prop · GS03175d2 · 2005-07-07 00:00:00 — underströk (bet. 1999/2000:TU) i samband med beslutet om prop. 1999/2000:86 Ett informationssamhälle för alla, vikten av uppföljning och utvärdering av såväl det IT-politiska målet som IT-politi- kens inriktning. Stora delar av målen har på regeringens uppdrag (regeringsbeslut , dnr N2002/9592/ITFoU) därefter utvärderats av (), som lämnade en rapport . Vidare har regeringen givit () i uppdrag att studera måluppfyllelsen av de 18 inriktningsmålen i prop. 1999/2000:86 (regeringsbeslut , dnr N2004/5931 /ITFoU). ESV har även gjort en kompletterande bedömning av måluppfyllelsen av det IT-politiska målet att som första land skall bli ett informationssamhälle för alla. ITPS:s och ESV:s utvärderingar presenteras nedan i sammandrag, uppdelat i vilken typ av mål som utvärderats. Vidare ges en kort sammanfattning av vissa övriga delar av ITPS mycket omfattande material. I övrigt återkommer slutsatserna från ITPS i vissa fall i samband med regeringens bedömningar. Slutligen presenteras ett dokument om IT- politiken på EU-nivå. IT-politiskt mål: Ett informationssamhälle för alla före alla andra länder ITPS utvärdering av målet har enligt ITPS lyckats relativt bra med ett brett deltagande i IT- samhället. Ett mått på IT-användningen är att andelen av befolkningen som använder Internet har ökat från . har denna andel ökat ytterligare. av alla i åldern använder Internet en gång eller oftare. ITPS konstaterar dock att det finns skillnader i IT-användning mellan olika grupper, s.k. digitala klyftor. Den största klyftan gäller åldern; andelen äldre () som använder Internet är väsentligt lägre än bland yngre personer (). Denna klyfta har minskat något , men bara marginellt. Ut- bildningsklyftan är den näst största klyftan, dvs. högutbildade använder Internet mer än personer med lägre utbildning. Även denna klyfta har minskat något men är fortfarande påtaglig. Den tredje största klyftan går mellan personer med svenskt och utländskt ursprung. Skillnaden mellan dessa båda grupper har ökat . Inkomstklyftan kommer därnäst; denna har dock minskat marginellt . Den minsta av de fem särskilt studerade klyftorna går mellan män och kvinnor. Skillnaden var betydligt större 2000 men har till 2003 nästan halverats. ITPS anser att den tröghet med vilken de stora ålders- och utbildningsklyftorna minskar är bekymmersam men att det kanske mest oroande är att Internetanvändningen hos personer med utländsk bakgrund inte ökar i lika hög takt längre i jämförelse med andra grupper. För att studera måluppfyllelsen av det övergripande målet att skall vara ett informationssamhälle för alla före alla andra, har ITPS jäm- fört med andra länder. I internationella jämförelser av en rad kriterier som belyser IT-utveckling hamnar relativt högt upp men har förlorat de flesta tätpositionerna . Jämförelserna avser bland annat hushållens datorinnehav, Internettillgång ligger bland de främsta bland IT-natio- nerna men det finns några länder före oss i alla dessa kategorier. ESV:s utvärdering av målet Att skapa ett IT-samhälle för alla Uppfyllelsen av målet ett IT-samhälle för alla kan bedömas genom en analys av de områden som i den förra IT-propositionen pekas ut som särskilt angelägna i inriktningsmålen för IT-politiken, dvs. sysselsättning, regional utveckling, demokrati och rättvisa, livskvalitet, jämställd och mångfald samt effektiv statsförvaltning. ESV framhåller i sin genomgång att det övergripande målet i för sig inte kan anses nått men att utvecklingen i betydande utsträckning har förts i rätt riktning. Det har för flera av de underliggande målen utformats både en metodik och institutioner för att driva arbetet vidare. Att vara först av alla länder ESV anser att även om inte är bäst inom alla IT-politiska områden så är det mycket som tyder på att i relation till andra IT- mogna länder lyckats tämligen väl med att få en brett förankrad IT- utveckling. ligger fortfarande bland de allra bästa länderna inom de flesta områden. ligger