prop · GT0357 · 2005-12-21 00:00:00 — Politiken ska i sin helhet präglas av ett rättighetsperspektiv och av fattiga människors perspektiv på utveckling. Utvecklingssamarbetet ska liksom alla andra politikområden främja respekten för de mänskliga rättig- heterna, verka för demokrati och god samhällsstyrning, jämställdhet mellan kvinnor och män, hållbart utnyttjande av naturresurserna och omsorg om miljön, ekonomisk tillväxt, social utveckling och trygghet, konflikthantering samt värna om gemensamma globala nyttigheter. Det nya målet innebär förstärkt fattigdomsfokus. Fattiga människor betraktas inte som passiva objekt utan som aktörer som själva har förmåga att styra över sina liv om de ges möjligheter till det. Nationellt ägarskap är en förutsättning för hållbar utveckling och allt större vikt läggs vid ländernas egna strategier för att bekämpa fattigdomen. Utvecklingssamarbetet handlar därför i hög grad om att stärka ländernas egen kapacitet och ge stöd till institutionsuppbyggnad och reform- processer. Samordning med andra biståndsaktörer och en harmonisering av utvecklingssamarbetet har fått ökad betydelse. Dialogen med samarbetsländerna och övriga givare om utvecklingsfrågorna har också kommit att spela en allt viktigare roll. Dessa tankar fanns redan i den ursprungliga Asienstrategin där ökad samordning och samstämmighet mellan olika politikområden och bättre koordinering och harmonisering i utvecklingssamarbetet betonades. Genom att den nya politiken antagits har de ytterligare förstärkts. Sidas verksamhet i täcker många länder med olika utvecklings- förutsättningar. De mål som angavs i Asienstrategin är fortfarande giltiga. Samarbetet har fokuserat på insatser inom demokrati och mänskliga rättigheter, god samhällsstyrning, miljö, fredsfrämjande och konfliktförebyggande samt hiv och aids. Stöd till uppbyggnad av förvaltningar och institutioner har haft fortsatt stor betydelse. Demokrati- stöd som t.ex. stöd till genomförande av val, stöd till ökat lokalt självstyre, ökad transparens och korruptionsbekämpning har givits till flera länder. Sida har också stött projekt som syftar till att öka de fattigas inflytande i beslut som påverkar deras liv. Regeringen har beslutat om landstrategier för , , och samt en regionstrategi för som förutom det regionala samarbetet också täcker , och samt innehåller överväganden för . Samarbetsstrategier (som ersätter landstrategierna) utarbetas för och . Efter jordbävningen och den påföljande som drabbade länderna runt har arbetat för att bidra till att återuppbygga några av de värst drabbade områdena och lyft fram behovet ett långsiktigt stöd till regionen där en miljömässigt hållbar uppbyggnad beaktas. fokuserat på i och . Sida har utöver de som utfästs från det humanitära anslaget avsatt till återuppbyggnaden av de tsunamidrabbade områdena för . ingår i styrkommittén för den återbyggnadsfond som administreras av . Biståndet till som inledningsvis var så gott som uteslutande humanitärt har successivt övergått till långsiktiga återuppbyggnadsinsatser. har även stött med /år i humanitärt bistånd. Stödet riktas främst mot rehabiliteringsinsatser inom jordbruks- och hälsosektorn. Utvecklingen av antalet hiv- och aidssmittade i regionen har fortsatt varit negativ. Hiv/aids har därför fått ökat fokus i det svenska utvecklingssamarbetet med . Sidas regionala hiv/aidsrådgivare som är placerad på ambassaden i , har kompletterats med en rådgivare för placerad i . Hiv/aids lyfts fram som viktig dialogfråga i de landstrategier som antagits . Uppföljning har även ägt rum om utlandsmyndigheternas dialog om hiv/aids. har genomfört ett antal insatser inom ramen för konfliktförebyggande åtgärder. I stödde Sida ett projekt för avväpning och reintegrering av barnsoldater. Ett flertal konfliktförebyggande insatser har även genomförts på . Sida har t.ex. stött utbildning av unga ledare i demokratiskt ledarskap, utbildat poliser i demokratifrågor och utbildat lärare i konfliktdrabbade områden. Konflikthantering