbetade varor stiga, vilket verkar i motsatt riktning. Sammantaget väntas de svenska importpriserna på bearbetade varor stiga med . Priserna på importerade råvaror förutses stiga med . Uppgången förklaras framför allt av oljeprisuppgången under inledningen av innevarande år. flesta andra råvaror väntas sjunka mot mer normala nivåer efter den senaste tidens prisuppgång. Bland annat väntas utbudet av metaller öka framöver till följd av minskade utbudsstörningar och ökad produktionskapacitet. väntas en kombination av lägre råolje- och metallpriser bidra till att råvarupriserna sjunker. Sammantaget bedöms priset på importerade varor stiga med , medan det väntas sjunka med . Prognosen innebär att priserna på inhemskt producerade varor stiger snabbare än priserna på importerade varor. Det kommer därmed att bli mer förmånligt att ersätta inhemskt producerade varor med importerade. Tjänsteexporten ökade 2004 medan tjänsteimporten ökade . Bidraget till BNP-tillväxten från tjänstehandeln uppgick till . En betydande del av tillväxten i tjänsteexporten går att hänföra till en kraftig ökning av s.k. övriga tjänster, dvs. konsulttjänster, licenser, patent och banktjänster. En femtedel av dessa tjänster utgörs av merchanting (se fördjupningsruta i slutet av avsnittet) som ökade med . Tjänsteimporten utvecklades också starkt , främst . Tjänsteexportens tillväxt dämpas och när den internationella efterfrågan på svenska företagstjänster, som i stor utsträckning följer varuexportens utveckling, avtar. Även ökningstakten i exporten av frakttjänster och utlänningars resande i avtar . Trots dämpningen bedöms ökningstakten i tjänsteexporten vara fortsatt stark . Svenskars resande i utlandet, som ingår i tjänsteimporten, påverkades negativt av katastrofen i . Kronans appreciering, tillsammans med stigande disponibelinkomster , väntas dock leda till en starkare ökningstakt av svenskars resande framöver. Den tilltagande varuimporten bedöms bidra till en högre efterfrågan på import av företagstjänster. Tjänsteimporten växer snabbare än . Bidraget från tjänstehandeln till BNP-till- växten minskar därmed betydligt jämfört 2004/05:100 BILAGA 1 Tjänsteexporten väntas öka och 2006, medan tjänsteimporten väntas öka och 2006. Överskottet i bytesbalansen uppgick till av BNP 2004, vilket är en ökning jämfört med . Delvis beror detta på att handelsbalansöverskottet fortsatte att öka och uppgick till av BNP 2004. Även tjänstehandeln och kapitalavkastningen bidrog positivt till ökningen i bytesbalansöverskottet. En stark produktivitetstillväxt, starka offentliga finanser, en hög exportefterfrågan och en åldrande befolkning bidrar till det höga överskottet i bytesbalansen. Miljarder kronor, löpande priser om ej annat anges Anm.: Bytesbalansen visas enligt definition. Fördelningen mellan bytesbalansens poster i statistik skiljer sig från NR:s fördelning i försörjningsbalansen. Källor: och . beräknas det positiva bidraget från utrikeshandeln minska betydligt jämfört med , medan bidraget från kapitalavkastningen väntas öka. förväntas ett något större bidrag från utrikeshandeln än och en fortsatt ökning av kapitalavkastningen. Svenska exportpriser bedöms öka mer än importpriserna . Det leder till att bytesförhållandet, dvs. exportpriser i förhållande till importpriser, ökar och beräknas bidra positivt till bytesbalansöverskottet. Sammantaget prognoseras bytesbalansöverskottet som andel av BNP till 2005 och både 2006 och 2007. 2004/05:100 BILAGA 1 Bruttonationalinkomsten (BNI) beräknas genom att till BNP i löpande priser lägga svenska inkomster i utlandet och subtrahera utländska inkomster i . BNI ligger till grund för bl. a. biståndsanslaget och EU-avgiften. Historiskt har BNI varit lägre än BNP. I samband med senaste kvartalspublicering reviderades utfallet för kapitalavkastning upp för både 2003 och 2004. Det innebär att BNI nu beräknas ha varit högre än BNP både 2003 och 2004. Denna relation väntas fortsätta framöver då nettoställning gentemot omvärlden stärks som följd av det stora bytesbalansöverskottet. Tabell 4.3 Bruttonationalinkomst (BNI) Miljarder kronor, löpande priser Primära inkomster, netto1 1Löner, kapitalavkastning, subventioner och skatter gentemot utlandet. Källor: och . Anledningen är att marginalen kan ses som täckning för de kostnader moderbolaget har för Med merchanting avses svenska företags handel