prop · GS031d2 · 2005-01-01 00:00:00 — Antalet klagomål har 2003 ökat markant till 750 jämfört med 2002. Alla som klagar får svar av Datainspektionen. De många nya klagomålen avser modemuppkopplingar mot betalsidor där gäldenärerna påstår att de inte träffat avtal om sådan uppkoppling och ibland inte ens varit uppkopplade. Vid kritik mot indrivaren meddelar Datainspektionen sin uppfattning om hur indrivningen skall utföras för att tillgodose kraven på god inkassosed. Datainspektionen har också från kronofogdemyndigheten uppmärksammats på att grunden för fordran som inkommer dit ofta är bristfällig, särskilt vid hantering via filer från uppdragsgivare till inkassobolag. Tillsyn över personregister inom polis- och tullsamarbetet Datainspektionen har kontrollerat den behandling av personuppgifter som utförs i det (N-SIS) av Sirenekontoret vid . Inspektionen har också kontrollerat den behandling av person- 2004/05:1 UTGIFTSOMRÅDE 1 uppgifter som utförs av den nationella Europolenheten vid . Inspektionerna, som utförts med besök på plats, har ännu inte avslutats. Datainspektionen har handlagt en förhandskontroll som rör behandling av personuppgifter i samband med det internationella tullsamarbetet. Någon inspektion av personuppgiftsbehandlingen i tullinformationssystemet (TIS) har inte utförts . Datainspektionen har redovisat resultaten i enlighet med de återrapporteringskrav som angetts. Någon grund för att konstatera att angivna mål inte skulle ha uppnåtts föreligger inte. Mål och återrapporteringskrav utvecklas successivt så att ökad tonvikt läggs vid analyser och bedömningar av de samlade effekterna av verksamheten. De nuvarande allmänna målen behöver också kompletteras med uppföljningsbara produktionsmål som tydligare anger vilka insatser som bör prioriteras under det aktuella budgetåret. Regeringen har i regleringsbrev uppdragit åt Datainspektionen att utarbeta en samlad strategi för sin tillsyns- och informationsverksamhet och utforma ett ändamålsenligt system för verksamhetsplanering och uppföljning. Inspektionen skulle särskilt överväga hur arbetet med omvärldsanalyser, utveckling av tillsynsmetoderna och kompetensförsörjningen kan förstärkas. En redovisning av genomförda åtgärder har lämnas i årsredovisningen . Enligt redovisningen har inspektionen utarbetat ett system för verksamhetsplanering och uppföljning, som bl.a. innebär att en strategi skall tas fram och beslutas i taget. Resultat av olika arbetsuppgifter skall dokumenteras enhetligt löpande under verksamhetsåret så att man genom s.k. verksamhetsmatriser skall kunna analysera sambandet mellan de olika arbetsinsatserna och deras resultat. pågår försök med att tillämpa metoden med verksamhetsmatriser på klagomålsärenden avseende PuL. Inspektionen har också tagit fram strategier för tillsyns- och informationsverksamheterna avseende . Regeringen ser det som angeläget att inspektionen fullföljer det arbete som inletts med att utveckla en samlad verksamhetsstrategi och ändamålsenliga system för verksamhetsplanering och uppföljning för att därigenom ge ett bättre 2004/05:1 UTGIFTSOMRÅDE 1 underlag såväl för regeringens styrning som för myndighetens ledning. I enlighet med regeringens uppdrag i regleringsbrev har Datainspektionen utrett och lämnat förslag till utformningen av ett avgiftssystem för inspektionens tillståndsgivning och tillsyn inom kreditupplysnings- och inkassoverksamheten. Datainspektionens utredning visar att den verksamhet som är möjlig att avgiftsfinansiera endast motsvarar en helårsarbetskraft eller inklusive gemensamma kostnader. Vidare är det enligt inspektionen svårt att särskilja den tillsyn som sker enligt inkasso- och kreditupplysningslagen från den som sker enligt PuL, eftersom den görs vid de berörda företagen vid samma tillfällen. Därtill kommer att inspektionen skulle behöva bygga upp en ny avgiftsadministration, vars kostnader inte närmare beräknats i utredningen. Regeringen finner därför att övervägande skäl talar för att inte