prop · GS031d5 · 2005-01-01 00:00:00 — Regeringen utgår från att variationerna i resultaten som föreligger mellan domstolarna också fortsättningsvis följs upp och att lämpliga åtgärder vidtas. Hyres- och arrendenämnderna prövar som första instans hyres-, arrende- och bostadsrättstvister. Nämnderna bedriver också upplysnings- och medlingsverksamhet, vilket medför att tvister ofta kan lösas innan de blir ärenden i nämnden. Nämnderna har också i uppgift att vara skiljenämnd. prövar frågor om rättshjälp i angelägenheter utom rätta. Vissa beslut kan överklagas till . skall snabbt och korrekt hantera rättshjälpsfrågor. 1 Gäller dock ej Hyres- och arrendenämnderna. Tabell 4.3 Tingsrätternas, hovrätternas, länsrätternas och kammarrätternas måluppfyllelse Andel balanserade mål äldre än Andel balanserade mål äldre än mål (månader) 1Antal balanserade mål per målkategori /genomsnittligt antal inkomna mål inom målkategorin . 2Antal balanserade mål inom målkategorin som är äldre än /totalt antal balanserade mål inom målkategorin . 3Tvistemål som handläggs i förenklad form. Tabell 4.4 Högsta domstolens och Regeringsrättens måluppfyllelse Medianålder avgjorda mål (mån.) Antal balanserade mål mån. Antal balanserade mål mån 1 : Uppgift om medianåldern för tvistemål, brottmål och övriga mål gäller tiden fram till dispensfrågans avgörande. Uppgifterna om antal balanserade mål gäller samtliga mål. Inkomna, avgjorda och balanserade mål har antalet inkommande mål till domstolarna ökat kraftigt och den ökade måltillströmningen fortsätter. Antalet inkomna, avgjorda och balanserade mål uppgick till ca 134 000, 133 000 respektive 61 000 mål. ökade antalet inkomna mål med drygt 4 000, eller , i förhållande till 2002. Antalet Brottmål exklusive notariemål ökade mest. Övriga tvistemål exklusive familjemål minskade något medan antalet FT-mål ökade. Förändringen av antalet inkomna mål varierade kraftigt mellan tingsrätterna. Antalet avgjorda mål ökade med knappt 1 800. Antalet avgjorda FT-mål ökade mest. Balanserna ökade med drygt 800 mål. Antalet balanserade FT-mål ökade mest. Av tingsrätternas totala målbalans var äldre än . Antalet inkomna mål till miljödomstolarna ökade endast marginellt och uppgick till drygt 1 600 stycken. Jämfört med ökade antalet avgjorda mål och balanssituationen förbättrades något. Situationen vid miljödomstolarna är dock fortfarande oroande. Balansens storlek är i princip lika stor som antalet inkomna mål . Antalet inkomna ärenden till tingsrätterna ökade 2003 i förhållande till 2002 och uppgick till ca 918 000. Det är främst utsökningsärenden och konkursärenden som ökat. De totala balanserna för Brottmål exklusive notariemål och Övriga tvistemål exklusive familjemål är oförändrade jämfört med föregående år. Antalet balanserade FT-mål har dock ökat betydligt . Tingsrätterna har 2003 inte uppnått något av de nio verksamhetsmål som avser balanserade mål. I förhållande till 2002 har resultatet förbättrats för två och försämrats för tre verksamhetsmål. Andelen tingsrätter som klarar verksamhetsmålen avseende balanserade mål har ökat för åtta av nio verksamhetsmål. Re- sultaten varierar stort mellan de enskilda tingsrätterna. Den totala måluppfyllelsen är visserligen låg men förbättringar av flera resultat har skett jämfört med . Regeringens bedömning är att tingsrätternas sammantagna resultat avseende verksamhetsmålen för balanserade mål får anses godtagbart. Vid vissa tingsrätter ligger resultaten långt ifrån målen. Regeringen förutsätter att lämpliga åtgärder för att förbättra balanssituationen vidtas. 