prop · GS03150d2 · 2005-05-10 00:00:00 — En övergång till förnybara energikällor är högst önskvärd, men innebär all energiproduktion externa kostnader (som bör internaliseras) Därför bör energihushållning främjas framför stöd till även de mest miljövänliga slagen av energianvändning. När man försöker främja förnybara energikällor bör man försäkra sig om en bättre analys av jämförbar kostnadseffektivitet och fördelningseffekter. 18.Vid alla beslut om en mera långtgående grön skatteväxling, i högre grad överväga att använda de billigaste möjligheterna att minska utsläppen av växthusgaser med hänsyn till ett långsiktigt tidsperspektiv. 19.Öka ansträngningarna att avskaffa kvarvarande miljöskadliga subventioner. 20.Se över och justera transportpriserna så att de återspeglar alla externa kostnader, bl.a. skador som orsakas av partiklar, ozon och buller; införa trängselavgifter i och utsträcka dem till andra större städer. 21.Fortsätta arbetet för en förbättrad energieffektivitet (i en rad sektorer, t.ex. energiintensiv industri och befintligt byggnadsbestånd); särskilt se över flexibla mekanismer för att maximera möjligheterna till energibesparing ur ett livscykelperspektiv, som även ser på användning utanför anläggningen. 22.Förstärka institutionsbaserad integrering mellan departement och myndigheter, med särskilt inriktning på att integrera miljöaspekterna i industri-, energi-, transport-, skogs- och jordbrukspolitiken. 23.Införa kostnadseffektiva åtgärder på efterfrågesidan för att frikoppla tillväxten av den kommunala avfallsgenereringen och ökningen av vägtrafiken från den ekonomiska tillväxten, i linje med mål 2 i . 2.2Integrering av miljöaspekter och sociala aspekter Den svenska miljöpolitiken främjar tillväxten för landets miljöindustrier och bidrar därigenom till att skapa arbetstillfällen. När det gäller miljödemokrati har etablerade mekanismer för allmänhetens deltagande och för att höra denna när det gäller miljöbeslut. balken har nya förbättringar utvidgat allmänhetens tillgång till domstolar genom att ge civila sammanslutningar och medborgargrupper rätt att klaga över många miljöbeslut, dock med undantag för planbeslut och de flesta infrastrukturprojekt. Den lokala genomförs aktivt och bidrar till lokala miljöförbättringar och en höjd medvetenhet om hållbar utveckling. Det finns en stor mängd gratis miljöinformation att tillgå för berörda parter och allmänheten. Systemet med miljöutbildning är mycket väl utvecklat på alla stadier, från daghem till vuxenutbildning. När det gäller fördelningsfrågor har den svenska allmänheten garanterad tillgång till naturresurser och fritidsresurser. Ett antal utvecklingsprogram för regionerna och landsbygden beaktar förutsättningarna för en hållbar miljö. De fortlöpande förändringarna av skattestrukturen har också en fördelningseffekt. har emellertid ännu inte ratificerat , och landets praxis när det gäller möjligheten att vända sig till domstol behöver förbättras ytterligare. Det finns otillräckligt med kostnads/ nyttoanalyser och ekonomisk information (t.ex. om miljökostnader, miljörelaterad sysselsättning och energipriser) till stöd för miljöarbetet. Systemet med miljöindikatorer kan behöva förenklas och tillämpas lika. Verksamheter under den lokala fokuserar alltför mycket på lokala myndigheter och inte tillräckligt på deltagande av intressenter och allmänhet. Frågor som rör den samiska befolkningens mark, vattenanvändning och jakträttigheter i norr är i stor utsträckning olösta. Obetydlig uppmärksamhet har ägnats fördelningsaspekterna när det gäller exponeringen för föroreningar. 24.Fortsätt med en aktiv politik för miljö och sysselsättning och gör den mera långsiktig samt inriktad på specifika ekonomiska sektorer. 25.Utveckla ekonomisk information och analys till stöd för miljöarbetet; tillämpa systemet med miljöindikatorer på ett enhetligt sätt. 26.Ratificera och anpassa tillgången till miljöinformation, allmänhetens deltagande och tillgången till domstolspraxis i landet till konventionens krav. 27.Fortsätt att utveckla allmänhetens deltagande och uppmuntra medborgarinitiativ på regional och lokal nivå (t.ex. i MKB- och lokala Agenda 21-processer). 