prop · GS03101 · 2005-04-15 00:00:00 — Den utnyttjas för ej restförda uppbördsfordringar redovisade genom de gamla uppbördssystemen för arvs- och gåvoskatt samt systemet för punktskatter m.m. har för bidrags- fastigheter undantag från regler som innebär att Statens fastighetsverks kapitalutgifter för bidragsfastigheter inte skall betraktas som anläggningstillgång. har undantag från kravet på en fullständig periodisering av intäkter och kostnader för inbetalade och ev. återbetalade avgifter för insättningsgarantin respektive investerarskyddet. och har undantag från reglerna för anslagsavräkning som innebär att de får avräkna kostnader mot anslag det budgetår verksamheten utförs. Det påverkar stats- budgeten i den meningen att tidpunkten för anslagsavräkning i många fall avviker från den som annars skulle ha gällt. Universitet och högskolor tillämpar för en stor mängd anslag inom grundutbildnings- området en anslagsavräkningsmodell som innebär att den slutliga anslagsavräkningen är beroende av volymen studieprestationer upp till ett visst maxbelopp, medan löpande avräknas en tolftedel av årsbeloppet oavsett verklig förbrukning. För lantbruks- universitet gäller särskilt att den löpande avräkningen gäller som slutlig. Rätt att ta ut avgifter, att ta ut avgifter i högre grad än enligt generella regler, sätta andra avgifter eller ha andra ekonomiska mål än vad som vanligen gäller har inte förtecknats här. Inte heller former för hur anslag får utnyttjas i vissa fall, till viss verksamhet osv. som avviker från generella regler. Någon förteckning har inte upprättats över myndigheters rätt att ta emot bidrag, donationer osv. som avviker från generella regler. Inte heller specialbestämmelser kring eller undantag från reglerna om räntekonto i (). Undantag från krav på finansiering av anläggningstillgångar med lån i RGK har inte förtecknats. Det förekommer även undantag eller specialbestämmelser för myndig- hetens rätt till kompensation för ingående mervärdesskatt och andra kapitalförsörjnings- frågor, liksom för rätt att placera överskotts- medel eller förvaltade medel. De här olika typerna av beslut är inte i första hand att se som undantag, utan de är att beteckna som finansiella villkor för den enskilda myndigheten. Regeringen fattar inom detta område ett mycket stort antal beslut inom ramen för sina beslutsbefogenheter för sin styrning av de statliga myndigheterna. Härutöver finns mer omfattande undantag som har direkt koppling till en myndighets uppgift och som därför följer av myndighetens instruktion eller regleringsbrev, i vissa fall av lag. Undantag i fråga om utformning av myndighetens årsredovisning eller finansiella rapportering Det förekommer att viss verksamhet eller vissa balansposter hos myndigheter med koppling till det försvars- och säkerhetspolitiska området är hemliga och därför redovisas på ett förenklat sätt i årsredovisningen för staten. Så långt det är möjligt görs dock redovisningen i dessa fall på ett sätt som är jämförbart med redovisningen i övrigt, och på samma sätt mellan åren, varför de inte bedöms påverka årsredovisningen för staten i någon väsentlig grad. Undantag från uppställningsformerna för myndigheter med hänsyn till verksamhetens art eller behov av kompletterande information eller särskild jämförbarhet med viss bransch före- kommer hos , och och när det gäller finansieringsanalysen Riks- försäkringsverket. De fyra affärsverken tillämpar enligt de särskilda regler som gäller för dem andra uppställningsformer än övriga myndig- heter. Därutöver har ett större antal myndig- heter inom ramen för det utrymme som finns i regelverket underindelat eller ändrat namn på poster för att ge bättre information. Detta påverkar inte årsredovisningen för staten eftersom inrapporteringen till statsredovisningen eller särskilt lämnad information används för att omforma den finansiella informationen till de uppställningsformer som används i årsredo- visningen för staten. har undantag från kravet