prop · GS03100d2 · 2005-04-14 00:00:00 — Till följd av höga reallöneökningar och ett lågt ränteläge har hushållens konsumtion i ökat i en relativt hög takt . Förväntningarna om ett högre varaktigt oljepris har bidragit till en stark investeringsutveckling inom oljesektorn. Investeringarnas ökningstakt förväntas tillta medan hushållens konsumtionsökning dämpas något jämfört med . Importen ökade kraftigt som exporttillväxten var måttlig. Bidraget till BNP-tillväxten från utrikeshandeln väntas bli fortsatt negativt under hela prognosperioden. BNP prognoseras öka och 2006. förväntas BNP-tillväxten vara fortsatt god. Den positiva ekonomiska utvecklingen i fortsatte . BNP-tillväxten uppgick till , vilket var den starkaste tillväxttakten . Det var främst hushållens konsumtion och företagens investeringar som bidrog till den höga tillväxten, medan nettoexporten bidrog negativt. Den inhemska efterfrågan har tidigare stimulerats av en mycket expansiv ekonomisk politik, men trots att den finanspolitiska stimulansen till stor del ebbade ut fortsatte den inhemska efterfrågan att öka i god takt. Företagens vinster är historiskt höga och fortsatt goda vinstförväntningar har bidragit till en stark utveckling av privata investeringar. Hushållens konsumtion har ökat till följd av stigande disponibla inkomster och en ökande sysselsättning. Därutöver har fortsatt låga räntor stimulerat konsumtions- och investeringsutvecklingen. Den positiva ekonomiska utvecklingen väntas fortsätta under innevarande år, även om den ekonomiska politiken gradvis stramas åt och konjunkturen går in i en något lugnare fas. BNP väntas öka och 2006. förutses tillväxten uppgå till . Den inhemska efterfrågan utgör drivkraften Det är fortsatt den inhemska efterfrågan som väntas vara den främsta drivkraften i ekonomin . Sysselsättningen ökade stadigt och dämpningen av produktivitetstillväxten talar för en fortsatt robust sysselsättningstillväxt i ekonomin. Arbetslösheten har sjunkit och i takt med att läget på arbetsmarknaden förbättras ytterligare väntas lönerna stiga snabbare. som utvecklingen på arbetsmarknaden stärker de disponibla inkomsterna talar anpassningen mot en mer neutral penningpolitik för ett ökat hushållssparande. Hushållens förmögenhetssituation har förbättrats till följd av stigande börs- och fastighetsvärden. Efter att ha försvagats något har konsumentförtroendet stärkts och ligger nu på en mycket hög nivå. Sammantaget är förutsättningarna goda för en fortsatt stark privat konsumtionsutveckling såväl som . De privata investeringarna väntas också fortsätta att öka i god takt till följd av företagens starka balansräkningar och fortsatt goda vinstutsikter. bedöms företagen ha ett fortsatt investeringsbehov. Ett stigande kapacitetsutnyttjande i kombination med fortsatt gynnsamma finansieringsmöjligheter bidrar till den starka investeringsutvecklingen . Företagsförtroendet är starkt, framför allt i tjänstesektorn men också inom tillverkningsindustrin. Exporten väntas också öka i snabbare takt framöver till följd av den konkurrensfördel som dollarförsvagningen inneburit. Då importvolymen är betydligt större än exportvolymen väntas dock nettoexporten även fortsättningsvis bidra negativt till tillväxten. Inflationen har stigit i måttlig takt trots lägre produktivitetstillväxt och högre energipriser. Produktivitetstillväxten dämpades dock från mycket höga nivåer och är fortfarande god. Detta, i kombination med att den amerikanska fortsätter att successivt strama åt penningpolitiken, väntas leda till en måttlig prisökningstakt även framöver. De dubbla underskotten utgör alltjämt en riskfaktor De främsta riskerna för den ekonomiska utvecklingen i utgörs fortfarande av det höga oljepriset och landets stora bytesbalans- och budgetunderskott (se diagram 2.2). lansunderskottet har ökat och väntas fortsätta att öka . Om en justering av underskottet skulle framtvingas skulle det kunna leda till en kraftig dollarförsvagning och stigande obligationsräntor (se alternativscenario