prop · GT031d11 · 2005-09-20 00:00:00 — ekonomiska vårproposition (prop 2003/04:100) aviserade regeringen att skall avsättas för reformer för ekonomiskt utsatta barn. Av den s.k. barnmiljarden har beräknats för politikområdet Ekonomisk familjepolitik och för politikområdet Utbildningspolitik. har, i enlighet med regeringens förslag, beslutat om förbättringar inom underhållsstöd och bostadsbidrag till barnfamiljer samt införandet av ett barntillägg till studerande föräldrar inom studiestödssystemet . Regeringen föreslår nu även förbättringar inom de allmänna barnbidragen och föräldraförsäkringen, se vidare utgiftsområde 12 Ekonomisk trygghet för familjer och barn. Åtgärder för att stödja barn och unga i ekonomisk utsatta familjer handlar därutöver om insatser inom en rad olika andra politikområden, såsom utbildning, hälso- och sjukvård, folkhälsa, konsumentpolitik m.fl. Inte minst har föräldrarnas möjligheter till arbete och egen inkomst stor betydelse för barns och ungas välbefinnande. Rapporten utsatta barn bereds vidare inom . Barnpolitiken verkar för att på ett strategiskt plan initiera, driva på och samordna processer med målsättningen att de rättigheter som uttrycks i skall genomsyra alla delar av regeringens politik och få genomslag på alla nivåer i samhället och i samtliga verksamheter där barn och unga berörs. Det är en långsiktig och ständigt pågående process som kräver insatser inom olika verksamheter och på skilda nivåer i samhället. Det handlar bl.a. om kunskaps- och metodutveckling, mål- och resultatstyrning samt insatser för att synliggöra barns och ungas situation inom olika områden. 2005/06:1 UTGIFTSOMRÅDE 9 Regeringen har i följd lämnat en skrivelse till med en redovisning av insatser för barn och unga i statsbudgeten. har i sin behandling av den senaste skrivelsen(skr. 2004/05:93, bet. 2004/05:FiU32, rskr. 2004/05:256) bl.a. framhållit att till kommande budgetprocesser behöver en djupare analys utifrån ett barnperspektiv vidareutvecklas. Detta innebär att det inom varje politikområde krävs ett utvecklingsarbete avseende analyser utifrån ett barnperspektiv. Det är en långsiktig process som bl.a. kräver kompetenshöjande insatser och metodutveckling. Ett utvecklingsarbete har startat för att kunna möta önskemål om djupare analyser. som regeringen kan konstatera att flera myndigheter bedriver ett utvecklingsarbete med att integrera ett barnperspektiv i sina verksamheter, framgår det av vissa myndigheters redovisningar att det krävs aktivare insatser från myndigheternas sida för att barnperspektivet skall genomsyra berörda verksamheter. Mot bakgrund av detta och utifrån iakttagelser i den granskning som myndigheten har genomfört av barnkonventionsarbetet (RIR 2004:30, se vidare 6.6 Revisionens iakttagelser) krävs även fortsättningsvis att regeringen inom ramen för mål- och resultatstyrningen av myndigheterna driver på och bevakar förverkligandet av . Detta för att barnperspektivet skall få ett verkligt och långsiktigt genomslag i de verksamheter där barn och unga berörs. har en betydelsefull roll som en pådrivande och stödjande part i detta arbete. har inte haft några invändningar i revisionsberättelserna avseende och för internationella adoptionsfrågor. har granskat om regeringen och myndigheterna har följt strategin för att förverkliga FN:s konvention om barnets rättigheter i som antagits av (prop. 1997/98:182, bet. 1998/99:SoU6, rskr. 1998/99:171). Granskningen har även omfattat regeringens information till . har redovisat sin granskning i 2005/06:1 UTGIFTSOMRÅDE 9 rapporten i praktiken (RIR 2004:30). konstaterar att regeringen har vidtagit åtskilliga åtgärder för att förverkliga och den antagna strategin. Intresset bland myndigheter och kommuner för att få hjälp med att utveckla sina insatser på området har också ökat. Av granskningen framgår emellertid att regeringen, myndigheterna och kommunerna inom granskade områden inte helt följt kraven och infriat målen i den av antagna nationella strategin för