prop · GS031d18 · 2005-01-01 00:00:00 — 2004 präglas i huvudsak av uppföljningen av vitboken om hur skall kunna utvecklas till en internationellt ledande region för forskning och innovation. Vidare handlar det nordiska samarbetet i stor utsträckning om att förverkliga den handlingsplan som upprättades under det svenska ordförandeskapet 2003, syftande till att reducera nordiska gränshinder på utbildningsområdet. Bland annat antogs ett nytt gymnasieavtal. Det gamla så kallade om erkännande av bevis avseende högre utbildning ersattes också med en Reykjavikdeklaration som bättre står i samklang med Lissabonkonventionen på samma område. Därutöver har en kartläggning gjorts över hur erkännande av yrkeskompetens fungerar mellan de nordiska länderna. Projektet kan därvid bidra till det europeiska arbetet med erkännandefrågor inom ramen för Köpenhamnsprocessen. Arbetet med den handlingsplan som skall styra det nordiska samarbetet på utbildnings- och forskningsområdet ägnas också mycket tid, liksom realiseringen av det fördjupade samarbetet med det nordiska närområdet. Till följd av Nordiska ministerrådets (NMR) översyn av de gemensamma nordiska institutionerna har NMR fattat beslut om avveckling av folkliga akademi i . Det nordiska samarbetet rörande vuxnas lärande kommer istället att samordnas inom ett nordiskt nätverk för vilket ett samordnande sekretariat placeras vid Nationellt centrum för flexibelt lärande. ansvarar för FN:s årtionde om utbildning för hållbar utveckling som inleds 2005. Arbetet med årtiondet är centralt för arbete inom . kommer även att fortsätta arbetet med att förankra förslagen om reformer för organisation och budgetprocess. största program är Utbildning för alla och utgör ett viktigt redskap för att uppnå FN:s millenniemål om tillgång till utbildning och fortsätter arbetet med programmets genomförande. arbetar vidare aktivt med den konvention om det immateriella kulturarvet som antogs av generalkonferensen samt med förberedelser för arbetet med konventionen avseende kulturell mångfald. 2004/05:1 UTGIFTSOMRÅDE 16 Utbildning för hållbar utveckling Utbildning för hållbar utveckling lyfts generellt fram som en avgörande faktor för att nå framgång i arbetet med att förverkliga handlingsplanen för hållbar utveckling som antogs vid i . I handlingsplanen med dess tre dimensioner, den ekonomiska, sociala och den miljömässiga, understryks betydelsen av utbildningsinsatser inom nära nog samtliga områden. Regeringen tillsatte en särskild kommitté, för hållbar utveckling (dir. 2003:68), med två huvuduppgifter. Den ena är att kartlägga omfattningen av utbildning för hållbar nationell och global utveckling på olika nivåer av det svenska utbildningssystemet samt att stimulera till ytterligare insatser. Den andra uppgiften var att organisera ett internationellt seminarium om utbildning och lärande för hållbar utveckling. Detta ägde rum i form av ett rådslag med namnet Learning to change our world international consultation on education for sustainable development i . Rådslaget blev framgångsrikt och ett omfattande utvärderingsarbete, där många aktörer från rådslaget är inkluderade, har skett. Kommittén lämnar sitt betänkande . Genom detta arbete kan spela en aktiv roll i arbetet med FN:s årtionde om Utbildning för hållbar utveckling . har tillsammans med medlemmarna i Östersjöstaternas råd ingått en överenskommelse om att stärka utbildning för hållbar utveckling på alla nivåer av utbildningssystemet. Politikområdet Utbildningspolitik har ett nära samband med andra politikområden. Den största delen av verksamheterna inom politikområdet Utbildningspolitik bedrivs av kommunerna. Det gäller förskoleverksamhet och skolbarnsomsorg, skola och kommunernas vuxenutbildning. Verksamheten finansieras främst med kommunala skatteintäkter och generella statsbidrag under utgiftsområde 25 Allmänna bidrag till kommunerna. Verksamheten inom universitet och högskolor finansieras inte enbart från politikområdet Utbildningspolitik