och konfliktförebyggande, inklusive genomförande av FN:s säkerhetsråds resolution om kvinnor, fred och säkerhet, är ett av målen i regionstrategin för . Det ökade samarbetet och dialogen med har däremot inte utvecklats i den utsträckning som förespråkades i Asienstrategin. Som framgår av den förra uppdateringen har bidragit till . Fonden som administreras av syftar till att genom experthjälp stötta länder som drabbades negativt av Asienkrisen. Det ursprungliga syftet med fonden är överspelatoch det är oklart hur den ska hanteras fortsättningsvis. Andra exempel där ASEM bidrar är ett svenskt initiativ om en dialog om hiv/aids tillsammans med , och samt ett initiativ om IT-samarbete som inleddes med en konferens i och där temat nu med svenskt stöd följs upp av . har fortsatt att följa och påverka utformningen av EU:s utvecklingssamarbete, såväl genom våra ambassader och sektionskontor som genom för och (ALA- Kommittén). Däremot har målet om ett ökat bistånd från EU till inte uppfyllts. EU antog en ny utvecklingspolicy, som gäller både EU som helhet och EG:s utvecklingssamarbete specifikt. har aktivt medverkat till att policyn har utrotning av fattigdomen inom ramen för hållbar utveckling som övergripande mål, och till att principer som ägarskap, partnerskap och samstämmighet tydligt lyfts fram. Tillsammans med det nya budgetinstrumentet för utvecklingssamarbete och ekonomiskt samarbete kommer policyn att utgöra det övergripande ramverket för EG:s utvecklingssamarbete med Skr. 2005/06:57 . I de multilaterala utvecklingsbankerna (och AsDB) som är verksamma i och har tillsammans med likasinnade länder fortsatt varit en stark pådrivare för en mer mål- och resultatinriktad fattigdomsbekämpning med koppling till millennieutvecklingsmålen, för en anpassning av verksamheten till ländernas egna utvecklingsstrategier samt ett effektivare utvecklings- samarbete. Samarbetet med AsDB har fördjupats i och med svensk finansiering av bl.a. en fond för insatser inom hiv/aids- området, en fond för insatser inom fattigdoms- och miljöområdet (Poverty and ) samt diskussioner om upprättande av ett närmare samarbete i Greater Mekong Subregion främst inom områdena miljö och energi. Samarbetet på landnivå med AsDB har överlag också intensifierats. Målsättningen om att öka det svenska bilaterala biståndet till har genom den ökade biståndsbudgeten uppnåtts, men andelen har inte ökat. Miljöfrågor gavs en hög prioritet i Asienstrategin. I uppföljningen konstaterades att flera initiativ har tagits för att stärka miljöns roll i relationerna med . Denna prioritering har fortsatt . Miljöfrågorna prioriteras i såväl det bilaterala som i det regionala utvecklingssamarbetet. Flera landstrategier lyfter fram miljö som ett av huvudmålen, bl.a. , , och regionstrategin för delar av . Vi ger bilateralt stöd till bl.a. miljöförvaltningar i och . har också samarbetat med Kommissionen avseende miljöinriktade strategier och projekt i . Samarbete sker också med AsDB, bl.a. genom Poverty and () som påbörjades . bidrar här tillsammans med till att olika miljöinitiativ, huvudsakligen i form av metodstudier eller pilotförsök och med direkt relevans för fattigdomsbekämpning, ges stöd. Målsättningen är att återföra vunnen kunskap till det reguljära utvecklingssamarbetet genom AsDB. Sidas miljösekretariat i , SENSA (Swedish Environment Secretariat in ), bildades efter en rekommendation i Asienstrategin. SENSA är placerat på ambassaden i . etablerades för att bl.a. stärka miljökontakterna mellan och regionen. Pilotfasen gick ut och SENSA övergår nu i en genomförandefas. SENSA ska fortsätta prioritera regionala miljöfrågor, vara en länk mellan svenska och regionala intressen samt vid begäran i högre grad stödja berörda ambassaders arbete med strategiska miljöfrågor i regionen. En förlängning av verksamheten för en fortsatt miljöstrategisk bevakning i regionen. SENSA har också en viktig roll att bidra med kunskap om miljödimensionen i kommande samarbetsstrategier. Kemikalieinspektionen