prop · GT031d16 · 2005-09-20 00:00:00 — AMS har i sin rapport till regeringen om de arbetsmarknadspolitiska programmen 2004, när det gäller den arbetslivsinriktade rehabiliteringen, inte hållit isär deltagare som uppbär aktivitetsstöd och sådana som deltar i program som finansieras via sjukpenninganslaget. En redovisning av hur många och vilka som deltagit och vilka resultat insatsen lett till kan därför inte lämnas för den arbetslivsinriktade rehabilitering, som finansieras under utgiftsområde 13. Re- geringen kommer att uppdra åt AMS att inför kommande avrapporteringar särredovisa den service som erbjuds enligt grunduppdraget för den arbetslivsinriktade rehabiliteringen och den verksamhet som finansieras via sjukpenninganslaget. Det av AMS uppsatta målet för arbetsmarknadsutbildningen att skall ha arbete efter avslutad utbildning har medverkat till att resultatet har förbättrats. Andelen som fick arbete efter arbetsmarknadsutbildning uppgick till 2004 och är en förbättring jämfört med föregående år då resultatet var . , , och lyckades bäst med i genomsnitt . Kvinnorna lyckades något bättre än männen. För dem var resultatet medan det för männen stannade vid . Det beror på att kvinnor, som främst utbildar sig inom vård och omsorg, snabbt får ett arbete men ofta genom tim- och deltidsanställningar. Inriktningen på arbetsmarknadsutbildningen har förändrats sedan föregående år. Vård- och omsorgsutbildningar har minskat vilket till viss del förklaras av AMS högre krav på att utbildningar skall leda till anställning med önskad sysselsättningsgrad men också minskad efterfrågan på undersköterskor, medan transport, tillverkning/hantverk och maskinoperatörsarbete ökat sin andel i arbetsmarknadsutbildning. Det förhållandet avspeglas även bland deltagarna där utgörs av män. som den svaga konjunkturutvecklingen fortsatte , fanns trots allt utrymme för att förbättra föregående års resultat. Utbildningar som uppvisar resultat över genomsnittet finns inom vård- och omsorg samt transport- och maskinoperatörsarbete. Utbildningar inom dessa områden står för nästan en tredjedel av alla arbetsmarknadsutbildningar. 2005/06:1 UTGIFTSOMRÅDE 13 Däremot har utbildningsvolymerna minskat till följd av en generell nedgång i efterfrågan på arbetskraft. Under deltog knappt 8 000 deltagare i genomsnitt i arbetsmarknadsutbildning. Det är en minskning med drygt 3 200 deltagare sedan föregående år respektive 10 000 deltagare sedan 2 000. I tider med låg efterfrågan är det naturligt att volymerna sjunker. Andra förklaringar som AMS pekar på är att målet om andelen i arbete också medverkat till skarpare prioriteringar av deltagare till arbetsmarknadsutbildning. I en rapport från IFAU, Vikten av arbetsgivarkontakter: en studie av den yrkesinriktade arbetsmarknadsutbildningen i ljuset av 70-procentsmålet (2003:10), framkommer också att i yrkesinriktade utbildningar med hög måluppfyllelse återfinns fler personer som varit inskrivna på arbetsförmedlingen under en . Utbildningar med hög måluppfyllelse behöver därför inte innebära att programmet haft den effekt som eftersträvas. Om utbildningar erbjuds personer som antas kunna få arbete utan insatser har den arbetsmarknadspolitiska effekten helt uteblivit. AMS har uppmärksammat den här problematiken. Positivt är dock att utrikes födda och arbetshandikappade, vilka vi vet har en svårare situation på arbetsmarknaden, utgjorde av dem i arbetsmarknadsutbildning. Deras andel av arbetslösa var . Andelen i arbete har också förbättrats sedan föregående år. Av de utrikes födda hade , och av de arbetshandikappade , arbete efter avslutad arbetsmarknadsutbildning. Ett annat mått på hur arbetslösa med låg utbildning får tillgång till arbetsmarknadsutbildning, är övergången mellan förberedande utbildning och yrkesinriktad utbildning. Av dem som avslutade en förberedande utbildning återfanns i yrkesinriktad utbildning . Av dem var kvinnor och män. Detta är en ökning sedan föregående år men inte en acceptabel nivå eftersom syftet med den förberedande utbildningen är en övergång till främst arbetsmarknadsutbildning. I en rapport till regeringen om den föreberedande utbildningen redovisar AMS vilka insatser som kan genomföras för att förbättra genomströmningen till den yrkesinriktade utbildningen. Dels har AMS påbörjat ett arbete som syftar till en enhetligare tillämpning av re- 2005/06:1 UTGIFTSOMRÅDE 13 gelverket av den förberedande utbildningen, dels har AMS utvecklat ett nytt stödverktyg som innebär att det bättre går att följa kostnader och resultat samt flöden mellan arbetsmarknadsutbildning och förberedande utbildning. AMS betonar att det kan vara vilseledande med de mått på genomströmningen