prop · GS0380 · 2005-03-22 00:00:00 — insatsform i den satsning på starka forskningsmiljöer som genomförs tillsammans med , och forskning (SSF). insatser för forskningsinstituten sker genom fördelning av särskilda kompetensutvecklingsmedel till de s.k. Ireco-instituten och genom institutens deltagande i ordinarie FUD-program. 2004 utbetalade totalt till instituten, varav Ungefär en fjärdedel av FoU-stöd omprövas och verket har successivt utvecklat nya insatsformer. Gemensamt för de nya insatsformerna är att de bygger på ett systemperspektiv, dvs. enbart inriktade på att stödja FoU utan skall också främja bättre samverkan och samspel inom strategiska områden mellan olika aktörer En ny insatsform är Vinnväxt-programmet, vilket syftar till att utveckla forsknings- och innovationssystemen i regioner. stödjer samverkan som förmår att ge en region internationell konkurrenskraft inom specifika tillväxtområden. Detta sker både genom strategiska insatser för att utveckla ett effektivt innovationssystem och genom finansiering av FoU inom starka forsknings- och innovations- Efter två öppna utlysningar med extern sakkunniggranskning har ett 10-årigt (etappindelat) stöd om totalt beviljats till Minst lika mycket i medfinansiering från lokala och regionala aktörer krävs. Ett annat exempel på förnyelse av insatsformer är pilotprogrammet för inkubatorer, en satsning på stödstrukturer för Starka inkubatorer har visat sig bidra till att öka såväl antalet som kvaliteten på forskningsrelaterade Framtida uppgifter och utmaningar Forskningsråden har även en nyckelroll i arbetet för att främja kvalitet och förnyelse inom svensk forskning. som genomförs av forskningsrådens beredningsgrupper och internationella sakkunniga kan forskningsmedlen kanaliseras till den forskning som bedömts ha högst vetenskaplig kvalitet. Myndigheterna kan också genom riktade insatser stimulera forskning inom särskilt angelägna forskningsområden och motverka strukturella problem i forskningssystemet, som t.ex. svårigheterna för yngre forskare att etablera sig. Regeringens bedömningar i denna proposition är ägnade att ge de forskningsfinansierande myndigheterna ökade möjligheter att bidra till förnyelsen av svensk forskning. Forskningsråden och avses få ökade resurser för meriteringsanställningar och skall genom stöd till forskarskolor främja kvalitet och förnyelse inom forskarutbildningen. Liksom forskningsråden har även en kvalitetsdrivande roll inom sina verksamhetsområden genom att de FoU-projekt verket finansierar granskas och prioriteras i särskilda programråd. Rollen som kvalitetsfrämjare och förnyare ställer stora krav på myndigheterna. Den förutsätter bl.a. god kännedom om den svenska forskningen och dess villkor samt förmåga att relatera svensk forskning till den internationella forskningsfronten. Forskningsfinansiärerna måste också ha beredskap att kontinuerligt anpassa sina berednings- organisationer och stödformer till nya förutsättningar och behov inom forskningen. Viktigt är också att myndigheterna bedriver ett systematiskt arbete med att utvärdera både sina egna insatser och den svenska forskningens ställning inom det egna ansvarsområdet. Kunskaperna från dessa utvärderingar måste sedan vid behov kunna omsättas i konkreta förändringar av myndigheternas insatser. För framför allt , men även för FAS och Formas, gäller dessutom att de gjorda insatserna måste tillföra ett mervärde för det omgivande samhället som sträcker sig utöver det egenvärde som ligger i kunskapstillväxt utifrån rent inomvetenskapliga kriterier. Kravet på samhällsrelevans kräver en förmåga hos dessa myndigheter att förena vetenskapliga kvalitetskriterier med relevansbedömningar som är förankrade i problem och utvecklingsbehov hos berörda samhällssektorer. De forskningsfinansierande myndigheternas uppgifter handlar i stor utsträckning om att hantera svåra avvägningar och prioriteringar, både i det ordinarie beredningsarbetet och i mer strategiska sammanhang. Ett exempel på detta är att