prop · GS0393 · 2005-03-15 00:00:00 — Regeringens skrivelse 2004/05:93 Redovisning av regeringens insatser för barn och unga i statsbudgeten för Regeringen överlämnar denna skrivelse till . I skrivelsen lämnas en samlad översikt av regeringens insatser för barn och unga i statsbudgeten för . Redovisningen sker utifrån olika rättigheter som flickor och pojkar har enligt FN:s konvention om barnets rättigheter (), såsom barnets rätt till hälsa, utbildning och skydd, och anger de insatser som berör barn och unga och, i möj- ligaste mån, kostnaderna för dessa insatser, inom ramen för stats- budgeten. FN:s konvention om barnets rättigheter.............................. Åtgärder för att förverkliga i .................. Strategiska insatser för att förverkliga .. Barn och deras familjer ................................................................... De ekonomiska familjestöden........................................... Övrigt ekonomiskt stöd till barn och deras familjer ......... Övriga insatser för barn och deras familjer....................... Barn med funktionshinder ............................................................... 5.1Delaktighet och jämlika livsvillkor för barn och unga med funktionshinder................................................. Elever med funktionshinder.............................................. Barnets rätt till hälsa........................................................................ 6.1Insatser för hälsofrämjande levnadsvanor samt sjukdomsförebyggande arbete bland barn och unga......... Insatser för barns och ungas fysiska hälsa ........................ Insatser för barns och ungas psykiska hälsa ..................... 6.4Insatser för en god fysisk arbetsmiljö i skola och Insatser för barns säkerhet och utveckling........................ Insatser för att stärka unga kvinnors självbild .................. Barnets rätt till utbildning................................................................ Insatser för ökad jämlikhet i skola och förskola ............... 7.2Insatser inom förskoleverksamhet, skolbarnsomsorg Insatser inom och gymnasieskolan............... 7.4Insatser för att förbättra utbildningsvillkoren i Barnets rätt till skydd....................................................................... Insatser för barn och unga i ........................ Insatser inom individ- och familje- Insatser inom den statligt bedrivna Insatser för barn och unga inom rättsväsendet.................. Insatser för att förebygga brott bland barn Insatser för unga lagöverträdare ..................... Insatser för barn och unga som brottsoffer ..... Övriga insatser till skydd för barnet.................................. Asylsökande barns rätt till skydd .................................................... Insatser för asylsökande barn............................................ Insatser för ensamkommande asylsökande barn............... Flyktingmottagande och introduktion............................... 10 Barnets rätt till kultur och fritid....................................................... Insatser för barn och unga inom kulturområdet................ Insatser för barn inom teater, dans och Insatser för barn inom litteraturen, läsandet Insatser för barn inom film ............................. Insatser för barn inom museiområdet ............. barn och unga.................................................. Övriga insatser inom kulturområdet ............... Insatser för barn och unga inom medieområdet................ 10.3Insatser för barn och unga inom idrott, fritids- och 11 Barnets rätt till delaktighet och inflytande m.m. ............................. 11.1Insatser för att låta barn och unga själva komma till tals i frågor som rör dem ............................................. 11.2Insatser för att motverka rasism och främlings- 12 Barnets rättigheter i det internationella utvecklingssamarbetet ...... Insatser för barn inom biståndsverksamheten................... Översikt av statsbudgetens utgifts- och politikområden........ Utdrag ur protokoll vid regeringssammanträde ......... Med utgångspunkt i FN:s konvention om barnets rättigheter (barnkon- ventionen) är regeringens mål för barnpolitiken att barn och unga skall respekteras, ges möjlighet till utveckling och trygghet samt delaktighet och inflytande. De rättigheter som uttrycks i skall genomsyra alla delar av regeringens politik och få genomslag på alla nivåer i samhället och i samtliga verksamheter där barn och unga berörs. Utgångspunkten för barnperspektivet är respekten för barnets fulla människovärde och integritet. Att anlägga ett barnperspektiv innebär bl.a. att analysera vilka följder beslut och åtgärder kan få för ett enskilt barn eller barn och unga som grupp. Ett barnperspektiv handlar också om att ta reda på hur barn och unga upplever och uppfattar sin situation, att låta barn och unga komma till tals och få inflytande i beslut och åtgärder som berör dem. I enlighet med vad regeringen har anfört i skrivelsen Jämt och ständigt (skr. 2002/03:140) är det i det fortsatta arbetet med att genom- föra , viktigt att uppmärksamma ett könsperspektiv, dvs. att såväl flickor som pojkar, utifrån sina förutsättningar och behov, tillförsäkras de rättigheter som erkänns i konventionen. Arbetet med att integrera ett barnperspektiv i de politikområden där barn och unga berörs är en långsiktig och ständigt pågående process. Att lyfta fram regeringens insatser för barn och unga i statsbudgeten är ett steg i detta arbete. För att få genomslag för barnperspektivet krävs en rad insatser inom olika verksamheter och på skilda nivåer i samhället. Det handlar bl.a. om kunskaps- och metodutveckling, mål- och resultatstyr- ning liksom insatser för att synliggöra barns och ungas situation inom olika områden. Regeringen redogör i kapitel 3 för några av de strategiska insatser som genomförs för att driva på arbetet med att införliva barnperspektivet, utifrån , i verksamheter och åtgärder där flickor och pojkar berörs. behandling av regeringens skrivelse (2003/04:143) om regeringens insatser för barn och unga i statsbudgeten för Regeringens skrivelse, Redovisning av regeringens insatser för barn och unga i statsbudgeten för (skr. 2003/04:143), utgör ett första steg i en utvecklingsprocess att synliggöra barn och unga i statsbudgeten. Regeringens skrivelse har behandlats av (bet. 2004/05:FiU13, rskr 2004/05:35). konstaterar i sitt betänkande (bet. 2004/05:FiU13) att regeringens skrivelse om insatser för barn och unga i statsbudgeten för är den första i sitt slag och är ett betydelsefullt steg i arbetet med att tydliggöra barnperspektivet i statsbudgeten. vidhåller sin uppfattning att kravet på att barnfrågorna skall redovisas i en regelbundet återkommande barnbilaga till budgetpropositionen är underordnat kravet på att redovisningen blir så aktuell och genomarbetad som möjligt. Utskottet har behandlat tre motioner som har väckts med anledning av skrivelsen. Samtliga motioner har avstyrkts. Betänkandet innehåller två reservationer. konstaterar att det är ett omfattande arbete att ge statsbud- Skr. 2004/05:93 geten ett barnperspektiv och att det innefattar flera steg. veckling av metoderna för mål- och resultatstyrning är av avgörande betydelse för integrering av barnperspektivet i samtliga delar av det offentliga beslutsfattandet. Ett andra steg bör innefatta att tydliggöra barn och unga inom de politikområden där de berörs. En vidareutveckling bör därefter ta sikte på att göra konsekvensbeskrivningar för barn och unga av olika satsningar och nedskärningar i budgeten. Vidareutveckling av redovisningen av insatser för barn och unga i statsbudgeten I regeringens skrivelse till om regeringens insatser för barn och unga i statsbudgeten för (skr. 2003/04:143), betonas att arbetet med att föra in ett barnperspektiv i det statliga budgetarbetet är en ut- vecklingsprocess och innebär ett omfattande arbete. av skrivelsen att regeringen har för avsikt att