i tätklungan men frågan är, som även ITPS påpekat, var målet ligger. ESV menar att en operationalisering av begreppet IT-samhälle krävs för att det skall vara möjligt att göra en mer precis bedömning av om i vilken mån det övergripande målet nås. ESV:s utvärdering av de IT-politiska inriktningsmålen 1999/2000:86 fanns 18 allmänpolitiska inriktningsmål för IT-poli- tiken. Utfallet av dessa har bedömts av ESV. Denna målkatalog inleddes med Vägledande inriktning för IT-politiken skall vara att varefter nedanstående 18 målformuleringar följde: 1. främja tillväxt genom att öka den svenska IT-sektorns internationella konkurrenskraft Målet om en konkurrenskraftig svensk IT-sektor hänger nära samman med flera av de andra IT-politiska inriktningsmålen nedan. Enligt ESV är det en rimlig bedömning att de statliga åtgärderna haft betydelse för den positiva utvecklingen av konkurrenskraften. Det finns inga indikatorer på att den förda IT-politiken skulle skapa hinder för utvecklingen eller motverka målet. 2. främja tillväxt genom att bidra till nya marknader, fler jobb och ökad produktivitet Detta delmål är mycket nära kopplat till målet om IT-sektorns internationella konkurrenskraft. Den statliga IT-politiken har inte bestått av insatser direkt riktade till IT-sektorn, varken före eller efter sektorns nedgång . IT-politikens satsningar för att främja medborgares och företags tillgång till dator och Internet, IT-kunskap och tillit till tekniken, kan dock påverka IT-sektorn indirekt i positiv riktning. När dess varor och tjänster efterfrågas uppstår nya marknader och fler kan få jobb inom IT-sektorn. Det mest troliga är att IT-politiken bidragit till en ökade IT-användning och efterfrågan på IT-marknadens varor och tjänster. Satsningar på bland annat bredband och 3G-utbyggnad har utan tvekan bidragit till att företag och individer har fått ökad tillgång till effektivt fungerande teknik. Ett antal små och medelstora företag samt företag i inland har kunnat erhålla stöd för att höja sin IT-kompetens genom det statliga stöd som administrerats av . Personaldatorreformen har varit en viktig insats för att höja yrkesverksammas IT-kom- petens och göra dator och Internet tillgängligt för alltfler människor. En rimlig, samlad bedömning är därför att IT-politikens insatser för att öka individers och företags tillgång till och användning av IT, varit framgångsrik . Den förda politiken har haft en positiv inverkan på IT-sektorn såväl under expansionsfasen som av tillbakagång. Har den ökade IT-användningen lett till ökad produktivitet? Det råder relativt stor enighet om att IT bidragit till ökad arbetsproduktivitet och därmed bidragit till ekonomisk tillväxt. Detta beror till stor del på den s.k. kapitalfördjupning som blir följden då IT växer snabbare än arbetsinsatsen. De ständigt fallande priserna på IT-produkter och -tjänster är således en viktig förklaring till en ökning av arbetsproduktiviteten i den IT-användande sektorn. 3. främja tillväxt genom att öka den elektroniska handeln Statskontorets och Svenska kommunförbundets uppföljningar visar att det är ett mycket litet antal myndigheter som är involverade i elektronisk handel (eller e-affärer), dvs. köper varor och tjänster över Internet eller har elektronisk ekonomiadministration, såsom elektronisk hantering av fakturor. hade av de statliga myndigheterna initierat projekt för e-handel, eller försöksprojekt på området. av de tillfrågade myndigheterna hade dock inga konkreta planer på att införa e-handel, bl.a. av resursskäl, brist på kompetens eller för att de inte såg nyttan av detta. Bland kommunerna har ungefär en tredjedel infört någon form av elektronisk handel. När det gäller e-handel mellan företag samt hushållens e-handel har användning av Internet för kommersiella syften ökat snabbt och . Bankerna är ett exempel på företag som utvecklat möjligheter för kunderna själva att via Internet sköta sina konton och göra betalningar. Undersökningar visar att av hushållen regelbundet