prop · GT0365d2 · 2005-12-22 00:00:00 — Sammanfattning av betänkandet Skatt på väg (SOU 2004:63) vad gäller fordonsskatten och Utredningens direktiv vad gäller fordonsskatten och saluvagnsskatten m.m. Utredaren skall enligt de givna direktiven se över vägtrafikbeskattningens utformning och därvid framförallt beakta miljö-, trafiksäkerhets- och konkurrensaspekter med utgångspunkt i ett fiskalt perspektiv och med hänsynstagande till trafikskatternas påverkan på transportsystemets effektivitet. Uttaget av fordonsskatt skall ses över. Möjligheten att införa ekonomiska incitament för fordon med låga utsläpp skall övervägas. Beskattningen av dieselolja för privatbilism, yrkesmässig trafik och arbetsmaskiner skall utredas. De författningar som reglerar uttaget av fordonsskatt skall ses över i syfte att förenkla regelverken och anpassa dem till EG- rättens terminologi. De delar av uppdraget som särskilt påverkar åkerinäringens konkurrenssituation skulle med förtur redovisas i ett delbetänkande. Detsamma gällde frågan om skattelättnader för tunga fordon som uppfyller vissa högre krav på utsläpp samt slutsatser avseende införandet av en trafik- och miljöskattekomponent i drivmedelsbeskattningen. Även översynen av arbetsmaskinerna skulle behandlas med förtur. En miljöinriktad fordonsskatteomläggning för lätta motorfordon koldioxidrelaterad fordonsskatt Utredningen föreslår i syfte att öka miljöstyrningen för lätta motorfordon (personbilar samt lastbilar och bussar med en totalvikt av högst ) en varsam omläggning av fordonsskatten till att vara baserad på koldioxidutsläpp i stället för vikt. Detta skall gälla för bensinrespektive dieseldrivna fordon samt även för de fordon som kan drivas med alternativa drivmedel. Fordonsskatten föreslås differentieras efter respektive fordons specifika utsläpp av koldioxid per körd kilometer. Utredningen föreslår att följande tre komponenter skall ingå i den nya fordonsskattemodellen. En fiskal komponent, en koldioxidskattekomponent, och en miljö- och bränslefaktor för fordon som kan drivas med diesel- Den fiskala komponenten tas ut med per fordon. Koldioxidskattekomponenten tas ut med per gram utsläpp av koldioxid per kilometer, överstigande . Miljö- och bränslefaktorn skall tillämpas för fordon som kan drivas med dieselolja. kompensera dels för att dieselfordon generellt sett har högre utsläpp av kväveoxider och partiklar, dels har lindrigare avgaskrav än bensindrivna fordon, dels också att dieseloljan är lägre beskattad än bensinen. Faktorn tillämpas genom att summan av den fiskala komponenten och koldioxidskattekomponenten multipliceras med 3,5. Syftet bakom utredningens förslag, att basera fordonsskatten på fordonens koldioxidutsläpp i stället för vikt, är således att öka miljöstyrningen i fordonsskatten, som de intäkter skatten ger bibehålls. Genom sin utformning anser utredningen att förslaget väl svarar mot kravet på att vara långsiktigt stabilt, på samma gång som det genom sin funktion premierar bränsleeffektivare fordon. Detta senare bedöms vara av ökande betydelse i takt med att de klimatpolitiska målen skall uppfyllas. Förslagets utformning medför även att basen för fortsatt skatteväxling breddas, vilket, mot bakgrund av den av tidigare beslutade skatteväxlingen, får anses vara värdefullt. Vilka fordon skall omfattas? hanteringen av äldre fordon Den nya fordonsskatten skall gälla för fordon av modellår eller . Den skall dessutom gälla för de äldre fordon som uppfyller minst miljöklass 2005, miljöklass El eller miljöklass Hybrid. De äldre fordon som inte uppfyller något av de ovan nämnda kriterierna skall i huvudsak beskattas efter nuvarande regler. Utredningen föreslår dock att en viss ytterligare miljöstyrning införs i beskattningen för bensindrivna fordon av modellår eller äldre genom att dessa ges en högre beskattning än . För de dieseldrivna fordonen skall gälla att fordon av modellår 2005 skall ha en fordonsskatt som uppgår till av dagens skatt. Syftet bakom denna sänkning är