arbetet med i . Det finns också vissa brister i regeringens information till . Många åtaganden återstår att infria och effekterna av vidtagna åtgärder är relativt begränsade. Det är exempelvis sällsynt med barnkonsekvensanalyser i samband med beslut som berör barn och unga inom olika samhällssektorer. Det är endast ett fåtal myndigheter och kommuner som har utvecklat en strategi för hur skall genomföras i den egna verksamheten. Kommunikationsinsatserna har också bedrivits på ett mindre planmässigt sätt. Mot bakgrund av detta lämnar ett antal rekommendationer till regeringen för att driva på barnkonventionsarbetet på nationell, regional och lokal nivå: Regeringens insatser inom barnpolitiken för att förbättra situationen för barn och unga i kommer att framförallt fokusera på att ytterligare stödja kommuner, landsting och myndigheter i deras arbete med att tillämpa och utveckla arbetet med . Arbetet med uppföljning och utvärdering av barnpolitiken behöver förbättras. kommer utbildningsinsatser genomföras. Metoder för barnkonsekvensanalyser måste också vidareutvecklas. Även barns och ungas inflytande och delaktighet behöver förbättras. Det arbete som har påbörjats av de kommuner som har bildat ett partnerskap för genomförande av kommer att stödjas och följas så att erfarenheterna kan komma även övriga kommuner till del. Detta gäller även de insatser som görs inom landstingen. Insatser för att stärka barnperspektivet inom olika politikområden kommer att fortgå. Barnets rättigheter kommer även att behandlas i den nationella handlingsplan för de mänskliga rättigheterna som regeringen avser att lägga fram för . -Regeringen bör formulera mer precisa mål knutna till strategin och förbättra redovisningen av utfall i förhållande till strategin. -Regeringen bör ge i uppdrag att utarbeta en tydlig strategi för sin kommunikation. I regeringens skrivelse Utveckling av den nationella strategin för att förverkliga FN:s konvention om barnets rättigheter (skr. 2003/04:47) aviserar regeringen att en arbetsgrupp skall tillsättas med uppgiften att utveckla indikatorer för att mäta och följa upp insatser inom barnpoli- -Regeringen bör låta utvärdera genomförantiken. Mot bakgrund av detta har regeringen i det på statlig och nivå. -Regeringen bör anpassa och precisera kraven på myndigheterna. -Regeringen bör ägna frågan om barnkonsekvensanalyser i stat och kommun uppmärksamhet. tillsatt en arbetsgrupp bestående av representanter från ett antal departement och myndigheter samt företrädare för Kommuner och Landsting. Arbetsgruppen skall presentera en slutrapport . -Regeringen bör ägna förhållandena inom kommunerna särskild uppmärksamhet. rekommendationer bereds inom och en redovisning av vilka åtgärder som regeringen genomfört och planerar kommer att lämnas till i den skrivelse om barnpolitiken som avses lämnas . Regeringen gav en särskild utredare i uppdrag att undersöka behovet, förutsättningarna samt intresset för ett för barnkonventionsrelaterade frågor. Förstudien visar att det finns ett stort intresse såväl att delta i centret som att använda sig av de utbildningar som kommer att erbjudas. Med utgångspunkt i förstudien bereds frågan om inrättande av ett barnrättscentrum vidare inom . Innebörden av de olika artiklarna i och vad de innebär för åtagande för är en ständigt återkommande fråga. En- ligt den vidareutvecklade strategin för att förverkliga (skr. 2003/04:47) avser regeringen att avsätta medel för framtagandet av en svensk handbok om genomförandet av . skall vara en hjälp att uttolka konventionen för såväl politiker på olika nivåer som andra beslutsfattare, tjänstemän och övriga intresserade. Ett annat syfte med handboken är att skapa en samstämmighet om uttolkningen och vad som krävs för att leva upp till de åtaganden som har gjort i och med ratificeringen. Regeringen avser att lämna ett uppdrag till någon institution eller organisation att utarbeta en sådan handbok. I syfte att få en strukturerad form för dialog mellan regeringen och