skötte sina bankärenden via Internet 1999. angav av åldersgruppen att de använder Internetbank, vilket alltså innebär en avsevärd ökning . Även när det gäller konsumenternas elektroniska affärer på andra områden ser vi en tydlig ökning, om än inte lika kraftig som man förutspådde . Andelen av hushållen som handlat varor via Internet var 1999 , vilket har ökat till 2003. I vilken mån beror utvecklingen av e-handel på den förda politiken? Den offentliga sektorn har ännu inte en särskilt framträdande roll som föregångare inom elektronisk handel. Statens åtgärder för att öka medborgarnas tillgång till dator och Internet bedöms emellertid ha en avgörande betydelse för de goda tekniska förutsättningarna för elektronisk handel mellan företag och konsumenter. 4. främja sysselsättning genom att öka anställbarheten genom att ge IT- utbildning med hög kvalitet på alla nivåer IT-stött lärande har inte slagit igenom som den dominerande pedagogiken. I och gymnasieskolan ökar tillgången till datorer, både antalet per skola och per elev. står sig bra i internationella jämförelser av datortillgången i skolan. Man bör dock vara medveten om att det troligtvis är så att skolelevers IT-kompetens och förmåga att använda tekniken i hög grad beror på tillgång till IT i hemmet. Skolornas datortillgång och pedagogiska stöd är inte den mest avgörande orsaken till utvecklingen av elevers datorkunskaper. Genom projektet i skolan (ITiS) har ett stort antal lärare fått tillgång till egen dator vilket lett till att IT-kompetensen breddats avsevärt bland lärarna. Detta är en viktig förutsättning för att IT skall kunna bli ett fungerande pedagogiskt verktyg. Det är svårt att göra en sammantagen bedömning av hur väl IT utvecklats som pedagogiskt instrument i högskolan eftersom satsningarna varierar stort mellan olika högskolor. Ett område som väcker oro är lärarutbildningarna samt lärarnas fortbildning inom IT. undersökningar visar att ett stort antal av de nyutexaminerade lärarna inte är nöjda med de kunskaper de fått under utbildningen om hur man kan använda IT i undervisningen. Det är tveksamt om det finns en fungerande grund- och fortbildning i IT och lärande för landets alla lärare. Finns IT-utbildning med hög kvalitet på alla nivåer? Befintliga IT- utbildningar håller en acceptabel eller god kvalitet. Det är dock tveksamt om målet om IT-utbildning på alla nivåer är helt uppfyllt, dvs. om statens insatser är tillräckliga när det gäller att höja IT-kompetensen bland olika grupper. Statens satsningar på IT-utbildning för personer som står utanför arbetsliv och studier inom det ordinarie utbildningsväsendet är fragmentariska. Satsningarna på att bidra till höjd IT-kompetens bland yrkesverksamma är heller inte särskilt omfattande . Undersökningar visar att många företag upplever det som ett problem att personalen har otillräckliga kunskaper på IT-området. Likaså anser en relativt stor andel av yrkesverksamma personer att de inte har tillräcklig IT-kompetens för sina arbetsuppgifter. 5. främja regional utveckling genom att bidra till att skapa förutsättningar för tillväxt i hela landet genom en bra IT-infrastruktur Det råder ingen tvekan om att kommit långt i arbetet med en väl fungerande IT-infrastruktur som täcker hela landet. Rimligen lägger statens insatser en effektiv grund för företagande i glesbygd så väl som i andra regioner. Det är dock inte troligt att de beslut och åtgärder som genomförts och 2000-talets första år redan har givit regional tillväxt i landet. Det finns dessutom en rad oklarheter kring det faktiska orsakssambandet mellan en väl fungerande IT-infrastruktur och nyetablering och företagens överlevnad i glesbygdsområden. 