prop · GS03100 · 2005-04-14 00:00:00 — Beloppen för sysselsättningsstödet, miljöinvesteringar i offentliga lokaler, bredband och Kompetensstegen är periodiserade. Därutöver är beloppen som avser miljöinvesteringar och bredband prognoser. bedömer regeringen att utvecklingen i kommunsektorn inte är lika gynnsam. Kommunsektorns överskott beräknas minska både 2007 och 2008. kommunsektorn stabila förutsättningar är det viktigt att dess ekonomi tryggas . Särskilt viktigt är det med tanke på att kommunsektorn står inför stora utmaningar . Till följd av den demografiska utvecklingen kommer efterfrågan på välfärds- tjänster att öka, framför allt inom vården och omsorgen. måste kommunsektorn rekrytera en ny generation anställda med tanke på stora förestående pensionsavgångar. Att lyckas behålla och nyrekrytera personal till vården och omsorgen är en nyckelfråga för det svenska välfärdssamhället. Socialdemokraterna, har i sin överenskommelse för samverkan, det så kallade 121-punktsprogrammet som ingicks , uttryckt detta på följande sätt: Lönenivån är alltför låg på flera håll i den offentliga sektorn. Lönenivån i kvinnodominerade yrken behöver höjas. De samverkande partierna finner det angeläget att det skapas ekonomiskt utrymme för att minska löneskillnaderna. För att klara detta och för att anställa fler kommer kommuner och landsting att ges ökade resurser för . Det är viktigt att arbetsmarknadens parter använder utrymmet för att höja lönerna i kvinnodominerande yrken. Arbetsgivare i kommuner och landsting har ett särskilt ansvar för att höja lönerna i kvinnodominerande yrken. Detta måste ske inom ramen för en sund lönebildning. Regeringens bedömning är att kommun- sektorn behöver tillföras ytterligare resurser och avser att återkomma till detta i budgetpropositionen . Överläggningar kommer att ske med kommuner och landsting för att inför nästkommande avtalsförhandlingar klargöra förutsättningarna för att bland annat minska lönegapet mellan kvinnor och män. Regeringen kommer i budgetpropositionen att göra en samlad analys av dessa frågor och i det sammanhanget återkomma med förslag. 1.8Framtidsstrategi 1: Fler i arbete För att finansiera framtidens välfärd är det viktigt att fler får arbete och att antalet arbetade timmar ökar. Med arbete och egen försörjning ökar den enskildes trygghet och frihet. Samhällets vinst av ökad sysselsättning är också hög. Skulle sysselsättningsgraden öka till och huvuddelen av ökningen skulle ske i näringslivet skulle den offentliga sektorns ekonomi förbättras med . Att få fler i arbete, både kvinnor och män, är också det bästa sättet att möta den demografiska utmaningen. Arbetslinjen är en överordnad princip i regeringens ekonomiska politik. Regeringens mål är att höja den reguljära sysselsättningen till av befolkningen i åldern . Regeringens ambition ligger väl i linje med , och har redan uppnått målet om en sysselsättningsgrad på som EU har lagt fast till 2010. För att fler ska kunna komma i arbete tillsätts en särskild expertgrupp med uppdraget att göra analyser och ta fram förslag om hur utbudet av arbetskraft kan öka. Det gäller särskilt bland ungdomar, svenskar med utländsk bakgrund och äldre. Underlätta för unga att komma in på arbetsmarknaden Regeringens långsiktiga mål är att av en årskull ska ha börjat studera vid högskolan . är de ökade satsningarna på utbildning en viktig anledning till att utbudet av arbetskraft har sjunkit. Ungdomar är den åldersgrupp som står för den största minskningen av sysselsättningen . Regeringen vill uppmuntra unga att etablera sig tidigare på arbetsmarknaden, utan att sänka ambitionerna på utbildningsområdet. Den sociala snedrekryteringen till högre studier ska fortsätta minska. I vårens högskolepolitiska proposition lämnar regeringen förslag till bland annat nya antagningsregler för högskolan. Diagram 1.5 Sysselsättning i olika åldersgrupper Andel av befolkningen, i procent Ta tillvara äldres erfarenheter Sysselsättningsgraden bland äldre har ökat . uppfyller