2004/05:1 UTGIFTSOMRÅDE 4 Antalet inkomna, avgjorda och balanserade mål uppgick till ca 22 000, 23 000 respektive 7 100 mål. Antalet inkomna och avgjorda mål har ökat något. Ökningen av inkomna och avgjorda mål hänför sig i huvudsak till Brottmål och Miljömål. Den totala balansen minskade med knappt 1 000 mål . Av totala antalet balanserade mål var . Antalet inkomna mål till har fortsatt att öka och uppgick till drygt 460 mål. Antalet avgjorda mål ökade också och uppgick till drygt 500. Antalet avgjorda mål översteg antalet inkomna mål, vilket lett till att den totala balansen minskat. är dock balansen betydande och uppgår till 227 mål. De totala balanserna för Tvistemål och Brottmål har förbättrats jämfört med . Fyra hovrätter klarar eller ligger i närheten av regeringens verksamhetsmål för total balans både för Brottmål och för Tvistemål. Även resultaten för balanserade Tvistemål respektive 12 månader har förbättrats . har hovrätterna, liksom föregående år, klarat två av regeringens sex uppställda verksamhetsmål för balanser. I förhållande till 2002 har resultatet förbättrats för resterande fyra verksamhetsmål. Sammantaget gör regeringen bedömningen att verksamhetsresultatet såvitt avser verksamhetsmålen för balanserade mål måste anses godtagbart. Antalet inkomna, avgjorda och balanserade mål uppgick till ca 5 000, 4 900 respektive 1 100 mål. Antalet inkomna mål ökade . Antalet avgjorda mål ökade med knappt 500 . Trots ökningen av antalet avgjorda mål ökade den totala balansen med ca 100 mål. Av antalet balanserade mål var , vilket var en ökning jämfört med . Domstolen har haft ambitionen att öka antalet dispenserade mål. 2004/05:1 UTGIFTSOMRÅDE 4 har själv fastställt verksamhetsmål för målbalansernas åldersfördelning. Domstolen uppnådde endast ett av åtta verksamhetsmål avseende målbalansernas åldersfördelning. Den totala målbalansen har ökat . Högsta domstolens totala målbalans motsvarar av antalet inkomna mål . Denna procentandel är betydligt lägre än genomsnittet för domstolarna. har länge haft ambitionen att minska antalet mål. Domstolen har lyckats i denna ambition särskilt när det gäller de allra äldsta målen, dvs. de som är äldre än . har också genom olika åtgärder eftersträvat att öka antalet dispenserade mål. De åtgärderna har resulterat i att antalet balanserade mål med beviljad dispens har ökat. Den försämrade balanssituationen har skett från en förhållandevis låg nivå och kan också ses som ett resultat av Högsta domstolens strävan att öka antalet dispenserade mål. Regeringen anser att verksamhetsresultatet sammantaget måste anses tillfredsställande. Antalet inkomna, avgjorda och balanserade mål uppgick till ca 94 000, 92 000 respektive 35 000 mål. Antalet inkomna mål ökade med ca 4 000, eller , jämfört med . Trenden med en kraftig minskning av antalet inkomna mål till länsrätterna, som pågått , har brutits och 2002 och 2003 har måltillströmningen ökat med sammanlagt . An- talet inkomna Socialförsäkringsmål ökade , vilket delvis kan förklaras av förändringarna i beviskravet i arbetsskadelagstiftningen. Gruppen Övriga mål, som visar en stor ökning, rymmer en mängd olika måltyper. Den ändring i socialtjänstlagen som trädde i kraft , som innebär att rätten att överklaga utvidgas, har medfört att antalet inkomna mål enligt socialtjänstlagen ökat med ca 6 000 mål . En annan målgrupp som ökat väsentlig är mål enligt lagen om offentlig upphandling. Förändringen av antalet inkomna mål varierar mellan domstolarna. Antalet avgjorda mål ökade med drygt 3 000. Mest ökade antalet avgjorda Social- försäkringsmål och, inom gruppen Övriga mål, antalet mål enligt socialtjänstlagen. Den totala balansen ökade med ca 2 200 mål. Balanserna ökade främst vad avser Socialförsäkringsmål och, såvitt avser Övriga mål, fastighetstaxeringsmål och mål enligt socialtjänstlagen. Balanssituationen förbättrades för främst Skattemålen. Av antalet balanserade mål var . Satsningar har gjorts vid vissa länsrätter för att minska balanserna av de äldsta Skatte- och Socialförsäkringsmålen. Detta har tagit stora resurser i anspråk och minskat möjligheten till avarbetning av balansen totalt sett. För Skattemålen har länsrätternas resultat vad gäller total balans i förhållande till inkomna mål och andelen balanserade mål äldre än förbättrats. Balanserna av mål äldre än har dock ökat. Gemensamt uppnår länsrätterna verksamhetsmålet andel balanserade Skattemål äldre än . När det