prop · GS03163 · 2005-05-31 00:00:00 — Vid denna gransk- ning skall röstmottagarna 1.öppna omslagen och räkna kuverten, 2.kontrollera att kuverten inte blivit öppnade sedan de klistrats igen, 3.kontrollera att omslagskuvert för brevröst uppfyller kraven på hur sådana kuvert skall ha gjorts i ordning och, om så är fallet, öppna kuver- ten, 4. kontrollera att väljarna a)är upptagna i röstlängden för valdistriktet, b)inte lämnat fler än ett fönsterkuvert eller ytterkuvert för brevröst, c)inte röstat i vallokalen under valdagen, 5.kontrollera att ytterkuvert för brevröst uppfyller kraven på hur såda- na kuvert skall ha gjorts i ordning, och 6.öppna de fönsterkuvert och ytterkuvert för brevröst som uppfyller kraven under 2, 4 och 5 och kontrollera att kuverten innehåller ytter- kuvert för budröst eller valkuvert och att kuverten uppfyller kraven på hur sådana kuvert skall ha gjorts i ordning. 10 § Om ett fönsterkuvert innehåller ett ytterkuvert för budröst, skall röstmottagarna kontrollera att ytterkuvertet uppfyller kraven på hur såda- na kuvert skall ha gjorts i ordning. Om så är fallet skall röstmottagarna öppna ytterkuvertet och kontrollera att det innehåller valkuvert och att kraven på hur sådana kuvert skall ha gjorts i ordning är uppfyllda. 11 § Röstmottagarna skall 1.markera i röstlängden de väljare vars kuvert uppfyller kraven i 9 och 10 §§, 2.lägga tillbaka valkuvert som har kommit i fönsterkuvert i sina föns- terkuvert tillsammans med väljarnas röstkort eller adresskort, 3.lägga tillbaka valkuvert som kommit i ytterkuvert för budröst i sina ytterkuvert och lägga tillbaka dessa kuvert i sina fönsterkuvert tillsam- mans med väljarnas röstkort eller adresskort, och 4.lägga tillbaka valkuvert som kommit i ytterkuvert för brevröst i sina ytterkuvert och lägga tillbaka dessa kuvert i sina omslagskuvert tillsam- mans med väljarnas röstkort eller adresskort. 12 § När röstmottagningen avslutats skall röstmottagarna göra följande med de kuvert som granskats enligt 9 och 10 §§. 1.lägga de valkuvert som uppfyllt kraven i 9 och 10 §§ i valurnan för det val valsedeln gäller, 2.lägga öppnade fönsterkuvert eller omslagskuvert för brevröst som innehåller ytterkuvert för budröst, ytterkuvert för brevröst eller valkuvert som inte uppfyllt kraven i 9 och 10 §§ i särskilda omslag, 3.lägga de fönsterkuvert och omslagskuvert för brevröst som inte upp- fyllt kraven i 9 § i särskilda omslag, och 4.försegla varje omslag. 13 § Om ett omslag som innehåller fönsterkuvert eller omslagskuvert för brevröst kommer från valnämnden efter att röstmottagningen i val- distriktet avslutats, skall omslaget inte öppnas utan skickas tillbaka till valnämnden. 14 § Väljare får rösta personligen i sin vallokal även om de redan har röstat i en röstningslokal eller brevröstat (ångerröstning). re rösten finns i vallokalen, får väljaren ångerrösta först sedan han eller Prop. 2004/05:163 hon har fått tillbaka rösten av röstmottagarna. 15 § Om röstmottagningen avbryts skall varje valurna och röstlängden förseglas och förvaras på ett säkert sätt. När röstmottagningen skall fort- sätta, skall röstmottagarna först visa dem som är närvarande att förseg- lingarna inte har öppnats. 16 § Det skall föras protokoll över röstmottagningen i en vallokal. 17 § Ytterkuvert för budröst som innehållit valkuvert som har tagits emot och lagts i valurnan skall överlämnas till valnämnden. Nämnden skall förvara kuverten . 10 kap. Röstmottagning i röstningslokal 1 § Utöver de allmänna bestämmelser om röstning och röstmottagning som finns i 7 och 8 kap. tillämpas bestämmelserna i detta kapitel vid röstmottagning i röstningslokaler. Om bestämmelser i detta kapitel av- viker från dem i 7 och 8 kap., gäller i stället bestämmelserna i detta kapi- tel. När röstmottagning får ske 2 § Vid ordinarie val till och till landstings- och kommun- fullmäktige samt vid val till får röstmottagningen påbörjas 1.i röstningslokaler som en kommun har anordnat: tidigast den arton- de dagen före valdagen, 2.hos en utlandsmyndighet: tidigast den tjugofjärde dagen före valda- Vid andra val får röstmottagningen påbörjas 1.i röstningslokaler som en kommun har anordnat: tidigast den tionde dagen före valdagen, 2.hos en utlandsmyndighet: tidigast den tjugonde dagen före valdagen. 