prop · GS0380 · 2005-03-22 00:00:00 — Verkets kontinuerliga rapportering och den slutliga utvärdering som verket skall göra efter 2007 är viktiga underlag för regeringens bedömning av insatsens resultat och framtida överväganden när det gäller forskarutbildningen. De är minst lika viktiga som underlag för de berörda lärosätenas bedömning av de 16 forskarskolornas fortsatta utveckling. De medel som tillfördes dessa forskarskolor är permanenta förstärkningar av värdhögskolornas anslag, och var avsedda att även finansiera doktorander och handledare från partnerhögskolorna. När nuvarande examinationsmål har uppfyllts står det de aktuella lärosätena fritt att fortsätta verksamheten på samma sätt som eller göra de förändringar eller omprioriteringar som bedöms lämpliga. Regeringen avser inte att sätta några nya examinationsmål specifikt för de 16 nationella forskarskolorna efter 2007. Regeringen förutsätter att medlen fortsatt används till forskarutbildning eller postdoktorala anställningar med anknytning till forskarskolorna och att givande samarbeten mellan deltagande lärosäten fortsätter. Forskning, innovation och hållbar tillväxt 8.1Forskningens roll i innovationssystemet Förändringar i vår omvärld har omfattande påverkan på villkoren för Kunskaps- och teknikinnehållet i produkter blir allt större och produktionsprocesserna allt mer kunskapsintensiva. efterfrågas i allt högre utsträckning tjänster som hänger samman med de produkter som säljs. Globaliseringen medför en ökad rörlighet av både människor, idéer och kapital. Handel och investeringar är världsomspännande, vilket innebär både nya handelsmöjligheter och en Företagen konkurrerar sinsemellan om kunder men även inom koncerner förekommer konkurrens t.ex. om var FoU och andra kunskapsintensiva verksamheter skall läggas. främsta konkurrensfördelar är bland andra ett högt kunskapsinnehåll i varor och tjänster, vår förmåga till förnyelse och våra En förutsättning för att upprätthålla dessa konkurrensfördelar och därmed en hållbar tillväxt i landet är den kunskap och den kompetens hos människor som genereras av forskning och attraktionskraft är beroende av att det finns starka forsknings- och innovationsmiljöer och kompetenta människor som bedriver forskning av hög kvalitet. Vi behöver också ha en hög kompetens inom landet för att kunna tillgodogöra oss all den forskning som sker utanför landets gränser. forskningssamarbeten som t.ex. EU:s ramprogram är särskilt viktiga. Förutom kunskap ger deltagandet tillgång till forsknings- och industrikontakter som kan ge nya handelsmöjligheter för . Ett effektivt utbyte av kunskap och teknik mellan den akademiska forskningen och näringslivet är avgörande för svensk industris framtida Detta ställer stora och delvis nya krav på den offentligt finansierade forskningen och dess organisation. forskningsnation och tillhör de främsta länderna i världen avseende produktion av vetenskapliga resultat. Mycket av forskningen utförs inom områden som är av stort intresse för näringslivet. forskning ger dock inte tillräcklig utväxling i form av hög ekonomisk Detta beror delvis på att större i stor utsträckning väljer att utföra sin FoU i medan produktionen förläggs till andra länder. Detta är ett tecken på att har hög konkurrenskraft avseende välutbildad personal och närhet till forskningskompetens inom breda områden. potential avseende kommersialisering av forskningsresultat. den största delen av den offentligt finansierade forskningen i sker vid universitet och högskolor ställer detta stora krav på dessa att effektivt samverka med det omgivande samhället. till näringslivet och kommersialisering av forskningsresultat behöver måste detta ske på ett sådant sätt att den akademiska forskningens grundläggande värden, som att fritt välja problemställning och metod liksom att fritt kunna publicera resultaten av forskningen, forskningssystemet behöver tydliggöras och deras roll som brygga den akademiska forskningen och Deras roll som kunskapsmäklare är