prop · GT031d28 · 2005-09-20 00:00:00 — Allmänna bidrag till 25 kommuner 2005/06:1 UTGIFTSOMRÅDE 25 Allmänna bidrag till kommuner Förslag till riksdagsbeslut ...................................................................................... Allmänna bidrag till kommuner ............................................................................ Insatser inom politikområdet................................................................. Insatser utanför politikområdet............................................................. 48:1 Kommunalekonomisk utjämning ................................................ 48:2 Bidrag till särskilda insatser i vissa kommuner och landsting .... 48:3 Statligt utjämningsbidrag för LSS-kostnader.............................. 2.8.448:4 Bidrag till organisationer inom det kommunalekonomiska 2005/06:1 UTGIFTSOMRÅDE 25 Utgiftsutveckling inom utgiftsområdet/politikområdet .......................................... Härledning av ramnivån 20062008. Utgiftsområde 25 Allmänna bidrag till Skatteutgifter inom utgiftsområde 25........................................................................ Utveckling av skatteunderlaget ................................................................................ Resultaträkning för kommunsektorn ...................................................................... Tillskott, ekonomiska regleringar m.m. 20062008, anslaget 48:1 Specificering av anslaget 48:1 Kommunalekonomisk utjämning 20062008 ........ 2.10 Härledning av anslagsnivån 20062008, för 48:1 Kommunalekonomisk 2.12 Härledning av anslagsnivån 20062008, för 48:2 Bidrag till särskilda insatser i vissa kommuner och landsting............................................................................. 2.14 Härledning av anslagsnivån 20062008, för 48:3 Statligt utjämningsbidrag för 2.16 Härledning av anslagsnivån 20062008, för 48:4 Bidrag till organisationer inom det kommunalekonomiska området .................................................................... 2005/06:1 UTGIFTSOMRÅDE 25 1 Förslag till riksdagsbeslut 1.för 2006 anvisar anslagen under utgiftsområde 25 Allmänna bidrag till kommuner enligt följande uppställning: Bidrag till särskilda insatser i vissa kommuner och landsting Statligt utjämningsbidrag för LSS-kostnader Bidrag till organisationer inom det kommunalekonomiska området 2005/06:1 UTGIFTSOMRÅDE 25 2 Allmänna bidrag till kommuner Utgiftsområdet Allmänna bidrag till kommuner omfattar politikområdet Allmänna bidrag till kommuner. Utgiftsområdet/politikområdet omfattar fyra anslag. Ramanslaget 48:1 Kommunalekonomisk utjämning infördes . Inom ramen för anslaget redovisas flera olika bidrag och avgifter (se avsnitt 2.8.1). De övriga tre anslagen avser bidrag till särskilda insatser i vissa kommuner och landsting, utjämningsbidrag för LSS- kostnader respektive vissa bidrag till organisationer inom det kommunalekonomiska området. Med LSS-kostnader avses kostnader för verksamhet enligt lagen (1993:387) om stöd och service till vissa funktionshindrade. Utjämningsbidraget för LSS-kostnader finansieras med en utjämningsavgift för kommuner, vilken redovisas på statsbudgetens inkomstsida. Anslaget 48:4 Bidrag till organisationer inom det kommunalekonomiska området benämns Bidrag till Rådet för redovisning. föreslås att även den verksamhet som skall bedrivas av Rådet för främjande av kommunala analyser finansieras inom ramen för detta anslag (se avsnitt 2.8.4). Statligt utjämningsbidrag för LSS-kostnader och 48:4 Bidrag till organisationer inom det kommunalekonomiska området ändras från obetecknade anslag till ramanslag. Tabell 2.1 Utgiftsutveckling inom utgiftsområdet/politikområdet 48:2 Bidrag till särskilda insatser i vissa kommuner och landsting 48:3 Statligt utjämningsbidrag för LSS-kostnader 48:4 Bidrag till organisationer inom det kommunalekonomiska området 48:1 Generellt statsbidrag till kommuner och landsting 48:3 Statligt utjämningsbidrag till kommuner och landsting 48:5 Bidrag för ökad tillgänglighet i hälso- och sjukvården Totalt för utgiftsområde 25 / politikområde Allmänna bidrag till kommuner 1 Inklusive tilläggsbudget i samband med ekonomiska vårproposition (bet. 2004/05:FiU21) och förslag på tilläggsbudget i samband med budgetpropositionen . 