att i någon mån kompensera dessa fordonsägare för den höjda dieselskatten. Fordon äldre än modellår skall ha kvar dagens skatt. Det kommer därför, genom dieselskattehöjningen, att bli dyrare att köra äldre dieselfordon och det kommer dessutom, genom den uteblivna fordonsskattesänkningen för dessa fordon, att vara dyrare att äga ett äldre än ett nyare dieselfordon. Utredningen har valt 1989 som skiljeår för de äldsta fordonen, eftersom det då kom avgaskrav för nya bensindrivna personbilar som innebar att de var tvungna att förses med katalysator och utrustning som minskade avdunstningen av bränsle. kom också avgaskrav för dieseldrivna personbilar. Särskilt om lätta bussar och lätta lastbilar Bussar och lastbilar med totalvikten högst har lägre fordonsskatt än personbilar. Detta förhållande är otillfredsställande. Alla dessa fordon bör beskattas enhetligt i den nya koldioxidrelaterade fordonsskattemodellen såsom föreslås ovan. Skatten på lätta bussar och lätta lastbilar skall därför höjas till personbilsnivå. Eftersom vägtrafikregistret ännu inte innehåller uppgifter om dessa fordons utsläpp av koldioxid måste de dock under en övergångstid (t.o.m. ) beskattas enligt den viktrelaterade fordonsskatteskalan. slås att fordonsskatten för lätta bussar och lätta lastbilar i en första etapp höjs genom ett procentuellt påslag om . Höjningen av skatteuttaget för lätta bussar och lätta lastbilar motiveras såväl av administrativa skäl som av rättviseskäl. Härtill kommer att det även finns miljöskäl för att anpassa skattenivån så att skatteuttaget för lätta bussar och lätta lastbilar åtminstone inte är lägre än för personbilar. En likställd beskattning kan förmodas minska omregistreringarna från personbil till lätt lastbil av rent skattemässiga skäl. En miljöinriktad fordonsskatteomläggning för tunga motorfordon Utredningen föreslår i syfte dels att förbättra åkerinäringens konkurrenssituation, dels att öka miljöstyrningen för tunga motorfordon en särskild fordonsskatteskala, som är differentierad efter de miljöklasser som finns. De flesta tunga fordon som uppfyller högre miljökrav får en sänkt skatt till i princip EG:s minimiskattenivåer. Differentieringen genomförs på så sätt att tunga fordon (över ), som åtminstone uppfyller de senaste obligatoriska avgaskrav som gäller för nya fordon, får en lägre skatt än tunga fordon som uppfyller en äldre miljöklass. I den första etappen motsvaras de högre miljökraven av miljöklass 2000 (eller senare). För att få lägre fordonsskatt i den andra etappen krävs miljöklass 2005 (eller senare) och under den tredje etappen miljöklass 2008 (eller senare). Genom denna konstruktion byggs det in en långsiktig styrning som uppmuntrar användningen av renare fordon. Förslaget bedöms öka användningen av miljövänliga fordon genom att incitamenten att bruka redan existerande rena fordon och att tidigarelägga köp av nya fordon med bättre miljöklass förstärks. Förslaget gör det också mer lönsamt att välja ett fordon med en högre miljöklass än vad som är obligatoriskt, eftersom skatterabatten då åtnjuts . Fordonsskattens betydelse för åkerinäringens internationella konkurrenskraft är visserligen inte så stor. Förslaget bedöms ändå underlätta konkurrensen genom att det harmoniserar den svenska fordonsskatten för tunga fordon som uppfyller högre miljökrav till i princip EG:s miniminivåer. Den föreslagna miljöstyrningen lindrar också, för de renare fordonen, effekterna av höjningen av dieselskatten med per liter. Förslaget innebär dessutom en förenkling av skatteskalorna genom att bredare viktintervall, i linje med EG:s minimiskattesatser, föreslås. Även detta betyder att en del fordon får en sänkt skatt jämfört med . Den sänkta fordonsskatten för tunga fordon finansieras inom ramen för utredningens övriga förslag om bl.a. höjd dieselskatt och höjd fordonsskatt för lätta bussar och lätta lastbilar. Tunga fordon med luftfjädring De beslutade minimiskattesatserna för uttag av fordonsskatt för tunga godsfordon (direktivet 