prop · GT031 · 2005-09-20 00:00:00 — Riks- revisionens sammanfattande bedömning är att försäkringskassorna inte har förutsättningar för att hantera sådana tjänster på ett effektivt sätt och att hanteringen har negativ inverkan på ansvarsfördelningen mellan och arbetsgivare. Det saknas t.ex. tydliga mål och regler för hanteringen av köp av sådana tjänster, vilket leder till att praxis varierar mellan försäkringskassorna. RiR 2004:22 Insyn i ett samfinansierat järnvägsprojekt En del av järnvägen till har byggts och finansierats som ett sam- finansieringsprojekt mellan staten och närings- livet. har granskat styrningen och uppföljningen av statens intressen i projektet. Av granskningsrapporten framkommer att såväl styrningen och uppföljningen av sam- finansieringsprojektet som redovisningen av projektets utveckling till regeringen och varit otillräcklig. Vidare konstateras bl.a. att A-Banans uppdrag delvis är otydligt, att A-Banan inte har någon rapporteringsskyldighet till staten och att den av regeringen utlovade redovisningen till av statens åtaganden ännu inte lämnats. RiR 2004:23 Regelförenklingar för företag har granskat regeringens arbete med regelförenklingar för företag. I granskningsrapporten konstateras bl.a. att för lite kraft läggs på att förenkla befintliga regler. Vidare anförs att det råder bristande kunskap om var regelbördan egentligen uppstår, i lagar eller förordningar eller i myndighetsföreskrifter. Det saknas även en samlad redovisning av om det årliga flödet av lagändringar sammantaget ökar eller minskar regelbördan för företag. RiR 2004:24 Snabbare asylprövning har granskat regeringens och åtgärder för att minska de långa handläggningstiderna och säkerställa kvaliteten vid prövning av asylärenden. I granskningsrapporten konstateras bl.a. att systemet för asylprövning uppvisar brister i flexibilitet och effektivitet samt bristande kvalitetssäkring. RiR 2004:25 Sjukpenninganslaget utgifts- utveckling under kontroll? har granskat regeringens beslutsunderlag till inför beslut om sjukpenninganslaget (utgiftsområde 10, 19:1). I granskningsrapporten anförs bl.a. att regeringen inte försett med ett fullgott besluts- underlag för beslut om sjukpenninganslaget fr.o.m. 1990-talets senare del fram till . RiR 2004:26 Utgift eller inkomstavdrag? Regeringens hantering av det tillfälliga sysselsättningsstödet har granskat regeringens hantering av det tillfälliga sysselsättningsstödet till kommuner och landsting. I gransknings- rapporten anförs bl.a. att regeringens beredning av det tillfälliga sysselsättningsstödet inte varit tillfredsställande, främst när det gäller prognoserna av kostnaderna för det tillfälliga sysselsättningsstödet och remissförfarandet. Vidare påtalas att det finns brister i regeringens information till . Dessutom anser att sysselsättningsstödet inte utformades enligt bruttoredovisningsprincipen i enlighet med bestämmelserna i lagen om statsbudgeten och inte finansierades genom prioriteringar inom utgiftstakets ram. RiR 2004:27 Stödet till polisens brottsutredningar har granskat det stöd som lämnas till polisens brottsutredningar av de tekniska rotlarna inom polismyndigheterna, och Rätts- medicinalverket. I granskningsrapporten anförs bl.a. att det inte finns någon sammanhållen syn på och övergripande strategi för den samlade kriminaltekniska och rättsmedicinska verk- samheten. Vidare saknas en utvecklad uppföljning. RiR 2004:28 Regeringens förvaltning och styrning av sex statliga bolag har granskat regeringens förvaltning och styrning av statliga bolag. I granskningsrapporten framkommer bl.a. att bolagsstämman i ringa grad används av ägar- förvaltningen som forum för att styra bolagen. Vidare anser att förekomsten av styrning som inte dokumenterats avsevärt försvårar möjligheten att följa ägarförvaltningens beslut och agerande. Den interna kontrollen av ägarförvaltningens styrning av statliga bolag har klara brister. RiR 2004:29 Kontrollen av strukturfonderna har granskat förvaltnings- och