prop · GS031d20 · 2005-01-01 00:00:00 — Bygg- och fastighetssektorn står för en betydande del av miljöbelastningen i samhället. Effekten av energieffektiviseringar och miljöförbättringar blir därför stor och viktig i det pågående arbetet. Medel för att uppnå målet Statens stöd till bostadsbyggandet består dels av räntebidrag för nybyggnad av bostäder med hyres- eller bostadsrätt samt ombyggnad av flerbostadshus, dels av statliga kreditgarantier för lån till bostadsinvesteringar. Ärenden om räntebidrag handläggs av och länsstyrelserna. handlägger ärenden om kreditgarantier. infördes ett tillfälligt investeringsbidrag för nybyggnad av bostäder som upplåts med hyresrätt i områden med bostadsbrist. Bidraget uppgår till totalt . ges även en investeringsstimulans för anordnande av hyresbostäder och studentbostäder i tillväxtområden med bostadsbrist (se avsnitt 3.3.1). Investeringsstimulansen kan ges i kombination med investeringsbidraget. Projekt som kan komma i fråga för både den nya investeringsstimulansen och investeringsbidraget bör ha en -God kvalitet i byggande och förvaltning miljöplan eller annat jämförbart underlag och och en effektiv tillämpning av regelverket bostäderna får inte värmas upp med är en förutsättning för god utveckling av bostadsmarknaden, byggandet och för- ges möjlighet att få investeringsstimulans för valtningen av våra byggnader. ombyggnad av vindar och lokaler. Statens bostadsnämnds (SBN:s) verksamhet syftar till att ge de kommunala bostadsföretagen långsiktigt hållbara ekonomiska förutsättningar 3.6Insatser inom politikområdet genom att bistå kommuner som av ekonomiska skäl har svårigheter att bemästra problemen på Stödinsatserna är vanligtvis kopplade till en omstrukturering av fastighetsbeståndet för att minska antalet outhyrda lägenheter. 2003 tog SBN emot fem ansökningar om stöd, vilket innebär att nämnden sammanlagt tagit emot ansökningar från 24 kommuner. året har tolv stödärenden avslutats - sex genom avtal om statligt stöd, fem genom att ansökan -lägre byggpriser och boendekostnader i avslagits och ett genom att ansökningen bostäder med god kvalitet, -ökad nyproduktion i tillväxtregionerna av hyresbostäder som kan efterfrågas av bredare hushållsgrupper, -utveckling av de allmännyttiga bostadsföretagen och andra icke-vinstdrivande upplåtelseformer, -minskad segregation i boendet. återkallats, ytterligare tre principöverenskommelser om statligt stöd har träffats. Statens kostnader till följd av de träffade avtalen och överenskommelserna uppgick till . Under innevarande år har det särskilda bolag som tidigare inrättats som ett komplement till SBN:s verksamhet inlett sin verksamhet. Bolaget, Statens bostadsomvandling AB, SBO (namnändrat från Bothia garanti AB) är kapitaliserat med och 2004/05:1 UTGIFTSOMRÅDE 18 har till huvudsaklig uppgift att inom ramen för de avtal om omstrukturering som SBN träffar med kommuner ta över tomma lägenheter för att på kommersiella grunder utveckla dem för annan användning alternativt avveckla dem. SBO har träffat avtal om övertagande av Jokkmokkshus AB:s bostäder i . Ett nytt regelsystem för statliga kreditgarantier för ny- och ombyggnad av bostäder trädde ikraft . Reglerna är, likt en rad andra bostadspolitiska stödinsatser, tidsbegränsade och gäller till och med utgången av 2006. Enligt de nya reglerna kan () lämna garantier av ett långsiktigt hållbart marknadsvärde vid ny- eller ombyggnad av bostäder, dock högst med per lägenhet, vilket innebär en kraftig höjning av det högsta tillåtna garantibeloppet. gällde att garantier fick lämnas för högst motsvarande av det så kallade bidragsunderlaget. Det äldre beräkningsunderlaget för den maximala storleken på garantin kan dock fortfarande användas om det ger ett högre belopp, något som kan vara aktuellt för bostadsmarknader med låga marknadsvärden. I likhet med tidigare gäller att BKN beslutar om avgifterna för kreditgarantierna och att avgifterna långsiktigt skall täcka statens samtliga kostnader för garantierna. De