i avsnitt 12). En ytterligare försämring av de offentliga finanserna skulle också kunna få negativa förtroendeeffekter med stigande obligationsräntor som följd. Dock väntas budgetunderskottet minska framöver vilket i stället har en dämpande effekt på långa räntor. Det finns även risker som verkar i motsatt riktning. Det kan t.ex. inte uteslutas att BNP- tillväxten i blir högre än väntat med tanke på det positiva tillståndet bland hushåll och företag. Diagram 2.2 Budgetsaldo och bytesbalans i Förenta sta- Anm.: Andel av BNP. Efter att ha vuxit starkt /2004 stagnerade den japanska ekonomin . Den globala konjunkturdämpningen minskade exporttillväxten, varpå bidraget från utrikeshandeln blev negativt . Även hushållens konsumtion och privata investeringar dämpades under loppet av 2004. Till detta ska läggas att en metodomläggning BNP beräknas numera med ett s.k. kedjeindex innebar lägre tillväxt såväl som bakåt i tiden. BNP-tillväxten uppgick till enligt reviderade utfall, vilket är lägre jämfört med bedömningen i budgetpropositionen. 2004/05:100 BILAGA 1 Tecken på återhämtning i ekonomin Det stigande oljepriset och den starkare valutan har inneburit att bidragen både från utrikeshandeln och från hushållens konsumtion förväntas bli något mindre och , än bedömningen i budgetpropositionen. Ny statistik ger en relativt optimistisk bild av utvecklingen i inledningen av 2005. Den starka tillväxten på viktiga exportmarknader i och talar för en återhämtning i tillverkningsindustrin. Förutom en starkare exportutveckling väntas detta leda till att tillväxten i privata investeringar tilltar igen, efter att ha dämpats under slutet av . Fundamentala faktorer i form av stigande kapacitetsutnyttjande, gynnsamma finansieringsmöjligheter och en stark vinstutveckling för en återhämtning i företagens investeringar. Exportorderingången har varit robust , som industriproduktionen förbättrades under inledningen av året efter att ha dämpats . Även inköpschefsindex har stärkts efter att successivt ha försvagats sedan mitten av . Hushållens konsumtion stagnerade . Fallande reallöner och en ovanligt varm vinter bidrog till dämpningen i hushållens efterfrågan. Statistiken i inledningen av 2005 pekar på en återhämtning i hushållssektorn. Hushållens konsumtionsutgifter, detaljhandeln och disponibla inkomster har utvecklats positivt i inledningen av 2005. I kraft av fler heltidsanställningar och stigande bonusutbetalningar har även arbetsmarknadsläget förbättrats. Tillsammans med fortsatt starka förtroendeindikatorer tyder således den senaste tidens statistik på en återhämtning i hushållens konsumtionstillväxt framöver. deflation var konsumentpriserna oförändrade . Eftersom deflationsförväntningarna har avtagit, förväntas svaga prisökningar . Priserna väntas dock inte öka i sådan utsträckning att en omläggning av den extremt expansiva penningpolitiken förväntas. BNP-tillväxten i prognoseras till 2005 och 2006. 2007 väntas tillväxten uppgå till vilket är i linje med potentiell nivå. 2004/05:100 BILAGA 1 Stark tillväxt i resten av Tillväxten i exklusive uppgick till 2004, vilket är den starkaste tillväxttakten . I mattades tillväxten för att sedan åter tillta . I övriga dämpades tillväxten successivt under loppet av året, vilket delvis speglar en återgång till långsiktigt hållbara tillväxtnivåer. Oljepriset steg kraftigt . Därmed dämpades den inhemska efterfrågan i ett flertal länder i regionen. I har myndigheterna vidtagit ett flertal åtgärder i syfte att kyla av investeringsboomen. Till följd av detta dämpades BNP-tillväxten temporärt . Tack vare ett relativt större bidrag från hushållens konsumtion växte ekonomin därefter återigen starkt . Tillväxten för uppgick till . Den senaste tidens statistik i tyder på att aktiviteten har varit fortsatt hög under inledningen av 2005. Efter att ha dämpats gradvis ökade tillväxten i den kinesiska industriproduktionen och var fortsatt stark . Vidare har framför allt nettoexporten men även hushållens konsumtion