utan också med medel från politikområdet Forskningspolitik och från 2004/05:1 UTGIFTSOMRÅDE 16 Lärande pågår inte bara inom ramen för politikområdet Utbildningspolitik utan också i form av personalutbildning, kompetensutveckling i arbetslivet och arbetsmarknadsutbildning inom politikområdet Arbetsmarknad och i andra sammanhang. Studiestödssystemet är på olika sätt kopplat till övriga trygghetssystem inom andra politikområden som Ekonomisk familjepolitik. En särskild utredare har haft i uppdrag (dir. 2002:120) att kartlägga samspelet mellan de olika systemen. Utredaren har även analyserat förutsättningarna för att införa ett barntillägg till studerande. Uppdraget är slutfört och betänkandet Studerande och trygghetssystemen (SOU 2003:130) bereds i . När det gäller att förverkliga kulturpolitiken spelar Folkbildningen en viktig roll. 4.6Resultatbedömning för politikområdet Utbildning 4.6.1Sverige och de gemensamma europeiska utbildningsmålen EU:s stats- och regeringschefer konstaterade vid toppmötet i att Europeiska unionen stod inför en genomgripande förändring till följd av globaliseringen och utmaningarna från en ny kunskapsbaserad ekonomi. De enades om ett strategiskt mål , nämligen att EU skall bli världens mest konkurrenskraftiga och dynamiska kunskapsbaserade ekonomi, med möjlighet till hållbar ekonomisk tillväxt med fler och bättre arbetstillfällen och en högre grad av social sammanhållning. kom medlemsstaterna överens om gemensamma mål för sina utbildningssystem. Tre strategiska mål, uppdelade på 13 delmål, har antagits. Det är dock medlemsländerna som har det fulla ansvaret för att dessa mål uppnås. I detta avsnitt redovisas såväl målen som läget i svensk utbildning i förhållande till indikatorer som fastställts på europeisk nivå. 4.6.2Strategiskt mål 1: Bättre kvalitet och effektivitet i utbildningssystemen Målet berör lärarrekrytering, grundläggande kunskaper och nyckelkompetenser samt effektiv resursanvändning. Lärarna kvalitet och rekrytering Lärarna utgör den centrala framgångsfaktorn för en bra utbildning. Att utbildningssystemen kan försörjas med tillräckligt många välutbildade lärare är därmed ett centralt mål. Om man lyckas med detta beror i hög grad på demografiska faktorer och på läraryrkets attraktivitet. I har en ny lärarutbildning införts, vilken bygger på de delvis nya krav som ställs på lärarna. Antalet sökande till lärarutbildningen har därefter ökat. En särskild lärarutbildning för verksamma lärare som saknar lärarexamen har inrättats. Genom bl.a. projektet samarbetar regeringen med arbetsmarknadens parter för att öka yrkets attraktivitet. Fortbildningen av lärare är väl utbyggd i i jämförelse med de flesta andra länder. Lärartätheten är i internationell jämförelse hög, men ett förhållande som behöver uppmärksammas är att medelåldern på lärarna i den svenska skolan är relativt hög. , liksom många andra länder, har också en förhållandevis stor andel lärare som saknar fullständig lärarutbildning. Sammantaget behövs fortsatta ansträngningar på alla nivåer för att öka läraryrkets attraktivitet och för att säkra lärarförsörjningen. Goda grundläggande kunskaper i språk, matematik och naturvetenskap är avgörande för både individens fortsatta lärande och det moderna samhället och ekonomin. Dessutom krävs sådana nyckelkompetenser som att lära sig att lära, att ha självtillit och initiativförmåga och förmåga att kunna ta ansvar. Tillgång till kostnadsfri utbildning av god kvalitet för alla är en grundläggande princip i . Vuxenutbildningen för att komplettera utbildningen är en viktig del av det svenska systemet. Förskolan skall vara ett första steg i ett livslångt lärande. är hög i relation till övriga europeiska länder, men inte högst (diagram 4.1). Diagram 4.1 Diagram 4.1 Andel 22-åringar med lägst gymnasieutbildning . Europaindikatorerna visar också att läsförmågan i enlighet med aktuella internationella mätningar är god eller mycket god bland svenska barn och ungdomar, som det finns