särskilt viktig för små och medelstora företag som har begränsad egen forskning och utveckling. Statens främsta ansvar är grundforskning inom alla områden, däribland de områden som är av strategisk vikt för företagen. forskningsresultat har sin upprinnelse i grundforskningen, där kunskapsutvecklingen drivs framåt av forskarnas nyfikenhet och önskan att lösa praktiska och teoretiska problem. finns det runt om i samhället, både inom näringslivet och inom andra verksamheter, frågeställningar som forskningen kan hjälpa till att besvara. problemställningar, som ofta behöver en tvärvetenskaplig ansats för att kunna lösas, kan också bidra till att forskningen förs framåt till exempel genom att stimulera till nya forskningsinriktningar. bland forskare för näringslivsrelevanta frågor och större incitament att finna kommersiell avsättning för forskningsresultaten kan ge en ökad avkastning på statens investeringar i forskning och utveckling. Forskning och utveckling bidrar till tillväxt både på kort och på lång sikt Svenska basnäringar som trä, skog, massa, metallurgi och fordonsindustri står för en stor del av den svenska exporten. De ligger i den internationella täten och deras fortsatta konkurrenskraft är avgörande för Samtliga dessa branscher har dessutom stor betydelse för regional sysselsättning. Fordonsindustrin och dess underleverantörer sysselsätter ca 150 000 personer i över 1 200 företag. Handelsbalansen för fordon och fordonsdelar har mer än tredubblats och svarar för av export. Fordonsindustrin stod vidare för en femtedel av FoU-insatserna i företagssektorn 2003. är teknikdrivande både inom landet och i ett globalt perspektiv. Skogsindustriprodukter stod för av det svenska Svensk skogsindustri tillhör världens största exportörer av papper, massa och trävaror och är därför betydelsefull för Det nationella skogs- och skogsindustriella klustret används ofta som exempel på hur ett framgångsrikt kluster och innovationssystem lett till en rad internationellt konkurrenskraftiga För att bibehålla och utveckla den internationellt starka positionen är det emellertid viktigt att industrin kan utveckla nya innovativa produktområden utifrån sina etablerade positioner inom t.ex. förpackningar, hygienprodukter och träbyggande. utgår ifrån tidigare strategiska FoU-insatser och konkurrenskraftiga produktionsfaktorer som råvaruegenskaper och investeringar samt utifrån Den gröna sektorn, som är ett ofta använt begrepp för skogsbruk, jordbruk och fiske tillsammans med tillhörande förädlingsindustri och tjänsteproduktion, har stora förutsättningar för att bidra till en hållbar Livsmedelsindustrin, vid sidan av skogsindustrin, har stor utvecklingspotential genom en ökad förädlingsgrad av befintliga produkter liksom främjandet av nya produkter med höga Ett exempel är funktionella livsmedel, ett område där ligger långt framme. Även utvecklingen av produktionsmetoder inom den gröna sektorn har betydelse för tillväxten. hämtas från den svenska livsmedelsektorn där de svenska jordbrukarna Prop. satsat på miljöanpassade och långsiktigt hållbara produktionssystem som också tar hänsyn till etiska aspekter. Vid sidan av produktion av varor utgör tjänster ett viktigt område för tillväxt inom den gröna sektorn. Breddning och diversifiering kan också vara en väg mot ökad hållbar Detta tillvägagångssätt används av många Den svenska gruv-, och stålindustrin är internationellt sett mycket konkurrenskraftig och är av betydelse för handelsbalansen. är ett rikt malmland och har en stark verkstadsindustri. skogsindustrin är gruv-, och stålindustrin beroende av stark forskning inom hela kedjan från till produkt för att fortsatt vara är en framträdande IT-nation. elektronik och teleprodukter för av varuexporten 2003 och IT- IT är också ett verktyg för verksamhetsutveckling inom alla har stora konkurrensfördelar genom goda möjligheter för ökad integration av IT i andra branscher, både i produkter (inbäddade system) och i produktion (t.ex. affärssystem och