1.i röstningslokaler som en kommun har anordnat: , 2.hos en utlandsmyndighet: så länge att de fönsterkuvert som har gjorts i ordning kan antas vara hos den centrala valmyndigheten senast dagen före valdagen. Hur röstmottagning går till 3 § Väljare eller bud skall till röstmottagarna lämna väljarens röstkort. Detta behövs dock inte 1.om den information som röstkortet innehåller ändå är tillgänglig för röstmottagarna, eller 2.om röstmottagningen sker hos en utlandsmyndighet. 4 § I de anteckningar som förs enligt 8 § skall det anges hur väljarens eller budets identitet har kontrollerats. De valkuvert och ytterkuvert för budröst som röstmottagarna tar emot skall, i väljarens eller budets närvaro, läggas i fönsterkuvert tillsammans med väljarens röstkort eller, om röstmottagningen sker hos en utlands- myndighet, ett adresskort. Fönsterkuvertet skall därefter klistras igen. 5 § De fönsterkuvert som har gjorts i ordning i röstningslokaler som en kommun har inrättat skall skickas till valnämnden i de kommuner där väljarna är upptagna i röstlängden eller lämnas direkt till röstmottagarna i valdistriktet, om kuverten kan beräknas vara dem till handa innan tiden för röstmottagning i vallokalen går ut. De fönsterkuvert som har gjorts i ordning hos en utlandsmyndighet skall skickas till den centrala valmyndigheten. 6 § Beträffande de fönsterkuvert som kommer in till den centrala val- myndigheten skall förfaras på det sätt som anges i 7 kap. 15 §. 7 § Det skall fortlöpande föras anteckningar över röstmottagningen i en röstningslokal. Om röstmottagningen avbryts skall anteckningarna och de kuvert som tagits emot förvaras på ett säkert sätt under avbrottet. Preliminär rösträkning i vallokal 1 § efter att röstmottagningen i vallokalen avslutats och samtliga valkuvert som skall läggas i valurnan lagts ner i den skall röst- mottagarna ta ur kuverten och räkna rösterna. Rösträkningen är offentlig och skall genomföras utan avbrott. Resulta- tet av rösträkningen är preliminärt. 2 § Om det har hållits val till med annat val, skall riksdagsvalet räknas först. Räkningen skall för varje slag av val gå till på följande sätt: 1.Valurnan skall tömmas och valkuverten räknas. Antalet väljare som enligt röstlängden deltagit i valet skall räknas. 2.Valsedlarna skall tas ur valkuverten. Innehåller ett valkuvert fler än en valsedel skall valsedlarna inte godkännas utan läggas tillbaka i kuver- En valsedel som kan antas vara ogiltig enligt 13 kap. 7 § första Prop. 2004/05:163 stycket 1 skall inte godkännas. 4.En valsedel som kan antas vara ogiltig enligt någon annan av de i 13 kap. 7 § angivna grunderna, skall inte godkännas utan läggas tillbaka i sitt valkuvert. 5.Valsedlar och valkuvert som avses i 24 skall läggas i särskilda omslag. 6.De valsedlar som godkänts skall sorteras i grupper efter partibeteck- ning. Antalet valsedlar i varje grupp skall räknas. Valsedlarna för varje parti skall sedan läggas i särskilda omslag. 7.Omslag enligt 5 och 6 skall förseglas. Resultatet av rösträkningen skall antecknas i det protokoll som anges i 9 kap. 16 §. 3 § efter att den preliminära rösträkningen avslutats skall röstmottagarna till valnämnden överlämna 3.ytterkuvert för budröst som avses i 8 kap. 10 § och 9 kap. 17 §, och 4.omslag som avses i 2 § samt 9 kap. 12 och 13 §§. 