prop · GS03175 · 2005-07-07 00:00:00 — IT kan även bidra till att främja och stärka demokrati och mänskliga rättigheter, genom att ge människor tillgång till information och därmed ett ökat inflytande över sina liv. Genomförandet av WSIS antagna politiska de- klaration och därtill kopplad handlingsplan får stor betydelse för visionens förverkligande. I detta sammanhang har framhållits vikten av ett nära samarbete och partnerskap mellan regeringar, näringsliv och civilsamhälle för att långsiktiga och hållbara framsteg skall kunna uppnås. Diskussion om hur IT bäst kan utnyttjas i utvecklingssammanhang och försöksverksamhet med IT-användning pågår inom flera internationella samarbeten, där Sida deltar. Här kan t.ex. nämnas InfoDev, som är ett program som bl.a. finansierar IT-projekt i utvecklingsländer och sprider erfarenheter om dessa projekt mellan biståndsgivarna. Programmet har ett sekretariat inom . Ytterligare exempel är Bellanet och Global Knowledge Partnership (GKP). är en organisation som erbjuder olika IT-baserade tjänster i syfte att öka samarbetet inom det internationella samfundet. GKP är ett informellt världsomspännande nät- verk av olika organisationer som arbetar med kunskapsutveckling i med fokus på användning av IT. Genom GKP delar medlem- marna kunskap och information och man förmedlar kontakter inom nät- verket för samverkan i konkreta projekt. GKP medverkade i arbetet med att ta fram rekommendationer för hur den digitala klyftan mellan Nord och Syd skall överbryggas, den så kallade för Prop. 2004/05:175 G8-mötet i . I syfte att informera om utvecklingsfrågor finns som är en webbportal med en sökbar databas med bl.a. ett stort och ökande antal för ämnet relevanta dokument. 9 Försvar samt beredskap mot sårbarhet 9.1IT inom Försvarsdepartementets område Inom Försvarsdepartementets område finns många IT-relaterade frågor. De viktigaste handlar om informationsförsörjning och informations- säkerhet. Arbetet inom informationsförsörjning bidrar till att uppfylla det i denna proposition föreslagna delmålet om kvalitet. Till uppfyllandet av delmålet om tillgänglighet och säkerhet bidrar arbetet med informations- säkerhet. Till det senare målet bidrar också det särskilda systemet radio- kommunikation för säker ledning () som skapar förbättrade möjlig- heter till ett effektivt samband mellan samhällets aktörer i olika slag av krissituationer. Utredningen av informationsförsörjning mellan statliga, kommunala och enskilda aktörer inom det civila försvaret eller som är verksamma vid krishantering i fred (dir. 2002:100), konstaterade i sitt slutbetänkande System för samordnad krisinformation (SOU 2003:11) att informationsförsörjning i en kris i huvudsak riktar sig till tre grupper: allmänhet och massmedier samt till aktörer som är engagerade i själva krishanteringen. Informationen till dessa grupper kan till viss del behöva vara av olika karaktär och innehåll. Enligt utredningen är webbplatser med öppen information till allmän- heten och massmedier en allt mer använd informationskanal och under- sökningar visar att en relativt stor andel av medborgarna skulle söka in- formation via Internet vid en stor olycka. Utredningen föreslår därför bl.a. att myndigheterna i större utsträckning skall använda sina webb- sidor för att sprida krisinformation till allmänheten. Utredningen konsta- terar också att det kan vara ett mycket stort antal aktörer involverade i krishanteringen på samhällets alla ledningsnivåer och att en ökad sam- ordning av informationsförsörjningen bl.a. skulle motverka att felaktiga och motstridiga uppgifter kommer i omlopp. Regeringen har därför givit () ett antal uppdrag för att underlätta samordningen av information mellan olika aktörer och till allmänheten och medier. Uppdragen syftar till att utveckla ett webbaserat informationssystem för aktörerna i krishan- teringssystemet. Systemet skall underlätta informationsutbyte vid kriser, om genomförd, pågående och planerad verksamhet, lägesrapporter