gäller Socialförsäkringsmålen har antalet inkomna mål ökat liksom antalet balanserade mål. Länsrätterna uppnår inte något av de tre verksamhetsmålen för balanserade Socialförsäkringsmål. Resultatet är detsamma som . Såvitt gäller gruppen Övriga mål klarar länsrätterna med god marginal verksamhetsmålen för total balans och för andelen mål äldre än . Resultatet för andelen Övriga mål äldre än är oförändrat i förhållande till föregående år. Regeringen gör sammantaget bedömningen att verksamhetsresultatet avseende balanserade mål får anses godtagbart. De ökade balanserna vid länsrätterna väcker dock oro inför kommande år. Regeringen förutsätter att lämpliga åtgärder för att förbättra balanssituationen vidtas. Antalet inkomna, avgjorda och balanserade mål uppgick till ca 23 000, 23 800 respektive 16 600. Antalet inkomna mål ökade med drygt 700, eller , jämfört med . Ök- ningen är främst hänförlig till gruppen Övriga mål och då särskilt mål enligt socialtjänstlagen, fastighetstaxeringsmål och körkortsmål. Antalet avgjorda mål ökade med knappt 1 200. det antalet avgjorda Socialförsäkringsmål och Övriga mål som ökat. Antalet avgjorda Skattemål har däremot minskat vilket torde vara en effekt av att kammarrätterna fortsätter sin inriktning på att avgöra äldre skattemål. Äldre skattemål tillhör de mål som i kammarrätterna är allra mest arbetskrävande. Stora resurser åtgår för att avgöra dessa mål vilket i sin tur ger minskade resurser för att avgöra andra mål. Av antalet balanserade mål var . Under 19992003 har skjutit till resurser för att minska målbalanserna. har målbalansen minskat i absoluta tal. kan det konstateras att andelen balanserade mål i förhållande till antalet inkomna mål varit kring 19982002. uppgår minskningen av målbalanserna till knappt 800 mål och andelen balanserade mål i förhållande till antalet inkomna har minskat till . I förhållande till resultat för Skattemålen har det skett en klar förbättring av den totala balansen. Däremot har andelen Skattemål äldre än ökat något. Andelen Skattemål äldre än är oförändrad. Kammarrätterna gemensamt har nått målet för den totala balansen av Skattemål. Resultatet för Socialförsäkringsmål har förbättrats vad gäller andelen mål äldre än . Den totala balansen har dock ökat. Målsättningarna för gruppen Övriga mål är nya . Gemensamt klarar kammarrätterna de båda målen för åldersstrukturen med god marginal och har förbättrat resultatet för total balans . Positivt är att det skett en klar antalsmässig förbättring vad gäller den totala Skattemålsbalansen och antalet äldre Skattemål i balans. Arbetssituationen vid kammarrätterna är dock fortfarande bekymmersam. Regeringen förutsätter att lämpliga åtgärder för att förbättra balanssituationen vidtas. Antalet inkomna, avgjorda och balanserade mål uppgick till ca 7 000, 7 100 respektive 6 400 mål. Antalet inkomna mål minskade med knappt 200, eller , jämfört med . Främst var det antalet Skattemål som minskade. 2004/05:1 UTGIFTSOMRÅDE 4 komna Övriga mål och då främst mål enligt socialtjänstlagen ökade mest . Antalet avgjorda mål minskade med knappt 1 000 mål. Antalet avgjorda Skattemål minskade mest. An- talet avgjorda Övriga mål, i synnerhet fastighetstaxeringsmål och mål enligt socialtjänstlagen, ökade mest . Den totala målbalansen minskade med ca 50 mål . Målbalansen är av målinflöde till domstolen. Av antalet balanserade mål är . Regeringsrätten har själv fastställt verksamhetsmål för målbalansernas åldersstruktur. Trots senare års balansförbättring är målbalansen fortfarande för stor. Andelen balanserade Skattemål äldre än sex och äldre än har ökat något jämfört med . Även det totala antalet Övriga mål i balans liksom antalet Övriga mål äldre än har ökat. Däremot har Re- geringsrätten minskat balanserna i gruppen Öv- riga mål äldre än . Vad gäller Dispensfrågan i mål där prövningstillstånd krävs klarar Regeringsrätten sina uppsatta mål för balanserna. Domstolen har prövat vissa effektivitetshöjande åtgärder för att förbättra arbetsläget