införa någon avgiftsfinansiering av denna verksamhet. Regeringen föreslår att anslaget uppgår till . har anslaget beräknats till 31 346 000 respektive . Tabell 3.7 Härledning av anslagsnivån 20052007, för 46:3 Datainspektionen Förändring till följd av: Pris- och löneomräkning 2 Överföring till/från andra Förslag/beräknat anslag 1Statsbudget enligt beslut (bet. 2003/04:FiU10). Beloppet är således exklusive beslut på tilläggsbudget under innevarande år. 2Pris- och löneomräkningen baseras på anvisade medel statsbudget. Övriga förändringskomponenter redovisas i löpande priser och inkluderar därmed en pris- och löneomräkning. 1 Inklusive tilläggsbudget i samband med ekonomiska vårproposition (bet. 2003/04:FiU21) och förslag på tilläggsbudget i samband med budgetpropositionen . Från anslaget betalas bl.a. den kostnadsfria tilldelningen av () till kommuner, landsting och kommunbibliotek som regleras i 7 § författningssamlingsförordningen (1976:725), den s.k. frilistan. Avtalet för tryckning, försäljning och distribution av SFS löper ut . Upphandling av denna tjänst pågår . Kostnaderna bedöms ligga på ungefär samma nivå som . Regeringen föreslår att anslaget fastställs till . beräknas anslaget uppgå till respektive . 1Inklusive tilläggsbudget i samband med ekonomiska vårproposition (bet. 2003/04:FiU21) och förslag på tilläggsbudget i samband med budgetpropositionen . 2Motsvarar 13 712 tkr prisnivå. 3Motsvarar 13 712 tkr prisnivå. Under anslaget anvisas medel för arbetsuppgifter som central förvaltningsmyndighet för frågor om val och folkomröstningar. 2004/05:1 UTGIFTSOMRÅDE 1 disponera hela anslagssparandet. Regeringen föreslår att anslaget 2005 skall uppgå till . beräknas anslaget uppgå till respektive . Tabell 3.10 Härledning av anslagsnivån 20052007, för 46:5 Förändring till följd av: Pris- och löneomräkning 2 Överföring till/från andra Förslag/beräknat anslag 1Statsbudget enligt beslut (bet. 2003/04:FiU10). Beloppet är således exklusive beslut på tilläggsbudget under innevarande år. 2Pris- och löneomräkningen baseras på anvisade medel statsbudget. Övriga förändringskomponenter redovisas i löpande priser och inkluderar därmed en pris- och löneomräkning. 2004/05:1 UTGIFTSOMRÅDE 1 Politikområdet mediepolitik omfattar dagspress, radio och television samt skydd av barn och ungdom från skadligt innehåll i massmedierna. Politikområdet är delat mellan utgiftsområdena 1 och 17 Kultur, medier, trossamfund och fritid. I den del av budgetpropositionen som behandlar det senare utgiftsområdet återfinns en mer utförlig beskrivning och analys av politikområdet. 1 Motsvarar 6 317 tkr prisnivå. huvudsakliga uppgift är att fördela det statliga stödet till dagspressen. uppgift är att fördela det statliga stödet till radio- och kassettidningar. Tabell 4.2 Härledning av anslagsnivån 20052007, för 27:1 och Förändring till följd av: Pris- och löneomräkning 2 Förslag/beräknat anslag 1Statsbudget enligt beslut (bet. 2003/04:FiU10). Beloppet är således exklusive beslut på tilläggsbudget under innevarande år. 2Pris- och löneomräkningen baseras på anvisade medel statsbudget. Övriga förändringskomponenter redovisas i löpande priser och inkluderar därmed en pris- och löneomräkning. Mot bakgrund av ovanstående föreslår regeringen att anvisas under anslaget 27:1 och . beräknas anslaget till respektive . Från anslaget ges bidrag till dagspressen i enlighet med bestämmelserna i presstödsförordningen (1990:524), förordningen (2001:898) om särskilt distributionsstöd och förordningen 2004/05:1 UTGIFTSOMRÅDE 1 (2002:739) om tillfälligt utvecklingsstöd. Pressstöd enligt presstödsförordningen lämnas i form av driftsstöd och distributionsstöd. Utgifterna för presstödet styrs bl.a. av antalet stödberättigade tidningar och storleken på dessa tidningars upplagor. Regeringen har beslutat om indragning med av anslagssparandet. har anslaget tillfälligt minskats med för omprioriteringar inom medieområdet. Dessa medel föreslås återföras till anslaget . Regeringen föreslår att överförs till anslaget 27:3 Stöd till radio- och kassettidningar för finansiering av nya radiotidningsmottagare. Tabell 4.4 Härledning av anslagsnivån 20052007, för 27:2 Presstöd Förändring till följd av: Förslag/beräknat anslag 1 Statsbudget enligt beslut (bet. 2003/04:FiU10). Beloppet är således exklusive beslut på tilläggsbudget under innevarande år. Mot bakgrund av ovanstående föreslår regeringen att anvisas under anslaget 27:2 Presstöd . beräknas anslaget till respektive . 