1999/62/EG) är differentierade genom betydligt lägre skatt för fordon som har drivaxlar med luftfjädring eller annan likvärdig fjädring än för andra fordon. I några europeiska länder tas i fordonsbeskattningen hänsyn till förekomsten av luftfjädring, i andra inte. Generellt sett kan det konstateras att luftfjädring är positiv från slitagesynpunkt. Viss osäkerhet råder dock om sambandet mellan luftfjädringen och vägslitaget. För att differentiera fordonsskatteskalan för tunga godsfordon efter förekomsten av luftfjädring skulle krävas mera detaljerad kunskap om luftfjädringens betydelse för minskat vägslitage. Mot denna bakgrund föreslås inte någon skattedifferentiering med hänsyn till sådan fjädring. Utredningen föreslår att reglerna för fordonsskatt och saluvagnsskatt samlas i en för dessa skatteslag gemensam vägtrafikskattelag. Lagen är uppbyggd enligt en modern struktur i syfte att göra författningen mer lättillgänglig både för den enskilde och för de myndigheter som har att tillämpa den. Utöver den rent tekniska författningsöversynen föreslår utredningen även förbättringar och moderniseringar av förfarandet för vägtrafikskatteuttaget. Som ett led häri har utredningen försökt att anpassa förfarandereglerna i huvudsak efter vad som gäller för övriga skatteslag. Utredningen tar vidare upp frågan om ett infogande av vägtrafikskatterna i skattekontosystemet samt frågan om ett särskilt vägtrafikskattekonto bör införas. Utredningens sammanfattande bedömning av dessa kontoformer är att det ännu inte föreligger förutsättningar för att föreslå något sådant system. När ett kilometerskattesystem införs kommer dock behovet av och fördelarna med ett vägtrafikskattekonto att vara större än med dagens vägtrafikskatter. Med stöd av en saluvagnslicens är det tillåtet att bruka fordon som är avställda eller som inte finns med i vägtrafikregistret. Detta är av stor betydelse för exempelvis bilförsäljare. Innehav av saluvagnslicens är skattepliktigt (saluvagnsskatt). Utredningen har övervägt att slopa saluvagnsskatten men funnit att det finns skäl som gör att den bör finnas kvar. Den är t.ex. den enda fungerande rutin som ligger till grund för att återkalla saluvagnslicenser som inte används. Vissa förändringar av skatten föreslås emellertid. Skatteplikten för lätta släpvagnar, motorredskap och traktorer slopas. Skattesatserna för övriga saluvagnsskattepliktiga fordon fördubblas i princip. Reglerna för saluvagnsskatten placeras i den nya vägtrafikskattelagen. Övriga frågor relaterade till den lagtekniska översynen Utredningen framhåller att det finns anledning att göra en mer genomgripande översyn av beskattningen av traktorer och av s.k. veteranfordon än vad utredningen har haft möjlighet till inom ramen för det nu avslutade uppdraget. 1 Förslag till vägtrafikskattelag Härigenom föreskrivs följande. 1 § Vägtrafikskatt i form av fordonsskatt och saluvagnsskatt skall betalas till staten enligt denna lag. Lagen gäller inte fordon som omfattas av lagen (0000:000) med särskilda bestämmelser om fordonsskatt. 2 § Grundläggande beslut om vägtrafikskatt fattas av enligt 4 kap. 1 §. Verket beslutar också om dröjsmålsavgift. Övriga beslut enligt denna lag fattas av . skall även sköta uppbörden av skatt, avgifter och ränta enligt denna lag. Definitioner och hänvisningar till andra lagar 3 § I denna lag har nedan angivna begrepp följande betydelse. Bussar delas in i lätta bussar och tunga bussar. a)lätta bussar sådana bussar som har en totalvikt av högst , och b)tunga bussar sådana bussar som har en totalvikt över . Övriga fordonsbegrepp samt viktbegreppen har samma betydelse som i lagen (2001:559) om vägtrafikdefinitioner. 2.Med bärighetsklass avses indelning av vägar efter tillåtet axel-, boggi- och trippelaxeltryck samt tillåten bruttovikt. 3.Med dieselolja avses de produkter för vilka skatt skall betalas enligt 2 kap. 1 § första stycket 3 lagen (1994:1776) om skatt på energi. 