utvecklats starkt under årets första månader. Det relativt större bidraget från hushållens konsumtion i kombination med dämpningen i trånga sektorer (exempelvis stål, cement och aluminium) innebär att BNP-tillväxtens sammansättning ser ut att bli något mer balanserad . Framåtblickande indikatorer som inköpschefsindex har också vänt upp, vilket talar för att den kinesiska ekonomin kommer att stimulera efterfrågan i regionen också framöver. Tsunamikatastrofen som drabbade är i första hand en mänsklig tragedi av enorm omfattning. De ekonomiska konsekvenserna i regionen som helhet är sannolikt begränsade. Enskilda länders turistnäring, jordbruk och fiskenäring har drabbats hårt, men de drabbade områdenas andel av BNP är liten. Den sammantagna BNP-tillväxten för exklusive väntas uppgå till 2005, för att dämpas till 2006. 2007 väntas tillväxten i regionen dämpas ytterligare något och uppgå till . har priset på Brentolja åter stigit kraftigt från ca per fat till ca per fat . Till skillnad från tidigare prisuppgångar ligger ingen specifik händelse bakom prisuppgången . Sannolikt har en fortsatt kraftig efterfrågeökning åter satt fokus på begränsningar i den existerande produktionskapaciteten och risken för en global bristsituation. /05 har () reviderat upp prognosen för den globala oljeefterfrågan. Parallellt har prognosen för utbudet från de oljeproducerande länderna utanför OPEC reviderats ned något. Därigenom har OPEC-ländernas betydelse för att tillgodose efterfrågan kommit att öka som marginalerna mellan utbud och efterfrågan har minskat. Sannolikt är den globala kapaciteten tillräcklig för att tillgodose efterfrågan . Däremot är den lediga produktionskapaciteten relativt knapp och produktionsstörningar kan förväntas få betydande effekter på oljepriset. Det höga oljepriset dämpar sannolikt efterfrågan på olja något redan under innevarande år, vilket bör bidra till att oljepriset successivt faller tillbaka . förväntas marginalen mellan utbud och efterfrågan öka i takt med att ny kapacitet tas i bruk som något lägre global tillväxt, omställning till andra energikällor och effektivare användning förväntas dämpa tillväxten i oljeefterfrågan ytterligare. Prognosen för priset på Brentolja är per fat och per fat . 2004/05:100 BILAGA 1 Stora tillväxtskillnader inom euroområdet Konjunkturen i euroområdet vände nedåt i mitten av . Det var på mindre än som en återhämtning i euroområdet avstannat innan den riktigt tagit fart. De senaste årens kraftiga euroförstärkning har till viss del bidragit till att dämpa tillväxten i euroområdet. Den huvudsakliga orsaken till den låga tillväxten är emellertid en svag utveckling i inhemsk efterfrågan och i synnerhet i hushållens konsumtion. Tillväxten hämmas i större utsträckning av inhemska strukturella problem än av en ofördelaktig utveckling av växelkursen. Tillväxten har dock inte varit svag i samtliga medlemsländer . Vissa mindre länder som , , och framför allt har haft en hög tillväxt. har tillväxtskillnaderna inom euroområdet minskat. var tillväxtskillnaden i genomsnitt medan skillnaden i tillväxt legat kring (se diagram 2.3). De minskade tillväxtskillnaderna inom euroområdet kan till stor del förklaras av att tillväxten i dämpats betydligt . Under loppet av ökade dock tillväxtskillnaderna mellan de fyra största ekonomierna. och utgör de medlemsländer bland de stora ekonomierna som haft den svagaste BNP-tillväxten . och har däremot uppvisat relativt höga tillväxttal. och utgör av euroområdets totala ekonomi medan och andel är . De resterande åtta länderna utgör av euroområdet. Utvecklingen i de fyra största får därför stort genomslag på den ekonomiska utvecklingen och därmed på utformningen av penningpolitiken. Den genomsnittliga BNP-tillväxten i euroområdet som helhet uppgick till . Den genomsnittliga tillväxttakten då samtliga länder ges samma vikt uppgick däremot till . Lågtillväxtländerna och växte med i genomsnitt medan de snabbt växande stora ekonomierna, och , uppvisade en genomsnittlig tillväxt