produktutveckling, forskning, marknadsföring, Statistik över merchanting publiceras inte Den typ av merchanting som i löpande av NR. Merchanting uppgick då i löpande priser till , vilket motsvarar av den totala tjänsteexporten på 280 dotterbolag i ett annat land och levereras till en Merchanting ökade med ca köpare i ett tredje land. 2004 jämfört med och bidrog med 0,4 I dessa affärer uppstår en marginal mellan det procentenheter till BNP-tillväxten 2004. värde som det svenska moderbolaget fakturerar starka ökningen av merchanting kan ses huvud- köparen i tredje land och det belopp som det sakligen som en konjunktureffekt. bedöms ökningstakten mattas av i takt med den dämpade exporttillväxten och det positiva bidraget till BNP-tillväxten från merchanting räkenskaperna (NR) som svensk tjänsteexport och svensk produktion. breddas konjunkturuppgången och den inhemska efterfrågan väntas bidra allt mer till tillväxten. Detta resulterar i ökad produktionstillväxt i tjänstesektorn och byggindustrin. Industrikonjunkturen förväntas däremot gå in i en lugnare fas, delvis på grund av en något mer dämpad internationell konjunktur. Utvecklingen inom industrin medför att produktionstillväxten i näringslivet som helhet dämpas 2005. väntas tillväxten avta även inom tjänstesektorn vilket sammantaget även dämpar tillväxten i näringslivet. Produktionen i näringslivet bedöms öka 2005 och 2006 Produktionen3 inom näringslivet ökade kraftigt men tillväxten mattades . blev dock ett betydligt . Produktionen ökade jämfört med . Den högre tillväxten 2004 förklaras i huvudsak av att industrikonjunkturen stärktes markant . Framför allt var det de exportinriktade företagen inom industrin som bidrog till den starka utvecklingen. Tabell 5.1 Näringslivets produktion Jord- och skogsbruk, fiske El, gas, värme, vatten 2Exklusive ofördelade banktjänster. Källor: och . Det finns goda förutsättningar för en fortsatt positiv industrikonjunktur, men då den internationella konjunkturen går in i en något lugnare fas mattas tillväxten också inom industrin. Framför allt är det produktionen inom investeringsvaruindustrin som växer långsammare framöver. Produktionen inom övriga delar av indu- 2004/05:100 BILAGA 1 strin, med undantag för konsumtionsvaruindustrin, fortsätter att stiga i god takt . breddas konjunkturen och den inhemska efterfrågan ökar, vilket gynnar tjänstesektorn. Industrins efterfrågan på tjänster ökar som handeln stärks i takt med ökad konsumtion. Tillväxten i tjänstesektorn bedöms därmed öka. Avmattningen inom industrin medför emellertid att produktionstillväxten i näringslivet dämpas 2005. avtar tillväxttakten även inom den privata tjänstesektorn, vilket tillsammans med den något försiktigare utvecklingen inom industrin sammantaget dämpar tillväxten i näringslivet. Produktionstillväxten i näringslivet hålls också uppe av en ökad produktion inom byggindustrin. Konjunkturen inom byggindustrin stärktes . Vändningen berodde i huvudsak på ökade bostadsinvesteringar. De låga räntorna för fortsatt höga bostadsinvesteringar och (se avsnitt 10.3). Även byggreparationerna väntas bidra till den ökade produktionen inom byggindustrin. Bygginvesteringarna inom tillverkningsindustrin bedöms emellertid utvecklas måttligt som en följd av ett överskott på lediga lokaler. Sammantaget bedöms produktionen i näringslivet öka 2005 och 2006 (se tabell 5.1). Näringslivets produktion bedöms därmed växa snabbare än den potentiella tillväxten både 2005 och 2006. Efter hand blir de lediga resurserna allt knappare och produktionen bedöms närma sig den uppskattade potentiella nivån. förväntas produktionen öka . ökade produktiviteten i näringslivet . Detta var framför allt en effekt av hög produktivitetstillväxt inom industrin. An- ställningsplanerna inom industrin var försiktiga som produktionen ökade betydligt. Tjänstesektorns produktivitetstillväxt var lägre. växer produktiviteten i näringslivet i nivå med , men väntas produktivitetstillväxten bli lägre då företagens möjligheter att öka produktionen genom effektiviseringar minskar. Därmed ökar sysselsättningen och antalet arbetade timmar. Produktiviteten i näringslivet bedöms öka 2005 och 2006. 3 Med produktion avses förädlingsvärde, dvs. bruttoproduktionsvärde minus förbrukning. 