har på uppdrag av SENSA tagit fram ett utkast till ett långsiktigt regionalt samarbetsprojekt på kemikalieområdet som involverar Food and Skr. och Pesticide Action and Pacific som partners, med en initial fokus på bekämpningsmedel. medverkat till att utveckla en ny kemikalielagstiftning inom ramen för ett samarbetsprogram med på miljöområdet. Sida stöder flera projekt där regionalt samarbete är väsentligt. genomför studier för att få mer underlag om det bruna föroreningsmoln, som upptäcktes , och som har en utbredning över stora Sida har stött ett mindre projekt om transporter, och bereder nu ett större regionalt program i samarbete med AsDB. genomför ett regionalt industrisamarbete för effektivare energianvändning, vilket leder till bättre resurshushållning och minskade utsläpp av växthusgaser. Vidare stöder Sida ett nätverk mellan myndigheter i som samarbetar för att fasa ut ozonnedbrytande ämnen som skadar jordens ozonskikt. Stöd ges även till samarbete länder emellan för att hindra illegal handel med dessa ämnen. Inom ramen för det finansierar Sida regionala insatser i till förmån för stöd till hållbart fiske och skydd av den miljön. som omfattar fiske och havsmiljö, kommer att kompletteras till att också innefatta det maritima området. Planering, genomförande och uppföljning av insatserna sker i dialog och samverkan med , På uppdrag av regeringen ingick 2002 ett samförståndsavtal med centrala miljöskyddsmyndighet (), vilket utgör en av de strategiska samarbetsparterna i när det gäller miljösamarbete. avtalet framhålls biologisk mångfald, klimatförändringar, kemikalier, avfallshantering samt vatten- och luftvård som gemensamt prioriterade samarbetsområden för policyutveckling. Samarbetet har gått in i en operativ fas, där flera parter i det svenska samhället medverkar. kinesiska sidan har personer från central myndighetsnivå men även på provinsnivå samt forskare deltagit. Huvudinriktningen för arbetet har varit näringslivsinriktat med ett erfarenhetsutbyte kring hur miljö- och handelsregler kan samexistera och stödja en hållbar utveckling samt erfarenhetsutbyte kring marknadsorienterade miljöstyrmedel. samarbetsområden är under beredning. Nästa steg är att utveckla ett program för de närmaste fem årens samverkan mellan , där parterna inom givna ramar identifierar och genomför projekt. stödjer den kinesiska tankesmedjan on Environment and Development. uppgift är att med hjälp av internationella och kinesiska experter ta fram policyråd för hållbar utveckling, baserade på internationella erfarenheter, till den kinesiska regeringen. samarbetet med kan föra en fördjupad dialog om miljö och hållbar utveckling med kinesiska beslutsfattare på högsta nivå. 2005 tillsammans med en näringslivsdelegation bestående av Besöket innebar en avspark för det svensk-kinesiska samarbetet kring hållbar stadsutveckling som initierades tidigare under hösten vid näringsminister besök i . politiska kontakter togs under besöket, bl.a. med miljö- och Skr. Samhällsbyggnadsministern var vidare huvudtalare vid vars huvudtema var hållbar urbanisering. Förslaget om att utbilda personal vid utlandsmyndigheterna har ännu Däremot har samarbetet mellan , näringslivet, , Sida och andra relevanta aktörer ökat. Konceptet är ett exempel på detta. Det togs fram i nära samarbete mellan UD, och SwedenTech inom och involverade även Närings- departementet, , , (SEI), IVL och näringslivet. av flera kontakter med den kinesiska miljömyndigheten kring hållbar stadsutveckling genomförde Miljö- och samhällsbyggnads- departementet och SEPA 2004 en gemensam konferens i Kanton, Sino- and Sustainable Development, där miljöminister Under konferensen knöts kontakter med den kinesiska borg- mästarorganisationen, , och representanter för det kinesiska byggministeriet, . resultat av dessa kontakter har de första stegen tagits för att etablera ett närmare kapacitetsutbyte mellan kommuner och landsting och inom området hållbar stadsutveckling. Vidare har en