28.Förstärk miljö- och hållbarhetsaspekter i nuvarande och framtida utvecklingsprogram för regioner och landsbygd. 29.Förbättra samarbetet om ekonomiska, sociala och miljörelaterade aspekter när det gäller hållbar utveckling inom och mellan lokala, regionala och nationella nivåer. 30.Intensifiera forskningen om och analysen av sociala skillnader i fråga om tillgång till naturen och exponeringen för föroreningar. var ett av de första som offentliggjorde en nationell åtgärdsplan för miljön och människors hälsa och har införlivat dess mål i den nationella politiken på miljöområdet och folkhälsoområdet. Viktiga resultat har uppnåtts, bl.a. minskning av användningen av bekämpningsmedel, utsläpp av tungmetaller i miljön och upptag av farliga ämnen hos människor, t.ex. långlivade organiska föroreningar (Persistent Organic Pollutants/POP) och bly. Genom att tillämpa nya bestämmelser för ventilationssystem och radonhalter i byggnader har man kunnat minska de hälsorisker som har sin grund i luftkvaliteten inomhus, särskilt i nya byggnader. Även om de flesta mål enbart varit grundade på omsorg om människors hälsa och på försiktighetsprincipen har använt några ekonomiska styrmedel, t.ex. en avgift på kväveoxider och en skatt på bekämpningsmedel, för att öka kostnadseffektiviteten hos de politiska åtgärderna. Förbättrad registrering och märkning av kemiska produkter förväntas minska hälsoriskerna vid hantering och användning av kemikalier, dock förmodligen till ett högt pris. ger hög prioritet åt stöd till vetenskaplig forskning som undersöker kopplingen mellan exponering för miljögifter och hälsoproblem, och har bidragit till internationell förståelse för en rad miljörelaterade hälsoproblem, med särskild tonvikt på barns hälsa. Också på internationell nivå har varit ledande när det gäller kemikaliefrågor och bidrog starkt till att utveckla kemikalieprogram och den antagna om POP. Trots denna tydliga framgång skulle kunna vidta ännu fler åtgärder för att förbättra sina resultat i fråga om miljö och hälsa, särskilt när det gäller att minska exponeringen för luftföroreningar, kemikalier och buller och att förbättra stadsbornas tillgång till grönområden. Kostnadseffektiviteten bör rutinmässigt beaktas vid valet av instrument för att nå målen i fråga om miljö och hälsa. Gränserna för bullerexponering överskrids ofta i vissa områden, och den viktigaste bullerkällan, trafiken, väntas fortsätta att öka. Det finns ett behov att förbättra kommunikationen med och utbildningen av allmänheten när det gäller upplevda hälsorisker, särskilt i fall där forskningen inte har fastställt hur stor den reella risken är (t.ex. i fråga om exponering för elektromagnetisk strålning). Statistiken visar att andelen grönområden minskar i kommuner med fler än 10 000 invånare (där av befolkningen bor) trots det nationella målet att öka stadsbornas tillgång till grönområden för att uppmuntra till fysisk aktivitet och allmänt välbefinnande. I kombination med en mera stillasittande livsstil kan den försämrade tillgången till naturen förväntas bidra till att öka folkhälsoproblemen, t.ex. fetma och hjärtkärlsjukdomar. 31.Intensifiera åtgärderna för att uppnå målen för miljön och människors hälsa, med erforderlig hänsyn till kostnadseffektiviteten och försiktighetsprincipen. 32.Fortsätta ansträngningarna att minska hälsorisker kopplade till luftkvaliteten inomhus. 33.Reducera koncentrationerna i luften av fina partiklar och troposfäriskt ozon, med erforderlig hänsyn till kostnadseffektivitet. 34.Fortsätta ansträngningarna att begränsa hälsoriskerna i samband med exponering för kemikalier (t.ex. kemikalier i produkter, bl.a. byggnadsmaterial) på det mest kostnadseffektiva sätt som står till buds. 35.Utforma och skydda flera grönområden i eller nära städerna och prioritera områden som kan erbjuda fritidsmöjligheter som miljön skyddas. 