Flera studier som har gjorts visar att IT-användningen i företag har positiva effekter på tillväxten. i nya branscher som t.ex. IT och biovetenskap har stor betydelse för konkurrenskraft och tillväxt på lång sikt. företag visar en starkare tillväxt än företag i mer mogna branscher som t.ex. pappers- och fordonsbranschen. Förmågan att kombinera gammal kunskap och traditionell forskning med den kunskap som kommer från forskningen inom nya områden som IT, materialteknik är en viktig förutsättning för konkurrenskraft och hållbar Materialteknik är en förutsättning för utveckling av nya produkter. konkurrensförmåga grundar sig till stor del på produkter med nya eller förbättrade funktioner och egenskaper som möjliggörs genom utveckling, tillsammans med tillverkning i nanoskala, är grunden för tillämpning av nanoteknik inom en mängd områden. Biovetenskap och bioteknik är centrala för utveckling av bl.a. läkemedel, diagnostika och medicinsk teknik, liksom för tillämpningar inom hälso- och sjukvården. På kan biotekniken även spela en viktig roll i förändringen av näringar som livsmedel, skog och kemisk Expansionen av svensk läkemedelsindustri har varit av stor betydelse för tillväxt och har inneburit att exportintäkterna omfattar mer än . Exporten av läkemedel svarade för av det svenska Framgången för området kan till stor del tillskrivas grundforskningen inom biologi, kemi och medicin som försett både lärosäten och industrin med kompetenta, kreativa och innovativa Det faktum att två av världens största läkemedelsföretag, AstraZeneca och , bedriver verksamhet i har också haft ett inflytande över landets utveckling Dessa företag har investerat stora resurser i för Prop. 2004/05:80 långsiktig FoU i syfte att utveckla nya och bättre produkter. på ett framgångsrikt läkemedel som har utvecklats i samverkan mellan svenska företag och forskare vid universiteten är lokalbedövningsmedlet Xylocain som togs fram . Ett mer sentida exempel är magsårsmedicinen Losec . Innovationerna har också varit framträdande inom den medicintekniska sektorn; några exempel är pacemakern som kan opereras in i en patient (), den konstgjorda njuren () och strålkniven (). Den starka kopplingen mellan näringsliv och universitetsforskning inom detta område är tydlig i patenterings- och publiceringsdata. Av företagens publikationer är samförfattade med universitetsforskare och en tredjedel av företagen som patenterar inom bioteknikrelaterade ämnesområden har publicerat vetenskapliga artiklar. har en lång tradition av ett utåtriktat och FoU-intensivt näringsliv och placerar sig ofta högt på olika mätningar av innovativ förmåga tillsammans med och . En bakgrund till ökade tillväxt är de stora och fokuserade forskningssatsningar som gjordes . lyckas att omsätta forskningsresultat till blomstrande industrier. kan ta del av dessa länders erfarenheter för att öka sin innovativa förmåga. Efter krisen drog slutsatsen att det största hotet mot landet var utflyttning av tillverkningsföretag till lågkostnadsländer. bestämde sig för att högteknologi var landets framtid och ökade därför satsningarna på forskning och utveckling kraftigt. Satsningen gjordes mycket målmedvetet i syfte att stärka landets konkurrenskraft och riktades huvudsakligen till det tekniska området, liksom till att bygga upp ett heltäckande system för att stödja innovation. Under lågkonjunkturen gjordes återigen nya satsningar på forskning och utveckling, som en samlad översyn av innovationssystemets effektivitet genomfördes. Dagens finska innovationssystem är väl utvecklat med ett aktivt samarbete mellan aktörerna. Just det starka samarbetet anser finnarna själva vara systemets stora styrka. Det finns flera exempel på att forskningsfinansiärer gemensamt finansierar insatser som det finns en samsyn kring vilken roll varje aktör skall spela. för vetenskap och teknologi, i vilket bl.a. statsministern, utbildningsministern och näringsministern ingår, är en central aktör i det finländska systemet, främst genom