en grupp av framför allt pojkar och elever med utländsk bakgrund som har en svag läsförståelse och ett svagt läsintresse. Resultaten i matematik och naturvetenskap är i allmänhet inte lika goda som i läsförståelse men ändå en bit över snittet i såväl EU som . För framtidens arbets- och samhällsliv är kompetens hos alla inom informationsteknik (IT) samt naturvetenskap och teknik nödvändig. Ut- bildningssystemen måste ha en god teknisk IT- standard och de studerande måste få del av de nya möjligheterna till lärande och kommunikation. Intresset för matematik, teknik och naturvetenskap måste stimuleras tidigt och fler behöver examineras från högre studier inom dessa områden. Skolan är viktig för att alla oavsett förutsättningar skall lära sig behärska grundläggande IT- verktyg och stora satsningar har gjorts för att framför allt öka lärarnas pedagogiska IT-kompe- tens. ligger väl till vad gäller tillgång till datorer och internetuppkopplingar i skolor och 2004/05:1 UTGIFTSOMRÅDE 16 De svenska lärarna har fått en ökad kunskap i att använda datorer för kommunikation m.m. men förefaller inte höra till de flitigaste användarna jämfört med kollegor i övriga länder. har under en följd av år satsat på att öka intresset för teknik och naturvetenskap. Förstärkningar på läroplanssidan, en stor mängd projekt för att öka intresset hos barn och ett tekniskt basår för att bredda rekryteringen till högre teknisk utbildning hör till initiativen, tillsammans med inrättandet av fem nationella centra för förbättrad utbildning inom dessa områden. har också en relativt hög andel både studerande och examinerade från teknisk och naturvetenskaplig högre utbildning. Endast något eller några länder i , beroende på vilken indikator som används, har högre andelar. (Se figur 2.) Behovet av välutbildade tekniker och naturvetare, men även det faktum att alltför många elever väljer bort matematik, teknik och naturvetenskap, motiverar fortsatta ansträngningar att stimulera intresset för dessa ämnen, inte minst hos flickor. Diagram 4.2 Andel högskoleexaminerade inom teknik och naturvetenskap som andel av samtliga högskoleexaminerade 2000, . Ökade investeringar och kvalitetssäkring EU-ländernas investeringar i medborgarnas kompetens bör öka. Resursfördelningen skall vara effektiv och rättvis, och länderna skall sträva såväl efter ökad tillgänglighet som efter höjd kvalitet. satsar stora resurser på utbildning och har också kraftigt ökat dessa investeringar under 2004/05:1 UTGIFTSOMRÅDE 16 Det finns olika mått på investeringarna, men hör, oavsett vilket mått som används, till de länder i som satsar mest på utbildning, se figur 3. Diagram 4.3 Offentliga och privata utgifter för utbildningsinstitutioner som andel av BNP 2001, EAG 2004. Ett decentraliserat utbildningssystem som det svenska möjliggör effektiv resursallokering i förhållande till lokala behov, men nödvändiggör också en tydlig statlig kvalitetssäkring och granskning och ett statligt stöd för likvärdig utveckling över landet. Krav på lokala kvalitetsredovisningar på skolområdet samt nationell kvalitetsgranskning både av skolor och av högskolor är exempel på detta. Regeringen har, förutom en kraftig satsning på högre utbildning , också tagit initiativ till riktade finansiella satsningar för ökad tillgänglighet till förskolan och för mer personal i skolan. Inom ramen för och det efterföljande riktade statsbidraget har satsningar gjorts inom vuxenutbildningen. Genomströmningen genom utbildningssystemet är god i de flesta avseenden men behöver bli bättre, inte minst behöver en större andel avsluta gymnasieutbildningen inom avsedd tid, vilket också skulle medföra en tidigare högskolestart. 