36.utveckla indikatorer för miljö och hälsa för att kunna övervaka vilka framsteg som görs i riktning mot de nationella målen och för att informera vid policybeslut; ytterligare förbättra kommunikationen med allmänheten om hälsoriskerna i samband med exponering för miljögifter. 37.Vidta åtgärder för att mera systematiskt införliva prioriteringarna för miljö och hälsa på nationell nivå i planering och åtgärder på lokal nivå. har fortsatt att spela en mycket aktiv roll i det internationella samarbetet för miljöskydd både på global och europeisk nivå. Det är ett av de få som är på väg att uppfylla sina åtaganden enligt Kyotoprotokollet att begränsa utsläppen av växthusgaser: åtagande är att begränsa ökningen av nationella utsläpp till 12 och landet har stabiliserat sina utsläpp . Dessutom uppställde två nationella mål för minskning av växthusgasutsläppen som går mycket längre än åtagandet enligt Kyotoprotokollet. Nivån på koldioxidutsläpp per BNP-enhet är bland de lägsta i . har uppfyllt sina åtaganden enligt protokollen till Konventionen om långväga gränsöverskridande luftföroreningar, och har åstadkommit betydande minskningar av utsläppen av svaveloxider, kväveoxider, tungmetaller och organiska föroreningar, och är nära att uppfylla sitt mål enligt Sofiaprotokollet. I medvetande om att havsgående fartyg är en viktig källa till försurande utsläpp har experimenterat framgångsrikt med ekonomiska styrmedel för att uppmuntra till användning av lågsvavligt bränsle och installation av utrustning för kväveoxidrening på fartyg. Genom förbättrad kapacitet för avloppsvattenrening hos kommunerna och industrin minskades dessutom utsläpp av en rad tungmetaller med mellan och för att uppfylla målet enligt 1995 , även om det fortfarande behövs fler åtgärder. har vidtagit kraftfulla åtgärder för att skydda de ekosystemen och minska trycket från fisket i sina nationella vatten. Trots stora nedskärningar i budgeten har landet bibehållit nivån på sitt offentliga utvecklingsbistånd () på av bruttonationalinkomsten och därigenom uppfyllt FN:s mål, och miljöbiståndet uppskattas utgöra av dess totala utvecklingsbistånd. resultat när det gäller att genomföra internationella avtal om gränsöverskridande transporter av farligt avfall och utfasningen av ozonförstörande ämnen är överlag mycket goda. Det finns utrymme för förbättringar när det gäller genomförande av sina internationella åtaganden och det internationella samarbetet. Även om med framgång har använt en rad ekonomiska styrmedel för att genomföra sin klimatpolitik har landet inte systematiskt utnyttjat ekonomiska analyser för att kartlägga de mest kostnadseffektiva alternativen. Eftersom kostnaderna för minskning av växthusgaserna är tämligen höga på vissa områden skulle ekonomiska analyser kunna bidra till besparingar. I likhet med andra misslyckades med att nå de ursprungliga målen enligt 1995 för minskning av utsläppen av näringsämnen i och det förefaller osannolikt att man kan uppfylla mål för kväve om inte flera åtgärder snabbt vidtas; finansieringen förblir ett problem. Även om generellt uppfyller det årliga målet att inspektera av utländska fartyg som angör dess hamnar (i enlighet med om hamnstatskontroll) tyder en färsk undersökning på att åtgärder bör vidtas för att förstärka inspektionernas miljöaspekter. I likhet med andra Östersjöflottor fortsätter de svenska fiskeflottorna att exploatera flera viktiga fiskbestånd på vad som anses vara ohållbara nivåer. Utan ett förbättrat regionalt samarbete för en ansvarsfull och hållbar förvaltning av gemensamma fiskbestånd är det osannolikt att kan nå sitt nationella mål att undvika att kommersiella fiskefångster överstiger återhämtningen till 2008. Nivåerna på vissa POP i de arktiska ekosystemen och i ekosystem är höga och börjar försämra värdet på en del naturresurser (t.ex. strömmingsfisket). Svensk lag tillåter inte export av använda produkter och utrustning (t.ex. kylskåp och frysar) som är beroende av freoner (CFCs), haloner eller andra ozonnedbrytande ämnen. En del exportörer följer inte ännu bestämmelserna. Påföljderna för olaglig handel med arter som skyddas av Konventionen om internationell handel med hotade växter och djur (CITES) är fortfarande låga i jämförelse med de möjliga vinsterna. 