att rådet formulerar en problembeskrivning som många kan enas kring. Rådet har utarbetat en strategi som innefattar förslag till resurstillskott och den övergripande inriktningen av resursernas användning. Dessa förslag fullföljs till stora delar i budgetbeslut m.m. har bestämt sig för att möta den ökande internationaliseringen Prop. 2004/05:80 med en förstärkt satsning på internationellt samarbete inom forskning är, liksom , ett litet land som inte kan vara framstående på alla områden och det är nödvändigt att inom vissa områden förlita sig på utländska producenter av kunskap. försöker att öka internationaliseringen genom att i allt större utsträckning ta del av de internationella forskningsmedel som finns tillgängliga inom exempelvis EU:s ramprogram. I det finländska innovationssystemet har den mycket starka institutssektorn spelat en framträdande roll medan universiteten och högskolor spelat en relativt undanskymd roll. har emellertid även dessa fått en tydligare uppgift att arbeta med kommersialisering. Ett led i detta arbete är den proposition som regeringen lagt fram till om rätten till uppfinningar från högskoleforskningen. Finländsk forskningsfinansiering har ett tydligt nyttoperspektiv. Tekes, som är motsvarigheten till bl.a. och , är större än , som är motsvarighet. I är förhållandet det omvända. Detta förhållande kvarstår även om man beaktar att Tekes utför uppgifter som i sköts av och . Tekes stöd till företagen är tydligt inriktad på kommersialisering genom både finansiering och rådgivning. Forskningsfinansieringen är förhållandevis fokuserad på IT/telekom. är mer framgångsrikt än resten av världen när det gäller att utveckla nya teknologier och att omsätta dem i framgångsrika företag. I startas 34 gånger fler företag i förhållande till landets storlek än i resten av . har överföringen av kunskap och teknik från statligt finansierad FoU till den privata sektorn ökat avsevärt enligt en rapport från om kommersialisering av forskningsresultat i (A2004:007). Universiteten i har en lång tradition av samarbete med industrin. bestämde sig det privata () för att patentera uppfinningar som gjordes av dess lärare och elever. Ett annat exempel är som var tidigt ute med att systematiskt utveckla innovationsstrukturerna. och det var starka drivkrafter för ett mer utbrett samarbete mellan universiteten och försvarsindustrin. började regeringen att stötta småföretagen med tillväxtkapital. Det ambitiösa rymdprogrammet tillhandahöll en ökad federalt finansierad FoU och krävde samarbete mellan offentliga och privata aktörer. ökade forskningsfinansieringen inom biomedicin kraftigt. En av de viktigaste lagändringarna för att gynna kommersialisering av forskningsresultat från universitet och högskolor, the , kom 1980. Lagen innebär att universitet, icke-vinstdrivande organisationer och småföretag får behålla äganderätten till de uppfinningar som har gjorts med federalt finansierade FoU-medel. hade den federala regeringen rätten till forskningsresultaten, även om många myndigheter och departement i praktiken lät den enskilde forskaren behålla rätten till sina resultat. röntes stora framgångar av de stora satsningarna på bioteknologi och medicinsk FoU. forskning är fortsatt stora inledning och under den senaste femårsperioden fördubblandes det federala stödet till området. hälften av de federala FoU-resurserna avsätts till detta forskningsområde. Satsningarna på tekniköverföring för att stimulera innovation kring terroristbekämpning är också utmärkande för forskning och innovationspolitik första år. Av de federala FoU-medlen går till universitet och högskolor, till det privata näringslivet och resten till federala laboratorier och institut samt till icke-vinstdrivande privata institutioner. Till skillnad från i bedrivs en stor del av den federalt finansierade FoU:n vid institut och federala laboratorier. tekniköverföringslag som kom 1986 bidrog till att intensifiera teknik- och kunskapsöverföring från dessa laboratorier till den