på att lämna resultatredovisning i sin årsredo- visning. Många mindre myndigheter behöver inte lämna delårsrapport enligt reglerna i förordningen (2000:605) om årsredovisning och budgetunderlag. Det förekommer därutöver att myndigheter som skulle ha krav på att lämna delårsrapport enligt förordningen har särskilt undantag. Detta påverkar inte årsredovisningen för staten och dessa myndigheter har inte förtecknats här. Ett antal myndigheter bruttoredovisar transaktioner som kan betecknas som myndighetsinterna eller klassificerar eller rapporterar vissa transaktioner på ett sätt som avviker från generella regler eller generell praxis. Syftet är att ge bättre information i myndighetens egen årsredovisning eller att i övrigt styra verksamheten eller stödja uppföljningen på myndighetsnivån och mellan den enskilda myndigheten och regeringen på ett bra sätt. I dessa fall lämnar myndigheterna efter överenskommelser med Ekonomistyrnings- verket kompletterande information i samband med upprättande av årsredovisningen för staten, så att informationen för staten som helhet kan behandlas på ett enhetligt sätt. De myndigheter som berörs av detta är , , , , , , Arbets- marknadsverket, , Försvarsmakten, och samt affärsverken , , och . Ytterligare fall av tillfällig natur kan förekomma. 4.5.11 Kommentarer till särskilda poster har lämnat invändning i revisionsberättelsen för Försvarsmakten och utvecklat detta i en revisionsrapport avseende Försvarsmaktens interna styrning och kontroll i fråga om beredskapstillgångar. Bristerna medför enligt att Försvarsmakten inte kunnat visa att beredskapstillgångarnas existens och värde på ger en rättvisande bild. Bristerna berör både beredskapsinventarier som flygplan, stridsfordon etc. och beredskaps- varor i lager som reservmateriel, ammunition och drivmedel. Bristerna finns i möjligheten att spåra materielens faktiska existens från register till var tillgången finns, i fråga om att olika register överensstämmer sinsemellan och att inventeringar genomförts i enlighet med fast- ställda riktlinjer. Redovisningen ger samman- fattningsvis inte en rättvisande bild och det bokförda värdet kan inte styrkas. Enligt en rekommendation från gjordes en nedskrivning i Årsredovisningen för staten 2002 av krigsmateriel med , utöver den nedskrivning som Försvars- makten hade gjort. har Försvarsmakten gjort motsvarande nedskriv- ningar och dessutom nedskrivningar på de aktuella tillgångarna därutöver. I Årsredovisningen för staten 2004 har de nedskrivningar som gjorts tidigare, och de som gjorts hos Försvarsmakten, inte tagits med, medan de som gjorts därutöver finns med. Värdet i balansräkningen är således detsamma i årsredovisningen för staten som hos Försvars- makten vid utgången av 2004. Det belopp som av denna anledning finns med bland Försvarsmaktens kostnader 2004, men inte i årsredovisningen för staten, uppgår till . Statsskulden definieras, enligt regeringsbeslut, så att samtliga låneinstrument värderas till nominellt slutvärde. Det betyder att instrumenten tas upp till det belopp som betalas på förfallodagen. Även derivatinstrument inkluderas, t.ex. de skuldbytesavtal (swappar) som () ingår för att påverka sammansättningen och löptiden i statsskulden. I årsredovisningen för staten tillämpas detta nya sätt att mäta. I årsredovisningen för staten redovisas den konsoliderade statsskulden, dvs. efter avdrag för statliga myndigheters innehav av statspapper, till skillnad från RGK:s redovisning av den okonsoliderade statsskulden (se även avsnitt 3.2.6 Statsskulden). Den konsoliderade statsskulden uppgick till , medan den okonso- liderade statsskulden uppgick till . I ett antal fall görs transfereringar genom kreditering av en skattskyldigs (t.ex. ett företag) skattekonto hos så att den skattskyldige inte behöver betala hela den debiterade skatten/socialavgiften. Det är dock av intresse att redovisa denna subvention bland transfereringarna, för att på ett transparent sätt visa statens stöd