vidareutveckla arbetet med att göra barn och unga synliga i statsbudgeten. ringen att inriktningen på att anlägga ett barnperspektiv är så mycket mer än att bara lyfta ut och särredovisa enskilda belopp ur budgeten. Regeringens skrivelse, med en redogörelse för regeringens insatser för barn och unga i statsbudgeten för , tar sin utgångspunkt i de olika rättigheter som flickor och pojkar har enligt , såsom barnets rätt till hälsa, barnets rätt till utbildning och barnets rätt till Skrivelsen bygger på de redovisningar av regeringens insatser för barn och unga som finns i statsbudgeten för . statsbudgetens utgifts- respektive politikområden finns i bilaga 1. fall har uppgifter om insatser, kostnader etc. uppdaterats utifrån de redovisningar som har lämnats i statsbudgeten. Regeringen delar uppfattning att arbetet med att få genom- slag för barnperspektivet är en process där allt inte kan uppnås på en Det innebär bland annat att det måste finnas en medvetenhet och kunskap om vad barnperspektivet innebär inom de verksamheter och områden där barn och unga berörs för att barnperspektivet skall få Det innebär också att användningen av barnkonsek- vensanalyser är ett utvecklingsarbete där ambitionen är att konsekvensbeskrivningar utifrån ett barnperspektiv görs inom ramen för olika insatser i statsbudgeten. Att synliggöra regeringens insatser för barn och unga i statsbudgeten är en viktig del i detta utvecklingsarbete. Regeringen ansluter sig också till uppfattning att kravet på att barnfrågorna skall redovisas i en regelbundet återkommande barn- bilaga till budgetpropositionen är underordnat kravet på att redo- visningen blir så aktuell och genomarbetad som möjligt. Inför framtagandet av budgetpropositionen för uppmärksam- mades samtliga departement på vikten av att i redovisningarna i budget- propositionen beakta barnperspektivet och lyfta fram de insatser som berör barn och unga inom respektive politikområde. budgetpropositionen har också vikten av att anlägga ett barnperspektiv Inom flera politikområden bedrivs ett aktivt arbete för att in- tegrera ett barnperspektiv i verksamheter och åtgärder som berör flickor Detta återspeglas också i denna redovisning av regeringens insatser för barn och unga i statsbudgeten för där barns och Skr. 2004/05:93 ungas villkor, behov och förutsättningar synliggörs inom flera områden. Regeringen kan dock konstatera att det fortfarande finns brister i statistiken med avseende på insatser som rör barn och unga och kostna- derna för dessa insatser. Ett arbete har påbörjats med att närmare identi- fiera vilka brister som finns i statistiken och hur statistiken kan utvecklas och förbättras. Regeringen delar uppfattning att skrivelsen om regeringens insatser för barn och unga i statsbudgeten inte handlar om att betrakta verkligheten ur barnens perspektiv utan om att synliggöra insatser för barn och unga i statsbudgeten. Den nationella strategin för att förverkliga i som antagits av (prop. 1997/98:182, bet. 1998/99:SoU6, rskr. 1998/99:171) är ett viktigt verk- tyg i arbetet med att få genomslag för barnperspektivet inom de politik- områden där flickor och pojkar berörs av insatser. Det finns cirka 1,9 miljoner barn i åldern i . Av dessa är cirka 945 000 flickor och cirka 996 000 pojkar. De flesta barn, , lever med bägge sina biologiska föräldrar eller adoptivföräldrar. Drygt en femtedel av alla barn lever med en ensamstående förälder, och då i de allra flesta fall med sin mor. Alla barn omfattas av FN:s konvention om barnets rättigheter (). omfattar dels med- borgliga och politiska rättigheter, dels ekonomiska, sociala och kulturella rättigheter. Verksamheter och åtgärder som berör barn och unga sker inom flertalet av statsbudgetens politikområden och inom dessa områden är ett viktigt verktyg för att synliggöra barns och ungas rättigheter och behov. 