4.2.327:3 Stöd till radio- och kassettidningar Från anslaget ges bidrag i enlighet med bestämmelserna i förordningen (1988:582) om statligt stöd till radio- och kassettidningar. I enlighet med vad som anförts under utgiftsområde 17 Kultur, medier, trossamfund och fritid, Politikområde 27 Mediepolitik (avsnitt 5.4 Politikens inriktning) samt ovan under avsnitt 4.2.2 föreslås att anslaget tillförs för finansiering av nya radiotidningsmottagare. Förslaget finansieras genom att motsvarande belopp överförs från anslaget 27:2 Presstöd. Tabell 4.6 Härledning av anslagsnivån 20052007, för 27:3 Stöd till radio- och kassettidningar Förändring till följd av: Förslag/beräknat anslag 1 Statsbudget enligt beslut (bet. 2003/04:FiU10). Beloppet är således exklusive beslut på tilläggsbudget under innevarande år. Mot bakgrund av ovanstående föreslår regeringen att anvisas under anslaget 27:3 Stöd till radio- och kassettidningar . beräknas anslaget till respektive . 1 Motsvarar 11 709 tkr prisnivå. Radio- och skall besluta i frågor om tillstånd, avgifter och registrering som rör ljudradio- och TV-sändningar riktade till allmänheten i de fall uppgifterna inte ligger på regeringen eller någon annan särskilt angiven myndighet. tilldelades Radio- och TV- verket för ett tvåårigt 2004/05:1 UTGIFTSOMRÅDE 1 regeringsuppdrag till i . Eftersom uppdraget kommer att slutföras minskas anslaget med motsvarande belopp. Tabell 4.8 Härledning av anslagsnivån 20052007, för 27:4 Radio- och Förändring till följd av: Pris- och löneomräkning 2 Förslag/beräknat anslag 1Statsbudget enligt beslut (bet. 2003/04:FiU10). Beloppet är således exklusive beslut på tilläggsbudget under innevarande år. 2Pris- och löneomräkningen baseras på anvisade medel statsbudget. Övriga förändringskomponenter redovisas i löpande priser och inkluderar därmed en pris- och löneomräkning. Mot bakgrund av ovanstående föreslår regeringen att anvisas under anslaget 27:4 Radio- och . beräknas anslaget till respektive . utländska ljudradio- och TV-sändningar som riktas till den svenska allmänheten. Nämnden granskar program efter anmälan eller på eget initiativ. Ett mål för nämnden är att öka kunskapen hos allmänheten om gällande regelsystem och om nämndens verksamhet och praxis. Nämnden har också i uppdrag att rapportera till regeringen om radio- och TV-företagens programverksamhet. verksamhet finansieras delvis genom att medel anvisas från rundradiokontot till statsbudgetens inkomstsida. föreslås att delfinansierar nämndens verksamhet (se utgiftsområde 17, avsnitt 5.8.5). Antalet anmälningar till ligger på en fortsatt hög nivå. Regeringen uttalade i budgetpropositionen sin avsikt att använda av det under utgiftsområde 17 uppförda anslaget 27:3 Bidrag till dokumentation om den mediepolitiska utvecklingen och till europeiskt mediesamarbete för att Det är sannolikt att det behovet kvarstår även 2007. 1 Motsvarar 9 702 tkr prisnivå. Tabell 4.10 Härledning av anslagsnivån 20052007, för 27:5 och TV Förändring till följd av: Pris- och löneomräkning 2 Förslag/beräknat anslag och TV skall genom efterhandsgranskning utöva tillsyn över att programföretag följer reglerna som rör innehållet i ljudradio- och TV-sändningar till allmänheten. Vidare skall nämnden följa innehållet i 1Statsbudget enligt beslut (bet. 2003/04:FiU10). Beloppet är således exklusive beslut på tilläggsbudget under innevarande år. 2Pris- och löneomräkningen baseras på anvisade medel statsbudget. Övriga förändringskomponenter redovisas i löpande priser och inkluderar därmed en pris- och löneomräkning. Mot bakgrund av ovanstående föreslår regeringen att anvisas under anslaget 27:5 och TV . beräknas anslaget till respektive . 