till olika verksamheter i samhället. I årsredovisningen för staten redovisas dessa transfereringar brutto i den konsoliderade resultaträkningen. redovisas även skatteintäkterna brutto, dvs. opåverkade av subventionen. Det bakomliggande synsättet är att om tekniken med skattekonto inte använts, skulle bidrag ha betalats ut och skatter betalats in med motsvarande belopp. Den generella redovisningsprincipen Innehåll före form leder därmed till slutsatsen att transfereringen och skatten skall redovisas brutto. De transfereringar som omfattas är de som redovisas under statsbudgetens inkomst- huvudgrupp 1700 Nedsättning av skatter, med undantag för nedsättning för sjöfart och ned- sättning för skattelättnader för vissa byggtjänster (kompensation för mervärdesskatt). Avgräns- ningen har gjorts utifrån kopplingen till skatte- lagstiftningen, så att nedsättningar/subventioner som saknar koppling till skattelagstiftningen redovisas som transfereringar. Nedsättningar med koppling till skattelagstiftningen men där det av administrativa skäl är enklare med nedsättning jämfört med ändrad skattelag- stiftning, räknas av mot skatterna och redovisas inte som transfereringar. Denna avgränsning av transfereringar överensstämmer med national- räkenskaperna. Enligt , , skall endast skatterabatter som är ett led i den ekonomiska politiken nettoredovisas. Transfereringar till kommuner och landsting i form av kompensation för mervärdesskatt nettoredovisas kommunernas mervärdesskatt på statsbudgeten som det generella statsbidraget till kommuner som tidigare redovisades över anslag justerats ned med motsvarande belopp. Kommunernas kompensation för ingående mer- värdesskatt i icke skattepliktig verksamhet redovisas på inkomsttitel vilket minskar skatte- intäkterna i statsbudgeten. För årsredovisningen för staten har det dock bedömts mest rättvisande att, trots den förändrade redovisningen på statsbudgeten, bruttoredovisa detta som lämnade bidrag och skatteintäkter i den konsoliderade resultaträkningen. Det innebär att både skatteintäkter och lämnade bidrag är högre än nettobeloppen på inkomsttitlar respektive anslag i statsbudgeten. Resultatandelar i dotter- och intresseföretag Liksom föregående år redovisas Regerings- kansliets resultatandelar i dotter- och intresse- företag avseende alla de fyra kvartalen 2004, med undantag för några få fall där delårsbokslut används. Det innebär att årsredovisningen för staten på denna punkt avviker från årsredovisning, som av tidsskäl inte kan beakta fjärde kvartalets resultat hos bolagen. Fram till redovisning skedde redovisningen av bolagens resultat i årsredovisningen för staten med ett kvartals eftersläpning i de flesta fall. Senarelagd leverans till Försvarsmakten Beroende på utgiftsbegränsningar hos Försvars- makten har vissa leveranser från () till Försvarsmakten omförhandlats och därmed inte gjorts utan senarelagts. Det får till följd att posten Pågående nyanläggningar (grundad på FMV:s redovisning) är högre och posten Beredskaps- tillgångar (hos Försvarsmakten) lägre än de annars skulle ha varit. Beloppet uppgår enligt FMV:s årsredovisning till . I den konsoliderade resultaträkningen elimineras kostnad och intäkt hos de båda myndigheterna och därmed påverkas den konsoliderade resultaträkningen i princip inte. tog upp erhållna bidrag från EU kassamässigt . Medlen har ännu inte förbrukats. Enligt nu gällande principer borde beloppet tas upp som Oförbrukade bidrag, och i motsvarande grad reducera Nettoförmögenheten, vilket dock inte gjorts. I årsredovisningen för staten har myndig- hetens redovisning följts. Beloppet uppgår till enligt Statens jordbruks- verks beräkning. Redovisningsprincipen i denna del kommer att ändras 2005. 