process inletts i samarbete mellan UD, Miljö- och urval av ett antal kinesiska städer, där svenska hållbara lösningar kan introduceras och i förlängningen stå som modell för övriga . ytterligare steg i detta samarbete togs i samband med samhällsbyggnadsminister besök i . Samhällsbyggnadsministern ledde en näringslivsdelegation bestående av miljöteknikföretag kring det svensk-kinesiska samarbetet om hållbar Ett antal politiska kontakter togs under besöket, bl.a. med miljö- och byggministrar. vidare huvudtalare vid vars huvudtema var har även verkat för ratificerande och genomförande av multilaterala miljökonventioner och stärkande av den internationella har deltagit i ett flertal internationella möten på miljöområdet som ägt rum i . Detta gäller inte minst partsmöten inom de multilaterala miljökonventionerna. flertal globala processer inom miljöområdet, där miljöfrågor behandlas i dialog med bl.a. asiatiska delegationer. Exempel på dessa processer är FN:s miljöprogram, , FN:s Kommission för hållbar utveckling, CSD, och Globala miljöfonden, GEF. EU och har stärkt sitt samarbete på miljöområdet som ett resultat av det andra miljöministermötet inom ASEM. mötet hölls i , det andra i . , som utgör en plattform för att främja samarbete mellan civila samhället i och inom miljö och hållbar utveckling, anordnade ett seminarium i på temat Technology Partnerships for Renewables toward . i Kyoto diskuterades bl.a. hållbar utveckling, inklusive energifrågor. utrikesminister lyfte bl.a. Skr. 2005/06:57 fram behovet av samverkan på energiområdet. initierade även ett ASEM-projekt på temat community-level actions for global environmental agenda. Miljöminister har tagit emot flertalet av sina asiatiska kollegor på Sverigebesök för att studera svenskt miljöarbete och miljöteknik. 4.4Demokrati, mänskliga rättigheter och jämställdhet Demokrati och mänskliga rättigheter har i enlighet med Asienstrategin varit centralt i UD:s och Sidas arbete med under de gångna tre åren. Utöver aktivt arbete inom ramen för FN, FN:s kommission för de mänskliga rättigheterna och EU, har regelbundet fört fram de mänskliga rättigheterna och demokratifrågorna i de bilaterala relation- erna med länder i . Särskilt viktiga har dessa frågor varit i kontakterna med , , , , , , , och . I landstrategierna med och har klargjorts att framtida utvecklingssamarbete påverkas av framstegen på dessa områden. I utvecklingssamarbetet har demokrati och mänskliga rättigheter fått en allt starkare betoning. I de nya land- och samarbetsstrategierna för utvecklingssamarbetet med bland annat , , , , , , och har dessa frågor en central plats. Demokratistöd i form av utbildning, rådgivning och institutionsstöd har utgjort en väsentlig del av samarbetet med ett antal länder i syfte att stödja uppbyggnad och utveckling av fungerande rättssystem i samarbetsländerna. har deltagit aktivt i EU:s dialog om de mänskliga rättigheterna med , och situationen för de mänskliga rättigheterna i landet har genomgående förts fram vid bilaterala kontakter med den kinesiska regimen. i arrangerade även ett seminarium för svenska och kinesiska företag i syfte att visa på goda exempel av företagens sociala ansvar. Fortsatt skarp kritik har riktats mot militärregimen i , inte minst efter attentatet mot Aung och hennes medarbetare . politik gentemot förs främst inom ramen för EU:s gemensamma utrikes- och säkerhetspolitik och som för del formulerats i den s.k. Ståndpunkten har skärpts , men utrymmet för insatser har ökat. stöd till inkluderar bl. a. stöd för burmesiska flyktingar i och till att motverka spridningen av hiv/aids. I samband med Aung 60-årsdag tog initiativ till ett EU-uttalande om situationen i . Med har etablerat en informell bilateral arbetsgrupp för mänskliga rättigheter och ett samförståndsavtal undertecknades . Gruppens syfte är att stärka dialogen vad gäller mänskliga rättigheter samt att stödja arbete med förberedelserna inför ratificeringen av konventionen om medborgerliga och politiska