råden har ett ansvar för att bidra till en tillräcklig bredd i svensk forskning, men måste ha förmågan att kraftsamla resurser till områden där svensk forskning är mest konkurrenskraftig. Det höga söktrycket på rådens forskningsmedel medför risk för en alltför stor spridning av forskningsstödet. Rådens ledning har därför ett viktigt ansvar i att värna förmågan till strategiska prioriteringar. Ökad förmåga till prioritering och kraftsamling var ett viktigt motiv för att vid reform av myndighetsstrukturen för forskningsfinansiering skapa färre och större myndigheter. Regeringen ser därför med tillfredsställelse på att det finns flera exempel på att forskningsråden förmått samla resurser till strategiska insatser. Ett effektivt utnyttjande av de nationella forskningsresurserna förutsätter också att forskningsråden och har en väl fungerande samverkan. Detta är angeläget för att möjliggöra gemensamma insatser och för att förhindra att angelägna forskningsområden hämmas av att de överskrider administrativa gränser mellan olika finansiärer. Ett exempel på ett sådant område är arbetslivsforskningen, som är ett delat ansvar för FAS och . Samverkan är också av stor betydelse för att kunna samla tillräckliga resurser för myndighetsövergripande forsknings- områden av strategisk betydelse. Det bör understrykas att samverkan inte bara är en intern angelägenhet mellan de statliga forskningsfinansiärerna. Strävan från forskningsråden och måste vara att involvera även forskningsstiftelserna och andra forskningsfinansiärer i konstruktivt samarbete. Samarbetet mellan finansiärerna måste, när detta motiveras av forskningens behov, vara långtgående och avse forskningsstödjande insatser som helt och fullt genomförs gemensamt. Ett aktuellt exempel på konkret samverkan är programmet Swedish Brain , en omfattande satsning på forskning om neurodegenerativa sjukdomar som tilldelats genom en samlad insats från Invest in , , , , och . En viktig uppgift är att utveckla samspelet mellan forskningsrådens och insatser och det profilerings- och prioriteringsarbete som bedrivs inom universitet och högskolor. Regeringens bedömning i denna proposition om förstärkt stöd till starka forskningsmiljöer är bl.a. avsett att stimulera detta samspel. För , som arbetar utifrån ett innovationssystemperspektiv, är utvecklingen av bättre samverkan och samspel mellan olika delar i innovationssystemet en väsentlig målsättning för hela verksamheten. Verkets insatser syftar vanligen till att samla resurser från olika aktörer i innovationssystemet till gemensamma satsningar. roll som en av flera aktörer i innovationssystemet ställer stora krav på förmågan att prioritera de egna insatserna så att myndigheten får en tydlig och rimlig roll i förhållande till andra delar av innovationssystemet. har en särskild och fortsatt betydelsefull uppgift i att stärka industriforskningsinstituten och deras roll i forsknings- och innovationssystemet. bör även verka för att stärka de små- och medelstora företagens kopplingar till forskning och innovation. Svenska småföretag behöver bli mer FoU-intensiva och fler forskningsbaserade företag behöver startas. Regeringen redovisar i denna proposition ett antal nya insatser avsedda att stärka svensk forskning . Forskningsråden och kommer att få ansvaret för att främja och finansiera en stor del av dessa insatser. Detta gäller framförallt satsningen på att etablera starka forskningsmiljöer av världsklass (avsnitt 6.1), insatserna för att möta generationsskiftet genom bl.a. meriteringsanställningar (avsnitt 7.1) och stödet till kvalitetsgranskade forskarskolor (avsnitt 7.2.2). Satsningarna på de prioriterade forskningsområdena medicin och teknik (avsnitt 5.1 och 5.2) berör i första hand , men även vad gäller teknik. Formas roll som finansiär av forskning om hållbar samhällsutveckling byggs ut ytterligare (avsnitt 5.3). får också ansvaret för satsningen på forskningsprogram i samverkan med näringslivet (avsnitt 8.2.2) samt den särskilda satsningen