4 § skall behålla röstlängderna, ytterkuverten för budröst som avses i 3 § och omslagen som avses i 9 kap. 12 och 13 §§. Nämnden skall till genast överlämna 2.omslag som avses i 2 §. När ett valkuvert får öppnas 5 § Ett avgivet valkuvert får öppnas endast sedan det har tagits ur en valurna för rösträkning enligt bestämmelserna i detta kapitel eller i 12 kap. 1 § efter valdagen skall valnämnden sammanträda för att granska och räkna de röster som inte räknats i vallokalerna. Sammanträ- det är offentligt. Resultatet av nämndens rösträkning är preliminärt. Vid sammanträdet skall nämnden granska 1.fönsterkuvert och omslagskuvert för brevröst som kommit in till nämnden och behållits där, 2.fönsterkuvert och omslagskuvert för brevröst som röstmottagarna lämnat tillbaka till nämnden enligt 9 kap. 13 §, 3.fönsterkuvert och omslagskuvert för brevröst som kommit in till nämnden innan någon av de valurnor som sägs i 2 § har tömts, och 4.fönsterkuvert och omslagskuvert för brevröst som röstmottagarna enligt 9 kap. 12 § lagt in i särskilda omslag. Granskningen går i tillämpliga delar till på samma sätt som enligt Prop. 2004/05:163 9 kap. 912 §§. 2 § För varje slag av val skall det användas en valurna för var och en av de valkretsar som kommunen är indelad i vid val till kommunfullmäkti- ge. 3 § När samtliga valkuvert som skall läggas ner i valurnan lagts ner i den, skall valnämnden ta ur kuverten och räkna rösterna. Detta görs på samma sätt som enligt 11 kap. 2 §. 4 § Om fönsterkuvert kommer till valnämnden under rösträkningen efter att någon valurna tömts, skall kuverten hållas skilda från övriga ku- vert. Sådana kuvert skall läggas i ett eller flera särskilda omslag, som förseglas. 5 § Ytterkuvert för budröst som innehållit valkuvert som vid gransk- ningen enligt 1 § har lagts i valurnan skall tas om hand av nämnden. Nämnden skall förvara dessa ytterkuvert och ytterkuvert som avses i 9 kap. 17 § . 6 § skall föra protokoll över sin rösträkning. 7 § När sammanträdet för rösträkning avslutats, skall valnämnden till genast överlämna 1.nämndens protokoll, och 2.de omslag som nämnden gjort i ordning. Om begär det skall nämnden också överlämna röstläng- derna. 1 § skall göra den slutliga rösträkningen. Förrättningen är offentlig och skall göras utan dröjsmål. Om det har hållits val till riks- dagen med annat val, skall valet till räknas först. 2 § skall vid förrättningen pröva om valsedlarna är gilti- ga enligt 6 och 7 §§ och om något namn på en valsedel skall anses vara obefintligt enligt 8 § samt meddela de beslut som denna prövning kan föranleda. skall också meddela de beslut som behövs med anledning av uppgifterna i de protokoll som avses i 9 kap. 16 §. 3 § Om handlingarna från valnämnden är ofullständiga eller bristfälliga på något annat sätt, skall begära att de kompletteras. det behövs skall också begära uppgift om varför handling- arna är i bristfälligt skick. 4 § skall kungöra tid och plats för förrättningen. I kun- görelsen skall ange i vilken ordning som de olika valen skall räknas. Kungörelsen skall anslås på kommunernas anslagstavlor och senast dagen före det att förrättningen börjar införas i en ortstidning inom länet. 5 § skall föra protokoll över förrättningen. 6 § Har valsedlar som väljarna lämnat inte förvarats på ett säkert sätt, skall de förklaras ogiltiga, om det kan antas att det gjorts något obehörigt med dem. 7 § En valsedel är ogiltig om den 2.har mer än en partibeteckning, eller 3.har kännetecken som uppenbart gjorts med avsikt. Finns det fler än en valsedel i ett valkuvert är dessa ogiltiga. Om ku- vertet innehåller flera valsedlar och alla har samma partibeteckning, skall dock en valsedel räknas som giltig. Skiljer sig valsedlarna i ett sådant fall åt i fråga om kandidatnamn eller de särskilda personrösterna, skall nam- nen på valsedlarna anses obefintliga. 