rättigheter (ICCPR) och konventionen om ekonomiska, sociala och Skr. 2005/06:57 kulturella rättigheter (ICESCR). På initiativ från gruppen har även ett svenskt samarbete med åklagarmyndigheten initierats. stöder också uppbyggnaden av den juridiska fakulteten vid avbröt 2003 den begynnande dialog som initierats med EU om de mänskliga rättigheterna efter att EU lagt fram en resolution om i FN:s kommission för de mänskliga rättigheterna. Även den utbildning i mänskliga rättigheter som nordkoreanska tjänstemän deltog i vid i och som anordnats på uppdrag av Sida avbröts. har dock fortsatt att ta upp situationen för de mänskliga rättigheterna i landet vid bilaterala samtal med nordkoreanska regeringsföreträdare. har bistått med valobservatörer och valstöd i bland annat , och . har, främst genom seminarier och information om Public Service-begreppet, bistått i dess strävanden att stärka sin pressfrihet. i har fortsatt att utbilda asiatiska statstjänstemän och andra i mänskliga rättigheter, bl.a. från , och . Samarbetet med har varit särskilt aktivt och har främst fokuserat på utbildning av åklagare. ger även omfattande stöd till en utbildning för mastersstudenter i International Human Rights vid . Jämställdhetsfrågor har i ökande utsträckning förts fram i samtal med länder i och har verkat för att frågorna prioriteras inom EU. UD deltar även aktivt i det arbete som bedrivs inom med att integrera jämställdhetsperspektivet i departementens sakfrågor. har fortsatt verka för att länder i regionen ska förmås att ratificera och respektera de grundläggande instrumenten för de mänskliga rättigheterna. I arbetet mot dödsstraff har verkat för att länder som tillämpar dödsstraff öppet ska redovisa statistik kring antalet domar och avrättningar. har i ökad utsträckning sökt samarbete med likasinnade länder i i syfte att mer effektivt kunna driva frågor relaterade till mänskliga rättigheter och demokrati. är tillsammans med initiativtagare till ASEM-seminarier om mänskliga rättigheter och rättsstatens principer och arrangerade genom det femte i . Temat var Mänskliga rättigheter och ekonomiska relationer och i seminariet diskuterades arbetsrättsliga frågor i och av deltagare från tio i Öst- och samt hela EU- kretsen. har i det bilaterala och multilaterala utvecklingssamarbetet tydligt uppmärksammat kvinnors villkor. I landstrategierna för ett flertal , bl.a. , , och , uppmärksammas kvinnors roll för att motverka fattigdom samt arbetet mot våld mot kvinnor. har organiserat två seminarier om människohandel i i samarbete med och och med deltagande av I utvecklingssamarbetet har även stor vikt lagts vid barnets situation. stödjer arbete i för att främja barns rättigheter, minska mödradödligheten, hjälpa barn som är i behov av särskilt skydd, förhindra spridning av hiv/aids bland unga och hjälpa barn och kvinnor som drabbats av katastrofer och väpnade konflikter. stöder även Rädda barnens arbete i som framförallt är inriktat på flyktingfrågor i och och på att förhindra barnarbete i . arbetar med handel, arbetsvillkor och globaliseringens sociala dimension för att bl.a. bidra till förverkligandet av mänskliga rättigheter i arbetslivet. Utgångspunkten i arbetet är åtta kärnkonventioner. Dessa grundläggande rättigheter ska respekteras av alla länder oavsett utvecklingsnivå. Undermåliga arbetsvillkor är oacceptabla som konkurrensmedel, men får inte arbetsvillkor användas som förevändning för protektionistiska åtgärder. Regeringen arbetar i olika fora för att stärka den sociala dimensionen i handelspolitiken och för att företagens sociala och miljömässiga ansvar ska vara utvecklingsbefrämjande och inriktat på fattigdomsbekämpning. Företags sociala och miljömässiga ansvar är en central komponent i regeringens utrikes- och handelspolitik, och bl.a. lanserades initiativet Globalt Ansvar av statsministern 2002 för att stimulera näringslivet och uppmana svenska företag att bli ambassadörer för mänskliga rättigheter, drägliga ekonomiska och sociala villkor samt