på insatser för att främja små och medelstora företags tillgång till forskning och utveckling (avsnitt 8.2.1). Regeringen bedömer att de aktuella satsningarna kommer att få stor betydelse för att utveckla de forskningsfinansierande myndigheternas verksamhet i förhållande till de övergripande målsättningarna kraftsamling, samverkan och internationalisering. Arbetet med internationaliseringen av svensk forskning bör enligt regeringens mening generellt vara fortsatt högt prioriterat under de Det internationella perspektivet måste integreras brett i Öppenheten och den praktiska beredskapen för att aktivt delta i de givande internationella samarbetsmöjligheter som uppkommer bör öka. Forskningsråden och måste vara aktiva, drivande och aktade aktörer inom internationellt, och i synnerhet i europeiskt, Den nya svenska organisationen för det europeiska forskningssamarbetet (se avsnitt 4.3.3) kommer att lägga ett ökat ansvar på framför allt . En angelägen uppgift som ligger fast är myndigheternas ansvar för att föra ut information om den forskning de finansierar och om En väl fungerande forskningsinformation är ett viktigt led i att ge samhället avkastning från de investeringar som görs i forskning och utveckling. Viktigt i detta sammanhang är förstås att nå ut till avnämare som kan använda forskningsresultaten för ökad välfärd, tillväxt och en hållbar samhällsutveckling. Det är också av stor vikt att sprida kunskap om forskning och forskningsresultat till skolorna för att därigenom väcka intresse för forskning hos barn och ungdomar. samt för FAS och Formas innebär myndigheternas uppdrag att frågan om hur den forskning som finansieras skall nyttiggöras utgör en central aspekt av forskningsstödet och inte bara kan hanteras som en Kunskapsöverföringen mellan forskningen och det omgivande samhället är inte enkelriktad utan utgör i mycket en dialog. Kontakter med det övriga samhället ger forskarna kunskap om relevanta När forskare och praktiker gemensamt löser problem och utvecklar ny kunskap kan också ofta forskningens kvalitet utvecklas Arbetet för jämställdhet inom forskningen är fortsatt prioriterat. Regeringens mål är att myndigheternas organisationer för prioritering och bedömning av forskningsansökningar inom i princip alla områden på sikt skall ha en könsfördelning i intervallet . Myndigheterna skall också ha en bevisad förmåga att prestera könsneutrala bedömningar och vid i övrigt likvärdiga ansökningar prioritera underrepresenterat kön. Regeringen förväntar sig vidare att myndigheterna aktivt undersöker och angriper orsakerna om könsfördelningen bland de sökande är skev i förhållande till könsfördelningen generellt inom ett vetenskapligt område. Utvärdering av reform av myndighetsstrukturen Det är nu myndighetsorganisationen för forsknings- finansiering genomgick den genomgripande reform som resulterade i bildandet av de nya myndigheterna , , Formas och Regeringen gör den övergripande bedömningen att de nya myndigheterna utvecklas väl. Inte desto mindre är det liksom vid andra strukturförändringar inom statsförvaltningen angeläget att aktivt följa Prop. 2004/05:80 upp genomförda strukturförändringar och identifiera eventuella behov av Regeringen avser därför att före nästa forskningspolitiska proposition låta genomföra en första utvärdering av reform av de forskningsfinansierande myndigheterna. Utvärderingen bör relatera utvecklingen till de mål och riktlinjer som angavs inför bildandet av den nya myndighetsstrukturen. Det framhölls då att den nya organisationen måste kunna möta de växande krav på vetenskaplig kvalitet, relevans, flexibilitet, kraftsamling, internationalisering, samverkan och effektivitet som forskningens och samhällets utveckling ställer på forskningssystemet (prop. 1999/2000:81, bet. 1999/2000:UbU17, rskr. 1999/2000:257). Utvärderingen bör också analysera de forskningsfinansierande myndigheternas insatser i förhållande till allmänna forskningspolitiska mål som t.ex. jämställdhet inom forskningen och