4.Med räddningstjänst avses detsamma som i lagen (2003:778) om skydd mot olyckor samt motsvarande verksamhet som bedrivs av annan än staten eller kommunerna. 4 § Med skatteår avses 1.i fråga om fordonsskatt, tolv på varandra följande kalendermånader, 2.i fråga om saluvagnsskatt, kalenderåret. Med skatteperiod avses fyra på varandra följande kalendermånader. 5 § Med modellår avses den uppgift i vägtrafikregistret som anger ett fordons årsmodell eller, om sådan uppgift saknas, tillverkningsår. Om båda uppgifterna saknas i registret avses med modellår det år under vilket fordonet första gången togs i bruk. 6 § Med ett fordons specifika koldioxidutsläpp avses den uppgift om ett fordons utsläpp av koldioxid som framgår av vägtrafikregistret. 7 § Med skattevikt avses den vikt efter vilken fordonsskatten för vissa fordon skall beräknas. 1. traktorer och motorredskap, 2. tunga bussar, tunga lastbilar, totalvikten, dock högst den tunga terrängvagnar eller andra bruttovikt som fordonet får föras släpvagnar än påhängsvagnar, med på vägar som tillhör bärig- den del av fordonets totalvikt som vilar på dess fasta axel eller fasta axlar, dock högst den brutto- vikt som fordonet får föras med på vägar som tillhör bärighetsklass 1. Om en tung buss, tung lastbil, tung terrängvagn eller släpvagn förses med två eller flera olika karosserier, beräknas skattevikten efter det karosseri som ger den högsta totalvikten för fordonet. I fråga om lastbilar som kan förses med en anordning för påhängsvagn beräknas dock skattevikten efter fordonets totalvikt med en sådan anordning. 8 § Vad som sägs i 48 kap. om vägtrafikskatt, med undantag för 6 kap. 1 §, gäller även särskild avgift, ränta och dröjsmålsavgift. 9 § Bestämmelserna i 10 kap. 27 §, 14 kap. samt 23 kap. 2 § skattebetalningslagen (1997:483) om föreläggande, utredning i skatteärenden och vite skall tillämpas vid kontroll av skatt enligt denna lag. 10 § Traktorer, motorredskap och tunga terrängvagnar delas in i skatteklasser på det sätt som framgår av 2 kap. 1214 §§. 1 § Följande fordon är, om annat inte följer av 2 §, skattepliktiga om de är eller bör vara registrerade i vägtrafikregistret och inte är avställda eller endast tillfälligt registrerade, nämligen 7.tunga terrängvagnar, och 2 § Följande fordon, vars ålder, beräknad som skillnaden mellan modellåret enligt uppgift i vägtrafikregistret och innevarande kalenderår, är eller äldre, är inte skattepliktiga, nämligen 2.personbilar och bussar som inte används i yrkesmässig trafik som avses i yrkestrafiklagen (1998:490), eller 3.lastbilar som inte är vägavgiftspliktiga enligt lagen (1997:1137) om vägavgift för vissa tunga fordon. Skattepliktiga är inte heller 1.traktorer, motorredskap eller tunga terrängvagnar som hör till skatteklass 2 enligt 14 §, 2.släpvagnar som dras endast av tunga terrängvagnar som hör till skatteklass 2 eller av motorredskap som inte hör till skatteklass 1, 3.påhängsvagnar med en skattevikt över om de dras uteslutande av bilar som kan drivas med dieselolja eller av sådana traktorer som avses i 13 § 5, 4.släpvagnar med en skattevikt av högst , eller 5.fordon som enligt 3 § har medgivits befrielse från skatteplikt. 3 § skall efter ansökan medge befrielse från skatteplikten för fordon som används uteslutande eller så gott som uteslutande vid räddningstjänst. Befrielse får dock inte medges för personbilar och inte heller för sådana bussar eller för sådana lastbilar med skåpkarosseri som har en skattevikt av högst . 4 § Skattskyldig för ett visst fordon är ägaren av fordonet. Som ägare av ett fordon anses 1.den som är antecknad i vägtrafikregistret som ägare, eller 2.den som bör vara antecknad som ägare, om denne är någon annan än den som avses i 1. Närmare bestämmelser om vem som skall betala skatten finns i 5 kap. 2 §. 5 § Fordonsskatten skall betalas för varje fordon för ett skatteår eller, om skatten för ett fordon överstiger för , för en skatteperiod. För en skatteperiod uppgår skatten till en tredjedel av skatten för . 