kontrollsystemen för två av EU:s struktur- fondsprogram, Växtkraft Mål 3 och Mål 2 Öarna. I granskningsrapporten konstateras att kontrollverksamheten fungerar i förhållande till de regelverk som finns. Däremot är den inte utformad så att det är möjligt att fånga effektiviteten i förhållande till programmens konkreta mål. Vidare bedömer att de valda organisatoriska lösningarna är komplexa, vilket skapar risk för såväl ineffektiva kontroller som dålig kostnadseffektivitet. RiR 2004:30 i praktiken har granskat om regeringen och myndigheterna har följt den strategi som antagit för att förverkliga konvention om barns rättigheter i . I granskningsrapporten konstateras att regeringen, myndigheterna och kommunerna inte helt följt kraven och infriat målen i den av antagna nationella strategin för arbetet med i . Vidare finns det enligt vissa brister i regeringens information till . RiR 2005:1 Miljömålsrapporteringen för mycket och för lite har granskat om rapporteringen från uppföljningen mot de femton nationella miljökvalitetsmålen motsvarar de riktlinjer som följer av beslut med anledning av regeringens proposition Svenska miljömål - delmål och åtgärdsstrategier (prop. 2000/01:130). Av granskningsrapporten fram- kommer att rapporteringen i vissa väsentliga avseenden inte motsvarar de riktlinjer som låg till grund för beslut. Rapporteringen är enligt svår att överblicka och har brister som gör den svårtolkad. Viktiga delar av den rapportering som efterfrågats saknas. RiR 2005:2 Tillväxt genom samverkan? har granskat högskolans samverkan med det omgivande samhället utifrån ett tillväxtperspektiv. I granskningsrapporten konstaterar att vare sig regeringen eller lärosätena har lyckats skapa flera av de förutsättningar som krävs för att åstad- komma en tillväxtfrämjande samverkan mellan högskolan och det omgivande samhället. syfte att öka tillväxten. anförs att regeringens redovisning till framkommer att varken mål- och resultat- inte har varit tydlig och konkret. styrningen eller de förordningar som reglerar RiR 2005:3 Arbetslöshetsförsäkringen kontroll stöden fullt ut har anpassats till den nya Målen är inte tillräckligt konkreta för att kunna följas upp. också brister i regeringens årliga återrapportering och arbetslöshetskassornas hantering av arbets- till om effekterna av stöden. löshetsförsäkringen och samspelet dem emellan. RiR 2005:7 Ökad tillgänglighet i sjukhusvården? I granskningsrapporten anförs bl.a. att brister i Regeringens styrning och uppföljning medfört att volymen meddelanden är betydlig har granskat regeringens satsning mindre än vad som skulle varit fallet om på ökad tillgänglighet i sjukhusvården. regelverket strikt hade följts. med granskningen har varit att undersöka om revisionen avser det såväl för få ifrågasättanden i regeringens styrning och uppföljning följt förhållande till de regelbrott som begås som beslut och lett till att målen för brister och variationer i utrednings- och konstateras att regeringen inte har styrt RiR 2005:4 Miljögifter från avfallsförbränningen Vidare påtalas att regeringen Regeringen har inte heller gjort någon noggrann har granskat tillsynen över uppföljning av satsningen. avfallsförbränning och deponering med avseende RiR 2005:8 Representation och förmåner i statliga på miljögifter i förbränningsresterna. granskningsrapporten framgår bl.a. att det finns allvarliga brister i den operativa tillsynen över har granskat hur ett urval av samtliga studerade förbränningsanläggningar och statliga bolag och stiftelser har hanterat ledande flera av de studerade deponierna när det gäller befattningshavares representation och förmåner. risken för att miljögifter skall läcka ut från Granskningen visar bl.a. att de granskade bolagen/stiftelserna i stor utsträckning har en revisionen att inte har policy för sin representation, om än olika tydliga utvärderat hur miljötillsynen fungerar. och av olika detaljeringsgrad. påtalas att preciserade krav i förordningar och kommer att förmåner till ledande