m.m. Systemet är utformat som en dagbok och är förberett för att kunna utbyta information med andra system. Användare av systemet är i första hand Prop. 2004/05:175 myndigheter, länsstyrelser, kommuner, landsting, men även andra aktörer som kommunala bolag, entreprenörer och frivilligorganisationer. En första version av systemet kommer att finnas . Ett antal myndigheter har dessutom fått i uppdrag av regeringen att ha krisinformation på sina webbplatser. planerar KBM att utar- beta råd och rekommendationer om hur man kan utforma webbplatser med krisinformation. I detta arbete kommer erfarenheter från hur svenska organisationer använde Internet vid flodvågskatastrofen och storm- händelserna att tas tillvara. KBM kommer att fortsätta att i samarbete med länsstyrelserna genomföra länsvisa utbildningsdagar för kommuner, landsting med flera. Vidare kommer KBM att inrätta den nationella webb- portalen i samarbete med , , Affärs- verket , Statskontoret och länsstyrelserna. I syfte att diskutera bl.a. möjliga gemensamma webblösningar kommer samverkan även att ske med och . Delmål 3 Tillgänglighet och säkerhet 9.3Samhällets säkerhet vid kriser Regeringen avser att i en proposition lämna sin syn på utvecklingen av samhällets säkerhet. i propositionen Beredskap mot svåra påfrestningar på samhället i fred (prop. 1996/97:11 bet. 1996/07 FöU5) redovisades en ambition för beredskapen mot svåra påfrestningar på samhället i fred. Genom propositionen Samhällets säkerhet och bered- skap (prop. 2001/02:158) presenterades ett nytt krishanteringssystem, som bygger på ett områdesansvar och sektorsansvar. Områdesansvaret innebär att det finns ett organ på lokal, regional och nationell nivå som kan verka för inriktning, prioritering och samordning av åtgärder i en krissituation. Kommunen, och regeringen är områdes- ansvariga organ på respektive nivå. Sektorsansvaret innebär att det finns ansvariga myndigheter som genomför nödvändiga förebyggande och för- beredande insatser. inrättades KBM och ett nytt planerings- system för det civila försvaret och för svåra påfrestningar på samhället. Arbetet med att minska samhällets sårbarhet och för att förbättra kris- hanteringsförmågan bör fortsätta. I den planerade propositionen kommer försvarsberedningens rapport samt gjorda erfarenheter från olika händel- ser att tas tillvara, för att skall stå bättre rustat för katastrof- situationer . Avsikten med propositionen är att dels presentera en strategi som grund för det fortsatta arbetet med att stärka samhällets förmåga inför framtida hot och risker, dels behandla frågor som rör sam- hällets krishanteringsförmåga. Regeringens bedömning: En utökad användarkrets för radiokom- munikationssystemet (Radiokommunikation för effektiv led- ning) bör eftersträvas för att tillfredsställa behovet av säkerställd och tvärsektoriell kommunikation i samhällets arbete med ordning, säker- het och krisberedskap. Skälen för regeringens bedömning: Ett flertal utredningar bl.a. (SOU 2003:10) Trygga medborgare säker kommu- nikation har konstaterat att det fanns allvarliga brister i kommunikations- systemen inom skydds- och säkerhetsområdet. För att stärka medborgar- nas trygghet inrättas nu ett nytt gemensamt radiokommunikationssystem baserat på Tetrastandard. Tetra är en europeisk standard som är special- utvecklad för skydds- och säkerhetsfunktioner och för extremt driftsäker mobil radiokommunikation. har upphandlat det nya gemensamma radio- kommunikationssystemet som benämns (Radiokommunikation för effektiv ledning) och () skall införa, förvalta och utveckla systemet. Rakelsystemet skall successivt byggas ut i sju etapper med början i . ersätter flera redan befintliga radiokommunikationssystem. I motsats till nuvarande system så anpassar Rakel-systemet uteffekten på sändarna så att lägsta möjliga effekt används för att kontakt skall kunna uppnås. Utbyggnaden kommer således inte att ge en ökad exponering, avseende elektromagnetiska fält, i förhållande