privata sektorn. Det har visat sig att det tar relativt att etablera den nödvändiga infrastrukturen för tekniköverföring och kommersialisering av Vid () har man arbetat med tekniköverföring under , vilket har resulterat i att UC är det universitet som har flest patent och kommersialiserade uppfinningar. är emellertid få av dessa som blivit verkligt framgångsrika. den mest inkomstbringande uppfinningen, som stod för en femtedel av de totala intäkterna, ett vaccin mot hepatit B som uppfanns redan i början på Kommersialisering och tekniköverföring har dock liten ekonomisk betydelse för de flesta amerikanska universitet. universitet i lyckas finansiera stora delar av sitt FoU-arbete med är ett undantag med intäkter motsvarande av de totala FoU-resurserna från Det är inte heller möjligheten att tjäna pengar som är den främsta drivkraften för de federala universitetens arbete med kommersialisering och tekniköverföring. Det är för allmänhetens bästa och i syfte att stärka landets långsiktiga konkurrenskraft som de flesta initiativ har tillkommit. Det har också visat sig att tekniköverföring och de ökade kontakterna mellan universitet och näringsliv har en positiv inverkan på den akademiska forskningen. Företag med färre än 500 anställda står för mer än hälften av BNP och mer än hälften av alla innovationer kommer från sådana små och medelstora företag. De har en stor betydelse för landets ekonomi och det finns flera federala program som syftar till att stödja småföretag bl.a. genom att underlätta för dem att delta i offentlig upphandling. Tillgång till riskkapital är en annan viktig framgångsfaktor för kommersialisering av forskningsresultat. riskkapitalmarknad och landet investerar mest riskkapital som andel av BNP i världen. Jämförelser mellan tre mycket innovativa länder I , och finns en stark tilltro till teknik och till har en lång tradition av stora riktade satsningar på FoU och tekniköverföring och andra marknadsstimulerande insatser för att lösa samhälleliga problem. görs stora satsningar på FoU inom främst biomedicin men också på innovation för I satsade man stora medel på FoU och tekniköverföring inom främst IT och telekom för att ta sig ur krisen i har en lång tradition av en bred grundforskningsinriktad forskningsfinansiering som sträcker sig tillbaka till tiden efter . Detta speglar också hur ansvaret för forskningsfrågor fördelar sig mellan olika departement i de tre I är Försvars- och Socialdepartementen de största federala FoU-finansiärerna medan finansieringen i delas mellan Utbildnings- och Näringsdepartementen. forskningsmedlen på olika departement men ligger huvudsakligen under också industristrukturen i de olika länderna. De största svenska exportintäkterna kommer från maskintillverknings-, telekom-, fordons- och skogsindustri, men även läkemedelsindustrin är industristruktur är lik den svenska förutom att trä och papper, respektive produkter från telekom, står för en större andel av ökade exporten kraftigt både i och i För del skedde detta i huvudsak genom stora framgångar för högteknologiska produkter inom främst telekom och Motsvarande dragning mot högteknologisk export har skett även i främst inom telekomområdet. stora tonvikt på telekomområdet har gjort att framgångarna inom detta område har givit en tydligare uppgång än vad som skett i . medför ett stort beroende av ett enskilt område en större sårbarhet. En stor skillnad mellan och är inställningen till entreprenörskap och tillgången till riskkapital. (Ds 2004:36) påpekades vikten av att skapa positiva attityder till att starta och driva företag. En undersökning av visar att tillhör de tio länder som reglerar affärslivet minst. riskkapital ligger väl till i . är ändå mindre än hälften av , mätt i procent av BNP. tillgång till riskkapital är mer begränsad än den svenska. tillgången till tidigt kapital, s.k. såddpengar, ungefär lika i och , enligt den senaste tillgängliga EU-statistiken. I , liksom i , är tillgången till riskkapital starkt koncentrerad