8 § Ett kandidatnamn på en valsedel skall anses obefintligt om 1.kandidaten inte är valbar eller det inte framgår klart vem som avses, 2.kandidaten skrivits till på en valsedel som gäller för ett parti som re- gistrerat partibeteckning och anmält kandidater enligt 2 kap., eller 3.kandidaten inte är anmäld och finns på valsedel för ett parti som re- gistrerat partibeteckning och anmält kandidater enligt 2 kap. Kandidatnamnen på en valsedel skall vidare anses obefintliga om 1.valsedeln upptar kandidater men inte är försedd med ett markerat ut- rymme för personröstning, 2.det lämnats mer än en särskild personröst eller det inte framgår vem personrösten avser, 3.markering för den särskilda personrösten kan antas ha gjorts maski- nellt, eller 4.ordningen mellan kandidaterna inte framgår klart. Kandidatnamn skall inte anses obefintliga på grund av att de strukits från en valsedel som upptar kandidater. I 7 kap. 2 § tredje stycket finns särskilda bestämmelser för det fall en väljare skriver till kandidater på en valsedel för ett parti som inte registrerat sin partibeteckning eller anmält kandidater enligt 2 kap. 9 § När förrättningen har avslutats skall underrätta den centrala valmyndigheten om resultatet av rösträkningen när det gäller val till och . och den centrala valmyndigheten utser därefter ledamöter och ersättare enligt bestämmel- serna i 14 kap. 10 § Valsedlarna skall läggas in i särskilda omslag, som förvaras . Omslag med valsedlar får öppnas endast om 1.det skall göras en ny eller en fortsatt rösträkning, eller 2.det annars behövs för valmyndigheternas utvärdering av valet. 1 § Den centrala valmyndigheten skall på grundval av resultatet av den slutliga rösträkningen fördela mandaten i och Europaparlamen- tet samt fastställa vilka kandidater som har valts till ledamöter och ersät- tare. I fråga om val till landstings- och kommunfullmäktige skall länsstyrel- sen fördela mandaten mellan partierna och för varje valkrets fastställa vilka kandidater som har valts till ledamöter och ersättare. 2 § Om det vid en beräkning enligt detta kapitel blir lika stora tal, skall avgöra vilket parti, vilken kandidat eller valkrets som skall få mandatet. Fördelning av mandat mellan partier 3 § De fasta valkretsmandaten skall för varje valkrets fördelas propor- tionellt mellan partier som får delta i fördelningen. Fördelningen görs genom att jämförelsetal beräknas för partierna med utgångspunkt i valre- sultatet i valkretsen. Det parti som vid varje beräkning får det största jämförelsetalet tilldelas ett mandat. Beräkningen skall göras med tillämpning av den jämkade uddatals- metoden. Denna innebär att så länge ett parti ännu inte tilldelats något mandat beräknas jämförelsetalet genom att partiets röstetal i valkretsen delas med 1,4. När ett parti har fått ett mandat beräknas nytt jämförelse- tal genom att partiets röstetal delas med 3. Därefter fortsätter man på samma sätt att dela partiets röstetal med närmast högre udda tal för varje tilldelat nytt mandat. 4 § För att avgöra hur många mandat som ett parti skall ha sammanlagt i för att vara proportionellt representerat i hela landet skall den jämkade uddatalsmetoden tillämpas på hela landet som en valkrets. Varje parti skall tilldelas så många utjämningsmandat som behövs för att parti- et skall få en representation som svarar mot dess andel av samtliga giltiga röster i landet. 5 § Om ett parti vid fördelningen av de fasta valkretsmandaten har fått fler mandat än vad som behövs för att det skall vara proportionellt repre- senterat i , skall man vid fördelningen av utjämningsmandaten bortse från partiet och de mandat det har fått. Detsamma gäller för ett parti och de mandat partiet fått, om det fått av rös- terna i landet. Av de utjämningsmandat som ett parti har fått tillförs det första den valkrets där partiet efter fördelningen av de fasta valkretsmandaten har större jämförelsetal än i övriga valkretsar. Återstående mandat tillförs ett efter ett den valkrets där partiet för varje gång har störst jämförelsetal vid en fortsatt tillämpning av den jämkade uddatalsmetoden på partiets röste- tal i valkretsarna. I en valkrets där partiet inte har fått något fast val- kretsmandat skall dock jämförelsetalet vid tilldelningen av det första mandatet vara lika med partiets röstetal. 6 § Mandaten i kommunfullmäktige skall fördelas mellan partier som fått röster i kommunen. Mandaten i skall fördelas mellan partier som fått av rösterna i . Mandaten i Europaparlamentsvalet skall fördelas mellan partier som fått av rösterna i landet. 