nya kreditgarantierna regleras i civilrättsligt bindande avtal mellan BKN och kreditgivare. Förändringen av regelverket ger BKN större förutsättningar att bidra till bostadsförsörjningen genom förbättrade villkor för finansiering av ny- och ombyggnad av bostäder. Förändringarna förväntas bland annat medföra att kapitalförsörjningen till mindre och medelstora byggherrar underlättas, vilket i sin tur även kan bidra till en ökad konkurrens på byggmarknaden. fram till utgången av 2004 finns ett bidrag för installationer av hissar och andra lyftanordningar i flerbostadshus. Syftet med bidraget är att främja tillgänglighet och kvarboende för äldre och funktionshindrade. En prioriterad inriktning i bostadspolitiken är att verka för en effektiv byggsektor som verkar på en marknad i konkurrens. Det inom inrättade Byggkostnadsforum (BKF) har till uppgift att bl.a. förmedla kunskaper till byggherrar och att främja utvecklingsarbete, innovationer och kostnadseffektiva produktionsprocesser. BKF:s verksamhet har utvärderats (se Resultatbedömning 3.7.1 och Budgetförslag 3.10.10). BKF har också möjlighet att inom en årlig kostnadsram om stödja pilotprojekt som syftar till att långsiktigt sänka kostnaderna för de boende och främjar en hållbar utveckling, vilket innefattar resurs- och kostnadseffektivitet under byggnaders livslängd. har t.o.m. beviljat stöd till 41 projekt med ett sammanlagt belopp om . Bidrag har lämnats till projekt med inriktning mot industriellt byggande och/eller ny byggteknik, effektivare bygg- och förvaltningsprocess, upphandling, kompetensuppbyggnad och kunskapsöverföring, utveckling av projekt upplåtna med kooperativ hyresrätt och verktyg för styrning och uppföljning av byggprojekt. En särskild byggsamordnare kommer att tillkallas för att tillsammans med företrädare för bygg-, fastighets- och anläggningssektorerna bygga upp och samordna ett utvecklingsprogram för sektorn. Den offentliga sektorn har tillsammans med övriga intressenter ett gemensamt intresse för att öka kvalitet, kompetens, konkurrens och attraktivitet i bygg,- fastighets- och anläggningssektorerna. Byggsamordnaren skall stödja och samordna utvecklingen av bedömningskriterier och nyckeltal för att mäta framsteg i respektive delsektor, initiera och utvärdera demonstrationsprojekt samt dela ut utmärkelser till särskilt framstående projekt. Byggsamordnaren skall söka en nära samverkan med näringslivet, berörda myndigheter, pågående utredningar inom området samt organisationer och ta hänsyn till de förutsättningar som råder, så att programmet får en bred förankring inom sektorn och stimulerar dessa aktörer till egna förbättringar. Byggsamordnaren skall lämna en slutredovisning av sitt uppdrag till vid utgången av 2007. Som framgår av den Ungdomspolitiska propositionen (prop. 2004/05:2) avser regeringen även att tillsätta en bostadssamordnare med uppgift att ta fram förslag på konkreta åtgärder för att underlätta ungdomars tillträde på bostadsmarknaden (se avsnitt 3.6.5). Aktuella utredningar och uppdrag beslutade regeringen att tillsätta en särskild utredare med uppdrag att överväga reformer av hur hyror för bostadslägenheter bestäms dels för nyproducerade lägenheter, dels i det befintliga beståndet (dir. 2003:52). Vidare omfattar uppdraget att överväga om det behövs förändringar för hur prövningen i hyressättningstvister går till samt om förutsättningarna för en hyresgäst att göra olika slag av s.k. tillval och frånval bör förändras. Det står utredningen fritt att ta upp även andra frågor som har anknytning till dessa. Utredningen antog namnet och skall redovisa sitt uppdrag . Arbetsgrupp om ny bostadsfinansiering Det nuvarande bostadsfinansieringssystemet med räntebidrag och statliga kreditgarantier har gällt i princip oförändrat sedan början av 1990- talet. Flera utredningar har vid olika tillfällen föreslagit att systemet skall förändras. För att särskilt stimulera bostadsbyggandet i tillväxtområdena har olika tillfälliga stöd införts som komplettering