till nuvarande system. Enligt förslagen i betänkande (SOU 2003:10) Trygga medborgare säker kommunikation avgränsades användar- kretsen till Polisen, , , räddnings- tjänst, akutsjukvården och Försvarsmakten. KBM har i en skrivelse Utökad användarkrets för Rakelsystemet (dnr Fö2005/1102/) hemställt om en utökad användarkrets för Rakel- systemet. Enligt KBM bör användarkretsen utvidgas till att omfatta fler- talet aktörer i krishanteringssystemet. Tillgång till goda och säkra kommunikationer mellan samhällets olika sektorer är enligt regeringens bedömning av central betydelse för sam- hällets arbete med ordning, säkerhet och krisberedskap. Radiokommu- nikationssystemet bör därför få en utökad användarkrets. Reger- ingen avser att återkomma till med förslag som möjliggör en utökad användarkrets. 9.5Utveckling av ett nätverksbaserat försvar Det militära försvaret är inne i en omfattande reformeringsprocess och skall ges en förändrad inriktning från ett invasionsförsvar mot ett flexi- belt insatsförsvar som skall kunna agera vid internationella konflikter utomlands. Med stöd av en gemensam IT-arkitektur för hela Försvars- makten, kan insatser utformas efter behoven för att lösa uppgifterna. Informationsinhämtandet skall ske med stöd av modern informations- Det nätverksbaserade försvarskonceptet (NFB) skall stödja det militära försvarets förmåga avseende information och omvärldsupp- Prop. 2004/05:175 fattning, ledning med beslutsstöd samt insats och verkan. Det nätverksbaserade försvaret skall utvecklas av Försvarsmakten i samverkan med övriga totalförsvarsmyndigheter och myndigheter med uppgifter inom krisberedskapsområdet. Genom detta skapas förutsätt- ningar för att det militära försvaret och övrigt totalförsvar kan utbyta information och samverka såväl under fred, kris och krig. 10Sjukvård, hälsa, sociala frågor och socialförsäkring 10.1 IT inom område Det pågår många aktiviteter som syftar till att främja IT-användningen Inom hälso- och sjukvårds- området fokuserar man bland annat på att anpassa regelverket som styr vårddokumentation samt inrättande av nationellt kompatibla elektroniska Arbetet med detta bidrar till att uppfylla det i denna proposition föreslagna delmålet om kvalitet. Inrättandet av en nationell ledningsgrupp och det internationella samarbetet bidrar till en förbättrad samordning inom politiken för informationssamhället. applikationer skapar nya möjligheter för att erbjuda en vård av hög kvalitet i glest befolkade regioner, exempelvis minimerar elektroniska röntgenbilder väntetider för vårdpersonal, patienter och anhöriga. Inom socialförsäkringens administration är informationstekniken en förutsättning för att stödja nya processer och möjliggöra samarbete med andra myndigheter och företag. via Internet och sevicetelefoni är ett av villkoren för en fullgod service till de försäkrade. Jämställdhet är ett centralt perspektiv i samtliga Det är därför viktigt att beakta hur en utökad IT-använd- ning inom områden påverkar kvinnor och män. Inom socialtjänstpolitiken, äldrepolitiken och handikappolitiken lyfts särskilt frågan om IT-utvecklingens betydelse för ökad delaktighet och jämlikhet för kvinnor och män med funktionshinder, kvinnor och män i ekonomiskt eller socialt utsatta situationer samt äldre kvinnor och män. Politiken för informationssamhället spelar också en viktig roll inom flera av folkhälsopolitikens målområden. IT är det centrala arbetsverktyget för upprätthållandet av data om befolkningens hälsa och sociala förhållan- den, såväl nationellt som internationellt. Arbetet inom område måste ofta beakta barn- Målet för regeringens barnpolitik är att barn och unga skall respekteras, ges möjlighet till utveckling och trygghet samt delaktighet Syftet med barnpolitiken och med barnkonventions- arbetet inom är att man skall utgå från ett barn- perspektiv i alla beslut och åtgärder som rör barn. regeringens arbete innebär i första hand att barnet sätts i fokus och att man noga analyserar