2005/06:1 UTGIFTSOMRÅDE 25 Tabell 2.2 Härledning av ramnivån 20062008. Utgiftsområde 25 Allmänna bidrag till kommuner Förändring till följd av: Överföring till/från andra 1 Statsbudget enligt beslut (bet. 2004/05:FiU10). Beloppet är således exklusive beslut på tilläggsbudget under innevarande år. Förändringarna av ramnivån efter 2005 beror bl.a. på ett tillskott 2006 på , aviserat ekonomiska vårproposition. Vidare tillförs utgiftsområdet 2007, vilket motsvarar nivån på det generella sysselsättningsstödet 2006. Sysselsättningsstödet upphör efter 2006. Därutöver beräknas nu utgiftsområdet tillföras ytterligare 1 miljard 2007 och 6 miljarder i förhållande till nivå. Utgiftsområdet tillförs åren 20062008 även medel som tidigare betalats ut till kommuner i form av riktade bidrag, vartill kommer ekonomiska regleringar mellan staten och kommunsektorn m.m. En utförligare redovisning av de förändringar som påverkar ramnivån för utgiftsområdet ges i avsnitt 2.8 Budgetförslag, under respektive anslag. Utgiftsområdet omfattar i huvudsak transfereringar till kommuner och landsting. Statens stöd till kommunsektorn inom utgiftsområde 25 Allmänna bidrag till kommuner och inom andra utgiftsområden redovisas som anslag på statsbudgetens utgiftssida. Vid sidan av dessa stöd finns det även stöd på budgetens inkomstsida i form av avvikelser från en likformig beskattning, s.k. skatteutgifter (tidigare benämnda skatteavvikelser). Dessa utgifter påverkar statsbudgetens saldo och kan därför jämställas med stöd på budgetens utgiftssida. De nettoberäknade skatteutgifterna med politikområdesanknytning som kan hänföras till utgiftsområde 25 Allmänna bidrag till kommuner utgörs av de tillfälliga sysselsätt- ningsstöd till kommuner och landsting som infördes . Stöden tillgodoförs, efter ansökan hos , kommuner och landsting genom en kreditering av deras skattekonton och redovisas därmed på statsbudgetens inkomstsida. Stöden bestod av två delar ett generellt sysselsättningsstöd och ett nyanställningsstöd. Mot bakgrund av försämrade ekonomiska förutsättningar för kommuner och landsting förlängdes det generella sysselsättningsstödet till att gälla även . Därefter har ett generellt sysselsättningsstöd beslutats även . Det generella stödet uppgår till av lönekostnadsunderlaget, inklusive beräknade kostnader för köp av tjänster, och beräknas till . uppgår stödet till av lönekostnadsunderlaget och beräknas till . Med hänsyn tagen till den prognostiserade kostnadsutvecklingen i kommunsektorn bedöms stödet hålla sig inom de angivna ramarna . På tilläggsbudget beslutades en förstärkning av det generella sysselsättningsstödet med (prop. 2004/05:1, bet. 2004/05:FiU11, rskr. 2004/05:54). Denna förstärkning tillgodofördes kommunerna och landstingen . Kassamässigt beräknas därför de skatteutgifter som kan hänföras till utgiftsområdet till 2005. Tabell 2.3 Skatteutgifter inom utgiftsområde 25 Tillfälligt sysselsättningsstöd till kommuner Totalt för utgiftsområde 25 1Varav avser den del av sysselsättningsstödet som tillgodofördes kommuner och landsting . Sysselsättningsstödet beräknas till . Målet för politikområdet är att skapa goda och likvärdiga förutsättningar för kommuner och landsting att uppnå de nationella målen inom olika verksamheter. Inom politikområdet utgör främst anslaget för kommunalekonomisk utjämning ett instrument för uppfyllandet av målet (se vidare avsnitt 2.8.1). Särskilda insatser i vissa kommuner och landsting har de två återstående landstingen, och , som var föremål för Kommundelegationens beredning av ansökta bidrag i syfte att bistå kommuner och landsting i en svår ekonomisk situation, inkommit med slutrapporter. Regeringen har bedömt att har uppfyllt