till de ordinarie systemen. Dessa tillfälliga stöd gäller . Regeringen har uppdragit åt att utvärdera de statliga insatserna för att öka bostadsbyggandet . Uppdraget skall redovisas vid utgången av 2004. har slutfört regeringsuppdraget om bostadsbeståndets underhållsbehov. Förslagen i rapporten handlar om att dels öka de ekonomiska förutsättningarna för underhåll, dels öka kunskapen om underhåll. har även tillsatts en arbetsgrupp med uppgift att genomföra en genomlysning av det nuvarande systemet för bostadsfinansiering, bostadssubventioner och bostadsmarknadens kapitalförsörjning, att lämna förslag till vilken framtida roll staten bör ha i detta system samt att utarbeta ett förslag till närmare utformning av statens roll i systemet. Uppdraget skall redovisas . Ökad konkurrens inom byggsektorn Under pågår ett projekt för att öka utbytet inom byggsektorn mellan de nordiska länderna och mellan , 2004/05:1 UTGIFTSOMRÅDE 18 En förbättrad konkurrens inom regionen skapar möjligheter till lägre bygg- och boendekostnader. Projektet inriktas på tre områden, dels konsekvenserna av nationella regelverk, dels arbetskraftens rörlighet, dels bättre kunskaper om hur marknaden kan utvecklas. Projektet kommer att utmynna i en handlingsplan som tydliggör hindren och föreslår åtgärder för att eliminera dem. trädde lagen (2002:93) om kooperativ hyresrätt i kraft. Regeringen har gett i uppdrag att utveckla förutsättningarna för att den kooperativa hyresrätten skall kunna växa på sina egna meriter. En viktig fråga är t.ex. om kooperativ hyresrätt särbehandlas på ett negativt sätt i de offentliga regelverken eller av aktörerna på marknaden. Uppdraget skall redovisas vid utgången av 2004. Inom ramen för det informella samarbetet mellan bostadsministrarna i den Europeiska unionens medlemsländer samlas in och publiceras boendestatistik, EU Housing Statistics. Ansvaret för att genomföra detta roterar mellan medlemsländerna. ansvarar tillsammans med för att statistik om boendeförhållanden inom Europeiska unionen, EU Housing Statistics 2004, samlas in och publiceras. Regeringen har gett i uppdrag att genomföra arbetet i samarbete med . Uppdraget skall redovisas . har fått i uppdrag av regeringen att i samarbete med bland andra och förbereda och genomföra ett svenskt deltagande vid i . FN:s boendeprogram UN-Habitat genomför ett större expertmöte kring boende och stadsutvecklingsfrågor . Forumet syftar till att möjliggöra utbyte av erfarenheter och diskussion om utmaningar och möjligheter i det fortsatta arbetet för att åstadkomma en hållbar stadsutveckling. kommer att arrangera flera seminarier, som bland annat tar upp erfarenheter från arbete 2004/05:1 UTGIFTSOMRÅDE 18 och samband mellan stadsstruktur och transportbehov respektive lokal näringslivsutveckling samt anordna en utställning kring olika stadsutvecklings- och boendetema. Det svenska deltagandet utgår från engagemang och erfarenheter av arbetet med Habitat och , och sker i samverkan med flera olika kommuner och intresseorganisationer. Arbetsgrupp om bostadsbyggande på statlig mark En arbetsgrupp inom har i uppdrag att undersöka hur statligt ägd mark skulle kunna användas för en ökad bostadsproduktion i . Under gruppens arbete har ett antal goda exempel på hur statliga markägare eller förvaltare kan agera för att främja byggandet av bostäder studerats. Bland dessa kan nämnas , som tillsammans med driver ett arbete för att åstadkomma förutsättningar för bostadsbyggande på den mark på västra som inte längre behövs för försvarsmaktens utveckling samt , som i ett nära samarbete med och omvandlar det före detta flygfältet i till ett bostads- och arbetsplatsområde med varierad och innehållsrik bebyggelse. Arbetsgruppen avser att slutföra sitt uppdrag . 