väl de mål som har satts upp inom ramen för , Lissabonstrategin. Diagram 1.6 Sysselsättningen bland äldre, 6064 år För att göra det möjligt för fler äldre att vara kvar längre i arbetslivet har regeringen bland annat tillsatt en utredning som ser över skattereglerna för tjänstepensioner och privata pensionsförsäkringar. I budgetpropositionen kommer behovet av ytterligare åtgärder att analyseras. Förvärvsfrekvensen bland kvinnor är hög i i jämförelse med andra industriländer. Trots det är arbetsmarknaden långt ifrån jämställd. Kvinnor har sämre arbetsvillkor, tjänar mindre än män, blir oftare sjukskrivna och når sällan ledande befattningar. För att höja den kvinnliga förvärvsfrekvensen ytterligare måste jämställdheten öka, både i familjelivet, på arbetsmarknaden och i samhället i stort. Lönediskrimineringen av kvinnor är olaglig och ska bekämpas. Regeringen presenterar en nationell handlingsplan mot köns- diskriminerande löneskillnader . Utgångspunkten är att arbetsmarknadens parter har ansvar för lönebildningen. Ansatsen kommer att vara bred och omfatta de områden som direkt eller indirekt påverkar individens lön. Förutom jämställdhetslagen handlar det exempelvis om anställningsformer, inflytande, kompetens- utveckling och fördelningen av obetalt och betalt arbete, till exempel fördelningen av ledighet inom föräldraförsäkringen. Arbetet med handlingsplanen sker i dialog med arbetsmarknadens parter, Jämställd- hetsombudsmannen, , och de aktörer som har verktyg och kunskap för att motverka och ta bort könsdiskriminerande löneskillnader. Den lång- siktiga ambitionen är att all könsdiskriminering på arbetsmarknaden ska upphöra. Många kvinnor arbetar deltid, ofta ofrivilligt. Antalet deltidsarbetslösa kvinnor är fler än antalet heltidsarbetslösa kvinnor. Detta trots att deltidsarbetslösheten har fallit kraftigt . Att bekämpa ofrivillig deltid är en viktig del i arbetet med att öka antalet arbetade timmar. Regeringen har tillsatt en utredning för att stärka rätten till heltid. För att bland annat förbättra möjligheterna att kombinera arbets- och familjeliv har regeringen tillsatt en utredning som ser över vilka incitament som kan vara verkningsfulla för att skillnaderna i uttag i föräldrapenning mellan barnets föräldrar ska minska. Föräldraledighet ska därutöver inte kunna utnyttjas som uppsägningstid. Det arbets- rättsliga skyddet för gravida och föräldralediga ska stärkas. Regeringen har även tillsatt en utredning (dir. 2004:18) med uppdrag att göra en översyn av jämställdhetspolitikens mål, inriktning, organisation och effektivitet. ska bli ett föregångsland på integrationsområdet är ett av de länder i som har störst andel invånare med utländsk bakgrund. Här finns mer kunskap i främmande språk och andra kulturer än i många andra länder vilket är en stor tillgång i dagens globala ekonomi. Men denna tillgång tas inte tillräckligt tillvara, vilket bland annat beror på strukturella hinder mot invandrade kvinnors och mäns tillträde till den reguljära arbetsmarknaden. Många svenskar som är födda utomlands upplever utanförskap. Den genomsnittliga sysselsättningsgraden bland utrikes födda är , bland invandrade kvinnor och bland invandrade män även om skillnaderna mellan olika grupper av invandrare är stora. Skulle sysselsättningsgraden bland utrikes födda vara lika hög som bland andra svenskar skulle cirka 115 000 fler arbeta. För att förbättra integrationen på arbets- marknaden har regeringen genomfört ett flertal åtgärder. En ny diskrimineringslagstiftning har tagits fram och en satsning på antidiskrimine- ringsbyråer har genomförts. Satsningar har gjorts på kompletteringsutbildning, validering av utländsk yrkeskompetens och prova-på-platser. En utredning överväger vilka arbetsgivare som ska omfattas av mångfaldsplaner. Arbetsförmedlingens resurser har förstärkts för att främja ökad integration. En avsiktsförklaring har träffats mellan regeringen och företrädare för de centrala organisationerna på arbetsmarknaden. Det som har gjorts är dock inte tillräckligt. Därför höjer regeringen nu ambitionsnivån. Sysselsättningen bland utrikes födda ska öka och närma sig den för hela befolkningen. Ytterligare insatser behövs för att ge nyanlända invandrare snabbt tillträde till arbetsmarknaden. Kvaliteten i svenskundervisningen ska höjas och bättre anpassas efter varje individs behov och förutsättningar. Den ska starta och kunna ske parallellt med arbete, arbetspraktik, validering av reell kompetens och kompletterande utbildning. Regeringen avser att lägga en proposition om nyanländas etablering . 