goda villkor för yngre forskare. Utvärderingen bör vidare analysera hur den förändrade myndighetsstrukturen och myndigheternas senare prioriteringar påverkat möjligheterna att ge adekvat stöd till forskningsområden som spänner över flera myndigheters ansvarsområden och kräver särskild samverkan. Slutligen bör utvärderingen omfatta frågan om vilken roll och funktion , det särskilda organ för samverkan och forskningsinformation som bildades i samband med reformen av de forskningsfinansierande myndigheterna, bör ha . En första utvärdering av verksamhet som utförts i regi pekar på ett behov av att ompröva forumets verksamhet. 4.4.2Rymdstyrelsen och svensk rymdverksamhet Rymdstyrelsen ansvarar för forskning och utveckling inom rymd- området. Rymdstyrelsen disponerar 2005 ett anslag för rymdverksamhet på och ett anslag för rymdforskning på . Myndighetens verksamhet inriktas på projekt där forskning, teknik- och industriutveckling samverkar och är ömsesidigt berikande. Fokus ligger på sådana områden som leder till användbara tillämpningar för samhälle, företag och individer. Den svenska rymdverksamheten har varit framgångsrik. Svenska styrkeområden är t.ex. satellitstrukturer, datateknik, sensorer, signal- behandling och antenner. Svenska forskare är framgångsrika inom områden som astronomi, rymdplasmafysik, fysiologi, atmosfärsfysik och jordobservationer. Projekt inom rymdområdet bedrivs i regel i internationellt samarbete och i nära samverkan mellan universitet, institut och industri. Genom rymdverksamheten får svensk industri möjlighet att delta i avancerade projekt med mycket kvalificerade tekniska och vetenskapliga frågeställningar. Rymdverksamhet och rymdforskning är beroende av bärraketer för att t.ex. sända upp satelliter i omloppsbana runt jorden och för att skicka upp rymdsonder för expeditioner ut i rymden. Bärraketutveckling är därför en viktig del av rymdverksamheten. Efter förslag i budgetpropositionen för 2005 har avsatt och för att möjliggöra fortsatt svenskt deltagande i det europeiska bärraketprogrammet . Rymdverksamhet kräver internationell samverkan och den svenska rymdverksamheten bedrivs till övervägande del inom internationella samarbeten. deltar i (). Samarbetet inom är uppdelat i en obligatorisk del som består av vetenskapsprogrammet och kostnader för gemensamma aktiviteter som t.ex. drift av markstationer och raketuppsändningsbas. Vetenskaps- programmet innefattar studier av jordens plasmaomgivning, solsystemet och universum i stort, inklusive fundamentalfysik. Den frivilliga delen av ESA-samarbetet innehåller bl.a. projekt för tillämpningar och infrastruktur inom jordobservation, navigering, telekommunikation, mikrogravitation och rymdtransporter inklusive bärraketen samt ESA:s bidrag till den internationella . Deltagande i dessa program genererar utvecklingsuppdrag till medlemsländernas industrier i konkurrens. I EU:s sjätte ramprogram är flyg- och rymdteknik ett av de prioriterade områdena och i sjunde ramprogrammet föreslås rymd som en egen aktivitet. har samarbetet mellan och EU utvecklats starkt och ett ramavtal om samarbete trädde i kraft . De viktigaste samarbetsprojekten är Global Monitoring for Environment and Security (GMES) och . GMES syftar till att samla in information, framför allt med jordobservationssatelliter, för att ge underlag vid genomförandet av politiska åtgärder när det gäller t.ex. miljö, klimatförändringar och naturkatastrofer. skall säker- ställa ett europeiskt satellitbaserat system för bl.a. navigering och positionering. EU:s ökade intresse för rymdområdet syns även i förslaget till nytt konstitutionellt fördrag där rymd föreslås som ett nytt område. Inom rymdområdet finns också globala samarbetsinitiativ. Ett sådant är Group on Earth Observation (), där är fullvärdig medlem. I diskuteras hur ett sammanhållet system för jordobservation kan åstadkommas och hur data om jordens miljö kan användas för att tillgodose vetenskapliga, ekonomiska och sociala behov. En viktig