3.6.2Verksamhetsområde Samhällsplanering och bebyggelseutveckling Den bebyggda miljön skall utgöra en god livsmiljö samt medverka till en hållbar utveckling ur ett ekonomiskt, socialt och ekologiskt perspektiv. Vid fysisk planering och samhällsbyggande skall de nationella miljökvalitetsmålen tillsammans med övriga nationella mål vara vägledande. Medel för att uppnå målet Hållbar utveckling är det övergripande målet för samhällsbyggandet. Den fysiska planeringen handlar om hur mark och vatten skall användas och hur den byggda miljön skall utformas. En god planering har avgörande betydelse för att det hållbara samhället skall nås. Regeringen har i en skrivelse En svensk strategi för hållbar utveckling (skr. 2003/04:129) betonat att ett hållbart samhälle måste beakta vad miljön och människors hälsa tål och att samhället skall utformas utifrån dessa förutsättningar. Det innebär att insatser måste göras för att försäkra ett långsiktigt skydd av sådana kritiska resurser som utgör basen för en hållbar utveckling. Dessa resurser innefattar naturresurser, människors hälsa, utbildning och kompetens, infrastrukturen och den byggda miljön. Ett viktigt område som lyfts fram i regeringens skrivelse är behovet av en sammanhållen samhällsplanering. Kommunernas, men också länsstyrelsernas, insatser är av stor betydelse för att målen skall nås. De nationella miljökvalitetsmålen skall vara vägledande för fysisk planering och samhällsbyggande. En närmare beskrivning av målen finns under utgiftsområde 20 Allmän miljö- och naturvård, politikområde Miljöpolitik. I det svenska genomförandet av EG-direktivet om miljöbedömningar av planer och program har fattat beslut om ändringar i , m.m. (prop. 2003/04:116, bet. 2003/04:MJU21, rskr. 2003/04:235) i syfte att miljö- och hushållningsaspekter behandlas in i ett tidigt skede av planeringsprocessen och på ett systematisk och enhetligt sätt. ändrades reglerna för överklagande av vissa beslut enligt , PBL. Ändringarna var ett led i arbetet med att avlasta regeringen prövningen av förvaltningsärenden. Som huvudregel gäller att överklagade ärenden om marklov, bygglov och rivningslov m.m. numera prövas av de allmänna förvaltningsdomstolarna. Arbetet med att se över reglerna för överklagande av beslut enligt PBL ses över av (M 2002:05). Kommittén lämnade ett delbetänkande, Kortare insatskedja och ökad samordning Alternativ för plan- och bygglagens prövningsorganisation (SOU 2004:40). Kommitténs förslag är föremål för remissbehandling. redovisade sitt uppdrag om utbyggnad av storskalig vindkraft i havet, och fjällen. Regeringen har gett länsstyrelserna i uppdrag att i samarbete med kommunerna ta fram planeringsunderlag för etableringar av vindkraftsanläggningar. Digitalt lagrad information och informationsteknik i samhällsplaneringssamt bygg- och fastighetsförvaltningssektorn får en allt större betydelse och behoven av insatser inom området blir alltmer viktiga. har presenterat sin rapport arbetsverktyg till tjänster till nytta för fler (jfr dnr M2003/3583/Hm), som beskriver användningen av digitalt lagrad information och informationsteknik inom sektorn samt problem och hinder för användning. Förslagen i rapporten bereds inom . presenterade ett meddelande (KOM (2004)60/slutligt/), Formulering av en temainriktad strategi för stadsmiljö. Strategin ingår i Europeiska gemenskapens sjätte miljöhandlingsprogram Miljö 2010: Vår framtid vårt val. Syftet med den temainriktade strategin för stadsmiljö är att förbättra städernas miljö och miljöprestanda, skapa en sund livsmiljö för stadsbor och stärka miljökomponenten i den hållbara utvecklingen i städerna, som även ekonomiska och sociala aspekter beaktas. En del i strategin behandlar därför frågor om hållbart byggande. Som ett led i arbetet att sprida kunskap till kommuner, länsstyrelser med flera om denna strategi genomfördes i samarbete med en konferens där förslaget diskuterades. Ett förslag till strategi skall, enligt kommissionen, presenteras . för och Habitat överlämnade sitt slutbetänkande (SOU 2003:31) till regeringen. Betänkandet har remissbehandlats och förslagen har övervägts i samband med strategin för hållbar utveckling. I samband med uppföljningsarbetet (inom ramen för FN:s kommission för hållbar