38.Anta och genomföra en nationell marin strategi; särskilt vidta flera åtgärder för att minska kväveutsläppen i för att uppfylla mål samt nationella mål; intensifiera de förebyggande åtgärderna och skärpa påföljderna för oljeutsläpp; vidta åtgärder för att förbättra det regionala samarbetet om fiskeförvaltning, genom den internationella kommissionen för Östersjöfiske och EU; utarbeta en plan för skrotning av fartyg. 39.Ta fasta på att den internationella sjöfartsorganisationen utsåg till ett särskilt känsligt havsområde och fortsätta att främja regionala åtgärder för att minska utsläppen till luften av svaveloxider (SOx), flyktiga organiska ämnen (VOCs) och kväveoxider (NOx) från fartyg i , med tonvikt på ekonomiska styrmedel. 40.Inom det nationella klimatskyddsprogrammet prioritera de mest kostnadseffektiva instrumenten för att uppmuntra till energibesparingar och användning av förnybara energikällor, och se över undantag (t ex för energiintensiv industri, och torv). 41.Stärka tullens kontroll av internationell frakt för att förhindra export av utrustning som innehåller (eller är utrustad för att använda) freoner, haloner eller andra ozonnedbrytande ämnen. 42.Fortsätta att systematiskt integrera miljöhänsyn i utvecklingsbiståndet och upprätthålla eller öka de totala nivåerna av utvecklingsbiståndet. 43.Öka miljöbiståndet och tekniköverföringen till berörda länder öster om egentliga för att främja att de gemensamma miljömålen uppnås (t.ex. i fråga om utsläpp av näringsämnen, sur nederbörd och flexibla mekanismer i fråga om klimatförändring). 44.Intensifiera tillsyn och beivrande av överträdelser vid kontrollpunkter av (konventionen om internationell handel med hotade växter och djur) och höja tillämpliga böter för att förstärka den avskräckande effekten. Sammanställning av miljökvalitetsmålen, delmålen och förslag om ändrade delmål I denna bilaga används följande två förkortningar: -MMP 1998 för Svenska miljömål Miljöpolitik för ett hållbart (prop. 1997/98:145, bet. 1998/99:MJU6, rskr. 1998/99:183). -MMP 2001 för Svenska miljömål delmål och åtgärdsstrategier (prop. 2000/01:130, bet. 2001/02:MJU3, rskr. 2001/02:36). Halten av växthusgaser i atmosfären skall i enlighet med för klimatförändringar stabiliseras på en nivå som innebär att människans påverkan på klimatsystemet inte blir farlig. Målet skall uppnås på ett sådant sätt och i en sådan takt att den biologiska mångfalden bevaras, livsmedelsproduktionen säkerställs och andra mål för hållbar utveckling inte äventyras. har tillsammans med andra länder ett ansvar för att det globala målet kan uppnås. Mål enligt MMP 1998 och Regeringens förslag till del- delmål enligt MMP 2001 Svenska utsläppen av växthusgaser skall som medelvärde för vara lägre än utsläppen . Delmålet skall uppnås utan kompensation för upptag i kolsänkor eller för flexibla mekanismer. bör utsläppen i sammantaget vara lägre än koldioxidekvivalenter per invånare och år, för att därefter minska ytterligare. Luften skall vara så ren att människors hälsa samt djur, växter och kulturvärden inte skadas. Inriktningen är att miljökvalitetsmålet skall nås inom en generation. Mål enligt MMP 1998 och Regeringens förslag till del- delmål enligt MMP 2001 Halten /m3 för svaveldioxid som årsmedelvärde skall vara uppnådd i samtliga kommuner . Halterna /m3 som årsmedelvärde och /m3 som timmedelvärde för kvävedioxid skall i huvudsak vara uppnådda . Halten /m3 som årsmedelvärde och halten /m3 som 98- percentil och timmedelvärde för kvävedioxid skall i huvudsak vara uppnådda . Halterna /m3 som timmedelvärde och /m3 som årsmedelvärde för kvävedioxid skall i huvudsak underskridas . Timmedelvärdet får överskridas . 