men dessa åtgärder synes ännu inte fått fullt genomslag. Den något lägre målbalansen är till väsentlig del ett resultat av ett fallande målinflöde . Sammantaget får verksamhetsresultatet anses godtagbart men regeringen förutsätter att lämpliga åtgärder för att förbättra balanssituationen vidtas. Antalet inkomna, avgjorda och balanserade ärenden uppgick till ca 30 000, 29 400 respektive 8 000. Antalet inkommande ärenden ökade med drygt 400 medan antalet avgjorda minskade med knappt 400 vilket innebär att balanserna ökade något. Förändringen jämfört med föregående år är marginell. Målet för Hyres- och arrendenämnderna att handläggningen skall vara rättssäker och effektiv bedöms ha uppfyllts på ett tillfredsställande sätt. 2004/05:1 UTGIFTSOMRÅDE 4 Antalet ansökningar hos har minskat något till ca 2 000. Balansen beträffande ansökningar om rättshjälp uppgick vid utgången av 2003 till 31 ärenden, varav 21 var föremål för komplettering. Antalet ansökningar där sökanden ålagts komplettering har gått ner med 80 från föregående år. Detta beror främst på att myndigheten vinnlagt sig om att bättre följa upp kompletteringsförelägganden. Målet för att handläggningen skall vara rättssäker och effektiv anses väl uppfyllt. Genomströmningstider, överklaganden m.m. Genomströmningstiderna har endast förändrats marginellt. Medianåldern för avgjorda Brottmål exklusive notariemål och FT-mål har minskat något medan medianåldern för avgjorda Övriga tvistemål exklusive familjemål har ökat något. Andelen Tvistemål som överklagas till hovrätt uppgår till och är i princip oförändrad jämfört med . Motsvarande siffra för Brottmålen är i princip oförändrad jämfört med föregående år, men har ökat med . Ändringsfrekvensen i hovrätterna för överklagade tvistemål har minskat och uppgår till . För Brottmålen är motsvarande andel , vilket är oförändrat jämfört med föregående år. Tingsrätterna har inte uppnått något av de tre verksamhetsmålen som avser medianåldern. För två av målen har resultatet dock förbättrats . Andelen tingsrätter som klarar verksamhetsmålen såvitt avser medianåldern för FT- mål har ökat. Förändringen i andelen mål som överklagas till hovrätt och ändringsfrekvensen i hovrätterna jämfört med föregående år är marginella. Resultaten varierar stort mellan de enskilda tingsrätterna. Regeringens bedömning är att tingsrätternas sammantagna resultat får anses godtagbart. Resultatet för medianåldern för Tvistemål har förbättrats för fyra hovrätter. har andelen Tvistemål som överklagas till varit . Motsvarande andel för Brottmål är . Ingen av hovrätterna klarar verksamhetsmålet för medianåldern för Tvistemål och endast en hovrätt klarar målet för medianåldern för Brottmål. Fyra hovrätter har dock förbättrat resultatet för medianomloppstiden för tvistemål. Medianåldern på totalnivå har inte kunnat redovisas på grund av övergång till ett nytt statistiksystem. Överklagandefrekvensen till i Tvistemål och Brottmål har varit i stort sett oförändrad . Sammantaget gör regeringen bedömningen att resultatet måste anses godtagbart. Medianåldern för avgjorda mål har minskat jämfört med föregående år för gruppen Övriga mål, medan medianåldern är oförändrad för Brottmål och har ökat något för Tvistemål. Me- diantiden för att avgöra dispensfrågan har minskat från 2 månader till 1,5 månad. De genomsnittliga omloppstiderna för mål har ökat 2002. har själv fastställt verksamhetsmål för medianåldern avseende avgjorda mål. Domstolen har uppnått sina verksamhetsmål när det gäller medianåldern för avgjorda mål inom samtliga huvudkategorier. Regeringen anser att verksamhetsresultatet sammantaget måste anses tillfredsställande. har medianåldern för avgjorda Skatte- och Socialförsäkringsmål inte förändrats jämfört med föregående år. Övriga mål har endast förändrats obetydligt i förhållande till föregående år. Av samtliga avgjorda mål i länsrätterna överklagades till kammarrätterna. Ändringsfrekvensen sett till alla avgjorda mål i kammarrätterna är . Länsrätterna ligger