sitt åtagande mot staten, varför resterande av bidraget, , har utbetalats. Regeringen beslutade att bevilja bidrag till med . Ett avtal om att sänka kostnaderna och uppnå en ekonomi i balans senast i bokslutet tecknades med . I enlighet med överenskommelsen inkom med en redogörelse som visade att åtgärder påbörjats i enlighet med avtalet, varför en första utbetalning motsvarande av bidraget beslutades . För att erhålla resterande del av bidraget måste ha fullgjort sina åtaganden enligt avtalad plan samt uppnått ekonomisk balans senast i bokslutet . För att främja samverkan mellan kommuner och landsting med befolkningsminskning har under 20022004 totalt använts av anslaget 48:2 Bidrag till särskilda insatser i vissa kommuner och landsting. Bidraget har fördelats på drygt 200 samverkansprojekt. En utvärdering av samverkansprojekten görs av Statskontoret på regeringens uppdrag. Statskontorets utvärdering skall redovisas . Rådet för främjande av kommunala analyser För att utveckla en databas i syfte att möjliggöra jämförelser mellan kommuner och mellan landsting finns Rådet för kommunala analyser och jämförelser (dir. 2002:91). Antalet nyckeltal för kommunala verksamheter 2005/06:1 UTGIFTSOMRÅDE 25 och ekonomi har därefter utökats till drygt 150. utökades databasen även med nyckeltal för landstingen. Analysmöjligheterna har också utvecklats och databasen innehåller flera olika presentationsmöjligheter. Rådet har, för att främja användandet av databasen, bl.a. publicerat studier baserade på de nyckeltal som finns i kommundatabasen. För att permanent hantera databasen efter att rådet genomfört sitt uppdrag har avtal ingåtts mellan staten, och om att bilda en ny ideell förening, Rådet för främjande av kommunala analyser. Föreningen skall bildas och kommer att ha som huvuduppgift att vidareutveckla den kommunala databasen (se även avsnitt 2.8.4). Som nämnts ovan infördes ett tillfälligt sysselsättningsstöd till kommuner och landsting, bestående av ett generellt sysselsättningsstöd och ett nyanställningsstöd. uppgick det generella sysselsättningsstödet till . beräknas stödet till och till . I stället avses anslaget 48:1 Kommunalekonomisk utjämning höjas med motsvarande belopp 2007. Riktat bidrag till personalförstärkningar i förskolan genomförs en riktad satsning i syfte att fler barnskötare och förskollärare skall kunna anställas i förskolan. Bidraget ingår i utgiftsområde 16 Utbildning och universitetsforskning och uppgår till 2005 och 2006 respektive 2007. Därefter avses medlen tillföras anslaget 48:1 Kommunalekonomisk utjämning. För att förbättra skolornas resultat i förhållande till mål uttryckta i läroplan och kursplaner har inom utgiftsområde 16 Utbildning och universitetsforskning en satsning genomförts för att öka personaltätheten i skolan. uppgår bidraget till 1,5 respektive . Därefter avses medlen tillföras anslaget 48:1 Kommunalekonomisk utjämning. 2005/06:1 UTGIFTSOMRÅDE 25 Nationell vårdgaranti inom hälso- och sjukvården Regeringen och har kommit överens om en nationell vårdgaranti i sjukvården som införs . Ingen skall behöva vänta mer än från beslut till planerad behandling. Med anledning av detta tillförs anslaget 48:1 Kommunalekonomisk utjämning 2005 och . Särskild satsning inom psykiatri och omsorgen av personer med psykiska funktionshinder En särskild satsning genomförs inom utgiftsområde 9 Hälsovård, sjukvård och social omsorg avseende psykiatrin och omsorgen om personer med psykiska funktionshinder. uppgår bidraget till och uppgår det till . Stöd till kompetens- och kvalitetsutveckling avsätts totalt till kvalitetsutveckling inom den kommunala vården och omsorgen om äldre genom kompetensutveckling för personalen. En kommitté, Kommittén om stöd till kvalitetsutveckling inom den kommunala vården och omsorgen om äldre genom kompetensutveckling för personalen (dir. 2004:162), har tillsatts för att ta fram principer och strategier för detta ändamål. Kommittén skall även föreslå hur stödet skall