befattnings- föreskrifter saknas på vissa områden då det gäller havare regleras i individuella avtal i stället för i Förmåner vid sidan av lön, pension och RiR 2005:5 Från invandrarpolitik till avgångsvederlag var beslutade i behörig ordning. bolagen/stiftelserna en policy för att motverka mutor och bestickning. RiR 2005:9 Statens bidrag för att anställa mer regeringen inte har tillgång till ett tillförlitligt personal i skolor och fritidshem underlag till stöd för att förändra den generella har granskat statsbidraget för att anställa mer personal i skola och fritidshem. särskilda krav riktade till myndigheter inte utgår granskningsrapporten konstateras bl.a. att det från de integrationspolitiska målen. inte finns något direkt samband mellan grunden kommer att en svag regelstyrning försvårar för utbetalning och bidragets syfte. är det heller inte möjligt att RiR 2005:6 Regionala stöd styrs de mot ökad verifiera om bidraget medfört bättre resultat i bidraget i enstaka fall betalats ut på felaktiga har granskat på vilket sätt grunder och i många fall på osäkra grunder. regeringen och ansvariga myndigheter har Bidraget kan dessutom enligt i förändrat inriktningen av de regionala stöden i vissa fall komma i konflikt med statens krav på att kommunerna skall ha en ekonomi i balans. RiR 2005:10 Samordnade inköp har granskat den statliga inköpssamordningen. Av granskningsrapporten framgår att det inte går att få svar på om staten sluter ramavtal på produktområden som är väsentliga för myndigheterna. Det är enligt inte heller möjligt att få svar på vilka besparingar verksamheten leder till för staten. Dessutom konstateras att Statskontorets uppföljning har stora brister och att kontorets redovisning till regeringen inte är rättvisande. RiR 2005:11 Bolagisering av har granskat bolagiseringen av . I granskningsrapporten konstaterar att den formlösa styrningen av järnvägsbolagen, frånvaron av dokumentation, otydliga uppdrag till centrala aktörer samt bolags- förvaltares dubbla roller som ägarföreträdare och styrelseledamot innebär att rutiner som vanligen används av ledningen för en organisation för att säkerställa att verksamheten bedrivs ända- målsenligt och effektivt inte finns på plats. Vidare uppfattas den interna kontrollen mellan ägarförvaltningen och järnvägsföretag ha varit mycket svag. Därtill kommer att insyn och kontroll av hur ägarförvaltningen faktiskt agerat reducerats varför möjligheterna till ansvars- utkrävande är begränsade. RiR 2005:12 Uppsikt och tillsyn i samhällsplaneringen intention och praktik har granskat och länsstyrelsernas arbete med uppsikt respektive tillsyn av den fysiska planeringen. Av granskningsrapporten framgår att centrala inslag i (PBL), som innefattar bestämmelser om hur mark och vatten skall användas och den bebyggda miljön utformas, inte har utvecklats på det sätt som förutsattes när lagen infördes. En svårighet som påtalas rör länsstyrelsernas förmåga att väga samman de statliga intressena i planeringen. Vidare påtalar brister i länsstyrelsernas tillsyns- verksamhet. Översiktsplanen har inte heller blivit det centrala planeringsinstrument för kommunerna som lagstiftaren förutsatt. Regeringens information till har därtill varit ensidig. RiR 2005:14 Förtidspension utan återvändo har granskat regeringens och styrning inom förtids- pensionsområdet (sjuk- och aktivitets- ersättning). Regeringens mål har inte stimulerat till återgång i arbete, utan i första hand varit inriktade mot att minska antalet ersatta sjuk- penningdagar. Det av regeringen formulerade målet avseende förtidspensioner tar fasta på inflödet till förtidspension. Inga mål har formulerats vad gäller utflödet från förtids- pension eller förtidspensionärers återgång till arbete. Vidare har regelstyrningen haft ett begränsat genomslag inom området, exempelvis när det gäller införda regler om vilande förtidspension respektive efterkontroller. Dessutom konstaterar att någon systematisk tillsyn inom området inte har genomförts , vilket framstår