fortfarande långt från de mål avseende medianåldern som regeringen satt upp. Skillnaderna i medianomloppstid är fortsatt mycket stor mellan länsrätterna. Sex länsrätter uppnår verksamhetsmålet för Skattemål, vilket är en försämring . Åtta länsrätter klarar målet för Socialförsäkringsmål. Motsvarande antal var sju länsrätter. Andelen mål som överklagas till kammarrätt och ändringsfrekvensen i kammarrätterna är i princip oförändrad i förhållande till 2002. Regeringen gör sammantaget bedömningen att verksamhetsresultatet får anses godtagbart men åtgärder behöver vidtas för att korta handläggningstiderna. Medianåldern för avgjorda Socialförsäkringsmål har ökat kraftigt . Samtliga kammarrätter utom en uppvisar en försämring av sitt resultat avseende medianåldern för Socialförsäkringsmål. Omloppstiden för Skattemål har minskat och samtliga kammarrätter uppvisar förbättrade resultat för denna målgrupp. Av samtliga mål som avgjordes i kammarrätterna överklagades till Regeringsrätten. Av Socialförsäkringsmålen överklagades . Motsvarande andel 2002 var . Av de mål som prövades i sak (402 st.) ändrade Regeringsrätten . Motsvarande siffra var . Kammarrätterna uppnår målet för medianomloppstiden avseende Dispensfrågan i mål där prövningstillstånd krävs. I övrigt uppnår kammarrätterna på totalnivå inte några verksamhetsmål såvitt gäller medianomloppstiden. Samtliga kammarrätter har dock förbättrat resultatet avseende medianåldern för skattemål. Andelen Socialförsäkringsmål som överklagades till Re- geringsrätten minskade betydligt . 2004/05:1 UTGIFTSOMRÅDE 4 Ändringsfrekvensen var betydligt lägre 2003 än föregående år. Regeringen gör sammantaget bedömningen att verksamhetsresultatet får anses godtagbart men åtgärder behöver vidtas för att korta handläggningstiderna. Medianomloppstiden för Skattemålen och Dispensfrågan i mål där prövningstillstånd krävs har ökat något jämfört med . För Övriga mål har omloppstiden minskat . Regeringsrätten har själv fastställt verksamhetsmål för medianomloppstiden avseende avgjorda mål. För gruppen Övriga mål har medianåldern minskat och Regeringsrätten uppnår verksamhetsmålet för denna kategori av mål. En förklaring till att omloppstiden för Skattemålen och Dispensfrågan i mål där prövningstillstånd krävs har ökat något är att domstolen har avverkat en stor del äldre mål. Sammantaget får verksamhetsresultatet anses vara godtagbart men åtgärder behöver vidtas för att korta handläggningstiderna. Omloppstiden beträffande beslut i rättshjälpsfrågan har gått ner jämfört med och var . Antalet beslut som 2003 överklagades till uppgick till 176, vilket är en liten minskning jämfört med . Överklagandefrekvensen var och ändringsfrekvensen var . Omloppstiden har minskat. Överklagandefrekvensen är i princip oförändrad i förhållande till föregående år. Ändringsfrekvensen har sjunkit avsevärt jämfört med , vilket bedöms bero på tillfälligheter. Regeringen anser att målet för rättshjälpsmyndigheten att handläggningen skall vara rättssäker och effektiv får anses väl uppfyllt. 2004/05:1 UTGIFTSOMRÅDE 4 har tagit initiativ till utveckling av verksamheten i olika hänseenden och också stöttat och underlättat genomförandet av initiativ som tagits av enskilda domstolar. Flera domstolar har ett fortsatt stort intresse av att bedriva projekt som syftar till att utveckla verksamheten. Genomförda förändringar har samtliga syftat till att ge förutsättningar för en hög kvalitet i domstolarnas arbete. I detta ligger, förutom rättssäkerhetsaspekten, ett professionellt bemötande av parter, brottsoffer och andra som besöker domstolarna samt vittnesstöd. Arbetet med att förse domstolarnas förhandlingslokaler med modern teknik för presentation av bevisning m.m. ingår som en del av det kvalitetshöjande arbetet. För att på bästa sätt utveckla och upprätthålla god kvalitet i verksamheten fokuseras utvecklingsarbetet på fyra områden. Det gäller domstolsorganisationen, införandet av verksamhetsstödet , generationsväxlingen och