frivilligorganisationer som arbetar med frågor som har betydelse för barns rättigheter har regeringen beslutat inrätta ett barnrättsforum. I forumet ingår tio företrädare från ideella organisationer samt fem statssekreterare. Chefen för är ordförande. Utvecklande utemiljöer för flickor och pojkar I Barnsäkerhetsdelegationens slutbetänkande (SOU 2003:127) lades bl.a. fram förslag om att samordna ansvaret för kunskapsutveckling och kunskapsspridning om säkra och utvecklande utemiljöer med särskild inriktning mot barn och unga. Inom MOVIUM, som är en centrumbildning inom , bedrivs verksamhet i syfte att bl.a. utveckla kunskapen om stadens utemiljö. Barns utemiljö ingår som en del i denna verksamhet. Mot bakgrund härav överförs från det under utgiftsområde 10 uppförda anslaget 19:6 till det under utgiftsområde 23 uppförda anslaget 25:1 för att finansiera att ett nationellt samordningsansvar för kunskapsutveckling och kunskapsspridning som rör barns och ungas utemiljöer åläggs MOVIUM. 2005/06:1 UTGIFTSOMRÅDE 9 i den högre utbildningen I regleringsbreven fick samtliga lärosäten i uppdrag att i samband med årsredovisningen redogöra för hur man har arbetat med att införliva kunskap om FN:s konvention om barnets rättigheter i utbildningar där sådan kunskap bedöms som relevant. I regeringens skrivelse Utveckling av den nationella strategin för att förverkliga FN:s konvention om barnets rättigheter (skr. 2003/04:47) aviseras regeringens avsikt att genomföra regionala konferenser för högskolor och universitet för att stödja deras barnkonventionsarbete och bidra till ett erfarenhetsutbyte mellan olika universitet och högskolor. Konferenserna planeras genomföras . Tabell 6.2 Anslagsutveckling 15:1 1Inklusive tilläggsbudget i samband med ekonomiska vårproposition (bet. 2004/2005:FiU21) och förslag på tilläggsbudget i samband med budgetpropositionen . 2Motsvarar 16 962 tkr prisnivå. 3Motsvarar 16 962 tkr prisnivå. skall företräda barns och ungas rättigheter och intressen i samt driva på genomförandet och bevaka efterlevnaden av . har rättsliga befogenheter att uppmana förvaltningsmyndigheter, kommuner och landsting att lämna uppgifter om åtgärder som vidtagits för att förverkliga i den egna verksamheten samt att kalla dessa till överläggningar. Vidare skall bl.a. särskilt uppmärksamma att lagar och andra författningar samt deras tillämpning stämmer överens med och vid behov föreslå författningsändringar. skall även lämna en årlig rapport till regeringen. 2005/06:1 UTGIFTSOMRÅDE 9 Budget för avgiftsbelagd verksamhet (varav tjänsteexport) (varav tjänsteexport) (varav tjänsteexport) Avgiftsintäkterna omfattar främst internationella projekt om barns rättigheter. får disponera intäkterna. har en nyckelroll i arbetet med att driva på genomförandet och bevaka efterlevnaden av . Bland de insatser som har genomförts kan nämnas utbildningsinsatser inom rättsväsendet, och kriminalvården samt utbildningsinsatser riktade till och länsstyrelser. Andra exempel på insatser är den nationella konferens om arbetsmiljön i skolan som har anordnat tillsammans med ett flertal myndigheter och organisationer. För att öka kunskapen om metoder och arbetssätt för barn- och ungdomsinflytande har vidare bl.a. undersökt hur barn och unga kommer till tals i de kommunala handikappråden samt hur flickor och pojkar på institution kommer till tals. En sammantagen bedömning av verksamhet är att målen delvis är uppfyllda. Resultatredovisningen behöver utvecklas så att det tydligare framgår vad som är målet med olika insatser och vilka resultat som har uppnåtts. Planmässigheten i genomförandet av insatserna och systemen för att följa upp dem behöver utvecklas. Detta har också uppmärksammats av i den granskning (RIR 2004:30) av barnkonventionsarbetet i myndigheter, kommuner och landsting som revisionen har genomfört. har föreslagit att regeringen ger i uppdrag att utarbeta en tydlig strategi för sin kommunikation. utveckla mål- och resultatstyrningen och att i regleringsbrevet