till vissa FoU- Ett exempel är att av allt riskvilligt kapital i Regeringens bedömning är att idéer och forskningsresultat från den offentligt finansierade forskningen även fortsättningsvis kommer att ha betydelse för framtida framgångsrika företag, på samma sätt som många av dagens vinstgivande produkter och tjänster har sitt ursprung i forskning som finansierats av staten. I denna proposition presenterar regeringen en rad initiativ för att förbättra kommersialisering av forskningsresultat från offentlig forskning samt förslag som syftar till förbättrade möjligheter för tekniköverföring mellan offentligt finansierad Prop. 2004/05:80 forskning och näringslivet. Översiktlig bild av de insatser för ökad kommersialisering av forskningsresultat och tekniköverföring som presenteras i propositionen. Stärkta möjligheter för lärosäten att arbeta med kommersialisering Översyn av holdingbolagen med Ny koncern för finansiering av idéer från akademisk forskning Förbättrad kunskapsöverföring mellan lärosäten, industriforsknings- institut och näringslivet Förstärkning av industriforskningsinstitutens medel för långsiktig strategisk utveckling, möjlighet till ny ägarstruktur Samarbetsprogram mellan staten och näringslivet r i n g s l i v Innovationssystemet i och kring högskolan har utvecklats under flera inrättades stiftelser och institut för att öka de tillväxteffekter som kunde hämtas ur högskolans forskning. Antalet aktörer på området har vuxit. tillväxtpolitiska studier (ITPS) har på regeringens uppdrag kartlagt aktörerna och analyserat det stöd och de resurser dessa Kartläggningen visar att det finns många aktörer som arbetar med ett brett spektrum av åtgärder för ökad kommersialisering av forskningsresultat jämnt fördelat mellan rådgivning, finansiering och Flera aktörer är förhållandevis små och har begränsade Resurserna är främst koncentrerade till och men insatser görs även för att utveckla innovationssystemen i arbetar med tillväxt i regioner, bl.a. genom stöd till FoU i lokalt förankrade projekt. Ett exempel är Vinnväxt-programmet som syftar till att skapa mer dynamiska regionala innovationssystem, ett annat är satsningen Nyckelaktörer i innovationssystemet som ger stöd för forskningsresultat vid högskolor och institut. högskolor arbetar också aktivt med att bygga upp hållbara innovationssystem kring lärosätet. med uppdrag att föreslå förbättringar av den förkommersiella finansieringen (såddfinansiering). Syftet var att använda kapitalet i systemet på ett effektivare sätt och att åstadkomma en mer integrerad organisatorisk struktur än den nuvarande. Förhandlingsmannen lämnade rapporten finansiering för kommersialisering av innovationer (N2004/5322/NL). konstateras att det finns en brist på statligt kapital inom förkommersiell finansiering liksom en brist på ägarkapital i den tidiga startfasen. Förhandlingsmannen gjorde bedömningen att en förstärkt och mer Som en konsekvens har staten gemensamt med teknikbrostiftelserna och Industrifonden bildat en ny koncern för finansiering av kommersialisering av idéer från både den akademiska forskningen och det kunskapsintensiva näringslivet. ytterligare av att kommer att arbeta nära den nya koncernen och finansiera utvecklingsmiljöer för nya företag, så kallade inkubatorer. nya koncernen förväntas bidra till en jämnare nationell och mer långsiktig tillgång till fungerande stöd till kommersialisering i tidiga Förslaget innebär att teknikbrostiftelsernas verksamhet kommer att kunna fortsätta bedrivas även efter 2007 då stiftelserna upphör. detta sätt kan de regionala innovationssystemen vidareutvecklas som en bättre samordning kan uppnås både regionalt och Koncernen kommer att ha sju dotterbolag i , , , , , och . att kommer att fördelas under en Lärosätenas roll i innovationssystemet Den offentligt finansierade forskningen i är i internationell jämförelse starkt koncentrerad till universitet och högskolor. vid forskningsinstitut är relativt liten och har generellt sett uppstått ur