4.6.3Strategiskt mål 2: Att underlätta tillträdet för alla till utbildning Målet tar sikte på att skapa en öppen inlärningsmiljö och ett attraktivt lärande samt att stödja aktivt medborgarskap, lika möjligheter och social sammanhållning. Tillträdet till utbildning skall förenklas och anpassas till individens förutsättningar. Utbildningssystemet skall vara flexibelt och det skall vara möjligt att byta spår och att komplettera sin utbildning. Livslångt lärande skall underlättas och stimuleras. En stor och växande andel av barnen går i förskola i , ett resultat av bl.a. maxtaxa och allmän förskola. Gymnasieskolan är nu treårig för alla ungdomar och skall ge grundläggande behörighet för högre studier. Stora satsningar har gjorts också på vuxenutbildning, exempelvis som omfattade över 800 000 vuxna, och på utbyggnad av högskolan. Folkbildningen är ett viktigt inslag i utbildningssystem. Ett generöst studiestödssystem, rätt till studieledighet och ökad distansutbildning har underlättat studier på olika utbildningsnivåer. har sammantaget ett omfattande utbildningssystem med god tillgänglighet och kvalitet. Dock behövs åtgärder för att motverka att elever lämnar skolan med dåliga förutsättningar för ett livslångt lärande och för att minska den andel unga som varken studerar eller arbetar. Diagram 4.4 Antal personalutbildningstimmar per , CVTS 2001. Likvärdighet och social sammanhållning Utbildning skall främja demokratiska värden och den skall vara fullt tillgänglig för alla grupper i samhället. Medlemsländerna måste sörja för att sårbara grupper får reell tillgång till utbildning på olika nivåer och motverka resursslöseri på grund av marginalisering. Rätten till utbildning är väl förankrad i svensk lag, och en stor del av befolkningen deltar i någon form av utbildning. ligger i jämförelse med andra länder väl till när det gäller genomsnittligt deltagande i kompetensutveckling på arbetsplatsen. Stöd till dem som behöver för att genomföra sin utbildning är i stort väl utbyggt. Funktionshindrade skall kunna utbilda sig på lika villkor, och här finns tecken på behov av förbättringar i skolan. Den demokratiska kompetensen hos svenska elever är relativt god internationellt sett, som många elever säger sig ha lite inflytande över viktiga skolfrågor. har vid en internationell jämförelse ett likvärdigt skolsystem, mätt som skillnader i resultat mellan skolor. Kvinnor har dock betydligt bättre språkkompetens och högre deltagande i vuxen- och högskoleutbildning. Diagram 4.5 Andel av som deltar i utbildning (innan undersökningstillfället), , LFS 2002. 4.6.4Strategiskt mål 3: Att öppna utbildningssystemen mot omvärlden Här ingår samverkan mellan utbildning, arbetsliv och samhället i stort, behoven av att kunna flera (europeiska) språk samt vikten av europeisk mobilitet och identitet. Samverkan med arbetsliv och samhälle Samverkan mellan utbildningssystemen och arbetslivet och samhället behöver förbättras för 2004/05:1 UTGIFTSOMRÅDE 16 att öka utbildningens relevans för individ och samhälle. Partnerskap mellan utbildning, forskning och näringsliv behöver utvecklas liksom företagarandan. Samverkan med arbetslivet finns i det svenska skolsystemet men fungerar olika väl i olika utbildningar. Högskolan har en uttalad samverkansuppgift och den synes ha utvecklats positivt. Det finns många initiativ i frågor om samverkan och även utveckling av företagaranda, men det saknas en samlad bild och utvärdering av kvalitet, inriktning och resultat. Kunskaper i främmande språk Goda språkkunskaper har betydelse för rörligheten i ; för studier, resor, arbete och handel. De bidrar till att utveckla förståelse, respekt och intresse för andra samhällen och kulturer och till att skapa en europeisk sammanhållning. har hög ambitionsnivå i engelskaundervisningen och når också goda resultat. Engelskan har en stark ställning inom fritidssfären, i yrkeslivet och i studier. Detta kan medverka till att motivationen för att lära ytterligare europeiska språk har minskat. Andelen elever i med grundläggande kunskaper i fler språk än engelska är ändå större än tidigare och de andelar som studerar tyska, franska eller spanska är högre än EU-snittet både på grundskole- och på gymnasienivån. Ökad rörlighet och ett ökat utbyte är en del av det större åtagande som gäller fri rörlighet för personer inom Europeiska unionen. En förbättrad mobilitet bör också öka den europeiska dimensionen inom utbildningen. Förutsättningarna för rörlighet behöver utvecklas men också intresset för och erkännandet av europeisk utbildning i världen. Inom svensk utbildningspolitik är främjande av en europeisk dimension i utbildning och mobilitet en del av internationaliseringen på utbildningsområdet. Utbildning skall, på alla nivåer, främja kontakter och utbyte. Det skall också vara attraktivt för utländska studerande att studera i . 