2004/05:100 BILAGA 1 Något lägre produktionsökning framöver ökade produktionen i industrin . Det var betydligt högre än året innan och var den högsta tillväxten . Framför allt var det motorfordons- och teleproduktindustrin som utvecklades gynnsamt. Kapacitetsutnyttjandet steg successivt och var på en hög nivå historiskt sett (se diagram 10.3). I samband med att den internationella konjunkturen förbättrades förbättrades också utsikterna för svensk industri. Orderingången från exportmarknaden ökade och produktionen satte fart. Utvecklingen var fortsatt gynnsam . mattades dock industrikonjunkturen, vilket i hög grad sammanföll med en avtagande global tillväxt. Framför allt var det produktionen inom investeringsvaruindustrin, i vilken motorfordon och teleprodukter ingår, som mattades betydligt. Situationen för teleproduktindustrin förbättrades avsevärt . Efterfrågan på teleprodukter steg väsentligt , vilket avspeglas i ökad orderingång och stor produktionsökning. Utvecklingen för teleproduktindustrin är bland annat en effekt av låg investeringsnivå i telekomsektorn under krisåren 2001 och 2002, då förädlingsvärdet i teleproduktindustrin var negativt enligt nationalräkenskaperna. förväntas produktionen i teleproduktindustrin fortsätta att öka, men inte i samma höga takt som . In- vesteringstillväxten i teleprodukter förväntas 2005 övergå till mera normala nivåer, vilket också väntas dämpa produktionstillväxten i teleproduktindustrin och . Även för motorfordonsindustrin dämpas tillväxten. Dels mattades orderingången , dels förväntas försäljningstillväxten av personbilar på de viktigaste marknaderna utvecklas lugnare framöver. Enligt flera ledande indikatorer, bl.a. (KI:s) barometer, har industrikonjunkturen mattats ytterligare vid inledningen av 2005. Produktionen ökar dock fortfarande enligt indikatorerna, men i en lägre takt. Dessutom bedöms det internationella konjunkturläget vara fortsatt gynnsamt framöver, vilket ger goda förutsättningar för stor efterfrågan på svenska exportvaror. maskinindustrin ser det ljusare ut än på grund av att investeringarna på den viktiga europamarknaden väntas öka. En viss avmattning av den internationella konjunkturen innebär emellertid att även industrikonjunkturen sammantaget mattas något jämfört med . Produktionen dämpas också på grund av att efterfrågan från hemmamarknaden utvecklas svagare för vissa branscher. Sammantaget förväntas produktionen i industrin öka 2005 och 2006. En stor produktionsökning i kombination med en marginell ökning av antalet arbetade timmar innebar att produktiviteten i industrin steg . och fortsätter produktionen att öka men i en lägre takt, vilket dämpar tillväxten i produktiviteten. Produktiviteten bedöms öka 2005 och 2006 (se tabell 5.2). Tabell 5.2 Nyckeltal för industrin Procentuell förändring, om annat ej anges Enhetsarbetskostnad (ULC) ULC i 11 OECD-länder1,2 Relativ ULC, SEK 111 avser , , , , , , , , , och . 2ULC (unit labour cost) är arbetskraftskostnaden för att producera en enhet av en vara i nationell valuta. Relativ ULC är den relativa arbetskraftskostnaden för att producera en enhet av en vara i i förhållande till konkurrentländerna. 3Vinstandel avser bruttoöverskottet som procentuell andel av förädlingsvärdet till faktorpris. Källor: , och . God konkurrenskraft för svensk industri Industrins relativa enhetsarbetskostnad i nationell valuta ökade kraftigt . De- valveringarna medförde emellertid att den svenska industrins konkurrenskraft, mätt i termer av relativ enhetsarbetskostnad i gemensam valuta, var fortsatt god (se diagram 5.1). har industrins relativa enhetsarbetskostnad i nationell valuta successivt sjunkit och var 2004 lägre än . Orsaken är den relativt höga produktivitetstillväxten som motverkar de stigande kostnaderna för arbetskraft. Enhetsarbetskostnaden har med några få undantag stigit mer i våra viktigaste konkurrentländer. bedöms förutsättningarna för den svenska industrins konkurrensläge vara fortsatt gynnsamt eftersom produktiviteten förväntas stiga snabbare än lönerna. Diagram 5.1 Industrins enhetsarbetskostnader i relativt 11 Källor: , och Den relativa enhetsarbetskostnaden har fallit mer i konkurrensvägd gemensam valuta än i nationell valuta på grund av kronans försvagning . På grund av en förväntad kronförstärkning dämpas dock fallet i den relativa enhetsarbetskostnaden i gemensam valuta och . Trots det förefaller den svenska industrin vara fortsatt konkurrenskraftig sett utifrån ett historiskt perspektiv. Höga vinster i industrin ökade industriföretagens