2.1FN:s konvention om barnets rättigheter har ratificerat vilket innebär att som stat har förbundit sig att vidta alla lämpliga åtgärder för att uppfylla kon- ventionen. Detta regleras i konventionens artikel 4. Genom att ratificera har förbundit sig att ha system som garanterar att alla offentliga myndigheter och andra organ inom sina respektive ansvarsområden fullföljer de förpliktelser som staten har iklätt sig genom att ansluta sig till konventionen. I arbetet med att förverkliga har kommuner och landsting en avgörande roll eftersom barns och ungas vardag i så hög utsträckning sker inom ramen för de insatser och de verksamheter som sker på lokal och regional nivå. Ansvaret för att genomföra ligger alltså hos alla offentliga organ riksdag, regering, förvaltningsmyndigheter, kommuner och landsting. Även domstolarnas tolkning av olika lagbestämmelser som har tillkommit eller ändrats som en följd av införlivandet av i svensk rätt har betydelse. organisationerna också en viktig roll i arbetet med att driva på Skr. 2004/05:93 förverkligandet av . 3Åtgärder för att förverkliga i Målet för barnpolitiken är att barn och unga skall respekteras, ges möj- lighet till utveckling och trygghet samt delaktighet och inflytande. Denna målsättning är sektorsövergripande och berör flertalet politikom- råden. Barnpolitikens uppgift är att på ett strategiskt plan initiera, driva på och samordna processer med målsättningen att FN:s konvention om barnets rättigheter (), dess anda och intentioner, skall genomsyra alla delar av regeringens politik och alla samhällsverksam- heter som rör barn och unga. Utifrån de grundläggande principerna i är inrikt- ningen i barnpolitiken att: -barnets bästa skall vara vägledande vid allt beslutsfattande och vid alla åtgärder som rör barn och unga, -inget barn får diskrimineras på grund av härkomst, kön, religion, funktionshinder eller av andra skäl, -barn och unga skall tillåtas att utvecklas i sin egen takt och utifrån sina egna förutsättningar, -barn och unga skall ges möjlighet att framföra och få respekt för sina åsikter i frågor som berör dem. Ungdomspolitiken har särskilda beröringspunkter med barnpolitiken, framför allt avseende frågor om inflytande och delaktighet. fattade beslut om en nationell ungdomspolitik som bygger på förslagen i propositionen Makt att bestämma rätt till välfärd (prop. 2004/2005:2). Detta innebär att gäller följande övergripande mål för den nationella ungdomspolitiken: -ungdomar skall ha verklig tillgång till välfärd, -ungdomar skall ha verklig tillgång till makt. I den ungdomspolitiska propositionen redovisades också ett handlings- program med en rad konkreta åtgärder med syftet att förstärka ung- domars möjligheter att få tillgång till välfärd och makt. I handlingspro- grammet prioriterades åtgärder som rör ungdomars utbildning, möjlig- heter till förvärvsarbete, boende, hälsa och trygghet, inflytande och del- aktighet i samhället samt fritids- och kulturverksamheter. Den nationella strategin för hållbar utveckling (skr. 2003/04:129) fokuserar på fyra strategiska framtidsområden varav barn- och ungdoms- politik för ett åldrande samhälle är ett centralt demografiskt perspektiv. 3.2Strategiska insatser för att förverkliga Den nationella strategin för att förverkliga I arbetet med att förverkliga och som grund för rege- ringens barnpolitik har antagit en nationell strategi (prop. 1997/98:182, bet. 1998/99:SoU6, rskr. 1998/99:171). Strategin presenterar hur regeringen avser att strategiskt arbeta med att öka medvetenheten och kunskapen om i , myndigheter, kommuner och landsting, för att barnsperspektivet skall få genomslag inom berörda verksamheter och områden. Regeringen rapporterar regelbundet till om arbetet med strategin. Den na- strategin har vidareutvecklats i en skrivelse till (skr. 2003/04:47). I skrivelsen presenteras hur regeringen avser att fortsätt- ningsvis bedriva det strategiska arbetet med att förverkliga barnkonven- tionen i . Några av de åtgärder som regeringen avser att vidta i det utvecklade strategiarbetet är att utveckla riktlinjer för barnkonsek- vensanalyser i kommittéarbetet, att