på . De övriga åtta medlemsländerna växte ännu snabbare. genomsnittliga tillväxten i de små uppgick till . Det innebär att har hälften av euroområdets ekonomi i genomsnitt vuxit medan den andra hälften vuxit med i genomsnitt . Den låga tillväxten i euroområdet kan därmed till stor del förklaras av att två av de största ekonomierna, och , har halkat efter de övriga medlemsländerna. De relativt stora tillväxtskillnaderna inom euroområdet medför även skillnader i andra viktiga nyckeltal, exempelvis inflationen. Mellan åren 2001och uppgick inflationen i och till i genomsnitt medan inflationen i och uppgick till . I de resterande åtta medlemsländerna uppgick inflationen i genomsnitt till . Med andra ord har hälften av euroområdet uppvisat en inflationstakt som i det närmaste legat i linje med Europeiska inflationsmål, men haft en mycket låg tillväxt. I den andra hälften av euroområdet har tillväxten varit relativ hög, men inflationstakten har vida överstigit inflationsmålet. Stora skillnader i inflationstakt och BNP- tillväxt inom ett valutaområde försvårar möjligheten att föra en penningpolitik som är anpassad till förhållandena i hela regionen. Få euroländer har kunnat kombinera en hög tillväxt med en dämpad inflation. uppgick tillväxten i de åtta små medlemsländerna till medan inflationen stannade vid . I och var tillväxten och inflationen , medan motsvarande tal för och var och . Anm.: Diagrammet visar den högsta och den lägsta tillväxttakten i ett enskilt euroland samt tillväxten i euroområdet som helhet. 2004/05:100 BILAGA 1 Låga räntenivåer bidrar till att de globala finansiella förhållandena är fortsatt expansiva. På valutamarknaden försvagades dollarn till sin lägsta nivå mot euron /05. Även om stigande räntedifferenser mellan och euroområdet tillfälligt kan ge stöd åt dollarn förväntas bl.a. det amerikanska bytesbalansunderskottet bidra till att dollarn fortsätter att försvagas. En generell dollarförsvagning väntas bidra till en starkare handelsviktad kronkurs. I medför låg inflation och en relativt svag utveckling på arbetsmarknaden att väntas lämna styrräntan oförändrad . De finansiella marknaderna präglas av fortsatt låga räntenivåer. De globala finansiella förhållandena är alltjämt expansiva, som världskonjunkturen väntas gå in i en lugnare tillväxtfas framöver. Sammantaget är de ekonomiska förutsättningarna fortsatt gynnsamma. Ökad global konkurrens och relativt hög produktivitetstillväxt har bidragit till en låg inflation och låga inflationsförväntningar och därför har centralbankerna kunnat bibehålla styrräntorna på låga nivåer . Framöver bedöms centralbankerna vara förhållandevis återhållsamma med penningpolitiska åtstramningar både på kort och på lite . De internationella marknadsräntorna ligger alltjämt på historiskt låga nivåer. Obligationsräntorna förväntas stiga framöver, men mycket tyder på att räntorna kommer att förbli relativt låga sett ur ett historiskt perspektiv. Strukturella faktorer såsom förändrade placeringsregler för försäkringsbolag och pensionsfonder väntas ytterligare bidra till att dämpa uppgången för de långa obligationsräntorna i . I spåren av kraftigt stigande företagsvinster har aktiemarknaderna stigit under inledningen av 2005. Fortsatt expansiva finansiella förhållanden, tilltagande aktivitet i näringslivet och höjda utdelningar väntas bidra till gynnsamma finansiella förutsättningar för företagen. Kreditmarknaden har fortsatt att utvecklas i positiv riktning och ränteskillnaden mellan företagsobligationer samt obligationer i utvecklingsländer gentemot statsobligationer har sjunkit till mycket låga nivåer . De låga räntedifferenserna är sannolikt ett uttryck för att efterfrågan på kapital är låg. Bl.a. har stigande företagsvinster genom rationaliseringar och ökade intäkter medfört lägre skuldsättning hos företagen. De låga räntenivåerna på statsobligationer har sannolikt också bidragit till ett ökat intresse bland investerare för alternativa placeringar, såsom obligationer i