som otillräckligt. Lärares arbetstider vid universitet och högskolor planering och uppföljning (dnr 31-2004-1361) har granskat hur lärares arbetstider vid universitet och högskolor planeras och följs upp. Av granskningsrapporten framgår att det finns brister i den schablon- beräkningsmodell som i många fall tillämpas för beräkning av lärarnas undervisningstid, men också brister i hur ledningarna vid högskolorna styr och följer upp lärarnas arbetstider. Vidare konstateras att högskolornas operativa styrning av lärarnas arbetstider i huvudsak endast görs utifrån de lokala arbetstidsavtalen, vilka är allmänt och ibland oklart formulerade. De brister som konstaterats innebär sammantaget enligt att det finns risk för att lärarresurserna inte används på ett effektivt sätt, vilket kan medföra onödigt stora kostnader. Regeringen kommenterar revisionens iakt- tagelser under respektive politikområdesavsnitt. På ett mer tematiskt plan, och mot bakgrund av årliga rapport (RiR 2005:13), vill regeringen därutöver framföra följande. Tillämpningen av lagen (1996:1059) om statsbudgeten har enligt inneburit avvikelser från de övergripande principerna om transparens, kostnadskontroll och budgetdisciplin. Vidare anför att det finns ett antal förhållanden som medverkar till att negativt påverka informationskvaliteten och därmed använd- barheten av årsredovisningen för staten som beslutsunderlag för . riktar kritik mot regeringen när det gäller utformningen av det tillfälliga sysselsättningsstöd som lämnas till kommuner och landsting enligt förordningen (2002:366) om tillfälligt sysselsättningsstöd till kommuner och landsting. menar att stödet utgör en avvikelse från principen om brutto- redovisning på statsbudgeten. Huvudregeln är att inkomster och utgifter skall budgeteras och redovisas brutto på statsbudgeten. Detta framgår av 17 § första stycket lagen (1996:1059) om statsbudgeten. I 17 § andra stycket anges fall när nettobudgetering får förekomma. Med anledning av denna kritik vill regeringen anföra att stöd till företag och kommuner redovisas i huvudsak på statsbudgetens utgiftssida. Det förekommer emellertid även stöd på statsbudgetens inkomstsida, s.k. skatteutgifter. Det tillfälliga syssel- sättningsstödet har utformats som en skattenedsättning och tillgodoförs kommuner och landsting genom en kreditering på kommunens eller skattekonto. Detta sker genom en tillämpning av lagen (2002:179) om kreditering på skattekonto av tillfälligt sysselsättningsstöd till kommuner och landsting. Förfarandet kan visserligen anses avvika från huvudregeln om bruttoredovisning i 17 § första stycket lagen om statsbudgeten. Stödet lämnas dock med stöd av annan lag. Utformningen av stödet har således skett genom beslut av (bet 2001/02:FiU26, rskr. 2001/02:198). Det finns anledning att närmare överväga hur bl.a. intäkter som myndigheterna förfogar över från avgifter skall bli föremål för budget- prövning. Mot bakgrund av bl.a. iakttagelser (RiR 2004:17) har Finans- departementet för avsikt att initiera ett utredningsarbete inom avgiftsområdet under , vilket bl.a. avser att omfatta den av revisionen aktualiserade frågeställningen. När det gäller informationens kvalitet i Årsredovisningen för staten pågår ett ständigt förbättringsarbete. Ett exempel är redovisningen av statliga garantier, där regeringen givit i uppdrag att utreda hur det är möjligt att ta fram en sammanställning över statens samlade risktagande. En närmare beskrivning av det pågående arbetet inom garantiområdes ges i kapitel 7 (avsnitt 7.6). Ett annat exempel på den fortlöpande utvecklingen av statsbudgeten, och därmed i förlängningen årsredovisningen, är att ändra utformningen av redovisningen av statsbudgetens inkomster. I kapitel 6 (avsnitt 6.4) lämnas förslag till ny redovisning. anför därutöver att regeringens information till om vilka effekter och resultat som uppnåtts inom olika områden har varit bristfällig. Det är angeläget att får del av en resultatredovisning som speglar de effekter