6. främja demokrati och rättvisa genom att öka allas möjlighet till information om offentlig verksamhet och delaktighet i politiska beslutsprocesser, både i och i övrigt inom EU genom användning av IT presenterade arbetsgrupp för IT och demokrati (Ju 2002:E) ett förslag till strategi för att minska de digitala klyftorna. Strategin baseras på en s.k. IT-trappa där följande sex trappsteg ingår, som visar orsakerna till skillnader i IT-användning mellan olika grupper och vilka åtgärder som krävs i olika steg: 2.basal kunskap om hur man använder Internet 3.möjlighet att koppla upp sig mot Internet med snabb och driftsäker anslutning till rimlig kostnad 4.tillgång till begriplig och tillgänglig information på Internet 5.förmåga att tolka, analysera och värdera information från Internet 6.kunskap och förmåga att använda Internet i demokratiska samman- Enligt ESV har regeringen genom utvärderingar och uppföljningar analyserat utvecklingen och identifierat utvecklingssteg, åtgärder och insatser. Målet har kompletterats med strategier som förtydligar en riktning och de olika stegen kan efterhand stämmas av med en rimlig nivå på förväntat utfall. Mot den bakgrunden bör måluppfyllelsen av inriktningsmålet i detta fall bedömas som att man nått en bit på väg. 7. främja demokrati och rättvisa genom att bidra till ett aktivare medborgarskap genom att IT skapar nya möjligheter att använda yttrandefriheten Bedömningen bör ske i ljuset av bestämmelser i förvaltningslagen (1986:223). Det gäller bestämmelserna om serviceskyldighet (45§§) och om motiveringar av beslut (20 §): Ett beslut varigenom en myndighet avgör ett ärende skall innehålla de skäl som har bestämt utgången, om ärendet avser myndighetsutövning mot någon enskild. När det gäller tillgången till relevant basinformation via olika offentliga institutioners hemsidor har mycket skett. Utvecklingen är generellt sett mycket positiv eftersom tillgången ökar och alltfler myndigheter lägger ut rapporter och dokument. Den positiva utvecklingen av måluppfyllelsen riskerar dock att brytas när hemsidor utvecklas så att de blir mer komplicerade och svårtillgängliga för användaren. 8. främja demokrati och rättvisa genom att tillvarata IT:s möjligheter att bevara och utveckla kultur, kulturarv och språk i ESV:s bedömning av hur detta mål uppfyllts grundas på en bedömning av i vilken mån statliga insatser har givits ett konkret innehåll i form av exempelvis målformuleringar samt utpekande av det offentliga åtagandet och det operativa ansvaret. För ett nationellt samordnat biblioteketsväsende börjar barriärbrytande mål formuleras. Dock efterlyses en ansvarig institution och en strategi för det fortsatta arbetet. Inom medieområdet har propositioner lagts som rör de analoga och digitala TV-sändningarna samt de TV- och radiorelaterade frågor som inkluderas i lagen om elektronisk kommunikation. Ett flertal utredningar har genomförts eller pågår, bland annat en översyn av närradion, om digital-radions framtid samt en översyn av radio- och TV-lagen och lagen om koncessionsavgiften. ESV konstaterar sammanfattningsvis att rörelseriktningen överensstämmer med målet och att det finns aktörer och institutioner med operativt ansvar för att driva och följa utvecklingen. 9. främja demokrati och rättvisa genom att inte otillbörligt kränka människors integritet när IT används Detta övergripande mål har operationaliserats genom verksamhetsmål för vissa utpekade myndigheter, såsom Datainspektionen. Detta är enligt ESV en viktig utgångspunkt för en positiv utveckling i enlighet med målet. I regeringens rapportering till i budgetpropositionen bedömer regeringen måluppfyllelsen för Datainspektionen som att någon grund inte föreligger för att konstatera att angivna mål inte skulle ha uppnåtts. Regeringen konstaterar också att mål och återrapporteringskrav utvecklas successivt så att ökad tonvikt läggs vid analyser och bedömningar av de samlade effekterna av verksamheten. De nuvarande allmänna målen för Datainspektionen behöver emellertid också, enligt regeringen, kompletteras med uppföljningsbara produktionsmål som tydligare anger vilka insatser som bör prioriteras under det aktuella budgetåret. 