utvecklingsländer och företagsobligationer. Federal Reserve började strama åt penningpolitiken och styrräntan ligger nu på . Styrräntan ligger alltjämt på en låg nivå och penningpolitiken är fortsatt expansiv. Tillväxten i är alltjämt god, som inflationen är låg och efterfrågan på arbetskraft har ökat. Den penningpolitiska åtstramningen bedöms fortsätta i takt med att återhämtningen på arbetsmarknaden fortsätter och resursutnyttjandet ökar i den amerikanska ekonomin. Den underliggande inflationen väntas förbli relativt låg . Prognosen för den amerikanska styrräntan är och . En ytterligare åtstramning av penningpolitiken väntas . Diagram 3.1 Styrräntor i , euroområdet och Källa: EcoWin. De amerikanska obligationsräntorna har stigit , men både nominella och reala obligationsräntor ligger på låga nivåer trots den goda tillväxten i den amerikanska ekonomin. Utvecklingen är likartad i flera andra länder och kan delvis vara ett uttryck för den globala finansiella integrationen. I bedöms en stabil tillväxt och ett ökat resursutnyttjande ge fortsatt stigande marknadsräntor. Ett stort offentligt lånebehov för att finansiera det amerikanska budgetunderskottet kan dock bidra till att statsobligationsräntorna stiger mer än vad som antagits . Denna risk är särkilt stor om de asiatiska centralbankerna parallellt minskar sina köp av amerikanska statspapper. Stigande inflationsförväntningar t.ex. i spåren av en fortsatt dollardepreciering skulle dessutom kunna bidra till en kraftigare ränteuppgång än vad som antas i prognosen, vilket även skulle påverka långa obligationsräntor internationellt. Möjliga konsekvenser av en sådan utveckling illustreras i avsnitt 12. Diagram 3.2 10-åriga obligationsräntor i , och jan feb mar apr maj jun jul aug sep okt nov dec jan feb mar Källa: EcoWin. Tillväxten i euroområdet är alltjämt låg. Löneökningstakten har dämpats och hushållens konsumtion har varit återhållsam . Sammantaget har detta bidragit till att () behållit en styrränta (refiränta) på , trots att inflationen legat över inflationsmål. Eurons förstärkning har dock bidragit till att de finansiella förhållandena stramats åt något. En fortsatt dämpad tillväxt och en nedgång i den underliggande inflationen bidrar till att ECB bedöms lämna styrräntan oförändrad på . En åtstramning av penningpolitiken inleds och antas refiräntan uppgå till . Räntehöjningarna antas fortsätta åren därefter. De europeiska obligationsräntorna väntas följa den internationella utvecklingen och stiga i takt med att resursutnyttjandet inom euro- 2004/05:100 BILAGA 1 Ränteuppgången i euroområdet väntas dock bli mindre än i . Strukturella förändringar på bl.a. försäkringsmarknaden väntas bidra till att öka efterfrågan på obligationer med längre löptider och därmed hålla ned räntenivåerna något. Den amerikanska dollarn försvagades till sin lägsta nivå mot euron /2005. stärktes dollarn betydligt, men rekylen bedöms vara tillfällig. Positiva signaler om förmågan att hantera det amerikanska budgetunderskottet och fokus på ökad räntedifferens gentemot bl.a. euroområdet är en bidragande orsak till dollarförstärkningen. De globala obalanserna kvarstår dock som den dominerade underliggande faktorn som sannolikt kommer att fortsätta styra dollarutvecklingen . Underskottet i bytesbalansen växer och motsvarade av BNP vid inledningen av 2005. Därmed finns det ett behov av utländskt kapital för att finansiera sparandeunderskottet i ekonomin. Asiatiska centralbanker är stora köpare av amerikanska statspapper, vilket utgör ett stöd för dollarn. Trots en avsevärt högre tillväxt i än i t.ex. euroområdet har nettoinflödet av privat kapital i form av direktinvesteringar och portföljplaceringar varit fortsatt lågt. Kapitalinflödet från bl.a. de asiatiska centralbankerna bedöms vara otillräckligt för att finansiera det nuvarande underskottet i den amerikanska bytesbalansen. Därför kan en minskning av bytesbalansunderskottet komma att framtvingas genom en svagare dollarkurs. När en sådan eventuell korrigering kan tänkas ske är svårt att bedöma, men en viss justering av valutapolitiken i förutses ske . Sammantaget är en fortsatt försvagning av dollarn att vänta framöver. Prognosen för dollarn är 1,37 mot euron och 1,40 . 