7 § De fasta mandaten skall för varje val och valkrets fördelas propor- tionellt mellan partierna på grundval av valresultatet i valkretsen. Fördel- ningen görs på samma sätt som för riksdagsvalet. 8 § För att avgöra hur många mandat som ett parti skall ha sammanlagt i för att vara proportionellt representerat i hela skall den jämkade uddatalsmetoden tillämpas på hela lands- tinget som en valkrets. Vid fördelningen tillämpas motsvarande beräk- ningsgrunder som vid fördelning av utjämningsmandat i riksdagsvalet. 9 § I första hand skall ordningen mellan kandidaterna bestämmas på grundval av storleken på varje kandidats personliga röstetal. Personligt röstetal skall fastställas bara för en kandidat som fått särskilda personrös- ter som motsvarar av partiets röstetal i valkretsen. Ett personligt röstetal fastställs på grundval av de särskilda personrös- ter som avgivits för kandidaten. Valsedlar på vilka det lämnats särskilda personröster ordnas gruppvis efter partibeteckning. Därefter räknas anta- let personröster för varje kandidat i gruppen. En kandidats personliga röstetal är lika med antalet personröster som har lämnats för kandidaten under samma partibeteckning. Den kandidat som har störst personligt röstetal tar första plats i ordningen, den som har näst störst tar andra plats och så vidare enligt samma grund. 10 § Kan inte ett tillräckligt stort antal ledamöter utses på grundval av ett personligt röstetal, skall ordningsföljden mellan återstående kandida- ter bestämmas genom att jämförelsetal beräknas enligt följande. Vid första uträkningen gäller en valsedel för den kandidat som står först på sedeln varvid bortses från kandidater som redan tagit plats. Val- sedlar med samma första kandidat bildar en grupp. Varje grupps röstetal räknas fram. Röstetalet är lika med det antal valsedlar som ingår i grup- pen. Samma tal är också jämförelsetal för den kandidat som står först på gruppens valsedlar. Den kandidat vars jämförelsetal är störst får den för- sta platsen i ordningen. Vid varje följande uträkning gäller en valsedel för den kandidat som står först på sedeln, men man bortser från kandidater som redan fått plats i ordningen. Den eller de grupper, vilkas valsedlar vid närmast föregåen- de uträkning gällde för den kandidat som fick plats i ordningen, upplöses och ordnas i nya grupper, så att valsedlar som vid den pågående uträk- ningen gäller för en och samma kandidat bildar en grupp. Övriga befint- liga grupper behålls däremot oförändrade. För varje nybildad grupp räk- nas röstetalet fram. Röstetalet är lika med det antal valsedlar som ingår i gruppen. För samtliga kandidater som deltar i uträkningen beräknas rös- tetal och jämförelsetal. Röstetalet för en kandidat är lika med röstetalet för den grupp eller det sammanlagda röstetalet för de grupper vilkas valsedlar gäller för kandi- daten. Jämförelsetalet för en kandidat är lika med kandidatens röstetal, om inte den grupp av valsedlar som gäller för kandidaten deltagit i besät- tandet av en förut utdelad plats. Om detta är fallet, får man kandidatens jämförelsetal genom att kandidatens röstetal delas med det tal som mot- svarar den del gruppen tagit i besättandet av plats eller platser som utde- lats (gruppens platstal), ökat med 1, eller, om flera grupper av valsedlar som gäller för kandidaten deltagit i besättandet av förut utdelad plats, med dessa gruppers sammanlagda platstal, ökat med 1. Platstalet för en grupp beräknas genom att gruppens röstetal delas med det största jäm- förelsetalet vid uträkningen närmast före gruppens bildande. För kandidat som redan stod först på någon valsedel beräknas nytt platstal endast för nytillkomna valsedlar. Bråktal som uppkommer vid delning beräknas med 2 decimaler. Den sista decimalsiffran får inte höjas. Den kandidat vars jämförelsetal är störst får nästa plats i ordningen. 