vidareutveckla återrapporteringskraven för . Tabell 6.4 Härledning av anslagsnivån 20062008, för 15:1 Förändring till följd av: Pris- och löneomräkning 2 Överföring till/från andra Förslag/beräknat anslag 1Statsbudget enligt beslut (bet. 2004/05:FiU10). Beloppet är således exklusive beslut på tilläggsbudget under innevarande år. 2Pris- och löneomräkningen baseras på anvisade medel statsbudget. Övriga förändringskomponenter redovisas i löpande priser och inkluderar därmed en pris- och löneomräkning. Mot bakgrund av ovanstående föreslår regeringen att anvisas under anslaget 15:1 . beräknas anslaget till och beräknas anslaget till . 6.8.215:2 Myndigheten för internationella adoptionsfrågor Tabell 6.5 Anslagsutveckling 15:2 Myndigheten för internationella adoptionsfrågor 1Inklusive tilläggsbudget i samband med ekonomiska vårproposition (bet. 2004/2005:FiU21) och förslag på tilläggsbudget i samband med budgetpropositionen . 2Motsvarar 11 392 tkr prisnivå. 3Motsvarar 11 392 tkr prisnivå. I enlighet med regeringens proposition (2003/04:131) har för internationella adoptionsfrågor () avvecklats och fr.o.m. ersatts av Myndigheten för internationella adoptionsfrågor (). Myndigheten har övertagit en stor del av de uppgifter som har haft. Myndigheten är central förvaltningsmyndighet för frågor som rör internationella adoptioner med ansvar för auktorisation och tillsyn av organisationer som förmedlar internationella adoptioner. Vidare ingår i myndighetens uppdrag bl.a. att följa den internationella utvecklingen och kostnaderna när det gäller internationella adoptioner samt att bedriva informationsverksamhet, lämna upplysningar och biträde åt myndigheter och organisationer. I enlighet med propositionen (2003/04:131) har lagen (1997:192) om internationell adoptionsförmedling utvidgats med fler och tydligare förutsättningar för auktorisation, tydliga krav på sammanslutningarnas löpande verksamhet och fler instrument för tillsyn. Mot bakgrund av detta har myndigheten fått förstärkta resurser i förhållande till vad som gällde för . Myndigheten får, liksom tidigare , från sitt anslag betala ut statsbidrag till sammanslutningar som har auktorisation enligt lagen (1997:192) om internationell adoptionsförmedling. Från får statsbidrag även betalas ut till de adopterades organisationer. Cirka 1 000 barn adopteras till från andra länder. är bedömningen att nivån kommer att vara ungefärligen densamma. I och med de lagändringar som har trätt i kraft och i enlighet med förslagen i regeringens proposition (2003/04:131) ställs krav på utökade kontakter med utländska myndigheter och organisationer för att myndigheten skall kunna besluta om auktorisationer och utöva en aktiv tillsyn över de auktoriserade organisationerna. Även det internationella arbetet kommer att intensifieras. Vissa uppgifter har överförts från adoptionsmyndigheten till , bl.a. att utarbeta den särskilda information som behövs för bedömning av ett hems lämplighet att ta emot ett barn med hemvist utomlands i syfte att adoptera det. Mot bakgrund av att myndigheten har fått nya arbetsuppgifter avser regeringen att se över mål och återrapporteringskrav i regleringsbrevet . Anslaget minskas med 2006, 2007 och 2008 till följd av en generell reduktion av 2005/06:1 UTGIFTSOMRÅDE 9 företrädesvis anslag avsedda för förvaltnings- eller investeringsändamål. Tabell 6.6 Härledning av anslagsnivån 20062008, för 15:2 Myndigheten för internationella adoptionsfrågor Förändring till följd av: Pris- och löneomräkning 2 Överföring till/från andra Förslag/beräknat anslag 1Statsbudget enligt beslut (bet. 2004/05:FiU10). Beloppet är således exklusive beslut på tilläggsbudget under innevarande år. 2Pris- och löneomräkningen baseras på anvisade medel statsbudget. Övriga förändringskomponenter redovisas i löpande priser och inkluderar därmed en pris- och löneomräkning. Mot bakgrund av ovanstående föreslår regeringen att anvisas under anslaget 15:2 Myndigheten för internationella adoptionsfrågor . beräknas anslaget till och beräknas anslaget till . 