6 § För motorcyklar tas fordonsskatten ut med för ett skatteår. Personbilar, lätta bussar och lätta lastbilar 7 § Fordonsskatten tas ut med ett grundbelopp och i förekommande fall ett koldioxidbelopp för personbilar, lätta bussar och lätta lastbilar, som 1.enligt uppgift i vägtrafikregistret är av modellår eller senare, 2.är av tidigare modellår än av modellår men uppfyller kraven för miljöklass 2005, El eller Hybrid enligt bilaga 1 till lagen (2001:1080) om motorfordons avgasrening och motorbränslen. Grundbeloppet uppgår för ett skatteår till . Koldioxidbeloppet beror av fordonets specifika koldioxidutsläpp och uppgår för ett skatteår till per gram koldioxid som fordonet släpper ut per kilometer utöver . För fordon som kan drivas med dieselolja skall det enligt andra stycket beräknade skattebeloppet multipliceras med en miljö- och bränslefaktor om 3,5. 8 § För andra personbilar, lätta bussar och lätta lastbilar än de som avses i 7 § framgår fordonsskattens storlek för ett skatteår av bilagan till lagen (0000:000) med särskilda bestämmelser om fordonsskatt. 9 § För följande fordon framgår fordonsskattens storlek för ett skatteår av bilaga 1 till denna lag. 1.Sådana tunga bussar och tunga lastbilar som inte uppfyller kraven för miljöklass 2005 eller högre ställda krav enligt bilaga 1 till lagen (2001:1080) om motorfordons avgasrening och motorbränslen. 2.Traktorer, motorredskap och tunga terrängvagnar. För sådana tunga bussar och tunga lastbilar som uppfyller kraven för miljöklass 2005 eller högre ställda krav enligt bilaga 1 till lagen om motorfordons avgasrening och motorbränslen framgår fordonsskattens storlek för ett skatteår av bilaga 2 till denna lag. I fråga om traktorer, motorredskap och tunga terrängvagnar finns kompletterande bestämmelser i 1517 §§. Skattens storlek för en del av ett skatteår eller en skatteperiod 10 § Om ett fordon är skattepliktigt under endast en del av ett skatteår eller en skatteperiod, tas fordonsskatt ut för den tid då fordonet är skattepliktigt. Om skatteplikt föreligger under en del av en kalendermånad, tas dock skatt ut för hela månaden, om inte något annat följer av andra stycket. I fråga om fordon för vilka fordonsskatten uppgår till för ett helt skatteår tas skatt ut för dag beträffande den månad under vilken skatteplikten första gången inträder för fordonet eller skatteplikten upphör av annan anledning än avställning. Om ett sådant fordon har varit avställt och avställningstiden har omfattat minst eller om fordonet har gått över till en ny ägare , tas skatt ut för dag under den månad då avställningen började eller upphörde. För en kalendermånad utgör fordonsskatten en tolftedel och för 1/360 av skatten för . Skattens storlek när ett fordons beskaffenhet eller användning ändras 11 § Om ett fordons beskaffenhet ändras så att fordonsskatt skall tas ut med ett högre belopp än tidigare, tas den högre skatten ut från och med den kalendermånad under vilken registreringsbesiktning i anledning av ändringen skedde eller senast skulle ha skett. Om ändringen medför att fordonsskatt skall tas ut med ett lägre belopp än tidigare, tas den lägre skatten ut från och med kalendermånaden efter den under vilken registreringsbesiktning i anledning av ändringen skedde. Om ett fordons användning ändras så att fordonsskatt skall tas ut med ett högre belopp än tidigare, tas den högre skatten ut från och med den kalendermånad då ändringen skedde. Om ändringen medför att fordonsskatt skall tas ut med ett lägre belopp än tidigare, tas den lägre skatten ut från och med kalendermånaden efter den då ändringen skedde. Särskilt om beskattningen av traktorer, motorredskap och tunga terrängvagnar 12 § Traktorer, vissa motorredskap samt tunga terrängvagnar delas i skattehänseende in i två klasser, skatteklass 1 och skatteklass 2. 