fördelas. Regeringen överlämnade skrivelsen Utvecklingen inom den kommunala sektorn till (2004/05:102). I skrivelsen redovisas översiktligt hur ekonomin och verksamheten i kommuner och landsting har utvecklats . En sammanfattning ges nedan. Kommunerna redovisade sammantaget ett överskott före extraordinära poster på och landstingen ett underskott på 2004. Kommunerna har därmed redovisat överskott . Landstingen har sammantaget redovisat underskott . Förra årets underskott är dock det lägsta . resultat 2004 jämfört med föregående år berodde på en påtaglig dämpning av kostnadsökningstakten, men resultatet påverkades även av tillfälliga intäktsökningar. Den ekonomiska utvecklingen i enskilda kommuner och landsting tyder på att införandet av balanskravet 2000 haft en positiv effekt. Det har bidragit till en ökad fokusering på resultatet. Av de kommuner och landsting som redovisat underskott 2000 och 2001 har dock färre än hälften lyckats återställa det egna kapitalet under de två följande åren i enlighet med balanskravet. Det finns inget entydigt samband mellan storlek och resultat i kommunerna. Kommuner med färre än 15 000 invånare hade dock sämre resultat i genomsnitt än övriga kommuner 2004. Sämst genomsnittligt resultat redovisas i gruppen kommuner med färre än 5 000 invånare. Av sjukvårdens totala nettokostnader på 2003 användes till specialiserad vård, till primärvård (vårdcentraler m.m.) och resten till övrig hälso- och sjukvård. Den ökning av kostnadsandelen för primärvård som kunde ses tycks ha stannat av trots att mer vård utförs inom öppenvården och att minskningen av vårdtiderna inom slutenvården fortsätter. De avtal mellan staten, och som ligger till grund för den nationella handlingsplanen och tillgänglighetssatsningen löpte ut /05. Dessa har omfattat utvecklingsavtal, resurstillskott och uppföljning inom prioriterade delar av hälso- och sjukvården. Problem med tillgänglighet finns dock fortfarande inom sjukvården i form av vårdköer och i vissa fall långa väntetider till planerad vård. Det är dessutom fortfarande en minoritet av landstingen, som i praktiken uppfyller den lagstadgade skyldigheten att ge invånarna möjlighet att välja en fast läkarkontakt. Landstingens totala kostnader för läkemedel ökade med och uppgick därmed till ca . har kostnadsökningarna för läkemedel dämpats betydligt genom ökad priskonkurrens och på grund av att apoteken byter ut ett dyrare läkemedel till det billigaste likvärdiga läkemedlet. De totala kostnaderna för tandvården ökade , vilket till stor del berodde på stigande utgifter för det högkostnadsskydd för protetik för personer som infördes . Patientavgifterna ökade också kraftigt, även om deras andel av de totala kostnaderna minskade något. Prisökningarna på tandvård har fortsatt, men varierar kraftigt mellan olika vårdgivare och olika behandlingsåtgärder. Kostnaderna för sådan tandvård som landstingen skall erbjuda vissa kategorier av äldre och funktionshindrade samt personer som behöver tandvård som ett led i en sjukdomsbehandling sjönk något . Av landets invånare är det som får bistånd i kommunernas äldreomsorg. Andelen har varit oförändrad . Däremot har det totala antalet platser i särskilt boende minskat , medan det totala antalet personer som får hemtjänst ökat i ungefär samma omfattning. Problem finns, enligt flera länsstyrelser, med tillgång till platser i särskilt boende. Kostnadsskillnaderna mellan kommunerna för äldreomsorg är mycket stora, såväl när det gäller kostnader per invånare som kostnader per person med insats. För en person med hjälp i ordinärt boende var genomsnittskostnaden i den kommun som låg högst sex gånger så stor som i den kommun som låg lägst. Insatser för personer med funktionshinder Kommunernas insatser för personer med funktionshinder fortsätter att öka. fick ca 51 500 personer insatser enligt lagen (1993:387) om stöd och service till vissa funktionshindrade (LSS), en ökning . fick ca 21 000 personer med funktionshinder i åldern insatser enligt