11 § Kandidater som har fått mandat i fler än en valkrets eller för mer än ett parti skall tillträda det mandat för vilket deras personliga röstetal är störst i förhållande till antalet röster för partiet. Har kandidaterna inte tagit plats i ordningen på grundval av sina personliga röstetal, skall de tillträda det mandat för vilket deras jämförelsetal är störst. Det mandat som kandidaten inte tillträder skall tillfalla den som skulle komma först i ordningen enligt följande. I första hand ordnas kandidater- na på grundval av beräkningen av deras personliga röstetal enligt vad som sägs i 9 § andra stycket. Kan inte tillräckligt många kandidater ordnas enligt andra stycket, skall de ordnas på grundval av de valsedlar som gällde för den kandidat som ursprungligen fick plats i ordningen enligt 9 och 10 §§. Vid denna uträkning gäller varje valsedel som hel röst. Röstvärdet skall tillgodoräk- nas den kandidat som står främst på sedeln av dem som inte redan fått plats i ordningen. Den som får högsta röstetalet får plats i den särskilda ordningen. Leder första stycket till att två eller flera mandat inte tillträds, skall dessa tillsättas ett i taget efter storleken på de personliga röstetalen i för- hållande till antalet röster för partiet. Kan inte samtliga mandat tillträdas härigenom tillsätts de efter jämförelsetalen enligt 10 §. Överskjutande mandat i riksdagsval 12 § Om ett parti i någon valkrets fått fler mandat än vad som motsva- rar antalet kandidater på partiets valsedlar, skall överskjutande mandat med tillämpning av beräkningen i 5 § andra stycket flyttas till en annan valkrets där partiet deltar i fördelningen av fasta valkretsmandat. Ledamöter i övriga val 13 § Ledamöter i övriga val fastställs enligt vad som tillämpas beträf- fande riksdagsvalet. Personligt röstetal skall fastställas bara för kandidater som fått särskil- da personröster motsvarande av det antal röster som par- tiet fått i valkretsen, dock minst 1.vid val till : 100 röster, 2.vid val till kommunfullmäktige: 50 röster. 14 § För varje ledamot utses lika många ersättare som ledamotens parti fått mandat i valkretsen. Det skall dock alltid utses minst tre ersättare för varje ledamot. När ersättare utses skall man bortse från den som valts till ledamot. Ersättare utses genom en särskild ordning mellan kandidaterna på par- tiets valsedlar. Ordningen beräknas enligt 11 § andra och tredje stycket. Finns det ändå inte någon som kan utses till ersättare skall följande gälla. Den kandidat inom valkretsen som står i tur att få nästa mandat för partiet utses till ersättare. Saknas en sådan kandidat på partiets valsedlar, skall med tillämpning av 5 § andra stycket en annan valkrets bestämmas, där partiet deltar i fördelningen av fasta mandat, från vilken ersättaren skall utses. Till ersättare utses den som där står närmast i tur att få man- dat för partiet. För varje ledamot får det bara finnas en ersättare enligt detta stycke. Kan ersättare inte utses på det sättet, utses inte någon ersät- tare. Ersättare i övriga val 15 § Ersättare i och utses på motsvarande sätt som för riksdagsvalet. 16 § Ersättare i kommunfullmäktige utses i första hand på grundval av ordningen mellan kandidaterna som framkommer vid beräkningen av deras personliga röstetal enligt 9 §. I andra hand utses ersättare genom en beräkning inom det parti för vil- ket han eller hon har blivit vald. Vid varje beräkning tas hänsyn bara till de valsedlar som upptar ledamotens namn och som därför gällde för detta namn, när det fick plats i ordningen. Varje valsedel gäller som en hel röst. Röstvärdet skall tillgodoräknas det namn som står främst på sedeln av dem som inte blivit utsedda till ledamot. Den som får högsta röstetalet är utsedd till ersättare för den ledamot som beräkningen avser. Om det antal ersättare som har utsetts är mindre än det antal som kommunfullmäktige har bestämt enligt 5 kap. 4 § andra stycket kommu- nallagen (1991:900) och samma ersättare har utsetts för tre eller flera ledamöter, utses ytterligare en ersättare för var och en av dessa ledamö- ter. Då skall även namnet på en kandidat som genom valet blivit utsedd till ersättare för den ledamot som beräkningen avser anses som obefint- ligt.