förutsättning för att skall kunna delta framgångsrikt i internationella projekt inom rymdområdet är att det görs nationella satsningar på forskning och utveckling. Rymdstyrelsen driver därför nationella forsknings- och utvecklingsprogram för universitet, högskolor, institut och industri. har bl.a. fem svenska forsknings- satelliter sänts upp. Den senaste var , som förser både atmosfärsforskare och astronomer med viktiga forskningsdata. De nationella satelliterna har lett till att svensk industri blivit framgångsrik internationellt, senast genom utvecklingen av den europeiska månsonden . Som framgår av avsnitt 5.2 anser regeringen att Rymdstyrelsens anslag åren 20062007 successivt bör öka med för nationell rymdforskning. Denna ökning av anslaget skall också möjliggöra för Rymdstyrelsen att finansiera andel i en nästa generations satellitprojekt. har en unik resurs i raketbasen utanför , vilken har ett fördelaktigt geografiskt läge och en fungerande infrastruktur som möjliggör för utländska forskargrupper att vistas på basen under längre Forskningsverksamheten på bygger främst på Prop. 2004/05:80 användning av sondraketer och atmosfärsballonger. markstationer för kontroll och datamottagning från satelliter på . Den utbildnings- och forskningsverksamhet som bedrivs av (), och inom ramen för Miljö- och Rymdcampus är också betydelsefull för rymdverksamheten i . IRF bedriver forskning inom rymdfysik och rymdteknik och har en viktig roll för den samlade rymdverksamheten i Kirunaområdet. Även har gjort stora investeringar i Kirunaområdet i form av en markstation för satellitkommunikation. Bildandet av forskningsstiftelserna (), (Mistra), och kompetensutveckling (), och allergiforskning (Vårdal) och av högre utbildning och forskning (STINT) innebar ett betydande resurstillskott för svensk forskning. Som framgår av tabell 4.2 nedan har dock omfattningen på stiftelsernas forskningsstöd minskat , från ca 2001 till 2004. Anledningen till detta är börsutvecklingens påverkan på stiftelsernas kapital i kombination med att några av stiftelsernas styrelser velat förlänga verksamhetens ekonomiska livslängd. Alla stiftelserna beräknar en varaktighet på ytterligare med de ekonomiska förutsättningar som kan förutses. Tabell 4.2 Bidrag från forskningsstiftelserna 2001-2005 2005 (i) (i) prognostiserade belopp (ii) i beloppet ingår även insatser för att t.ex. främja IT-användning Alla stiftelserna har minskat sin årliga stödnivå. är i absoluta tal kraftigast hos SSF, där det årliga stödet uppgick till ca stöd har minskat kraftigt totalt sett, men den andel av stödet som går till forskning vid de nya lärosätena ökar dock. Det bör påpekas att det i vissa fall uppstår årliga variationer i stödets omfattning som beror på hur stiftelserna väljer att fasa in mer omfattande programinsatser i förhållande till varandra. Forskningsstiftelserna har stor frihet att utforma verksamheten utifrån sina respektive stadgar. Deras insatser har också på flera sätt inneburit en förnyelse av forskningsfinansieringen. Ett exempel på detta är de stora satsningar på forskarskolor som stiftelserna introducerade i det svenska Prop. 2004/05:80 forskningssystemet. Utmärkande för stiftelserna har också varit deras förmåga att skapa kraftsamling och långsiktighet i forskningen genom att stödja strategiska forskningscentra, institutsbildningar inom prioriterade områden samt breda men sammanhållna forskningsprogram. Stiftelsernas inriktning på forskning av strategisk betydelse för t.ex. konkurrenskraft och tillväxt samt angelägna miljöproblem, har också inneburit ökad tillgång till resurser för att bedriva näringslivsrelevant forskning. För de nyare universiteten och för högskolorna har framför allt stöd gett tillgång till betydande resurser för att utveckla forskning och forskningsmiljöer i samverkan med näringslivet. Forskningsstiftelserna har verkat i drygt . Flera av dem har genomfört eller planerar att genomföra förändringar i sin forskningsstödjande verksamhet på basis av