utveckling, CSD) av åtagandena från 2004/05:1 UTGIFTSOMRÅDE 18 världstoppmötet i utgör bl.a. bebyggelse, vatten och sanitet övergripande teman som kommer att behandlas . Arbetet med i de svenska kommunerna har tenderat att minska . () övertog samordningsansvaret för från . Institutet genomförde en kartläggning av och hållbarhetsarbetet i landets kommuner. Resultatet av denna studie kommer att redovisas . Som ett led i arbetet med att öka intresset kring hållbarhetsarbetet i och genomfördes en nordisk konferens på temat Agenda, Jordens Agenda. Konferensen finansieras delvis av och behandlade bl.a. hur det lokala och hållbarhetsarbetet kan revitaliseras och vidareutvecklas samt hur det nordiska samarbetet kring dessa frågor kan öka. Överenskommelsen i dialogprojektet , bo och förvalta för framtiden har undertecknats av 28 företag, fyra kommuner, en myndighet och regeringen. Deltagarna i dialogen har definierat ett antal långsiktiga mål som alla har sin utgångspunkt i en vision om att en hållbar bygg- och fastighetssektor kan nås inom en generation. Arbetet med att genomföra åtagandena har påbörjats . har fått i uppdrag att samordna, följa, utvärdera samt informera om dialogprojektens arbete och resultat. Verket skall även i samarbete med länsstyrelserna i , , och inleda och delta i "Det Goda Samtalet om hållbart samhällsbyggande" med , , och kommuner i enlighet med överenskommelsen och åtagandet i projektet. Inom ramen för verksamhetsgrenen Geotekniska myndighetsuppgifter har () givit stöd åt kommuner och länsstyrelser samt . Myndigheten har genomfört seminarier om skred i samtliga län. Delegationen för ras- och skredfrågor vid SGI har utarbetat visioner, uppgifter, samverkansområden och mål för verksamheten. SGI fick även samordningsansvaret 2004/05:1 UTGIFTSOMRÅDE 18 för frågor som rör stranderosion. SGI har etablerat ett nätverk med berörda myndigheter samt deltagit i arbetet i för markskydd inom sjätte miljöhandlingsprogrammet. SGI har också påbörjat en inventering av var erosion kan förekomma och var problem kan tänkas uppkomma i . har verksamheten inom geotekniken främst inriktats på släntstabilitet, jordförstärkningsteknik samt grundläggningsteknik för byggnader och vägar. Inom miljögeotekniken har inriktningen främst gällt förorenad mark, restproduktanvändning och riskvärdering. Bland annat utvecklas ett beräkningsprogram i syfte att utvärdera förorenad jord. Kunskap förmedlas genom publikationer, kurser och konferenser. Institutet har vidare bistått myndigheter, kommuner, företag och enskilda med rådgivning i form av utvärderingar, utredningar, kontroll av entreprenadarbeten, riskvärdering och oberoende sakkunnig rådgivning. () har fortsatt verka för att förmedla kunskap, forskningsresultat, idéer och erfarenheter för att ekologiskt hållbara lösningar skall tillämpas i samhällsplaneringen och samhällsutvecklingen. fungerar som en mäklare mellan forskare och praktiker. Genom insamling av resultat och information från de lokala investeringsprogrammen besitter en stor databas med kunskap om ekologiska lösningar. Myndigheten har ett omfattande arbete med nätverkande, samordning och informationsförmedling via flera olika fora. 3.6.3Verksamhetsområde Kvalitet i byggande och förvaltning Byggande och förvaltning av byggnader och anläggningar skall bedrivas med god kvalitet, beaktande av ekologiska, ekonomiska och sociala aspekter samt en effektiv tillämpning av regelverket. Medel för att uppnå målet För att nå målen inom bostadspolitiken är det viktigt att byggande och förvaltning bedrivs med god kvalitet och att regelverket inklusive tillsyn och kontroll tillämpas effektivt. arbetar med en revidering av verkets bygg- och konstruktionsregler (BBR och BKR). Revideringarna avser främst reglerna om energi och innemiljö, säkerhet vid användning samt utformning. En intern handbok med riktlinjer för de juridiska ramarna, aspekterna livslängd, verifierbarhet, EU-harmonisering, miljökvalitetsmålet God bebyggd miljö samt användaranpassning