vilka följder ett beslut kan få för det eller de barn Internet har stor genomslagskraft på gott och ont bland barn Det finns därför starka skäl att tydligare Prop. 2004/05:175 uppmärksamma barnperspektivet inom politiken för informations- 10.2.1Hittillsvarande mål och åtgärder för IT-användning Regeringens bedömning är att en bred implementering och användning av IT-stöd är en av de viktigaste förutsättningarna för att kunna möta samhällets krav på en tillgänglig, effektiv och högkvalitativ hälso- och sjukvård. Eftersom hälso- och sjukvården är en av samhällets mest informationsintensiva sektorer, har användningen av IT-baserade verktyg medfört att arbetssätt, administrativa rutiner och kliniska tillämpningar har kunnat utvecklas och förnyas med hjälp av modern informations- teknik. Detta har inneburit stora vinster för både medborgare, sjukvårds- personal och huvudmän. Områdets betydelse bekräftas av att såväl sjuk- vårdshuvudmännen, regeringen som kommissionen har identifierat ett förbättrat IT-stöd som helt avgörande för att möta framtida utmaningar såsom en ökande patientrörlighet mellan vårdenheter och vårdnivåer, både på regional, nationell och internationell nivå. Genom en ökad IT-användning inom hälso- och sjukvården får även medborgaren en större möjlighet att ta en mer aktiv del i sin vård- situation. Både för patienter och anhöriga skapas nya möjligheter till att få djupare kunskap om sjukdomstillstånd och ställda diagnoser samt få en överblick av sina vårdkontakter. Vårdportaler och nätbaserad hälso- information utgör ett allt viktigare komplement till reguljära vård- kontakter, vilket innebär att tillgängligheten kan förbättras. Inom många enskilda landsting har tjänster för nätbaserad hälsoinformation tagits fram. Eftersom utveckling, kvalitetsgranskning och underhåll av dessa databaser är mycket resurskrävande, är det regeringens uppfattning att en utökad nationell samverkan mellan existerande tjänster för nätbaserad hälsoinformation vore önskvärd. Därigenom kan de centrala och regio- nala medel som tillförs detta område användas mer effektivt, som man med gemensamma ansträngningar kan höja kvaliteten på den information som erbjuds. Det är viktigt att i sammanhanget betona vikten av att teknikutvecklingen inte får innebära att stora grupper, t.ex. funk- tionshindrade, ställs utanför möjligheten till likvärdig information och tillgänglighet. En mer detaljerad redovisning av regeringens insatser inom hälso- och sjukvårdsområdet återfinns i bilaga 17, IT-användning och IT-utbildning, avsnittet Exempel på IT-användning inom offentliga sektorn. Det pågår löpande ett arbete för att anpassa och uppdatera de lagar som reglerar informationshantering och vårddokumentation för att underlätta en mer effektiv användning av IT som administrativt stöd inom sjuk- vårdssektorn. gav regeringen ett tilläggsdirektiv (dir. 2004:95) till (dir. 2003:42) om att göra en samlad översyn av de lagar som reglerar åtkomst och överföring av patientjournaler, be- handlingen av personuppgifter m.m. Utgångspunkten för utredningen är att all journalhantering i huvudsak skall ske elektroniskt. Syftet med översynen är att skapa en sammanhållen lagstiftning kring vårddokumentation och personuppgiftsbehandling som är anpassad efter de möjligheter som ges med modern informationsteknik, t.ex. i fråga om överföring av journaluppgifter och åtkomst via Internet. lade regeringen propositionen Ökad patientsäkerhet på läkemedelsområdet (prop. 2004/05:70) till . Den lag som kommer att träda i kraft innebär att ett nytt personregister inrättas med uppgifter om förskrivna uthämtade läkemedel. Uppgifterna i förteckningen skall kunna användas av patienter, förskrivare och farma- ceuter på apotek. I propositionen föreslås även vissa ändringar i lagen (1996:1156) om receptregister. Ändringarna innebär att det blir möjligt för att elektroniskt spara recept för flera uttag under hela receptets giltighetstid. Denna lagändring kommer bl.a. att underlätta han- teringen av e-recept samt bidra till en säkrare läkemedelsanvändning. En närmare beskrivning av e-recept finns i bilaga 17. IT-användning och IT-utbildning, avsnittet Exempel på IT-användning inom offentliga sektorn. 