socialtjänstlagen (2001:453), en ökning . Kommunernas kostnader har ökat med till . Icke verkställda beslut och domar enligt LSS och socialtjänstlagen har minskat i antal. Beslut om kontaktperson utgör ca hälften av de icke verkställda besluten enligt LSS. Orsaken är till viss del att det är svårt för kommunerna att rekrytera kontaktpersoner och ledsagare för funktionshindrade. Den lagändring som trädde i 2005/06:1 UTGIFTSOMRÅDE 25 kraft , och som innebär att kommunerna kan föreläggas en sanktionsavgift för icke verkställda domar, har fått till effekt att kommunerna arbetar mer effektivt med att verkställa domar. Mer än en halv miljon människor har kontakt med individ- och familjeomsorgen. Merparten av insatserna går till människor med ekonomiska problem. Kommunernas kostnader för hela individ- och familjeomsorgen (IFO) i fasta priser har i stort sett varit oförändrade under 19992003. uppgick kostnaderna för IFO till . köptes verksamhet för , en ökning jämfört med . Kostnaderna för socialbidrag ökade . Målet att halvera socialbidragsberoendet har därmed inte uppnåtts. Kostnaderna för missbrukarvården ökade . konstaterar också att eftervården för missbrukare är eftersatt och att det förekommer brister i vårdkedjan. En tydlig trend är att allt fler insatser inom barn- och ungdomsvården ges utan biståndsprövning. Drygt hälften av landets kommuner har tagit initiativ till egna utvärderingar i relation till de mål som finns i läroplanen för förskolan. Föräldrarna är i hög grad nöjda med den omsorgsform deras barn deltar i och internationella undersökningar framhåller att den svenska förskolan i kvalitetshänseende är ledande bland världens länder. Andelen inskrivna barn i förskola och familjedaghem har successivt ökat och uppgick av barnen i åldern . En del av ökningen går att hänföra till de reformer som har genomförts såsom maxtaxa, rätt för barn till föräldralediga och arbetslösa föräldrar till förskola och allmän förskola för 4åringar och 5åringar. I åldern hade av barnen plats i skolbarnsomsorg. Det genomsnittliga antalet barn per avdelning och personaltätheten i förskolan var oförändrat . I hälften av grupperna fanns mellan 16 och 20 barn. Personaltätheten var i genomsnitt 5,4 barn per årsarbetare. 2005/06:1 UTGIFTSOMRÅDE 25 Gruppstorlekarna i fritidshemmen har ökat och personaltätheten har minskat . var antalet barn per årsarbetare 18,2 vilket var oförändrat jämfört med året innan. Spridningen i gruppstorlekar, personaltäthet och personalens utbildningsnivå är dock stor. Förskoleklass, grundskola och särskola Av dem som lämnade var behöriga till gymnasieskolan, vilket är en liten minskning jämfört med året innan. De genomsnittliga slutbetygen i genomsnitt i blir allt bättre. når dock var fjärde elev inte målen i alla ämnen och det är stora betygsskillnader mellan flickor och pojkar. Variationerna är även stora mellan kommunerna. I internationella undersökningar står sig de svenska elevernas kunskaper ofta relativt bra. Resultaten i matematik och i naturvetenskap visar dock en svag nedgång. Skillnader i prestation mellan skolor och mellan enskilda elever tycks ha ökat över tiden. Det finns också vissa tecken på att den sociala bakgrunden får allt större betydelse för svenska elevers resultat. /04 var bidraget till personalförstärkning . uppföljning visar att det fanns 12 000 fler heltidstjänster inom skola (inklusive gymnasieskola) och fritidshem /04 jämfört med /01 om man tar hänsyn till det minskade elevantalet. Uppskattningsvis är ca 7 700 av dessa tjänster direkt finansierade av det 8,1 lärare per 100 elever i Lärartätheten i de fristående skolorna var 7,6 lärare per 100 elever. I gymnasieskolan har elevantalet ökat med /05 jämfört med läsåret innan. Andelen elever som går i en gymnasieskola belägen i en annan kommun än hemkommunen är . Andelen elever som går på de fristående gymnasieskolorna uppgår till , en ökning sedan föregående läsår med . Den genomsnittliga betygspoängen /04 var 14,1 poäng av maximalt 