fortsätta följa upp myndigheternas arbete med att integrera ett barnperspektiv i verksamheterna, att ytter- ligare stimulera lärosätena att inordna i olika yrkesut- bildningar samt att vidareutveckla metoder för barns och ungas delaktig- het och inflytande. En arbetsgrupp med uppgift att utveckla indikatorer för att mäta effekterna av gjorda insatser kommer att tillsättas och en förstudie om möjligheterna att inrätta ett barnrättscentrum kommer att genomföras. Även det internationella samarbetet med utgångspunkt i avser regeringen att vidareutveckla. Medel för insatser för att förverkliga finns fr.o.m. under utgiftsområde 9, politikområde Barnpolitik, anslag 15:3 Insatser för att förverkliga FN:s konvention om barnets rättigheter i . är ett av regeringens viktigaste verktyg för att driva på genomförandet och bevaka efterlevnaden av . Barn- ombudsmannen genomför regelbundet undersökningar av barnkonven- tionsarbetet i kommuner, landsting och myndigheter. Resultaten av en- kätundersökningen som genomfördes har presenterades i två rapporter (BR 2004:05, BR 2004:07). roll som ombudsman för barn och unga och dess myndighetsuppgifter har förstärkts och tydliggjorts genom de lagänd- ringar som trädde i kraft . har bl.a. enligt lag (1993:335) om möjlighet att kalla företrädare för myndigheter, kommuner och landsting till överläggningar för att få information om vilka åtgärder som vidtagits för att i den egna verksam- heten genomföra barns och ungas rättigheter enligt . Regeringen avser att följa vilka effekter förtyd- ligade mandat och befogenheter har för utvecklingen av barnkonven- tionsarbetet inom den kommunala sektorn. Anslaget för (15:1, utgiftsområde 9) uppgår för till . Arbetet med på den lokala och regionala nivån Många av de viktigaste besluten som rör barn och unga fattas på lokal och regional nivå i samhället. I senaste enkätunder- sökning av barnkonventionsarbetet i kommuner och landsting (BR 2004:05) framgår att kommunernas arbete med har förflyttats från en förankrings- och mobiliseringsfas till att befinna sig i en målformuleringsfas. Andelen kommuner som har diskuterat barnkon- ventionen i kommunfullmäktige och/eller kommunstyrelsen är fortsatt hög (). Landstingen har gått från en förankrings- och mobilise- ringsfas till att befinna sig i en kartläggnings- och problemformulerings- fas. Av 20 landsting är det 17 som har diskuterat både i och i . har haft i uppdrag av regeringen att ta fram modeller för det lokala barnkonventionsarbetet som kommuner och landsting kan använda sig av och att redogöra för erfarenheter av på- gående lokalt arbete. Uppdraget redovisades till regeringen . visar bl.a. att det finns många olika former för lokalt barnkonventionsarbete och att de lokala modellerna skiftar av- seende uppdrag, mandat och arbetsuppgifter. Det är också regeringens uppfattning att det måste vara upp till varje kommun hur man vill organisera barnkonventionsarbetet. Regeringen vill på olika sätt stödja det fortsatta lokala barnkonventionsarbetet och har därför gett Barn- ombudsmannen i uppdrag att genomföra regionala konferenser med syfte att sprida framgångsrika arbetssätt i det lokala barnkonventionsarbetet. Ett tiotal kommuner har ingått en överenskommelse om att bilda ett partnerskap för att arbeta med . Målet med partnerskapet är att vidareutveckla metoder för att förverkliga , att driva gemensamma forsknings-, utbildnings- och kompetensutvecklingsinsatser samt att stärka samverkan med andra aktörer i samhället. Regeringen följer detta arbete med stort intresse. Som ett led i regeringens strävan att ytterligare stärka insatserna för barn och unga har i samarbete med och Kommuner och Landsting tagit initiativ till en nationell konferens om hur barns och ungas särskilda behov inom vården bäst kan tillgodoses. Konferensen som äger rum är ett första steg i en process att öka medvetenheten och kunskapen kring dessa frågor hos politiska beslutsfattare, tjänstemän och vårdpersonal. Barnperspektivet