3.Halten marknära ozon skall inte överskrida /m3 som åtta timmars medelvärde . 4.År 2010 skall utsläppen av flyktiga organiska ämnen (VOC) i , exklusive metan, ha minskat till . partiklar inte överstiga: för PM10: /m3, 90- mikrogram/m3 som årsmedel- percentil, som dygnsmedel- värde för partiklar (PM10) skall värde och /m3 som års- för PM 2,5: /m3, 90- percentil, som dygnsmedel- Halterna /m3 som värde och /m3 som års- mikrogram/m3 som årsmedel- (PM2,5) Halten /m3 som benso(a)pyren inte överstiga 0,5 ng/m3 (0,/m3) som benso(a)pyren skall i huvudsak Bara naturlig försurning Bilaga 3 De försurande effekterna av nedfall och markanvändning skall underskrida gränsen för vad mark och vatten tål. ämnen skall heller inte öka korrosionshastigheten i tekniska material eller kulturföremål och byggnader. Inriktningen är att miljökvalitetsmålet skall nås inom en generation. Mål enligt MMP 1998 och Regeringens förslag till del- delmål enligt MMP 2001 1.År 2010 skall högst av antalet sjöar och högst av sträckan rinnande vatten i landet vara drabbade av försurning som orsakats av människan. 2.Före år 2010 skall trenden mot ökad försurning av skogsmarken vara bruten i områden som försurats av människan och en återhämtning skall ha påbörjats. 3.År 2010 skall utsläppen i av svaveldioxid till luft ha minskat till . 4.År 2010 skall utsläppen i av kväveoxider till luft ha minskat till . Giftfri miljö Bilaga 3 Miljön skall vara fri från ämnen och metaller som skapats i eller utvunnits av samhället och som kan hota människors hälsa eller den biologiska mångfalden. Inriktningen är att miljökvalitetsmålet skall nås inom en generation. Mål enligt MMP 1998 och Regeringens förslag till del- delmål enligt MMP 2001 skall det finnas uppgifter om egenskaperna hos finnas uppgifter om egen- alla avsiktligt framställda eller utvunna kemiska ämnen som hanteras på marknaden. För ämnen som hanteras i högre volymer framställda eller utvunna ke- och för övriga ämnen som t.ex. efter inledande översiktliga tester miska ämnen som hanteras på bedöms som särskilt farliga skall uppgifter om egenskaperna finnas tillgängliga tidigare än 2010. Samma krav på uppgifter skall hanteras i högre volymer och då gälla för såväl nya som existerande ämnen. för övriga ämnen som t.ex. det även finnas uppgifter om egenskaperna hos de mest betydande oavsiktligt bildade och utvunna kemiska ämnena. tester bedöms som särskilt far- liga skall uppgifter om egen- tidigare än 2010. på uppgifter skall då gälla för såväl nya som existerande äm- även så långt möjligt finnas uppgifter om egenskaperna hos alla oavsiktligt framställda och utvunna kemiska ämnen. skall varor vara försedda med hälso- och miljöinformation om de farliga ämnen som ingår. I fråga om utfasning av farliga ämnen skall följande gälla. Nyproducerade varor skall så långt det är möjligt vara fria från: cancerframkallande, (cancer- ogena), arvsmassepåverkan- de (mutagena) och fortplant- ningsstörande (reprotoxiska) varorna är avsedda att an- vändas på ett sådant sätt att de kommer ut i kretsloppet, nya organiska ämnen som är nya organiska ämnen som är nya organiska ämnen som är långlivade (persistenta) och långlivade (persistenta) och bioackumulerande, så snart som möjligt, dock ämnen som är cancerfram- plantningsstörande, samt kvick- störande, samt kvicksilver silver i återstående använd- i återstående användning, så ning, , dock snart som möjligt, dock övriga organiska ämnen som är mycket långlivade och ämnen, samt sådana ämnen samt sådana ämnen som är som är hormonstörande eller 2010 om varorna är avsedda att avsedda att användas på ett användas på ett sådant sätt att sådant sätt att de kommer ut i de kommer ut i kretsloppet, övriga organiska ämnen som övriga organiska ämnen som övriga organiska ämnen som är långlivade och bioacku- är långlivade och bioacku- är långlivade och bioackumu- mulerande, samt kadmium lerande, samt kadmium och bly, och bly, . samt kadmium och bly senast Dessa ämnen skall inte heller användas i produktionsprocesser om inte företaget