2.Ökad integration på arbetsmarknaden. Även invandrare som har vistats i förvärvsarbetar i lägre utsträckning än andra svenskar. Regeringen avser därför att göra särskilda satsningar för dem som har stått utanför arbetsmarknaden . Ett exempel är utökningen av anställningsstödet som regeringen nu föreslår (se avsnitt 1.5). Det finns skillnader på arbetsmarknaden mellan de kvinnor och män som är födda i och dem som är invandrare som inte kan förklaras av till exempel utbildningsnivå, yrkeserfarenhet eller ålder. Diskrimineringen måste bekämpas. Staten ska vara en förebild som arbetsgivare. Regeringen satsar på utbildning och information till de personer i staten som arbetar med rekrytering. Regeringen tillsätter även en utredning som ska se över förutsättningarna för anonymiserade ansökningshandlingar. För att bekämpa diskrimineringen av bostadssökande kommer regeringen att ta initiativ till överläggningar med om en etisk uppförandekod för de kommunala bostadsbolagen. Dess- utom ska villkoren för serveringstillstånd ses över, bland annat med avseende på antidiskriminering. Kulturen är också ett sätt att bekämpa diskriminering. Mång- kan skapa bättre förutsättningar för ökad integration. I budgetpropositionen återkommer regeringen med förslag som gäller ifrån 2006. I vårpropositionen 2006 presenteras en samlad strategi för det fortsatta arbetet. Den resurs som svenskar med utländsk bakgrund utgör måste tas tillvara. ska bli ett föregångsland på integrationsområdet. Öka tillgängligheten för funktionshindrade och ge arbetshandikappade bättre möjligheter att arbeta Alla människor har kunskaper, förmågor och erfarenheter som är viktiga för samhället. Att förbättra tillgängligheten, skapa bättre möjligheter för arbetshandikappade att arbeta och att bekämpa diskriminering av personer med funktionshinder, oavsett kön, är ytterligare sätt att långsiktigt säkra ett högre arbetskraftsutbud. Regeringen har lagt fast en nationell plan för handikappolitiken som genomförs. vidtas ytterligare åtgärder. Arbetet med att göra kollektivtrafiken tillgänglig intensifieras och kraven på tillgänglighet på allmänna platser och i offentliga lokaler följs upp. Därutöver höjs bilstödet till funktionshindrade med 2005 för att förkorta väntetiderna för bidrag. Taket för lönebidrag för anställning av arbetshandikappade och anställda i skyddat arbete hos offentliga arbetsgivare har inte höjts . För att ge arbetshandikappade möjligheter till fler arbeten höjs taket i lönebidraget från till från . Det bedöms särskilt gynna kvinnor med arbetshandikapp, som är överrepresenterade bland personer med lönebidrag som är anställda hos betalningssvaga arbetsgivare. Regeringen återkommer med en samlad översyn av åtgärderna för arbetshandikappade i en arbetsmarknadspolitisk proposition . Regeringens mål är att frånvaron från arbetslivet på grund av sjukskrivningar ska halveras 2008 i förhållande till 2002, som antalet nybeviljade sjuk- och aktivitetsersättningar ska minska. med kraftigt ökade sjuktal vände utvecklingen . minskar antalet sjukskrivna, även om det sker från en hög nivå. Regeringen bedömer att målet att halvera sjukskrivningarna till 2008 är inom räckhåll. Kvinnor är sjukskrivna i betydligt högre utsträckning än män, och svarar för av alla sjukskrivningar. Regeringen har vidtagit ett stort antal åtgärder mot ohälsan. Då orsakerna till sjukfrånvaron är många och komplexa har arbetet bedrivits