4.5.12Överföringar till och från pensionssystemet Eftersom AP-fonderna och Premiepensions- myndigheten (PPM) inte konsolideras i års- redovisningen för staten, kommer de över- föringar som görs mellan dessa organ och staten i övrigt att behandlas som externa transaktioner. inbetalas socialavgifter och allmänna pensionsavgifter från arbetsgivare, egenföretagare och hushåll. Dessa redovisas brutto som intäkter under posten Skatter m.m. Därefter görs löpande överföringar av den andel som är hänförlig till ålderspensionssystemet till AP-fonderna och PPM. (), som betalar ut pensionerna, rekvirerar dessutom medel löpande från AP-fonderna för de månatliga utbetal- ningarna av pension. Efter utgången av ett taxeringsår görs slutjusteringar av de medel som löpande överförts till AP-fonderna och PPM, i samband med att pensionsrätter fastställs. överstiger de socialavgifter m.m. som inbetalas och överförs till AP-fonderna och PPM, de pensionsmedel som rekvireras från AP- fonderna för utbetalning av pension. I resultat- räkningen i årsredovisningen för staten redovisas pensionsutbetalningarna som transfererings- kostnader under rubriken socialförsäkring. De löpande överföringarna till och från AP- fonderna elimineras i årsredovisningen för staten. Endast årets nettoöverföring till AP- fonderna och PPM redovisas, bland trans- fereringar under posten Nettoöverföring till ålderspensionssystemet. har ett belopp på särskilt återförts från AP-fonderna till staten och inlevererats till inkomsttitel på stats- budgeten. Beloppet avser justering av överföring till/från fonderna , då en alltför stor andel av utbetalda pensioner belastade anslag på statsbudgeten i stället för AP-fonderna. I resultaträkningen har detta belopp redovisats som en minskning av nettoöverföringen till ålderspensionssystemet. Myndigheter följer normalt generella värderings- principer för statlig redovisning i enlighet med förordningen (2000:605) om årsredovisning och budgetunderlag. Det finns dock myndigheter som p.g.a. verksamhetens särart, genom dispens, särskilt regeringsbeslut eller av annat särskilt skäl avviker ifrån dessa. Sådana avvikelser före- kommer dock i relativt liten omfattning (se avsnitt 4.5.10 Undantag från generella principer m.m.). Omsättningstillgångar värderas enligt lägsta värdets princip. Detta innebär att de tas upp till anskaffningsvärdet eller till det verkliga värdet om detta är lägre. Med verkligt värde avses försäljningsvärde med avdrag för beräknad försäljningskostnad. Om tillgångens särskilda beskaffenhet eller andra omständigheter ger anledning till detta får det verkliga värdet bestämmas till återanskaffningsvärdet eller annat värde som är förenligt med god redovisningssed. Vidare får omsättningstillgångar tas upp över anskaffningsvärdet om det föreligger särskilda omständigheter och det är förenligt med god redovisningssed. Osäkra fordringar redovisas med det belopp varmed de beräknas inflyta. Fordringar och skulder i främmande valuta värderas till balansdagens kurs. Anläggningstillgångar värderas till anskaffnings- värde med avdrag för ackumulerade avskriv- ningar. Avskrivningstider anpassas till respektive tillgångs förväntade ekonomiska livslängd. 4.5.16 Aktier och andelar Aktier och andelar i dotter- och intresseföretag har värderats enligt kapitalandelsmetoden. Metoden innebär att statens andel av företagens egna kapital tas upp som en tillgång i balans- räkningen. Årets andel av företagens resultat redovisas i resultaträkningen. Även affärsverkens dotter- och intresseföretag redovisas enligt kapitalandelsmetoden. I bilaga 3 Statliga bolag redovisas kapitalandelsvärdet för varje bolag. I de fall staten innehar aktier i börsnoterade företag presenteras även marknadsvärdet för dessa aktier i bilagan. Intäkter av skatter m.m. Inkomstskatter, fysiska personer Inkomstskatter, juridiska personer Övriga skatter på varor och tjänster vid Skattetillägg, dröjsmålsavgift m.m. Summa intäkter av skatter m.m. Utjämningsavgift, lagen om stöd och service för vissa funktionshindrade Summa tillkommer/avgår Upplupna kostnader slutregl. Periodiserade intäkter av skatter Periodisering vid övriga myndigheter Statens intäkter av Skatter m.m. ökade med (netto) jämfört med . Den offentliga