har utarbetats och ligger till grund för översynen. har även låtit genomföra undersökningar om hur olika målgrupper uppfattar vissa avsnitt av BBR och några referensgrupper har bildats. Med anledning av de ändringar som har gjorts i plan- och bygglagstiftningen för att öka tillgängligheten har givits rätt att utfärda föreskrifter om den närmare tillämpningen av lagstiftningen. föreskrifter BFS 2003:19 HIN 1 om förbättrad tillgänglighet trädde i kraft . beslutade ytterligare föreskrifter på området. föreskrifter med krav på att allmänna platser och andra anläggningar än byggnader skall göras mer användbara för personer med nedsatt rörelse- eller orienteringsförmåga träder i kraft . Föreskrifterna skall gälla vid nyanläggning. När det gäller uppsikt och tillämpningen av plan- och bygglagstiftningen har tagit initiativ till att länsstyrelserna skall arbeta med att strukturera och tematisera sin tillsyn över byggnadsväsendet. Länsstyrelserna har visat ett positivt intresse för frågan. skall redovisa en analys och sammanställning av erfarenheter och insatser när det gäller tillämpning av regelverket samt verkets tillsyn över kommunerna till regeringen . Konsumentskyddet för småhusbyggande har stärkts genom de nya reglerna om byggfelsförsäkring och färdigställandeskydd, som antog (prop. 2003/04:45, bet. 2003/04:LU25, rskr. 2003/04:240). Enligt de nya reglerna krävs att det alltid finns en byggfelsförsäkring och ett färdigställandeskydd när ett småhus byggs. I huvudsak innebär det att regelverket kring småhusentreprenader blir tvingande till konsumentens förmån och att bestämmelser om besiktning och näringsidkares felansvar, som finns i branschens standardavtal, tas in i konsumenttjänstlagen. Bestämmelser om felansvar tas delvis in i konsumentköplagen och avser då köp av husbyggsatser. De nya bestämmelserna träder i kraft . har fått regeringens uppdrag att inrätta och driva ett sekretariat för dialogprojektet och Förvalta för framtiden. Ett av regeringens åtaganden inom ramen för projektet är att genomföra ett kompetensutvecklingsprogram för bygg- och fastighetssektorn. har fått i uppdrag att genomföra programmet i samråd med styrgruppen för dialogprojektet och . har tagit fram en beräkningar enligt europastandard. Verket har även tagit fram rapporten av bostäder, en studie om boende och bostäder för små hushåll samt kunskapsöversikten Skydda ditt hus från fuktskador (, ). Aktuella utredningar och uppdrag Regeringen tillkallade en parlamentariskt sammansatt kommitté som ska se över plan- och bygglagstiftningen samt lämna förslag till de lagändringar som behövs (dir. 2002:97). Kommitténs förslag skall tillgodose kraven på främjande av en långsiktigt hållbar utveckling. I uppgiften ingår att lämna förslag till en samordning mellan bestämmelserna i (1987:10, PBL) och m.fl. lagar. Kommittén skall också behandla frågor om regional samverkan, översiktlig planering, detaljplaner m.m., kvalitet och hållbarhet i byggande och förvaltning, kopplingen mellan PBL och lagen (1994:847) om tekniska egenskapskrav på byggnadsverk, m.m. (BVL), beslutsprocessen inklusive instansordningen samt sanktioner. 2004/05:1 UTGIFTSOMRÅDE 18 Vid sidan av de övergripande målen om hållbar utveckling skall kommittén särskilt beakta behovet av att förbättra förutsättningarna för ett ökat bostadsbyggande. överlämnade delbetänkandet Kortare instanskedja och ökad samordning - Alternativ för plan- och bygglagens prövningsorganisation, (SOU 2004:40). Regeringen tillsatte utredningen om frågor om fukt, mögel och buller i byggnader m.m. (M 2004:01). Utredningen skall föreslå delmål inom miljökvalitetsmålet God bebyggd miljö samt åtgärdsförslag för hur målen skall nås. Utredningen skall vidare redovisa i vad mån syftet med den obligatoriska ventilationskontrollen har uppnåtts och föreslå de förändringar som i övrigt bedöms lämpliga. I sin första redovisning konstaterar utredningen att kunskapen om såväl omfattningen som utvecklingen av fukt- och mögelskador är bristfällig.