större utvärderingar av verksamheten. () stödjer naturvetenskaplig, teknisk och medicinsk forskning i syfte att stärka svensk konkurrenskraft. Verksamheten omfattar huvudsakligen fyra olika stödformer stöd till strategiska forskningscentra, forskningsprogram i form av nätverk och forskarskolor, ramanslag och individuella anslag till framstående forskare. blir strategiska forskningscentra den dominerande stödformen, medan forskningsprogrammen fasas ut. SSF har inlett en satsning på strategiska forskningscentra inom stiftelsens hela ansvarsområde och har redan fördelats till centra inom livsvetenskap och mikroelektronik. väntas SSF besluta om stöd till ytterligare strategiska forskningscentra. Ett annan viktig satsning är de 22 ramanslag inom områdena komparativ funktionsgenomik respektive kemi för livsvetenskaperna som fördelades 2003. SSF har också inlett en särskild satsning på forskning inom produktframtagning till stöd för verkstads- industrin (Pro ) som omfattar . Denna satsning innefattar bl.a. en större forskarskola. Vidare fortsätter SSF sina satsningar på individuella anslag till framstående forskare i form av programmet för framtidens forskningsledare () och programmet för excellenta seniora forskare (). omfattar ett tjugotal yngre forskare som får möjlighet att bedriva självständig forskning och utveckla sin förmåga som forskningsledare. SIG ger seniora forskare möjlighet att under ett sabbatsår utveckla och förnya sin forskning i en ny forskningsmiljö. (Mistra) finansierar forskning som syftar till att lösa strategiska miljöproblem och bidra till en avser Mistra att fortsatt kanalisera merparten av Prop. 2004/05:80 sitt forskningsstöd till ett tjugotal stora forskningsprogram med en planeras gå till nya program. kompletteras programsatsningarna med ett mindre antal idéstöd som skall ge en grupp forskare möjlighet att pröva nya koncept och idéer. Den granskningsgrupp från de vetenskapliga akademierna som utvärderat Mistra:s verksamhet är imponerad av stiftelsens höga ambitioner och professionella arbetssätt, men har också lämnat flera förslag till förändringar av verksamheten. Förslagen syftar bl.a. till att förbättra flödet och behandlingen av nya forskningsidéer och utveckla Mistras kommunikation med omvärlden. och kompetensutveckling () arbetar för att stärka konkurrenskraft genom att stödja nya lärosäten så att de tillsammans med näringslivet kan bygga upp profilerade forskningsmiljöer samt erbjuda utbildningar för näringslivets behov på doktors- och magisternivå. avslutar nu successivt den breda satsning på uppbyggnad av forskningsplattformar vid alla nya universitet och högskolor som pågått . Syftet med plattformssatsningarna har varit att bygga upp forskningsmiljöer med stöd från näringslivet. Satsningen på profilerade forskningsmiljöer vid nya universitet och högskolor fortsätter däremot och omfattar 11 forskningsmiljöer som får ca från och lika mycket från näringslivet. Profilsatsningen kompletteras av stöd till enskilda forskningsprojekt. Stiftelsen stödjer också 18 företagsforskarskolor som samfinansieras med berörda företag. Ett nytt initiativ är en satsning på forskaranställningar, där stiftelsen, näringslivet och berörda lärosäten satsar . har låtit en oberoende granskningsgrupp skärskåda verksamheten. Granskningsgruppen efterlyser i sin rapport en ökad fokusering av verksamheten och menar att stiftelsen bör utveckla bättre metoder för uppföljning, utvärdering och lärande. och allergiforskning (Vårdal) främjar forskning och forskarutbildning inom vårdområdet samt forskning och forskarutbildning med inriktning på allergier och annan överkänslighet. avser Vårdal att fortsätta sin satsning på större forskningsmiljöer inom vård- och allergiområdet, som t.ex. för vård- och omsorgsforskning vid universiteten i och () och . Vårdal stödjer också forskarrekryteringen inom vård- och allergiområdet genom forskarskolor och genom en satsning på anställningar, främst forskarassistenter samt kombinationstjänster