brett. I budgetpropositionen presenterade regeringen ett 11-punktsprogram för ökad hälsa. Detta program är nu till stora delar genomfört: -Sjukskrivningsprocessen har förbättrats. -Administrationen har tillförts ytterligare medel för ohälsoarbetet. -, länsarbetsnämnder, landsting och kommuner har fått möjlighet till finansiell samverkan inom rehabiliteringsområdet för att använda resurserna mer effektivt. -En ny sammanhållen statlig myndighet för socialförsäkringsadministrationen etablera- des . -Arbetsgivarna har fått ökade ekonomiska drivkrafter för att minska sjukfrånvaron. svarar arbetsgivarna för av kostnaderna för anställda som är sjukskrivna på heltid. har arbetsgivaravgifterna sänkts och ett särskilt högkostnadsskydd införts. -12 000 friårsplatser skapades 2005, vilket ger möjlighet till återhämtning för yrkes- arbetande. -Försök med arbetstidsförkortning har inletts. Diagram 1.7 Antalet sjukpenningdagar 1995-2006 Allt för många människor har sjuk- och aktivitetsersättning. Totalt uppbär 540 000 personer sjuk- och aktivitetsersättning. Av dem är 319 000 kvinnor och 221 000 män. Många som har sjuk- eller aktivitetsersättning vill återgå i arbete. För samhället är varje återgång i arbete mycket värdefull. Regeringen har ändrat regelverket så att en förnyad prövning av arbetsförmågan sker minst för alla som beviljas sjuk- eller aktivitetsersättning. kommer vidare att få i uppdrag att fokusera på att minska kvinnors ohälsa. Regeringen avser att följa utvecklingen noga och vidta ytterligare åtgärder om det visar sig nödvändigt. 1.9Framtidsstrategi 2: Stärk svensk konkurrenskraft Världshandeln fortsätter att öka dramatiskt. har den totala handeln med varor och tjänster i relation till världens samlade BNP mer än fördubblats från . har företagen blivit mer globala. De utländska direktinvesteringarna har stigit kraftigt. Globaliseringen skapar nya möjligheter, men även nya problem. Konkurrensen ökar inom nästan alla branscher och mellan länder och regioner. Företag och anställda tvingas ständigt anpassa sig till nya förutsättningar. Kapital flyttar sig snabbt över gränserna, och skapar möjligheter för internationell skattekonkurrens och social dumping. Och förändringarna fortsätter i snabb takt. ska möta den ökade globala konkurrensen med tre grundläggande perspektiv: full sysselsättning, social sammanhållning och ekologisk omställning. När omvärlden ständigt förändras behöver på en och samma gång bättre välfärd och trygghet och satsningar som stärker den svenska konkurrenskraften. Välfärdssystemen skapar bryggor från det gamla till det nya. Bryggorna i form av arbetslöshetsersättning, arbets- marknadsutbildning, komvux, högskola eller påbyggnadskurser hjälper inte bara den som blir av med ett jobb att hitta ett nytt, utan också hela att ställa om från gamla till nya och växande branscher. Trygga människor vågar ställa om, möta förändringar och utvecklas. Ett i trygghet är ett dynamiskt, kreativt och förändringsbenäget samhälle. Cirka hälften av handel sker med EU-området. Utvecklingen i EU påverkar därför direkt utveckling. beslutade EU:s stats- och regeringschefer om en strategi som skulle göra EU till världens mest konkurrenskraftiga region 2010, Lissabon- strategin. Strategin omfattar konkreta åtgärder på en rad områden; ekonomiska reformer, forskning och utveckling, sysselsättning, social sammanhållning och miljö. bedömer att om genomförs fullt ut kommer 6 miljoner nya jobb att skapas. har lyckats uppfylla de flesta av strategins målsättningar. Utvärderingar visar att är ett av de länder som har lyckats bäst med att klara målen i Lissabonstrategin. Diagram 1.8 Anta13 platser i utvärderingen av Lissabonstrategin 2005 Men måste fortsätta att hålla sig i framkant. Därför har en innovationsstrategi, Innovativa en strategi för tillväxt genom förnyelse, utarbetats och presenterats . Den syftar till att stärka den svenska konkurrenskraften ytterligare, bland annat genom att satsa på kunskap, kompetens och kreativitet och fler och växande företag i alla delar av landet. Konkurrera med kunskap, kompetens och kreativitet ska konkurrera med kunskap, kompetens och kreativitet - inte med låga löner. kompletterade mer än 800 000 människor sin utbildning genom och högskolan byggdes ut med nästan 100 000 platser. Regeringen vill fortsätta att investera i kunskap. -Förskolan lägger grunden. 