en god miljö. Utgångspunkten är riktlinjer för multinationella företag och FN:s Global Compact. Genom Globalt Ansvar verkar regeringen för att stimulera ett kunskaps- och erfarenhetsutbyte på området och för att föra ut frågorna. Ett exempel är den konferens ambassaden i anordnade 2004 om företags sociala ansvarstagande på plats tillsammans med Globalt Ansvar och med aktivt deltagande från kinesiska myndigheter och svenska företag. Den förväntar sig att företag som är verksamma i länder som saknar effektiva rättsväsen och sociala skyddssystem själva tar ett ansvar för att säkerställa att deras verksamhet lever upp till grundläggande krav beträffande bl.a. arbetsvillkor. Svenska företag som bärare av en svensk värdegrund är som regel ansvarsfulla. stöder initiativet , som är ett samarbete mellan , och FN. Nätverket samverkar bl.a. med asiatiska städer som satsar på ungdomars sysselsättning och drägliga arbetsvillkor. Förutom stöd till ett globalt program sköter Sida bilaterala och regionala insatser i samarbete med . Ett exempel på en sådan insats är uppbyggnaden av ett fungerande system för arbetsförmedlingar på (JobsNet). I bidrar Sida till ett program som syftar till att skapa alternativa skolformer för barnarbetare. Sida finansierar det internationella arbetet för bekämpning av barnarbete (IPEC). I verkar , bl.a. genom , för att bekämpa tvångsarbete. har i enlighet med strategin på olika sätt verkat för ökad stabilitet och säkerhet i . EU antog 2003 en säkerhetsstrategi, i vilken följande huvudsakliga hot i identifierades: terrorism, internationell brottslighet, spridning av massförstörelsevapen och regionala konflikter. har tagit aktiv del i arbetet på dessa områden, såväl inom EU som i FN. Det svenska biståndet har haft en viktig roll i det konfliktförebyggande arbetet genom att bidra till att minska fattigdomen samt främja demokrati och mänskliga rättigheter. En dialog har förts med samarbetsländer om etniska minoriteters och andra utsatta gruppers mänskliga rättigheter. har strävat efter att höja sin profil på dessa områden, såväl bilateralt som i det multilaterala samarbetet. togs ett nytt initiativ för att bidra till att fler enskilda svenskar kan komma ifråga för viktiga uppdrag som medlare och kontaktskapare. Ett tvåårigt pilotprojekt har inletts för att utveckla utrikesförvaltningens nätverk och kompetens för ett ökat praktiskt engagemang för att bidra till konfliktlösning. bidrar till den internationella säkerhetsstyrkan ISAF (Assistance Force), som agerar med mandat från och vars uppdrag syftar till att öka stabiliteten i . Detta är ett prioriterat engagemang med långsiktig inriktning. Vi har bidragit med trupp sedan ISAF upprättades . deltar ca 90 man i den svenska kontingenten. deltar i ISAF:s regionala enhet i Mazar-e-Sharif i norra . kommer att ta över ledningen för denna enhet, ett ökat ansvar som är naturligt mot bakgrund av engagemang i . Den svenska närvaron väntas öka till ca 185 personer. bidrar med en polisrådgivare till som arbetar med att ge stöd och råd till afghanska myndigheter i insatser mot narkotika. Den sköra fredsprocessen på har övervakats av en samnordisk observatörsstyrka, SLMM (Monitoring Mission). finns det 14 svenska observatörer i styrkan. Efter av förhandlingar mellan och separatiströrelsen uppnåddes en överenskommelse om att sluta fred. EU har åtagit sig att övervaka fredsprocessen. I fredsstyrkan på ca 230 personer ingår deltagare från fem ASEAN-länder. bidrar med tretton observatörer samt logistiskt stöd för den långa insatsen. Frågan om EU:s vapenembargo mot har givit upphov till omfattande diskussioner om EU-ländernas export av krigsmateriel och dess eventuella konsekvenser för den regionala stabiliteten i . har förespråkat en förstärkning av EU:s uppförandekod för vapenexport, en ökad öppenhet inom EU i krigsmaterielfrågor samt en fördjupad dialog med bl.a. och om den säkerhetspolitiska utvecklingen i . har fortsatt varit engagerad i utvecklingen på den Koreanska halvön.