10.2.2Nationellt kompatibla elektroniska patientjournaler Regeringens bedömning: En mer enhetlig och tillgänglig information inom hälso- och sjukvården bör främjas. Projektet patientöver- sikt har ett betydande värde för att stärka patientsäkerheten inom hälso- och sjukvården, genom att vital journalinformation görs nationellt till- gänglig för behandlande hälso- och sjukvårdspersonal. Skälen för regeringens bedömning: Det kanske mest centrala doku- mentet inom hälso- och sjukvården är patientjournalen. I denna samlas information om patientens hälsotillstånd, olika vårdkontakter, ställda diagnoser, inkomna provsvar etc. Därutöver används den i allt högre ut- sträckning för administration, verksamhetsuppföljning och forskning. Mot denna bakgrund har sjukvårdshuvudmännen tidigt satsat på att digitalisera de ofta mycket omfattande journaluppgifterna, med målsätt- ningen att öka patientsäkerheten och förenkla för sjukvårdspersonalen. ligger i en internationell jämförelse långt framme i användningen av elektroniska patientjournaler. Inom primärvården utförs av vårddokumentationen elektroniskt och inom sjukhusvården är motsvarande siffra enligt uppskattningar från . Målsättningen är att dessa elektroniska journaler också skall integreras med angränsande system, vilket innebär att exempelvis hanteringen av röntgenbilder, provsvar, remisshantering och förskrivning av läkemedel skall kunna ske elektroniskt direkt i journalsystemet. Ett betydande problem är dock att informationsstrukturen inom hälso- och sjukvården till stora delar är mycket heterogen, med många olika journalsystem som sällan kan kommunicera med varandra. Flertalet huvudmän har arbetat intensivt med att uppdatera och integrera sina befintliga journalsystem, men det finns avsevärda svårig- heter med att föra samman äldre ofta egenutvecklade system med moderna lösningar. Detta leder bland annat till starkt kostnadsdrivande och tidsödande administrativa bördor för personalen inom sjukvården, som den bristande informationen allvarligt hotar patientsäker- heten eftersom vårdpersonalen har svårt att få tillgång till relevant vård- historik. I ett gemensamt initiativ från samtliga landstingsdirektörer har man genom samverkansorganisationen tagit ett första steg för att komma tillrätta med denna problematik. Projektet patientöver- sikt skapades för att utveckla en nationellt tillgänglig IT- baserad söktjänst, där behandlande hälso- och sjukvårdspersonal snabbt och enkelt, med patientens medgivande, skall kunna få upp en översikt av patientens personuppgifter, konstaterade diagnoser, allergier, läke- medelslista etc. lanseras Nationell patientöversikt som ett pilotprojekt i fyra landsting: , , och . skall patientöversikten användas av mindre grupper vård- personal och patienter för att utvärdera teknik och innehåll. Därefter skall tjänsten erbjudas alla huvudmän , där målsättningen är att samtliga landsting skall kunna vara anslutna och att privata vårdgivare samt kommuner ansluts . Regeringen anser att projektet patientöversikt har ett bety- dande värde för att stärka patientsäkerheten inom hälso- och sjukvården, genom att vital journalinformation görs nationellt tillgänglig för behand- lande hälso- och sjukvårdspersonal. Projektet är det mest konkreta och betydelsefulla initiativet för att skapa en samlad bild av patientens vårddokumentation. Genom detta projekt kan tidigare investeringar i IT-system inom vård och omsorg utnyttjas på ett kostnadseffektivt sätt. 10.2.3Samverkan inom samt med externa aktörer har stora ansträngningar gjorts för att förbättra och ytterligare förstärka det interna samarbetet inom när det gäller att stödja införandet av IT inom vård och omsorg. Huvudsyftet med detta arbete har varit att åstadkomma