6.8.315:3 Insatser för att förverkliga FN:s konvention om barnets rättigheter i Tabell 6.7 Anslagsutveckling 15:3 Insatser för att förverkliga FN:s konvention om barnets rättigheter i 1 Inklusive tilläggsbudget i samband med ekonomiska vårproposition (bet. 2004/2005:FiU21) och förslag på tilläggsbudget i samband med budgetpropositionen . Medlen under anslaget skall disponeras av regeringen för insatser för att förverkliga barns rättigheter i enligt FN:s konvention om barnets rättigheter. Exempel på sådana insatser är kunskapsinhämtning, metodutveckling, uppföljning och utvärdering, erfarenhetsutbyte och idéspridning samt åtgärder för att stärka flickors och pojkars inflytande och delaktighet. 2005/06:1 UTGIFTSOMRÅDE 9 Anslaget har tillförts . Medlen skall bl.a. användas för det fortsatta arbetet med att inrätta ett barnrättscentrum. Anslaget minskas med till följd av en generell reduktion av företrädesvis anslag avsedda för förvaltnings- eller investeringsändamål. Tabell 6.8 Härledning av anslagsnivån 20062008, för 15:3 Insatser för att förverkliga FN:s konvention om barnets rättigheter i Förändring till följd av: Överföring till/från andra Förslag/beräknat anslag 1 Statsbudget enligt beslut (bet. 2004/05:FiU10). Beloppet är således exklusive beslut på tilläggsbudget under innevarande år. Mot bakgrund av ovanstående föreslår regeringen att anvisas under anslaget 15:3 Insatser för att förverkliga FN:s konvention om barnets rättigheter i . beräknas anslaget till och beräknas anslaget till . 2005/06:1 UTGIFTSOMRÅDE 9 Handikappolitiken omfattar insatser för att undanröja hinder för full delaktighet i samhället, insatser för att bekämpa diskriminering samt individuella stödinsatser. Insatserna är sektorsövergripande och ingår i de flesta politikområden. Ansvaret för individuella stödinsatser inom politikområdet Handikappolitik ligger framför allt på kommuner och landsting. Det gäller insatser både enligt socialtjänstlagen (2001:453;SoL) och lagen (1993:387) om stöd och service till vissa funktionshindrade (LSS). Staten lämnar ekonomiska bidrag till kommuners verksamhet inom utgiftsområde 25 Allmänna bidrag till kommuner. Stöd till landsting lämnas för insatsen råd och stöd samt för tolktjänst. Stöd till landsting lämnas även för inköp av utrustning för elektronisk kommunikation. Andra individuella stöd inom politikområdet är assistansersättning, bilstöd, särskilt utbildningsstöd och personligt ombud. Politikområdet omfattar dessutom bidrag till viss verksamhet för personer med funktionsnedsättningar och bidrag till handikapporganisationer samt myndigheterna Myndigheten för handikappolitisk samordning, som är en nybildad statlig myndighet. utbildningsstöd (Sisus) har tidigare redovisats inom politikområdet Handikappolitik. Sisus avvecklas som självständig myndighet och verksamheten med statsbidragsgivning inom utbildningsområdet redovisas inom politikområdet Hälso- och sjukvårdspolitik, anslag 13:6 . ansvarar inom politikområdet för verksamhetsgrenarna Tillsyn, Normering och Kunskap inom verksamhetsområde Insatser för jämlika levnadsvillkor. finansieras genom anslag 13:6 . är ett centralt organ inom hjälpmedelsområdet. Institutet drivs av staten samt intresseorganisationen och Landsting. Institutet finansieras genom anslag 13:3 Bidrag till hälso- och sjukvården inom politikområdet Hälso- och sjukvårdspolitik. föreslås statens utgifter inom politikområdet uppgå till . beräknas utgifterna för politikområdet öka med , huvudsakligen till följd av ökade utgifter för assistansersättningen. Utgifterna inom politikområdet beräknas 2005 till . Det understiger anvisade medel med . Utgifterna blev lägre än anvisade medel. 