och resultat som uppnåtts inom olika verksamhets- områden. En fortsatt dialog mellan regeringen och i dessa frågor är därför av stort värde. Arbetet med att utveckla den ekonomiska styrningen i staten i syfte att bl.a. göra det möjligt att lämna en ändamålsenlig resultat- redovisning till måste dock ses i ett långsiktigt perspektiv. Det återstår ett icke obetydligt utvecklingsarbete med att precisera mål och resultatmått/-indikatorer innan det är möjligt att fullt ut redovisa information om effekter och resultat inom skilda områden. Regeringens styrning av myndigheter och bolag anför att en viktig iakttagelse i flera av de genomförda granskningarna är att de mål som regeringen formulerar är alltför otydliga och svåra att följa upp. De ger begränsad vägledning till myndigheterna om vilka aktiviteter som är prioriterade. Flera beslut fattas också sent , vilket skapar en ryckighet i myndigheternas förutsättningar. Vidare försvårar otydliga återrapporteringskrav för regeringen, och i förlängningen även för , att bedöma verksamhetens resultat. Regeringens arbete med att successivt stärka styrningen och uppföljningen av förvaltningen fortskrider. En väsentlig komponent i detta sammanhang är styrningen av förvaltnings- myndigheterna och därmed den styrning som kommer till uttryck genom de årliga reglerings- breven. Tydliga mål och återrapporteringskrav är därvid avgörande. Vidare är det ofrånkomligt att i de fall förutsättningarna för myndighetens verksamhet ändras i ett sent skede under ett budgetår så får det vissa oönskade konsekvenser. Det bör emellertid noteras att det är regeringens skyldighet att då det finns risk för att ett beslutat tak för statens utgifter eller använda utgiftsramar kommer att överskridas vidta sådana åtgärder som den har befogenhet till för att undvika detta. När det gäller regeringens styrning av de statliga bolagen har pekat på ett antal brister. Under utgiftsområde 24 kommenterar regeringen revisionens iakttagelser i den delen. Myndigheternas genomförande av sina uppdrag Den årliga revisionen har visat att myndigheternas ekonomiska redovisning, med några få undantag, ger en i allt väsentligt rättvisande bild. har dock för några myndigheter noterat åtgärder som tycks syfta till att kringgå regeringens beslut att dra in anslagssparandet. När det gäller myndigheternas bemyndiganden att ingå åtaganden om framtida utgifter finns problem av olika karaktär på relativt många myndigheter. I några fall har myndigheter fått invändning i revisionsberättelsen på grund av överträdande av sitt bemyndigande. Det är tillfredsställande att myndigheternas redovisning i princip genomgående ger en i allt väsentligt rättvisande bild. Antalet revisions- berättelser med invändning har som framgår av tidigare avsnitt minskat i jämförelse med föregående år, vilket är positivt. är det angeläget att i vissa specifika fall vidta olika åtgärder inom ramen för myndighetsstyrningen i syfte att minimera en bristande regelefterlevnad, t.ex. genom att skapa än bättre förutsättningar för en stark internkontroll. Regeringen ser därtill allvarligt på de brister som påtalar när det gäller myndigheternas hantering av bemyndiganden. I ett inledande skede har därför regeringen valt att i dialog med i första hand företrädare för se över föreliggande reglering inom området. har mot bakgrund av sina iakttagelser i granskningar som rör bl.a. arbetslöshetsförsäkringen och asylprövningen uppmärksammat problemen med att myndigheter och organisationer inte behandlar människor på ett likvärdigt sätt. Även när det gäller regelefterlevnad och förmåga att leverera gjorda åtaganden har konstaterat brister inom enskilda myndigheter. Det är enligt regeringen avgörande för förvaltningens funktion och trovärdighet att statliga förvaltningsmyndigheters handläggning sker likvärdigt och rättssäkert. Det är därmed av stor betydelse att den statliga verksamheten bedrivs i sådana former som gör det möjligt att utforma en ändamålsenlig styrning och uppföljning. Därvid