i myndigheternas verksamheter har genomfört en enkätundersökning av barnkon- ventionsarbetet i myndigheter (BR 2004:07). Undersökningen visar att de statliga myndigheter som anser sig kommit längst i arbetet med att få in ett barnperspektiv i sitt arbete är de som systematiskt och arbetat med , t.ex. genom att anordna återkommande utbildning och diskussioner om barns behov och intressen. dialogen kring i flera statliga myndigheter är enligt ett gott tecken på att arbetet går framåt. och information om till personal inom myndigheterna har ökat i omfattning. I undersökningen konstateras också länsstyrelser än tidigare aktivt arbetar med . samt för de statliga myndigheterna är att de befinner sig i en förankrings- Ett fyrtiotal myndigheter inom bl.a. rätts- och exekutionsväsende, trafik- och samhällsplanering, socialtjänst samt hälso- och sjukvård fick i regleringsbrev återrapporteringskrav att beakta och utveckla barnperspektivet i sina verksamheter. sakligen skett i årsredovisningarna för . Det finns flera exempel på myndigheter som har bildat samordningsfunktioner eller nätverk för att integrera barnperspektivet i sina organisationer och verksamheter. Många myndigheter har också genomfört informations- och utbildnings- insatser för att öka kunskapen och medvetenheten om barnperspektivet inom den egna verksamheten, bl.a. , Utlän- ningsnämnden, , och . Ett antal myndigheter har inventerat sina verksamheter och redovisat åtgärder för att utveckla barnperspektivet i dessa, bl.a. för och är andra exempel på myndigheter som i sina verksamheter arbetar för att utveckla barn- perspektivet, i dessa fall genom att göra transportsystemen tillgängliga och säkra för barn. Vissa av de myndigheter som fick återrapporteringskrav i 2003 års regleringsbrev fick förnyade återrapporteringskrav . myndigheter tillkom också. brev i uppdrag att kartlägga i vilken omfattning deras verksamheter rör barn och redovisa de åtgärder som behövs för att utveckla och förbättra barnperspektivet i verksamheterna. Återrapportering sker i årsredovis- regleringsbrev har ett tjugotal myndigheter fått återrapporte- ringskrav eller uppdrag som rör barnperspektivet, bl.a. , , , , och . Redovisningar kommer att ske i årsredovisningarna för verksamhetsåret har inom ramen för sitt uppdrag att se över frågan om i den högre utbildningen bl.a. bedrivit en informa- tionskampanj om riktad till lärare och studenter. utgångspunkt i det arbete och de slutsatser som redovisar i sin slutrapport i högre utbildning (2003:6 R) fick universitet och högskolor regleringsbrev i uppdrag att i samband med årsredovisningen för redogöra för hur man har arbetat med att införliva kunskap om i utbildningar där sådan kunskap bedöms betydelsefull. också att genomföra regionala konferenser i inspirera och lyfta fram goda exempel på det arbete som görs för att Skr. 2004/05:93 integrera i olika utbildningar. har haft regeringens uppdrag att vidareutveckla statistiken om barn och unga och har för detta arbete tilldelats . I uppdraget ingår produktion av en årlig publikation, Barn och deras familjer, som innehåller uppgifter om familjesammansättning, separation mellan föräldrar, boende, inkomster, barnomsorg och föräldrars sysselsättning. Dessutom ingår i uppdraget framställning av rapporter där särskilda frågeställningar behandlas. presenterades rapporten med föräldrarna. Inom ramen för den s.k. levnadsnivåundersökningen (LNU) och i de årliga undersökningarna av levnadsförhållanden () har barn och ungdomars levnadsförhållanden undersökts () genom att intervjua flickor och pojkar. Arbetet med att använda barn och unga som källa i statistiksammanhang bör vidareutvecklas. Regeringen har avsatt särskilda medel för genomförande av . bör utvecklas innehållsmässigt och omfångsmässigt samt vidareutvecklas till att omfatta även de yngre åldersgrupperna. har med särskilda medel från regeringen färdigställt och distribuerat informationsmaterial om riktat till åldersgrupperna .