2007 genomförs en riktad satsning så att 6 000 fler barnskötare och förskollärare kan anställas i förskolan. -Kvaliteten i skolan förbättras. anställs 15 000 fler lärare och andra specialister i grund- och gymnasieskolan. Ett program i 11 steg genomförs för en bättre gymnasieskola. -Satsning på skolor i utsatta områden. För att förbättra undervisningen i de skolor som verkar i utsatta områden satsas 70 respektive 2006 och 2007. -Universitet och högskolor internationaliseras. Regeringen lägger fram ett förslag till ny examensordning, som del av Bolognaprocessen. -Äldre får bättre möjligheter att studera. förbättras möjligheterna till studiefinansiering för studerande . Den övre åldersgränsen för rätt till studiemedel höjs från 50 till . -Fler högskoleplatser. För att kunna behålla antalet högskoleplatser krävs rimliga ekonomiska förutsättningar för de lärosäten som har haft en stor tillströmning av studenter. Regeringen avser därför att i budgetpropositionen tillföra nya högskoleplatser för att säkerställa kvaliteten och garantera en fortsatt hög nivå av antalet studerande vid högskolan. Behov av utbildning inom bristyrken beaktas särskilt. -Stor satsning på forskning. Tre områden som är viktiga för framtida tillväxt och utveckling prioriteras i en stor forsknings- satsning: medicinsk forskning, teknisk forskning och forskning till stöd för hållbar utveckling. Resurserna till forskningen ökar med . -Satsningarna på energiforskning fortsätter. För att nuvarande program inom energiforskningen, där forskning inom förnybara energikällor som solenergi, bioenergi och vindkraft ingår, ska kunna fullföljas har möjligheter öppnats för ytter- ligare åtaganden ska kunna ingås . -Rättvis rörlighet. Regeringen välkomnar ett ökat utbyte av tjänster på EU:s inre marknad, men anser att samma regler ska gälla alla som arbetar i oavsett varifrån man kommer. Därför ställer sig regeringen positiv till en omarbetning av EU:s tjänstedirektiv. -Starka konsumenter. Regeringen tar fram en ny handlingsplan för att stärka konsumenternas ställning. Den växande tjänstesektorn och den nya teknikens hot och möjligheter står i fokus. -Kultur och kreativitet. Ett dynamiskt kulturliv är viktigt för hela samhället. Regeringen har aviserat att kultursektorn ska tillföras resurser för att täcka merparten av de statligt stödda teater-, dans-, och musikinstitutionernas ökade pensions- Detta görs i budgetpropositionen . I avvaktan på detta kommer pensionspremierna att vara tillfälligt låsta på den nuvarande nivån. Fler och växande företag Nya arbetstillfällen kan inte beordras fram. Bakom varje arbetstillfälle döljer sig människor som vågar ta risker, starta nya projekt och utveckla gamla och som vågar anställa. Goda förutsättningar för näringslivet underlättar processen. Grunden för ett gott näringsklimat är sunda offentliga finanser, låg inflation och en stabil efterfrågan. -Det ska bli lättare att starta och driva företag. Regeringen har presenterat en handlingsplan med 291 förenklingar för företagare och företag. Det handlar om regelförenklingar, minskade krav på uppgiftslämnande, ökade möjligheter att lämna uppgifter elektroniskt och bättre myndighetsservice. -Sänkt skatt för småföretag. Skattereglerna för fåmansbolag, de så kallade 3:12-reglerna, reformeras. De nya skattereglerna träder i kraft . -Tillgången till riskkapital förbättras. För de företag som befinner sig i skärningspunkten mellan idé och färdig produkt satsas på såddfinansiering. Industrifonden initierar en särskild fond för tidigt ägarkapital. Ett antal regionala risk- kapitalinsatser genomförs. Regeringen har genom skapat