kan socialförsäkrings- området och det genomförda förstatligandet av försäkringskassorna ses som ett exempel på en organisationsförändring som också skapar goda förutsättningar för likvärdighet och rättssäkerhet. Tillsynsverksamheten är ett viktigt instrument för att garantera bland annat likabehandling och regelefterlevnad. har dock i flera granskningar visat att tillsynen inte lever upp till vad som stadgats av den centrala tillsyns- myndigheten. Kritik riktas mot att omfattningen i vissa fall är för liten och att planeringen brister, men också att prioriteringen inte görs effektivt. överlämnade Tillsyns- utredningen sitt slutbetänkande Tillsyn Förslag om en tydligare och effektivare offentlig tillsyn (SOU 2004:100). Betänkandet har remissbehandlats (dnr Fi2004/4803) och bereds i . I budgetpropositionen konstaterade regeringen att det finns ett behov av att stärka den statliga internrevisionen (prop. 2004/05:1). Vidare anförde regeringen att Ekonomi- styrningsverket är mest lämpat att svara för samordningen av den statliga internrevisionen. Mot denna bakgrund kommer Ekonomi- styrningsverket ges i uppdrag att närmare precisera hur samordnings- funktionens uppdrag skall fullgöras. Vidare kommer en ny internrevisionsförordning att träda i kraft senast /2007. 9.6Utvecklingen av den ekonomiska myndigheter och verksamheter förstärks och blir I skrivelsen Årsredovisning för staten 2004 anförde regeringen att arbetet med att för vissa utvalda politikområden precisera målen och att redovisa indikatorer som beskriver i vilken grad målen uppfylls påbörjas i och med budgetpropositionen (skr. 2004/05:101, kapitel 13). Vidare anförde regeringen att ambitionen är att i budgetpropositionen för samtliga politikområden redovisa vilka resurser verksamheten förbrukat respektive hur verksamheten i sin helhet finansieras. Av skrivelsen framgår dessutom att regeringen har för avsikt att överväga hur indelningen i politikområden så långt möjligt skall kunna följa indelningen i utgiftsområden och utskott. anförde i det av godkända betänkandet med anledning av Årsredovisning för staten 2004 att det förutsatte att regeringens arbete med hur indelningen i politikområden skall kunna följa indelningen i utgiftsområden och utskott ges hög prioritet och att en tidsplan för detta arbete presenteras i budgetpropositionen (bet. 2004/05:FiU28, rskr. 2004/05:141). Vidare förutsatte finansutskottet att arbetet med att för vissa politikområden dels precisera målen, dels redovisa indikatorer för dessa intensifieras och ges hög prioritet. Utskottet anförde därtill att det är nödvändigt att kopplingen mellan resultatredovisningen i politikområdestermer och förslagen till resurstilldelning via anslag till Den nuvarande indelningen av statlig verk- samhet i politikområden tar sin utgångspunkt i den modell använder sig av då den beslutar om statsbudgeten, den s.k. ram- beslutsmodellen. Indelningen skall också ses som ett sätt att tillmötesgå önskemål om en underindelning av utgiftsområden. Den nuvarande modellen och dess tillämpning har fungerat som en utgångspunkt för hur regeringens resultatredovisning struktureras och presenteras i budgetpropositionen. Mot bakgrund av vunna erfarenheter finns det anledning att noga överväga hur intentionerna i lagen om statsbudgeten om regeringens resultatredovisning och behov av återrapportering på bästa sätt kan tillgodoses. Regeringen har för avsikt att i särskild ordning och i nära dialog med företrädare för såväl som förvaltningen i övrigt överväga den fortsatta inriktningen av arbetet med att ta fram en ändamålsenlig form för redovisning av resultatinformation. Regeringen har för avsikt att återkomma till med en redogörelse för den närmare inriktningen av förestående utvecklingsinsatser inom området. Specifikation av statsbudgetens utgifter och inkomster 2005/06:1 BILAGA 1 Specifikation av statsbudgetens utgifter och inkomster Specifikation av statsbudgetens utgifter ......................................................