20, vilket är en marginell förbättring jämfört med läsåret innan. Kvinnorna fick i genomsnitt 14,7 poäng och männen fick i genomsnitt 13,4 poäng. elever med utländsk bakgrund var motsvarande siffror 13,7 för kvinnorna och 12,6 för männen. Gymnasieprogrammen har fortfarande i allmänhet en sned fördelning av män och kvinnor. På de nationella programmen varierar andelen kvinnor från på omvårdnadsprogrammet till på el- och energiprogrammen. Endast två program, naturvetenskaps- och medieprogrammen, hade en relativt jämn könsfördelning. Vuxenutbildningen skall stödja ett flexibelt och livslångt lärande och i ökad utsträckning tillgodose människors behov av lärande utifrån den enskilda individens önskemål, behov och förutsättningar. Under /04 var det totala antalet studerande i den kommunala vuxenutbildningen ca 227 000, en minskning jämfört med året innan. Den totala kostnaden för den kommunala vuxenutbildningen uppgick till . De statliga bidragen motsvarade av de totala kostnaderna för vuxenutbildning. Det riktade statsbidraget fördelas till kommunerna utifrån andelen ej förvärvsarbetande i åldern 2564. Inom den kommunala vuxenutbildningen var kvinnor och män, ett förhållande som varit relativt . Kommunsektorn står inför en stor utmaning . Till följd av den demografiska utvecklingen kommer efterfrågan på s.k. välfärdstjänster att öka, framför allt inom vården och omsorgen. Behovet av nyrekryteringar kommer även att öka som en följd av stora förestående pensionsavgångar. Det är viktigt att kommuner och landsting även kan tillhandahålla välfärdstjänster av hög kvalitet på lika villkor och erbjuda en god arbetsmiljö. Att minska arbetslösheten och öka sysselsättningen bidrar till att klara finansieringen av den framtida välfärden. Men det krävs också en god hushållning med de gemensamma resurserna. Svenska kommuner och landsting har ett långtgående självstyre. landsting har ett ansvar för att garantera medborgarna en god och hållbar service. Förutsatt att kommunen eller lever upp till de krav som fastställt för de kommunala verksamheterna är det upp till varje kommun respektive landsting att besluta om ambitionsnivå och att prioritera mellan olika verksamheter. Varje kommun och landsting beslutar också själv om de skattesatser som krävs för att finansiera verksamheten. Kommuner och landsting med kostsam behovsstruktur och/eller låg skattebas per invånare kompenseras via statsbidrag och det kommunala utjämningssystemet. Trots detta finns det kommuner och landsting som har svårt att upprätthålla en tillfredsställande kvalitet på verksamheten. Det kan bl.a. gälla många små kommuner. I dessa kommuner kan samverkan inom olika områden bidra till att lösa problemen. För att få ett tillräckligt underlag för att upprätthålla en tillfredsställande service till medborgarna kan det från kommuner komma förslag på kommunsammanläggningar. Regeringen är beredd att på olika sätt stödja sådana lösningar. En sund ekonomi i kommunsektorn Sedan kravet på en balanserad budget infördes har uppmärksamheten i hög grad varit riktad mot uppfyllandet av detta balanskrav. Att uppnå balans mellan kostnader och intäkter är dock inte tillräckligt för att långsiktigt konsolidera ekonomin. Kommunernas och landstingens ekonomi behöver därför stärkas , så att de i enlighet med kommunallagens bestämmelser kan leva upp till kravet på en god ekonomisk hushållning. De ändringar av kommunallagen som trädde i kraft innebär bl.a. att kommuner och landsting skall inrikta sig på det mer långsiktiga kravet på god ekonomisk hushållning genom att de åläggs att ta fram mål och riktlinjer för detta. Avsikten är att uppnå ett mer långsiktigt perspektiv i kommunernas och landstingens ekonomiska planering. Kommuner och landsting bör så långt som möjligt ges stabila planeringsförutsättningar. Ryckighet i planeringsförutsättningar kan leda till kortsiktighet och ineffektivitet på flera områden, t.ex. när det gäller personal- och lokalplanering samt finansiell planering.