10.främja livskvalitet genom att öka individernas välfärd genom användningen av IT i vardags- och arbetslivet 11.främja livskvalitet genom att höja utsatta gruppers livskvalitet genom användning av IT Målen att öka individers välfärd genom användning av IT och att särskilt höja utsatta gruppers livskvalitet, hänger nära samman med varandra. Statens satsningar på att öka tillgängligheten till en effektivt fungerande IT-infrastruktur bidrar i viss mån till förbättrade möjligheter för alla att använda tekniken, oavsett om man tillhör en mer utsatt grupp eller ej. För vissa personer med funktionshinder och personer som bor i glesbygd bidrar tekniken till ett minskat beroende av geografisk närhet samt underlättar kommunikation och informationsförsörjning. En generell slutsats man kan dra är att det krävs omfattande fortsatta insatser för att funktionshindrade, sjuka och andra utsatta grupper skall kunna ta tillvara IT:s möjligheter på samma villkor som övriga i samhället. När det gäller personer med funktionshinder visar undersökningar att tillgången till dator är något lägre bland dessa personer jämfört med andra, men att utbildningsnivå och yrke är de mest avgörande faktorerna. Huruvida den nya tekniken underlättar tillvaron på ett sätt som ger ökad livskvalitet är dock en komplex fråga. Vid vissa typer av funktionshinder krävs särskilda lösningar för att man skall kunna använda tekniken. Exempelvis har bedrivit ett program för att utveckla och praktiskt prova informationstekniken för funktionshindrade. Några exempel på resultat av programmet är studier kring ergonomi vid funktionshindrades datoranvändning, åtgärder för förbättrad tidtabellsinformation, utveckling av trådlös teknik för döva och kommunikationsprogram för barn med autism samt studier av funktionshindrades tillgång till kommunernas satsningar på e-demokrati. Vidare har PTS på regeringens uppdrag utvecklat ett antal hjälpmedel för funktionshindrade med användning av bredbandsteknik. 12. främja jämställdhet och mångfald genom att öka alla människors förutsättningar att utnyttja informationsteknikens möjligheter oberoende av kön, ålder, etnisk bakgrund och eventuella funktionshinder Tillgången till och användningen av IT samt IT-kompetensen, skiljer sig fortfarande åt mellan grupperna men ökar bland alla grupper i samhället. Det är svårt att avgöra om en hög procentuell ökning i en grupp kommer att innebära att datoranvändningen snart kommer att likna den i andra grupper eller om klyftorna kommer att bestå. Man kan alltså dra slutsatsen att målet delvis är uppnått eftersom tillgång, användande och kompetens ökat i samtliga grupper. Skillnaderna mellan framför allt äldre och yngre är påtaglig och tycks bestå. 13. främja jämställdhet och mångfald genom att bidra till att sammansättningen av IT-specialister motsvarar befolkningen med avseende på kön och etnisk bakgrund Detta mål har inte utvärderats av ESV. Statistiken visar att den sneda könsfördelningen i IT-sektorn, som rådde vid tiden för den förra IT-pro- positionen, fortfarande råder. Det är en betydligt större andel män än kvinnor som arbetar inom IT-sektorn. Drygt en tredjedel av de sysselsatta i elektronikindustrin är kvinnor och i de IT-relaterade tjänsteföretagen är endast kvinnor. Bland IT-specialisterna i elektronikindustrin är kvinnor och i tjänstesektorn är av IT-specialisterna kvinnor. Man kan därför inte säga att målet om en jämn könsfördelning är uppnått. Det finns ingen statistik som visar hur stor andel av de sysselsatta inom IT-sektorn, eller bland IT-specialisterna, som har utländsk bakgrund. Statistik från högskolesektorn visar dock att andelen personer med utländsk bakgrund som antas och studerar vid högre utbildningar inklu- sive tekniska utbildningar har ökat för att nu ligga på en nivå som överensstämmer med samhället i stort. Detta talar för möjligheterna till en positiv utveckling även när det gäller andelen med utländsk bakgrund i IT-sektorn och bland IT-specialisterna. Ett antal statliga åtgärder för att bredda rekryteringen till högre utbildning har genomförts , i syfte att öka den sociala och etniska mångfalden. utvärderingar visar att satsningarna vid de olika högskolorna lett till avsedda effekter, med en ökad andel studerande med olika socioekonomisk och etnisk bakgrund som resultat. Målet att andelen IT-specialister med utländsk bakgrund skall spegla samhället i stort är mer svårbedömt än när det gäller könsfördelningen, men det finns tendenser till en positiv utveckling när det gäller denna del av målet. 