2004/05:1 UTGIFTSOMRÅDE 1 Anslaget 45:1 redovisas inom utgiftsområde 1 men verksamheten ingår i politikområdet Samepolitik inom Utgiftsområde 23 Jord- och skogsbruk, fiske med anslutande näringar. 1Inklusive tilläggsbudget i samband med ekonomiska vårproposition (bet. 2003/04:FiU21) och förslag på tilläggsbudget i samband med budgetpropositionen . 2Motsvarar 20 546 tkr prisnivå. 3Motsvarar 20 546 tkr prisnivå. är en förvaltningsmyndighet som det är ett samiskt folkvalt organ med val . inledde sin verksamhet 1993. De övergripande målen är enligt sametingslagen att skall verka för en levande samisk kultur och därvid ta initiativ till verksamhet och föreslå åtgärder som främjar denna kultur. skall bl.a. medverka i samhällsplaneringen och bevaka att samiska behov beaktas. beslutar om fördelning av statens bidrag till samisk kultur och samiska organisationer samt andra medel som ställs till samernas förfogande. leder det samiska språk- arbetet och arbetet med EU-stöd för samiska program inom Mål 1 och Interreg III A. Regeringens inriktning är att successivt pröva ett utvidgat samiskt självbestämmande inom områden där detta är möjligt och med beaktande av resultatet pågående och avslutade utredningar. har fått regeringens uppdrag att utveckla och etablera ett nationellt informationscentrum om samisk kultur. Centrumet skall vara etablerat i början på 2005. Avsikten är att detta skall vara den långsiktiga och bestående fortsättningen på regeringens informationssatsning om samer och samisk kultur som pågått och som avslutas . anslag föreslås ökas med för denna verksamhet. Efter förslag i regeringens proposition 2003/04:86 om ändringar i sametingslagen m.m. (1992:1433), har lagen ändrats när det gäller valfrågor. Ändringarna trädde i kraft och innebär bl. a. att arbetet med valet till delas mellan , och i det län där har sitt säte samt att en överföring om sker från anslaget 45:1 till anslag 46:1 Allmänna val och demokrati . Överföringen avser kostnader för och i läns arbete med sametingsvalen. bereds Rennäringspolitiska kommitténs och förslag. Förslagen innebär bl.a. att skall överta arbetsuppgifter 2004/05:1 UTGIFTSOMRÅDE 1 och resurser från länsstyrelserna i , och och från . Ett arbete pågår för att organisera om enligt förslag i en utredning som gjort på uppdrag av . Regeringen bedömer att innan denna omorganisation är klar kan någon överföring av ytterligare arbetsuppgifter inte komma ifråga. Denna omorganisation beräknas medföra en engångskostnad på och genomföras under första halvan av . Tabell 5.2 Härledning av anslagsnivån 20052007, för 45:1 Förändring till följd av: Pris- och löneomräkning 2 Överföring till/från andra Förslag/beräknat anslag 1 Statsbudget enligt beslut (bet. 2003/04:FiU10). Beloppet är således exklusive beslut på tilläggsbudget under innevarande år. 2 Pris- och löneomräkningen baseras på anvisade medel statsbudget. Övriga förändringskomponenter redovisas i löpande priser och inkluderar därmed en pris- och löneomräkning 2004/05:1 UTGIFTSOMRÅDE 1 6 Anslag som inte ingår i något politikområde Följande anslag inom utgiftsområde 1 ingår inte i något politikområde: -90:1 Kungliga hov- och slottsstaten -90:2 ledamöter och partier m.m. -90:4 ombudsmän, justitieombudsmännen -90:6 Stöd till politiska partier -90:7 Expertgruppen för EU-frågor verksamhet och anslag presenteras samlat. Därefter hanteras övriga anslag separat. Tabell 6.1 Utgiftsutveckling för anslag som inte ingår i något politikområde Anslag 90:2 ledamöter och partier m.m. Anslag 90:4 ombudsmän, justitieom- Anslag 90:1 Kungliga hov- och slottsstaten Anslag 90:6 Stöd till politiska partier Anslag 90:7 Expertgruppen för EU-frågor Totalt för anslag som inte ingår i något politikområde 1 Inklusive tilläggsbudget i samband med ekonomiska vårproposition (bet. 2003/04:FiU21) och förslag på tilläggsbudget i samband med budgetpropositionen . 