sektorns samtliga skatter uppbärs av staten genom och redovisas såväl i statens resultaträkning som i statsbudgeten. De skatter och avgifter som avser kommunsektorn och ålderspensionssystemet utbetalas löpande för att regleras när slutlig taxering fastställs. redovisar skatteintäkter enligt en modifierad bokföringsmässig princip. Det innebär att underskott på skattekonto (debiterade, ej betalda skatter) tas upp som fordringar och att överskott (inbetalda, ej debiterade skatter) tas upp som skulder. Nettoeffekten av periodiseringen redovisas ovan som periodiserad uppbörd. Den redovisning av skatteintäkter som görs i resultaträkningen avviker på flera punkter från den som görs på statsbudgetens inkomstsida. I statsbudgeten görs omföringar och en finare indelning av vissa poster för att tydligare redovisa fördelningen mellan olika skatteslag etc. Den största skillnaden är att ålderspensions- avgiften, som är en del av arbetsgivaravgifterna, bruttoredovisas i resultaträkningen medan avgiften nettoredovisas, dvs. efter överföring till pensionssystemet, på statsbudgeten. Andra väsentliga skillnader mot statsbudgeten är att arbetsgivaravgifter avseende statligt anställda har eliminerats och att hänsyn tagits till värdering av skattefordringar (se även avsnitt 4.5.2 Transfere- ringar och skatter). nettoredovisas kommunernas mervärdesskatt på statsbudgeten som det generella statsbidraget till kommuner justerats ned med motsvarande belopp. Kommunernas kompensation för ingående mervärdesskatt i icke skattepliktig verksamhet redovisas på inkomsttitel, vilket minskar skatteintäkterna på statsbudgeten. I årsredovisningen för staten har den s.k. kommunmomsen bruttoredovisats, vilket innebär att både skatteintäkter och lämnade bidrag är högre än i statsbudgeten . Fysiska personers inkomstskatt ökade med och juridiska personers inkomstskatt ökade med jämfört med . De bokförda skatterna för fysiska och juridiska personer utgörs dels av preliminärskatter avseende inkomståret men även till en mindre del avseende föregående Av ökningen på för Ökningen av juridiska personers inkomst- Intäkter av mervärdesskatt ökade med årets överskott avsätts till ett resultatutjäm- ningskonto. Intäkter av avgifter och andra ersättningar arbetslöshetsförsäkringen (föreg. år Intäkter av avgifter utgör ersättning som betalas till staten för en motprestation. Avgifterna utgör ersättning för kostnader som staten via myndigheterna har för att tillhandahålla varor och tjänster. Andra ersättningar som redovisas i noten utgör ersättningar som främst är intäkter där ingen direkt motprestation erhålls. I noten indelas intäkterna beroende på om de genererats i offentligrättslig verksamhet, upp- dragsverksamhet eller är att betrakta som annan ersättning. Sammantaget ökade dessa avgifter och andra ersättningar med . Om det rör sig om offentligrättsliga, s.k. tvingande avgifter, skall ha beslutat att verksamheten skall bedrivas och att den skall vara avgiftsbelagd. En avgift betraktas som offentligrättslig om den innebär ett ingrepp i enskildas ekonomiska förhållanden. Verksam- heten styrs av bestämmelser i lag och förordning. En offentligrättslig avgift tas i regel ut för en verksamhet som en myndighet bedriver med ensamrätt inom landet. Till uppdrags- verksamhet har hänförts samtliga avgifter som inte klassificerats som offentligrättsliga. Med uppdragsverksamhet avses i regel försäljning av sådana varor och tjänster som är frivilligt efterfrågade. Andra ersättningar är oftast intäkter där ingen direkt motprestation erhålls. De avgiftsintäkter som hänförts till offentlig- rättslig verksamhet ökade med . Totalt redovisar omkring 120 myndigheter offentligrättsliga avgifter och avgifterna tas ut i en mängd verksamheter. offentligrättsliga avgifter om- fattar huvudsakligen de utsökningsavgifter, av- gifter i mål om betalningsföreläggande m.m. som kronofogdemyndigheterna tar ut. offentligrättsliga avgifter omfattar bl.a. avgifter för auktorisation av