ett särskilt innovationsstöd. -Exportfrämjandet har förstärkts. ska kunna stöttas mer aktivt i exportprocessen. Särskilda satsningar görs på snabbväxande marknader och strategiska branscher. -Generationsskiften underlättas. För att underlätta generationsskiften i företag avskaffades arvs- och gåvoskatten med verkan . Dessutom har ett nationellt program inletts för att underlätta kommande generationsskiften. -Uppmuntra entreprenörskap. För att öka - Industriella utvecklingscentra (IUC). intresset för entreprenörskap har en nationell satsning inletts. Satsningen riktar sig främst till elever och studenter i grund- och gymnasieskolan samt högskolan. -Design för tillväxt. Design är en konkurrensfaktor. Regeringen har utlyst ett nationellt designår 2005 för att fördjupa kunskapen om form och design ur ett samhälls- och tillväxtperspektiv. -Satsning på strategiska branscher. Basindustrin kommer även att bidra stort till välstånd och välfärd. Regeringen har tillsammans med företrädare för bas- och verkstadsindustri och dess fackliga organisationer påbörjat ett arbete för att gemensamt utarbeta program för att utveckla ledande positioner inom trä/skogsindustri, metallurgi och fordons- industri. har regeringen genomfört ett samarbete med flyg- och rymdindustrin, och resultatet från detta samarbete genomförs . Några av största företag verkar i branscher där investeringar i forskning och utveckling är helt avgörande för internationell framgång. Regeringen genomlyser, i samarbete med näringslivet och de berörda fackliga organisationerna, förutsättningarna för IT/telekom, bioteknik och läkemedel i . -Kunskapsöverföring mellan högskolorna och näringslivet. För att stärka näringslivets konkurrenskraft vill regeringen öka utbytet av idéer, kunskap och teknik mellan forskare och företagare. Därför utses en särskild förhandlare som får i uppdrag att föreslå en ny holdingbolagsstruktur vid landets lärosäten. -Samarbete med industrin. redovisade ett program för att utveckla samarbetet mellan industrin och den offentliga sektorn. Regeringen avser att arbeta vidare med de värdefulla förslag som har redovisat i syfte att stärka den svenska industrins konkurrenskraft. -Industriforskningsinstituten omorganiseras. planeras omstruktureringen av industriforskningsinstituten att slutföras. Det möjliggör en ökning av deras internationella konkurrenskraft. finns det industriella utvecklingscentra i 19 regioner i , och ytterligare bolag är under bildande. IUC-bolagen ägs och leds av regionala aktörer och är värdefulla för många mindre företag. Regeringen ser positivt på IUC:s verksamhet och överväger olika möjligheter att stödja och utveckla dem. -Regionala tillväxtprogram. De regionala obalanserna ökar. Därför pågår ett arbete med att utveckla regionala tillväxtprogram. Detta sker i samverkan mellan det lokala näringslivet och offentlig sektor. -Välfungerande infrastruktur. genomförs den största satsningen på infrastruktur i modern tid i . Vägar och järnvägar rustas upp och trafiksäkras. Nya efterlängtade vägar och järnvägar byggs. -Aktiv offentlig upphandling. Den offentliga konsumtionen svarar för en betydande del av all konsumtion i , och en stor del av all offentlig konsumtion upphandlas. Den offentliga upphandlingen har betydelse för utvecklingen av nya produkter och innovationer, inte minst när det gäller miljöomställningen av . Samspelet mellan offentlig och privat sektor har haft stor betydelse för utveckling till en modern välfärdsstat. Det är viktigt att främja att denna möjlighet utnyttjas även . -Statliga bolag som bidrar till innovationer. Den statliga bolagssektorn svarar för en inte obetydlig del av svensk ekonomi. Bolagens beslut om allt från investeringar till produktutveckling påverkar utvecklingen av . Flertalet av de statliga bolagen verkar på affärsmässiga grunder och måste följdriktigt ta hänsyn till de villkor som följer av detta. Men det hindrar inte att även dessa statliga bolag driver på utvecklingen och omställningen av .