2004/05:1 UTGIFTSOMRÅDE 1 6.3Riksdagen och dess ombudsmän budget inom utgiftsområde 1 omfattar dels riksdagsledamöternas ersättningar och resor, stödet till partigrupperna samt riksdagsförvaltningen, dels ombudsmän. Utgångspunkter för riksdagsförvaltningens verksamhet har som det främsta demokratiska statsorganet konstitutionellt fastställda uppgifter i det svenska statsskicket. med dess ledamöter har som folkets främsta företrädare en central roll i opinionsbildningen och en skyldighet att verka för att demokratins idéer blir vägledande inom samhällets alla områden. har även uppgifter som följer av internationella åtaganden och av medlemskapet i Europeiska unionen. Övergripande mål för riksdagsförvaltningen Målet för riksdagsförvaltningen är att skapa goda förutsättningar för att skall kunna uppfylla sina konstitutionella och demokratiska uppgifter samt sina internationella åtaganden. -Beslutsprocess: skall med hög kompetens säkerställa att kan fullgöra sina uppgifter enligt regeringsformen och riksdagsordningen. -Service och förvaltning: skall inom givna ramar och bestämmelser tillhandahålla resurser och service av hög kvalitet till ledamöternas, kammarens, utskottens och förvaltningens verksamheter samt till partigrupperna och deras kanslier. -Information: skall bidra till att skapa öppenhet och tillgänglighet i riksdagsarbetet och genom aktiv information verka för att intresset för och kunskaperna om och dess arbete ökar. -Internationell verksamhet: skall göra det möjligt för att aktivt möta de krav som det internationella samarbetet och internationella åtaganden medför. Beslutsprocess respektive Service och förvaltning verksamhet har kunnat bedrivas i enlighet med bestämmelserna i regeringsformen, riksdagsordningen och gällande praxis. stöd till riksdagsarbetet har syftat till att tillse att nödvändiga beslut fattas i rätt tid med fullgott underlag samt att skapa en rimlig arbetsbelastning och att ge utrymme för oförutsedda aktiviteter. Verksamhetens omfattning belyses av följande sammanställning avseende åren 1998/99- 2002/03. 2004/05:1 UTGIFTSOMRÅDE 1 Tabell 6.2 Ärendevolym i kammaren Antal propositioner och skrivelser * Uppgifter saknas /99. Antalet offentliga utskottsutfrågningar /03 uppgick till 28, eller 4 utfrågningar fler än vid . Dessutom höll utskotten ett stort antal utfrågningar i anslutning till ordinarie sammanträden. ökade antalet besök på webbplats med nära 800 000. Den fortlöpande mätning som görs visar att det vanligaste skälet till att återkomma till webbplats är att besökaren anser att den innehåller intressant och relevant information. Andel besökare som hittat vad de söker EMU-omröstningen betydde att antalet förfrågningar per telefon eller e-post till EU-upplysningen i stort sett fördubblades. Efterfrågan på EU-upplysningens övriga publikationer ökade också markant , också det en följd av folkomröstningen. Besöken på webbplatsens EU-sidor ökade jämfört med året innan. En medveten satsning har gjorts för att sprida information om över hela landet, bl.a. har tillsammans med stadsbiblioteken i , och planerat riksdagshörnor med information om arbete. har talman varit värd för en rad internationella besök och själv lett utrikes delegationsresor till flera länder. ledamöter och tjänstemän har också aktivt medverkat i det internationella parlamentariska arbetet i dess olika dimensioner och samarbetsformer. Målen för riksdagsförvaltningens verksamhetsgrenar har i allt väsentligt uppnåtts. totala kostnader ökade . Kostnadsökningen berodde till största delen på informationssatsningar i samband med folkomröstningen om euron samt ett ökat internationellt engagemang. Kostnaderna för verksamhetsgrenarna beslutsprocessen samt service och förvaltning minskade däremot något jämfört med . Kostnader och deras fördelning på de olika verksamhetsgrenarna belyses i följande sammanställning. Tabell 6.4 Verksamhetsgren, nettokostnad Anm. En ny redovisningsmodell med ny fördelningsnyckel togs i bruk . Merparten av intäkterna för riksdagstrycket har klassificerats som service och förvaltning . 