vinstandelar4 relativt kraftigt, trots att de svenska exportpriserna på bearbetade varor sjönk. Vinstandelarna ökade främst på grund av den starka produktivitetstillväxten som mer än väl vägde upp ökade kostnader för löner och råvaror. och ökar vinstandelarna ytterligare men inte i samma goda takt som . Tillväxten i produktiviteten sjunker vilket ger lägre marginaler i förhållande till löner och kostnader för insatsvaror. Konjunkturläget bedöms fortfarande vara relativt gott, vilket tillsammans med ökade priser på världsmarknaden 2004/05:100 BILAGA 1 ger goda möjligheter även för de svenska företagen att höja priserna. Huvuddelen av den totala byggproduktionen utgörs av byggvolymen som i sin tur utgörs av summan av bygginvesteringar och byggreparationer.5 Bedömningen av byggvolymens utveckling ligger därför till grund för byggproduktionens prognos. Byggkonjunkturen har varit tudelad då bostadsinvesteringarna har ökat kraftigt medan övriga bygginvesteringar har fallit. Ökningen av bostadsinvesteringarna gjorde att de totala bygginvesteringarna växte (se tabell 5.3). Byggreparationerna ökade , vilket tillsammans med ökningen i bygginvesteringarna gjorde att den totala byggvolymen växte . Den starka utvecklingen av bostadsbyggandet har bidragit till att optimismen inom byggsektorn är större . Enligt KI:s barometer tror också företagen inom byggsektorn på en fortsatt stark utveckling . Den sammantagna bilden av byggkonjunkturen tyder på att antalet påbörjade nybyggnationer av lägenheter förväntas fortsätta att öka. I nationalräkenskapstermer bedöms bostadsinvesteringarna växa 2005 och 2006 (se avsnitt 10.3). Bygginvesteringarna inom industrin har utvecklats svagt , och föll de markant. SCB:s investeringsenkät tyder på att denna utveckling håller i sig. Även inom övriga näringslivet har bygginvesteringarna utvecklats svagt. väntas emellertid bygginvesteringarna inom delar av den varuproducerande sektorn och tjänstesektorn öka, vilket bidrar till att bygginvesteringarna i näringslivet som helhet ökar marginellt. Ökningstakten beräknas uppgå till 2005 och till 2006. Offentliga myndigheters bygginvesteringar föll , vilket berodde på en svag utveckling inom kommunsektorn. 4 Vinstandelen avser bruttoöverskottet som andel av förädlingsvärdet till faktorpris. 5 I det totala byggproduktionsvärdet ingår förutom byggvolymen även värdet av viss tjänsteproduktion såsom exempelvis bygg- och datakonsulttjänster. 2004/05:100 BILAGA 1 iella läget i kommunsektorn förbättras framöver, vilket gör att bygginvesteringarna förväntas öka något. Statens bygginvesteringar fortsätter att växa till följd av satsningarna på infrastrukturen. Sammantaget bedöms de offentliga myndigheternas bygginvesteringar öka 2005 och 2006. Den prognoserade tillväxten i bygginvesteringar och reparationer medför att den totala byggvolymen förväntas öka 2005 och 2006. Källor: och . mattades produktivitetstillväxten i tjänstesektorn till . stiger dock produktivitetstillväxten till följd av att produktionen åter igen ökar i god takt som antalet arbetade timmar inte bedöms behöva öka i motsvarande grad. förväntas inte utrymmet för produktivitetsförbättringar vara lika stort. Sysselsättningen och antalet arbetade timmar bedöms därför öka och produktivitetstillväxten dämpas. Produktiviteten i tjänstesektorn förutses öka 2005 och 2006. Produktionen i tjänstesektorn steg , vilket var lägre än 2003. Både och förväntas dock produktionstillväxten i tjänstesektorn bli högre än 2004. Den goda industrikonjunkturen och de ökade investeringarna medför att efterfrågan på bland annat data-, affärs- och organisationskonsulter samt tekniska konsulter ökar, vilket stimulerar företagstjänsterna. Hushållens efterfrågan på tjänster väntas öka framöver, som försäljningen inom handeln gynnas av den ökade hushållskonsumtionen. Även hotell- och restaurangbranschen förväntas utvecklas bättre än tidigare på grund av den stigande konsumtionen och den goda industrikonjunkturen. Även KI:s barometer indikerar att konjunkturläget ser förhållandevis bra ut för tjänstesektorn. är förväntningarna på en ökad försäljning högre . Framtidsoptimismen är särskilt hög bland datakonsulter och inom uppdragsverksamheten. Sammantaget förväntas produktionen i tjänstesektorn öka 2005 och 2006. Utvecklingen på arbetsmarknaden var fortsatt dämpad . förutses dock läget på arbetsmarknaden förbättras.