en kraftsamling mellan alla de processer som arbetar inom olika departement för att åstadkomma en mer effektiv IT-användning. Ett exempel på detta är Regeringens IT- politiska strategigrupp och dess arbetsgrupp för IT i vård och omsorg som har inneburit stora framsteg i samarbetet såväl internt inom som med externa nyckelaktörer. Denna utvidgade dialog har bidragit till en ökad förståelse mellan aktörerna inom vårdsektorn avse- ende synen på IT:s betydelse för vård och omsorg. För att stimulera samverkan mellan sjukvårdshuvudmännen kring utvecklingen av IT-baserade tjänster, ger stöd till organisationen genom Dagmaröverenskommelsen. är en medlemsorganisation där landsting, regioner, kommuner och privata vårdgivare inbjuds att bli medlemmar för att gemensamt utarbeta lösningar för en ökad IT-användning inom vård och omsorg. Arbetet inom har lett till en rad konkreta resultat. Bland dessa kan nämnas vidareutvecklingen av Sjunet, en nationell IT-infrastruktur för samtliga landsting och ett växande antal kommuner och privata vårdgivare. Initiativtagarna till är , , och . För att nyttoeffekterna med en bred användning av IT-stöd inom vård- och omsorgssektorn skall kunna utnyttjas på ett ändamålsenligt sätt, krävs en gemensam och nationellt sammanhållen informationsstruktur. Detta förutsätter bland annat gemensamma begrepp och termer, men också klassifikationer och kvalitetsindikatorer. fick i regleringsbrevet 2005 regeringens uppdrag att normera termer och begrepp som är centrala för vård och omsorg, samt att utarbeta en strategi för hur en nationellt sammanhållen informations- struktur skall etableras. Uppdraget skall rapporteras . Som första konkreta åtgärd inrättas ett bibliotek för lagring och tillhanda- hållande av specifikationer samt begrepp och termer inom området. publiceras också fastställda terminologier i en nationell termbank tillgänglig för alla via Internet. Behovet av internationellt erkända standarder växer i takt med att vårdkontakterna över nationsgränserna ökar i omfattning. Swedish Stan- dards Institute (SIS) har haft ledningen för det europeiska standardiseringsarbetet inom hälso- och sjukvårdsinformatik, vilket har resulterat i en rad standarder för vård och omsorg. Arbetet med att kartlägga, rekommendera samt översätta internationella standarder bör ges fortsatt hög prioritet (se även avsnitt 15.22). Regeringens bedömning: bör vara en aktiv deltagare i det inter- nationella erfarenhetsutbytet kring e-hälsa (eHealth), eftersom denna samverkan har stor potential att underlätta och stärka det nationella arbetet på hälso- och sjukvårdsområdet. Skälen för regeringens bedömning: Det internationella samarbetet och erfarenhetsutbytet på hälso- och sjukvårdsområdet har intensifierats . eHealth är det internationella samlingsnamnet för s.k. e-hälsa eller e-hälsovård, dvs. användning av informationsteknik inom hälso- och sjukvården. Av såväl internationella organ som av enskilda länder pekats IT ut som ett av de mest centrala verktygen för framtidens hälso- och sjukvård. Ett förbättrat administrativt stöd inom sjukvårds- sektorn med hjälp av IT är exempelvis en förutsättning för såväl en ökad patientrörlighet inom EU som skapandet av europeiska specialistcentra. Genom att föra hem och sprida den kunskap som finns internationellt beträffande satsningar på informationsteknik inom vårdsektorn, kan nationella satsningar göras mer kostnadseffektivt och med ett bättre beslutsunderlag än vad annars hade varit möjligt. Därför är regeringens bedömning att bör vara en aktiv deltagare i det internationella erfarenhetsutbytet kring e-hälsa. Ett initiativ som har haft särskilt stor inverkan på det europeiska sam- arbetet kring e-hälsa är den handlingsplan som kommissionen presenterade i ett meddelande . Genom att presentera en konkret tidsplan och peka ut de områden som kräver medlemsstaternas omedelbara uppmärksamhet, har handlingsplanen bidragit till att e-hälsa förts upp på den politiska dagordningen i .