domstolsadministrationen. och har genomfört en förstudie om specialisering. I rapporten konstateras att det finns ett gemensamt intresse hos domarna, domstolsväsendet och omvärlden av en ökad specialisering inom en rad ämnesområden. Efter förstudien har ett femtontal domstolar anmält till att de vill arbeta med en ökad specialisering. bildades den särskilda Framtidsgrupp som fick uppdraget att för domstolsväsendets räkning leda arbetet med framtagandet av en ny framtidsvision. Visionen Så här vill vi ha framtiden som har tagits fram efter en omfattande arbetsprocess där merparten av de anställda i domstolsväsendet deltagit, presenterades vid en chefskonferens med alla domstolschefer. har haft i uppdrag att undersöka vilka åtgärder som bör vidtas för att förbättra och påskynda skattemålshanteringen vid länsrätterna och i kammarrätterna. Uppdraget redovisades i en rapport . I rapporten behandlas både förslag på åtgärder som domstolarna själva kan vidta inom befintligt regelverk och förslag till författningsändringar. har fortsatt att genomföra budgetdialoger med domstolarna. Verket har muntlig överläggning med varje en- Ett särskilt problem när det gäller resursfördelningen mellan domstolarna är att förändringarna i måltillströmningen varierar kraftigt mellan domstolarna. De personella resurserna är svåra att omfördela som fördelningen av mål mellan domstolarna styrs av forumreglerna. Regeringen tillmäter frågan om specialisering stor betydelse och följer detta arbete noga. har en viktig uppgift vad gäller att skapa förutsättningar för domstolarna att uppfylla domstolsväsendets del av målet för politikområdet bl.a. genom att vara en drivande och stödjande kraft i reformarbetet och genom en effektiv och ändamålsenlig resursfördelning. Det är viktigt att fortsätter sitt arbete med att utveckla verksamheten och att genomföra budgetdialoger med domstolarna så att resursfördelningen blir så effektiv och rättvis som möjligt. Det övergripande målet med samverkan är att på olika sätt öka kvaliteten i verksamheten bl.a. genom att korta handläggningstiderna. har samverkan mellan rättsväsendets myndigheter ägt rum inom skilda områden, både lokalt och centralt. Det är framför allt inom den s.k. rättskedjan som samverkan sker för att korta handläggningstiden i vissa typer av brottmål. och har redovisat ett gemensamt uppdrag (dnr Ju2003/10438/DOM) att i samverkan utreda förutsättningarna för att, i lokaler där häkten finns, iordningställa förhandlingslokaler för häktesförhandlingar. har vidare fått i uppdrag av regeringen att, i samverkan med , hitta former för hur häktningsverksamheten skall samordnas och inleda denna samordning. Uppdraget redovisades (dnr Ju2004/5958/DOM). har även, tillsammans med övriga rättsväsendets myndigheter, av regeringen haft i uppdrag att utreda och redovisa på vilket sätt videokonferens och presentationsteknik i de allmänna domstolarna kan utnyttjas inom re- spektive myndighets verksamhetsområde och vilka effekter ett sådant utnyttjande kan ge. Uppdraget syftar till att få fram underlag för finansiering av sådan utrustning i de allmänna domstolarna. Uppdraget redovisades (dnr Ju2004/3070/DOM). Inom området för en samordnad informationsförsörjning (Rådet för rättsväsendets informationsförsörjning ) har arbetet fortsatt inom de områden som prioriterats av i den strategiska plan för samordningen av utvecklingsarbetet som tagits fram för åren 20022007. Angränsande till samarbetet i är det samarbete som fortlöpande sker vid utvecklingen av . För regeringen är det angeläget att samverkan mellan domstolarna och andra myndigheter, t.ex. inom häktningsverksamheten, vidareutvecklas för att på olika sätt öka kvaliteten och bidra till ett effektivare resursutnyttjande i verksamheten. Det är angeläget att fortsätter att delta i arbetet att utveckla denna samverkan. Som ett resultat av olika projekt och studiebesök har efterfrågan på experter från det svenska domstolsväsendet ökat. Det internationella arbetet blir alltmer omfattande.