2004/05:1 UTGIFTSOMRÅDE 16 Studiestödssystemet i underlättar mobilitet. deltar också i ett omfattande samarbete för att stärka den högre utbildningen i och göra de olika ländernas system och examina jämförbara. hävdar sig, med de mått som finns tillgängliga, väl när det gäller mobiliteten i stort. har relativt sett många som studerar utomlands, även om utresandet via Erasmusprogrammet minskat en del . tar också emot många utländska studerande och lärosätena erbjuder ett stort antal kurser på engelska. har dock ett lågt utbytesdeltagande bland lärare och lärarstudenter, ett förhållande som också gäller de flesta övriga länder. Diagram 4.6 Antal in- och utresande Erasmusstudenter per 1000 studenter i högre utbildning , . Antal per 1000 studenter 4.6.5Resultat i ett nationellt perspektiv Förskoleverksamheten har byggts ut kraftigt under . Antalet förskolor ökar medan familjedaghem och öppna förskolor minskar. Antalet barn inom skolbarnsomsorgen ökade bl.a. till följd av avgiftssänkningarna genom införandet av maxtaxan. har dock skett en minskning med ca 9 000 barn till knappt 342 000 inskrivna barn vilket dock motsvarar ungefär samma andel barn. Ökningen av gruppstorlekarna inom förskolan har avstannat, t.ex. är den vanligaste gruppstorleken på småbarnsavdelningarna (barn ) 1416 barn. Personaltätheten i förskolan har minskat något från 5,3 till i genomsnitt 5,4 barn per årsarbetare. Gruppstorlekarna i fritidshemmen har minskat och personaltätheten har ökat något . Resultat från undersökningar inom förskoleverksamheten i pekar på att den pedagogiska kvaliteten i verksamheterna är hög. Föräldrar är i hög grad nöjda med den omsorgsform deras barn deltar i. Det brister dock ofta i uppföljningen och utvärderingen av skolbarnsomsorgen. Behovet av personal i förskolan kommer enligt bedömning att öka. En ny befolkningsprognos anger högre födelsetal . Minskningen av antalet elever i förskoleklassen fortsätter. Antalet årsarbetare i förskoleklassen har minskat mer än antalet elever vilket medför att personaltätheten har minskat från 8,0 föregående läsår till 7,8 årsarbetare per 100 elever det här läsåret. Elevantalet i sjunker och uppgår /04 till 1 046 000 elever. Det är 11 000 färre elever jämfört med föregående läsår. Antalet elever kommer att fortsätta minska . Antalet lärare i är 1 150 fler /04 jämfört med /03. Eftersom elevantalet minskat något innebär det att lärartätheten ökat från 7,9 till 8,0 heltidstjänster per 100 elever. Uppföljning av hur statsbidraget för personalförstärkningar har använts visar att det mellan läsåren 2000/01 och 2002/03 fanns 8 500 fler heltidstjänster inom skola och fritidshem. Ungefär 5 500 av dessa tjänster finansierades av det riktade statsbidraget. Huvuddelen av personalförstärkningarna har riktats mot , men det är inom särskolan som den pedagogiska personaltätheten ökat mest. Den genomsnittliga kostnaden per elev i har ökat till per elev. var det genomsnittliga meritvärdet av elevers slutbetyg i 205,4, vilket är en ökning jämfört med föregående vår då meritvärdet var 204,6. Det är såväl elever med utländsk som med svensk bakgrund som har fått bättre resultat. Särskilt positiv har utvecklingen varit för skolor som ingår i försöksverksamheten utan timplan i och då speciellt för pojkar och elever med utländsk bakgrund. /03 avslutade av eleverna utan att nå kunskapsmålen i ett eller flera ämnen. som året innan. Andelen som helt saknade