2004/05:100 BILAGA 1 Diagram 3.3 Dollarutvecklingen mot yen och euro Dollar per euro (inverterad skala) Källa: EcoWin. Diagram 3.4 Börsutvecklingen i , euroområdet och Euroområdet, Euro STOXX okt jan apr jul okt jan apr jul Källa: EcoWin. De internationella börserna har inlett året med stigande aktiekurser. Företagen har fortsatt att uppvisa resultat som överstigit marknadens förväntningar. Generellt är företagsvinsterna höga till följd av stigande försäljning och fortsatta rationaliseringar. steg vinsterna för företagen i det breda amerikanska indexet S&P 500 , vilket innebär att vinstnivån nu är högre än under . Vinstutvecklingen har sannolikt kulminerat och förväntas bolagens vinster växa i en lugnare takt än . De expansiva finansiella förhållandena väntas fortsatt bidra till gynnsamma förutsättningar för företagen framöver. är intresset stort för den amerikanska penningpolitik. Om det skulle komma överraskande tecken på en tilltagande inflation eller stigande arbetskraftskostnader, och därmed en snabbare räntehöjningstakt än vad som är bedömningen , finns det risk för att aktiemarknaden kan komma att reagera negativt. Den nuvarande värderingen av börserna tillåter dock relativt omfattande ränteuppgångar innan aktiemarknaden kan betraktas som högt värderad i förhållande till obligationsmarknaden. har behållit nuvarande styrräntenivå . I spåren av en fortsatt låg inflation och en svag utveckling på arbetsmarknaden har förväntningarna på en styrräntehöjning skjutits . Inflationen ligger betydligt under inflationsmål och har aviserat att räntan kommer att bibehållas på nuvarande nivå . har betonat att den kraftiga kredittillväxten hos hushållen utgör en risk, vilket har bidragit till att gör bedömningen att räntan inte bör sänkas ytterligare. Mot bakgrund av detta bedöms lämna styrräntan oförändrad under innevarande år. Om inflationen blir lägre än förväntat och läget på arbetsmarknaden förvärras kan en räntesänkning dock inte uteslutas. väntas strama åt penningpolitiken i takt med att resursutnyttjandet stiger, situationen på arbetsmarknaden förbättras och inflationen ökar. Prognosen för reporäntan är och . bedöms fortsätta strama åt penningpolitiken . Nya regler för hur bl.a. pensionskapital ska förvaltas har haft en dämpande effekt på ränteutvecklingen och inledningen av 2005. De nya reglerna innebär ändrade riktlinjer för hur försäkringsbolag och pensionsfonder skall förvalta och placera försäkringstagarnas tillgångar samt hur försäkringsbolagens åtaganden skall värderas. Reglerna avses träda i kraft . Förändringarna förväntas bidra till en ökad efterfrågan på obligationer med långa löptider, vilket pressar ned räntan. Sammantaget bedöms ändå de svenska långräntorna stiga framöver. Ränteskillnaden mellan och på den 10-åriga statsobligationen har fallit och uppgick till . En bidragande faktor är den låga svenska inflationen och att de förväntade svenska styrräntehöjningarna har skjutits . Ränteskillnaden mot bedöms ligga kring 15 räntepunkter . Diagram 3.5 Skillnaden mellan 10-åriga obligationsräntor i och jan mar maj jul sep nov jan mar maj jul sep nov jan mar Källa: EcoWin. har ett betydande bytesbalansöverskott som påverkar kronan. Dessutom är tillväxten hög relativt euroområdet. Det handelsvägda TCW-indexet noterades till ca 125. Kronans utveckling framöver bedöms vara positiv och prissättningen på marknaden tyder på att man förväntar sig en ytterligare förstärkning mot euron. Däremot tyder skattningar av kronans långsiktiga jämvikt, baserade på reala faktorer, på att kronan är 2004/05:100 BILAGA 1 Detta medför att utrymmet för ytterligare förstärkningar mot euron ändå bör vara begränsat. Dollarutvecklingen påverkar i hög grad kronans utveckling, då kronan tenderat att följa eurons utveckling mot dollarn.