fordonstill- verkare, yrkesförare och andra förare. tar ut avgifter för tillstånd till typbesiktning av fordon och för linjetrafik, prov för taxiförarlegitimation och för yrkes-kompetens för förare av buss eller lastbil samt avgifter för förarprov och körkort. Avgift tas även ut för finansiering av bilregistret, vilken debiteras i samband med uppbörd av fordonsskatt. redovisar offentligrättsliga avgiftsintäkter inom fastighetsbildningsområdet och expeditionsavgifter som skall finansiera inskrivningsverksamheten, t.ex. ansökan om lagfart vid köp av fastighet. tar ut avgiftsintäkter för patent-, bolags- och varu- märkesregistreringar. Från har arbetet med bolagsregistreringar övergått till det nybildade , och därför redovisas dessa båda myndigheter tillsammans i tabellen ovan. offentligrättsliga avgifter omfattar banavgifter för trafik på statens järnvägs- anläggningar. hanterar frågor om insättningsgaranti och investerarskydd. In- sättningsgarantin, som finansieras genom avgifter från kreditinstitut, skall skydda spararnas insättningar hos banker och vissa värdepappersföretag. tar t.ex. ut avgift för att bevilja studiestöd och för att administrera återbetalningen av studielånen. tar ut avgifter för kontroll och tillsyn av läkemedel, medicintekniska produkter och vissa andra produkter som med hänsyn till egenskaper eller användning står läkemedel nära. Den största delen av uppdrags- har till uppgift att stödja svensk export och utveckla svenskt näringsliv genom att erbjuda konkurrenskraftiga export- kreditgarantier och investeringsgarantier. Premie-intäkterna (avgifterna) skall täcka garantitagarnas eventuella framtida kundför- luster. Garantin är frivillig för företagen och premiens storlek sätts på marknadsmässiga grunder. ersätts från AP-fonden för admi- nistration av uppbörd av avgifter till ålders- pensionssystemet. Försvarsmakten har bland annat avgifts- intäkter från extern transport- och verkstads- verksamhet samt intäkter från försäljning av reservmateriel. Statens jordbruksverks uppdragsverksamhet omfattar bl.a. råd och hjälp i vattenhushållnings- frågor samt veterinära tjänster inom distrikts- veterinärorganisationen. säljer överföringskapacitet för transport av elektricitet via stamnätet och utlandsförbindelserna. Intäkter i uppdragsverksam- het består bl.a. av avgifter vid bilparkeringar på affärsverkets flygplatser, uthyrning av lokaler och avgifter från s.k. ground handling, vilket inkluderar ramp- och expeditjonstjänster, biljett- kontor, flygplansstädning och flygplanstank- ning. Statens järnvägars intäkter består i huvudsak av leasingavgifter för uthyrning av tåg och fartyg. intäkter från uppdrags- verksamhet härrör bl.a. från försäljning av sjökort, sjömätning och från konsultuppdrag inom affärsverkets kompetensområde. Övriga myndigheter som har stora intäkter från uppdragsverksamhet är t.ex. universitet och högskolor som får extern finansiering genom att bedriva uppdragsutbildning och uppdragsforsk- ning. Intäkter avseende andra ersättningar ökade relativt kraftigt . De största ökningarna avser Inspektionen för arbetslöshets- försäkringen och . Knappt 200 myndigheter redovisar intäkter av andra ersättningar. De andra ersättningar som här redovisas av Inspektionen för arbetslöshetsförsäkringen och tidigare omfattar huvud- sakligen finansieringsavgifter från arbetslöshets- kassor. Dessa skall enligt lag (1997:239) om arbetslöshetskassor, för varje medlem till staten betala en avgift för finansiering av statens kostnad för utbetalda arbetslöshetsersättningar. () andra ersätt- ningar avser återvunna skadebelopp i form av kapital och räntor. redovisar intäkter från kärnkraftsindustrin. De betalas för att finansiera omhändertagandet av använt kärn- bränsle och annat radioaktivt avfall. Intäkterna beräknas i förhållande till den energi som levereras. Minskningen mellan åren beror främst på att har levererat mindre energi. Radio- och ersättningar avser koncessionsavgifter enlig radio- och TV-lagen.