slutbetyg var drygt en procent. Svenska ungdomar är mycket duktiga i engelska. Det visar den undersökning som åtta europeiska länder har deltagit i och som både fokuserar på ungdomars kunskaper i och uppfattningar om engelska. Undersökningen initieras av Network of Policy Makers for the Evaluation of . Nästan alla ungdomar fortsätter att studera i gymnasieskolan. /04 gick totalt 333 928 elever i gymnasieskolan, vilket är en ökning med drygt 11 300 elever jämfört med året innan. Antalet tjänstgörande lärare omräknat till heltidstjänster uppgick till ca 27 350, vilket är en ökning med från föregående läsår. Den totala kostnaden för gymnasieskolan med huvudman, exklusive kostnad för skolskjuts, beräknas uppgå till . Jämfört med året innan är det en ökning . har det genomsnittliga betygsresultatet förbättrats. Resultaten varierar dock mellan olika huvudmän och bland olika kommuner. Likaså skiljer det sig mellan olika gymnasieprogram. /03 lämnade av eleverna 3 gymnasieskolan med slutbetyg, vilket är en ökning med en procentenhet sedan föregående läsår. Av dessa elever uppnådde grundläggande behörighet till universitets- och högskolestudier, vilket är en ökning jämfört med föregående år. Av de elever som fick slutbetyg från gymnasieskolan började direkt i högskolan, vilket är en ökning jämfört då andelen legat /96. hade av 25-åringarna bosatta i påbörjat en svensk högskoleutbildning. har en lång tradition av vuxenutbildning och en mycket stor del av den vuxna befolkningen tar del av någon form av organiserat, formellt eller icke-formellt, lärande. samlade studieförbunden drygt 2,5 miljoner deltagare i studiecirklar. Många deltar i flera studiecirklar och uppskattningsvis handlar det om minst 1,5 miljoner personer som studerade i cirkelverksamhet. Folkhögskolornas kursverksamhet hade över 100 000 deltagare. Även inom folkhögskolan kan en person studera i fler än en kurs, framför allt i de korta kurserna som svarar för över två tredjedelar av deltagarantalet. 2004/05:1 UTGIFTSOMRÅDE 16 Under /03 uppgick antalet studerande i vuxenutbildning till ca. 244 000, vilket motsvarar ca. 155 000 helårsplatser. Ytterligare runt 70 000 studerande återfanns inom bl.a. kvalificerad yrkesutbildning (KY), svenskundervisning för invandrare (sfi), vuxenutbildning för utvecklingsstörda (särvux) och kompletterande utbildningar. Alla studerade dock inte på heltid. Den vuxna befolkningens deltagande i lärande har stor betydelse för en höjd total utbildningsnivå, ökad sysselsättning, en levande demokrati och möjligheter för människor att uppnå sina livsmål. Utbyggnaden av den grundläggande högskoleutbildningen som skett talet har fortsatt även av . Antalet helårsstudenter ökade från knappt 150 000 till 250 000. Därefter har antalet helårsstudenter fortsatt att öka. har antalet helårsstudenter ökat med totalt 50 000 vilket innebär en ökning . Av 29 lärosäten med uppdrag att öka antalet helårsstudenter totalt 2003 i förhållande till 2002 har 27 lärosäten uppfyllt detta uppdrag. Sammantaget har helårsstudenter inom utbildningsområdena naturvetenskap och teknik fortsatt att öka. Antalet avlagda examina i grundutbildningen ökade med 4 100 mellan läsåren 2001/02 och 2002/03, vilket innebär en ökning . Antalet aktiva och examinerade i forskarutbildningen har ökat, medan antalet nybörjare har minskat något . i fyraårsperioden 20012004 har av regeringens mål för antalet forskarexamina för samtliga vetenskapsområden uppnåtts. Under har lärosätena haft vissa svårigheter att uppfylla sina uppdrag och därmed utnyttja tilldelade takbelopp. utnyttjades av takbeloppen, 2001 utnyttjades och 2002 utnyttjades . översteg dock det sammantagna utfallet för universitet och högskolor takbeloppen eller . ökade antalet personer som studerade på kurser inom till cirka 50 000. Staten satsade på studiestödsverksamheten i form av studiebidrag till studerande. 2004/05:1 UTGIFTSOMRÅDE 16 talades i lån till studerande. Kostnaden för att administrera studiestödet är .