kan visa att hälsa och miljö inte kan komma till skada. Redan befintliga varor, som Redan befintliga varor, som innehåller ämnen med ovanstående innehåller ämnen med ovan- egenskaper eller kvicksilver, kadmium samt bly, skall hanteras på stående egenskaper eller kvick- ett sådant sätt att ämnena inte läcker ut i miljön. silver, kadmium samt bly, skall och vatten till av ämnen som omfattas av delmålet skall hanteras på ett sådant sätt att ämnena inte läcker ut i miljön. Delmålet avser ämnen som människan framställt eller utvunnit Delmålet omfattar ämnen som Delmålet avser även ämnen som ger upphov till ämnen med ovanstående egenskaper, inklusive de som bildats utvunnit från naturen. Infattar även ämnen som ger upphov till ämnen med ovan- stående egenskaper, inklusive de som bildats oavsiktligt. Hälso- och miljöriskerna vid framställning och användning av kemiska ämnen skall minska fortlöpande fram enligt indikatorer och nyckeltal som skall fastställas av berörda myndigheter. skall förekomsten och användningen av kemiska ämnen som försvårar återvinning av material minska. Delmålet avser ämnen som inte omfattas av delmål 3. För minst 100 utvalda För minst 100 utvalda kemiska ämnen, som inte omfattas av kemiska ämnen, som inte om- delmål 3, skall det finnas riktvärden fastlagda av fattas av delmål 3, skall det fastlagda av berörda myndig- vilka halter som får förekomma i miljön eller vilka halter (exponeras) för. vara identifierade och för minst 100 av de områden som är mest risker för människors hälsa och sanering och efterbehandling ha 50 av de områden där arbete risker vid direktexponering och områden som , eller inom sådana områden som , täkter eller värdefulla natur- vara utredda och vid behov områden skall vara utredda och utgången av 2010. 2005-2010 ha genomförts vid så stor andel av de prioriterade så stor andel av de prioriterade förorenade områdena att miljö- förorenade områdena att miljö- problemet i sin helhet i huvud- problemet i sin helhet i huvud- sak kan vara löst . sak kan vara löst allra Det innebär att eller motsvarande ca 130 av de Förslagen till delmål 6 och 7 ingår i till delmål för efterbehandling av förorenade områden 20052010 (dnr M2003/2755/Kk). Ozonskiktet skall utvecklas så att det långsiktigt ger skydd mot skadlig UV-strålning. Mål enligt MMP 1998 och Regeringens förslag till del- delmål enligt MMP 2001 1 skall utsläpp av ozonnedbrytande ämnen till största delen ha upphört. Människors hälsa och den biologiska mångfalden skall skyddas mot skadliga effekter av strålning i den yttre miljön. Mål enligt MMP 1998 och Regeringens förslag till del- delmål enligt MMP 2001 skall halterna i miljön av radioaktiva ämnen som släpps ut från alla verksamheter vara så låga att människors hälsa och den biologiska mångfalden skyddas. Det individuella dostillskottet till allmänheten skall understiga 0,01 mSv per person och år från varje enskild verksamhet. fall av hudcancer orsakade av fall av hudcancer orsakade av fall av hudcancer orsakade av solen inte vara fler än . ultraviolett strålning inte vara ultraviolett strålning inte vara Riskerna med elektromagnetiska fält skall kontinuerligt kartläggas och nödvändiga åtgärder skall vidtas i takt med att sådana eventuella risker identifieras. Halterna av gödande ämnen i mark och vatten skall inte ha någon negativ inverkan på människors hälsa, förutsättningarna för biologisk mångfald eller möjligheterna till allsidig användning av mark och vatten. Inriktningen är att miljökvalitetsmålet skall nås inom en generation. Mål enligt MMP 1998 och Regeringens förslag till del- delmål enligt MMP 2001 som anger hur God ekologisk status skall nås för sjöar och vattendrag samt för kustvatten. av fosfor från mänsklig verk- mänsklig verksamhet till sjöar, samhet till sjöar, vattendrag och mänsklig verksamhet till sjöar, vattendrag och kustvatten ha av kväve från mänsklig verk- av kväve från mänsklig verk- samhet till haven söder om samhet till haven söder om mänsklig verksamhet till haven