2004/05:1 UTGIFTSOMRÅDE 1 Under /03 minskade ärendevolymen i riksdagsarbetet, något som brukar ske efter ett val. Vid en jämförelse med valåren 1994 och 1998 har det dock skett en betydande ökning. En orsak härtill bedöms vara att de ökade resurserna för politiska sekreterare möjliggjort en större aktivitet för ledamöterna. Arbetsbelastningen är fortfarande ojämn över året. kommer att behandla riksdagsförvaltningens årsredovisningen . Vid behandlingen av årsredovisningen (bet. 2003/04:KU1) hade utskottet inget att erinra. har bedömt riksdagsförvaltningens årsredovisning för som i allt väsentligt rättvisande. 6.3.590:2 ledamöter och partier m.m. 1Inklusive tilläggsbudget i samband med ekonomiska vårproposition (bet. 2003/04:FiU21) och förslag på tilläggsbudget i samband med budgetpropositionen . 2Motsvarar 758 890 tkr prisnivå. 3Motsvarar 755 007 tkr prisnivå. Från anslaget finansieras arvoden, kostnadsersättningar och traktamenten till ledamöter, arvoden till EU-parlamentari- ker, arbetsgivaravgifter samt pensioner och inkomstgarantier åt f.d. riksdagsledamöter m.fl. Vidare finansieras t.ex. reseersättningar vid resor inom , kostnader för företagshälsovård och språkutbildning för ledamöter. Även kostnader för ledamöters deltagande i internationellt parlamentariskt samarbete, såsom och Interparlamentariska unionen (IPU), liksom bidragen till ledamöternas enskilda studieresor finansieras från anslaget. slaget ingår även stödet till partigrupperna i . Därutöver ingår kostnader för ledamöters data- och telekommunikation. Ökningen av antalet politiska sekreterare har vid behandlingen av ekonomiska vårproposition (prop. 2003/04:100, bet. 2003/04:FiU21, rskr. 2003/04:273) beslutat att ökningen av antalet politiska sekreterare skall fortsätta. Genomförandet kommer att ske stegvis i takt med att lokalbehovet kan tillgodoses, med början och vara avslutat . beslutade även att det månatliga beloppet per politisk sekreterare skall höjas till . Följande utbyggnadstakt är beslutad: -fr.o.m. skall stöd utgå för sammanlagt 225 politiska sekreterare (motsvarande ett tillskott med 50,5 sekreterare), -fr.o.m. skall stöd utgå för sammanlagt 335 politiska sekreterare (motsvarande ett tillskott med 110 sekreterare) och -fr.o.m. skall stöd utgå för sammanlagt 349 politiska sekreterare (motsvarande ett tillskott med 14 sekreterare). Kostnaderna ökar således både till följd av att antalet politiska sekreterare ökar och att månadsbeloppet höjs. Fullt utbyggd innebär reformen en sammanlagd kostnad för stödet till politiska sekreterare på ca , en ökning med ca jämfört med dagens nivå. Ökade kostnader för ledamöter Bedömningen är att de nuvarande resurserna är otillräckliga och inte kan rymma den ordinarie regelstyrda verksamheten avseende bl.a. pensioner, inkomstgarantier, arvoden och inrikes resor. Sammantaget innebär detta att anslaget behöver ökas med för att finansiera ökade kostnader för ledamöter. Härutöver behövs ytterligare för det ökade stödet i form av politiska sekreterare till ledamöter . Riksdagsstyrelsen föreslår att ett anslag på anvisas . bör anslaget beräknas till 768 097 000 respektive . Tabell 6.6 Härledning av anslagsnivån 20052007, för 90:2 ledamöter och partier m.m. Förändring till följd av: Pris & löneomräkning 2 Överföring till/från andra anslag Förslag/beräknat anslag 1Statsbudget enligt beslut (bet. 2003/04:FiU10). Beloppet är således exklusive beslut på tilläggsbudget under innevarande år. 2Pris- och löneomräkningen baseras på anvisade medel statsbudget. Övriga förändringskomponenter redovisas i löpande priser och inkluderar därmed en pris- och löneomräkning. 1Inklusive tilläggsbudget i samband med ekonomiska vårproposition (bet. 2003/04:FiU21) och förslag på tilläggsbudget i samband med budgetpropositionen . 2Motsvarar 573 266 tkr prisnivå. 3Motsvarar 572 294 tkr prisnivå.