2005/06:1 UTGIFTSOMRÅDE 9 Tabell 7.1 Utgiftsutveckling inom politikområdet Anslag inom utgiftsområde 9 16:2 Vissa statsbidrag inom handikappområdet 16:3 Statsbidrag till särskilt utbildningsstöd 16:4 Bidrag till viss verksamhet för personer med 16:5 Bidrag till handikapporganisationer 16:6 Bidrag till utrustning för elektronisk 16:7 Bilstöd till handikappade 16:8 Kostnader för statlig assistansersättning 16:9 Myndigheten för handikappolitisk samordning Totalt för politikområde Handikappolitik 1 Inklusive tilläggsbudget i samband med ekonomiska vårproposition (bet. 2004/05:FiU21) och förslag på tilläggsbudget i samband med budgetpropositionen . Målen för handikappolitiken är en samhällsgemenskap med mångfald som grund att samhället utformas så att människor med funktionshinder i alla åldrar blir fullt delaktiga i samhällslivet jämlikhet i levnadsvillkor för flickor och pojkar, kvinnor och män med funktionshinder. Det handikappolitiska arbetet skall inriktas särskilt på att identifiera och undanröja hinder för full delaktighet i samhället för människor med funktionshinder att förebygga och bekämpa diskriminering mot personer med funktionshinder att ge barn, ungdomar och vuxna med funktionshinder förutsättningar för självständighet och självbestämmande. Handikappolitik är ett sektorsövergripande politikområde, vilket innebär att de handikappolitiska målen skall vara integrerade mål inom andra politikområden under rubriken . Insatser för ökad måluppfyllelse inom politikområdet är övergripande och strategiska åtgärder i syfte att förverkliga den nationella handlingsplanen för handikappolitiken Från patient till medborgare (prop. 1999/2000:79, bet. 1999/2000 SoU14, rskr. 1999/2000:240), behovsprövade stödformer samt åtgärder som leder till att detta stöd är tillgängligt, anpassat och av god kvalitet. Handlingsplanen prioriterar arbetsområden som syftar till att skapa ett tillgängligt samhälle, att förbättra bemötandet och att se till att handikapperspektivet genomsyrar alla samhällssektorer. beslutade om nationella mål, inriktning och en nationell handlingsplan för handikappolitiken den närmaste tioårsperioden. I syfte att förbättra villkoren för flickor och pojkar, kvinnor och män med funktionshinder pågår arbetet med att förverkliga planen. Viktiga styrinstrument är bl.a. myndigheters instruktioner, regleringsbrev samt särskilda uppdrag till Utvalda sektorsmyndigheter har särskilt stort ansvar att leda arbetet för att förverkliga målen. Handikapprörelsen har dessutom en viktig opinionsbildande och pådrivande roll. Det nationella tillgänglighetscentret hos () och utbildningsstöd (Sisus) har också, fram , centrala uppgifter i genomförandet av planen. har regeringen dock verkat för att få till stånd en tydligare och effektivare organisation för samordning av arbetet inom det handikappolitiska området. Omstrukturering av myndigheter för en slagkraftigare handikappolitik En myndighet med ett särskilt uppdrag kopplat till den nationella handlingsplanen för handikappolitiken inrättas från . Regeringen har i en skrivelse till redogjort för planerna med en förändrad organisation för samordning av arbetet inom det handikappolitiska området (skr. 2004/05:86, bet. 2004/05 SoU24). En särskild utredare har därefter fått regeringens uppdrag att bilda myndigheten (dir 2005:58). Myndighetens huvuduppgift blir att främja ett strategiskt och effektivt genomförande av den nationella handikappolitiken på såväl kort som lång sikt. I det arbetet ingår det som en väsentlig del att bistå regeringen med underlag för en effektiv styrning av det handikappolitiska arbetet. Myndigheten kommer också att ansvara för den övergripande handikappolitiska samordningen, vilket innebär att den skall stödja, stimulera och förmå aktörer på olika nivåer att beakta de handikappolitiska målen i sin verksamhet. De främsta verktygen i detta arbete kommer att vara myndighetens normering, utbildningsverksamhet och information. En uppgift för myndigheten blir också att följa upp jämställdheten inom handikappolitiken och uppmärksamma skillnader i levnadsvillkor för kvinnor och män med funktionshinder. Barnperspektivet bör likaledes genomsyra verksamheten. I den mån det är möjligt skall ett barnperspektiv alltid integreras i utvärderings- och analysarbetet.