14. främja en effektiv förvaltning genom att låta den offentliga förvaltningen bli en föregångare i användningen av IT En positiv utveckling är på gång. IT i offentlig sektor utvecklas men det sker ojämnt och stegvis. Om staten som helhet är en föregångare är svårt att fastställa. Enskilda myndigheter har kommit långt och kan tjäna som föredöme. Den samlade styrningen av myndigheterna har inte varit tillräckligt bestämd, något som även påpekat i en granskning. Detta kan vara en effekt bl.a. av en medveten långtgående delegering till myndigheterna. 15. främja en effektiv förvaltning genom att bidra till att elektronisk kommunikation sker på ett säkert sätt mellan myndigheter, människor och företag fick PTS uppdraget att skapa en rikscentral för IT-incident- hantering. /startade (Sitic) sin verksamhet som en enhet vid PTS:s avdelning för nätsäkerhet. Sitic har byggt upp sin organisation och kommit igång med sitt arbete. Den del av Sitic:s uppdrag som innebär att samla in incidentrapporter har dock begränsats på grund av att inkomna rapporter inte kan sekretessbeläggas. 16.främja ett hållbart samhälle genom att använda IT för att främja en ekologisk hållbar utveckling 17.främja ett hållbart samhälle genom att bidra till att minska transporters miljö- och hälsopåverkan genom användning av IT 18.främja ett hållbart samhälle genom att inordna IT-utrustningen i ett hållbart kretslopp Även här finns ett myndighetsansvar för målen, (). Enligt SNV:s bedömning utnyttjas potentialen dåligt när det gäller att använda IT för att reducera påverkan på miljön genom att skapa nya arbets- och levnadsmönster. Kopplingen är svag mellan IT-utvecklingen och arbetet med en hållbar samhällsutveckling. En rad statliga åtgärder har dock inletts för att bättre utnyttja de möjliga positiva miljöeffekterna Ett exempel på detta är att IT alltmer utnyttjas för att lagra miljö- data och annan information som underlättar miljöövervakning, planering Ett annat exempel är att IT för vägtrafik används för att upp- nå även de miljöpolitiska målen. ESV:s sammanfattande bedömning av måluppfyllelsen är att utveck- lingen har satts igång men att det är viktigt att analysera de hinder som SNV påtalar, när det gäller kopplingen mellan IT-utvecklingen och arbe- tet med en hållbar samhällsutveckling. Ett naturligt nästa steg är att iden- tifiera dessa hinder och besluta om mål och åtgärder för att komma åt Ett sätt är att använda en modell liknande den IT-trappa som Justi- tiedepartementets arbetsgrupp för IT och demokrati har använt för att identifiera problemen och föreslå åtgärder för att öka olika gruppers del- tagande i IT-samhället. ITPS utvärdering av prioriterade uppgifter för staten Det framgår att yngre har högre IT-kompetens än äldre och att de med högre utbildning generellt sett har högre IT-kompetens än de som saknar sådan utbildning. Undersökningar visar att mäns IT-kompetens (baserat på den egna bedömningen av kompetensen samt vad personen i fråga faktiskt kunde göra med en dator) är något högre än kvinnors. Skillnaden mellan dem som är födda i och invandrares IT-kompetens har ökat ganska dramatiskt. Många äldre står också utanför informationssamhället. IT i skolan innebar att halva lärarkår, 75 000 lärare, fick tillgång till en dator att använda i sitt arbete. IT i skolan kostade 19951999 och 1,7 miljarder 19992003, och har enligt ITPS inneburit en breddad IT-kompetens i lärarkåren. Ett av regeringens viktigaste mål med en ökad IT-kompetens är att öka anställningsbarheten hos arbetskraften. ITPS har därför även studerat IT- kompetensen i arbetslivet.