13 § Till skatteklass 1 hör 1.en traktor som har en tjänstevikt över och som används för transport på andra vägar än enskilda, om inte något annat följer av bestämmelserna i 14 §, 2.ett motorredskap som har en tjänstevikt över och som används för transport av gods på andra vägar än enskilda, om transporterna inte är begränsade till sådana som anges i 14 §, 3.en tung terrängvagn som används för transport av gods på andra vägar än enskilda, om transporterna inte är begränsade till sådana som anges i 14 § första stycket 1, 2 a, b eller 2 d, 4.en till traktor eller till motorredskap klass II ombyggd bil, och 5.en traktor som är särskilt konstruerad för att användas för på- och avlastning av påhängsvagnar inom hamn- och terminalområden eller andra liknande områden. 14 § Till skatteklass 2 hör en sådan traktor som avses i 13 § 1, om traktorn 1.uteslutande eller så gott som uteslutande används för transport av produkter från eller förnödenheter för lantbruk, skogsbruk, yrkesmässig växtodling eller yrkesmässigt fiske, under förutsättning, när det gäller skogsbruk, att lasten sammanlagt inte överstiger , eller 2.används endast för transporter som är begränsade till a)transport av endast traktorn med förare, b)godstransport vid passage över en väg, c)transport av gods som är lastat på traktorn, d)transport vid färd till eller från en arbetsplats, ett försäljningsställe eller dylikt av redskap som skall drivas med traktorn eller av sådant gods som behövs för driften av traktorn eller redskapet eller som behövs för dess förare. Till skatteklass 2 hör också 1. en traktor eller en tung terrängvagn som inte hör till skatteklass 1, och 2. ett motorredskap som, utan att höra till skatteklass 1 enligt 13 § 4, har en tjänstevikt som inte överstiger . Skattens storlek i vissa fall 15 § Om en traktor som hör till skatteklass 2 tillfälligt skall användas på sådant sätt att den hör till skatteklass 1, skall fordonsskatten tas ut på det sätt som framgår av C 1 i bilaga 1 till denna lag. Motsvarande gäller i fråga om en tung terrängvagn som hör till skatteklass 2, varvid skatten skall tas ut på det sätt som framgår av C 3 i bilaga 1 till denna lag. Fordonsskatten enligt första stycket skall betalas för en tidsperiod . För den tid fordonsskatt har betalats får traktorn eller den tunga terrängvagnen användas som om den hör till skatteklass 1. 16 § Ett motorredskap som inte hör till skatteklass 1 eller skatteklass 2 beskattas på det sätt som framgår av C 2 i bilaga 1 till denna lag. Nedsättning av eller befrielse från fordonsskatt i vissa fall 17 § får efter ansökan medge nedsättning av eller befrielse från fordonsskatt i fråga om fordon som 1.uteslutande skall användas på sådana öar som saknar bro- eller färjeförbindelser samt helt eller nästan helt saknar vägar som bekostas av allmänna medel, eller 2.varaktigt har förts ut ur . Ett medgivande enligt första stycket 2 får avse skatt för tid efter det att fordonet har registrerats i ett annat land eller för tid under vilken skatt eller avgift för trafik med eller innehav av fordonet har tagits ut även i ett annat land än . 18 § får självmant eller efter ansökan även i övrigt, om det finns synnerliga skäl, medge nedsättning av eller befrielse från fordonsskatt. 19 § Ett medgivande enligt 17 eller 18 § får förenas med särskilda villkor och får avse även särskild avgift, ränta och dröjsmålsavgift som belöper på sådan skatt som omfattas av befrielse eller nedsättning. 1 § Motorcyklar och bilar samt släpvagnar med skattevikt över är skattepliktiga för saluvagnsskatt om de får användas med stöd av en saluvagnslicens som har meddelats enligt lagen (2001:558) om vägtrafikregister. 2 § Skattskyldig är den för vilken saluvagnslicensen gäller. 3 § Saluvagnsskatt skall för ett helt skatteår betalas för det antal fordon av varje slag som den skattskyldige önskar använda med stöd av licensen. Skatten per fordon uppgår för ett helt skatteår till 2.1 500 kronor för bilar, och 4 § Om skatteplikt föreligger under endast en del av ett skatteår tas saluvagnsskatt ut för den del av året som återstår när skatteplikten inträder. Om skatteplikt föreligger under en del av en kalendermånad, tas dock skatt ut för hela månaden. Grundläggande beslut om vägtrafikskatt