som används eftersom flera insatser inom den förberedande utbildningen syftar till andra arbetsmarknadspolitiska program eller insatser än arbetsmarknadsutbildning. I AMS återrapportering föreslås därför att insatsen förberedande utbildning omvandlas till ett självständigt program. Genom en sådan ändring renodlas programmet och insatserna i den riktas enbart mot individens behov av utbildning. Vägledande, rehabiliterande eller orienterande insatser skulle då fortsättningsvis komma att räknas till programmet förberedande insatser. AMS föreslår även att insatsen yrkesbedömning omvandlas till ett självständigt program. Re- geringen delar AMS uppfattning att en uppdelning av insatserna behövs för att kunna följa upp hur de används. Däremot menar regeringen att en sådan ordning går att uppnå utan att ytterligare program skapas. En tydlig redovisning av de olika insatsernas syfte och resultat i nuvarande program medger den uppföljning som behövs för att analysera hur väl målen uppfylls i verksamheten. Arbetsmarknadsutbildningen har också till uppgift att bredda kvinnors och mäns utbildningsval. Trots att AMV på olika sätt arbetar för att bryta den könsuppdelade arbetsmarknaden har förändringarna varit små. Inom vård och omsorgsutbildningar har emellertid männen ökat sin andel från och kvinnor som väljer utbildningar inom bygg och anläggning har ökat från . I som syftar till att öka mångfalden i byggbranschen och väcka kvinnors intresse för byggutbildning är AMV en av parterna tillsammans med och Byggindustrier. Denna satsning kan vara en förklaring till det ökade intresset hos kvinnor för arbetsmarknadsutbildning inom byggsektorn. I den särskilda folkhögskolesatsningen som vänder sig till arbetslösa i aktivitetsgarantin deltog nästan 7 000 personer varav 3 438 kvinnor och 3 514 män. Könsfördelningen speglar i stort förhållandet bland de arbetslösa. Av deltagarna var 1 575 personer eller Av deltagarna saknade slutförd gymnasieskola och hälften av deltagarna var . Syftet med satsningen är att i en alternativ utbildningsmiljö, som folkhögskolorna kan erbjuda, få arbetslösa med låg utbildningsbakgrund att öka sina chanser på arbetsmarknaden. Resultatet visar att fick arbete efter avslutad utbildning varav kvinnor och män. Skillnaden beror troligtvis på att män i högre utsträckning får erbjudande om arbete med anställningsstöd. Därutöver gick till aktivitetsgarantin eller annat program. Dock visar resultaten att av dem fick arbete vilket är högre än genomsnittet. fattade regeringen ett beslut som gör det möjligt att anvisa även arbetslösa ungdomar som inte är inskrivna i aktivitetsgarantin till folkhögskolesatsningen. Syftet är att erbjuda lågutbildade ungdomar med svag motivation för studier en chans att skaffa sig baskunskaper i kärnämnen för att kunna påbörja en yrkesinriktad utbildning eller få ett arbete. Folkhögskolornas pedagogik, utbildningsmiljö och möjligheter till individuell anpassning är av erfarenhet särskilt lämplig för studieovana personer. Arbetslivsinriktad rehabilitering för sjukskrivna Arbetsförmedlingen har liksom kunnat erbjuda arbetslösa sjukskrivna arbetslivsinriktad rehabilitering. Den särskilda satsningen har genomförts i samverkan med försäkringskassorna inom ramen för sjukpenninganslaget. Syftet med insatserna skall enligt regleringsbrevet för AMV vara att antalet sjukskrivna arbetslösa som återfår arbetsförmågan och får ett arbete skall öka. Gemensamma verksamhets- och handlingsplaner har upprättats såväl på central nivå som på länsnivå. RFV och AMS har haft en ram på högst av sjukpenninganslaget, , för verksamhet i samverkan. Försöksverksamhet har också bedrivits för utveckling av metoder och samverkansformer för att ge gruppen anställda med behov av att byta arbete adekvat hjälp från arbetsförmedlingen. I anslutning härtill har ett anställningsstöd för långtidssjukskrivna prövats. Regeringen bedömer att uppdraget bör utvidgas till att omfatta hela landet. Verksamheten för arbetslösa sjukskrivna hade ett av RFV och AMS uppsatt gemensamt mål, att 10 000 sjukskrivna arbetslösa skulle få del av insatserna och att av deltagarna efter påbörjad insats skulle få ett arbete eller påbörja en utbildning. Fler har kunnat erbjudas hjälp och efter avslutad insats fått arbete än 2003. Erfarenheterna visar dock att det kan ta tid att komma fram till en lösning. Regeringens mål att fler skall återgå till arbete har uppfyllts. Myndigheternas mål att av deltagarna skulle nå detta har inte nåtts. deltog i genomsnitt 8 500 personer i verksamheten. började 7 900 nya deltagare i verksamheten, varav har fått arbete eller påbörjat utbildning. Av alla som fick arbete hade fått det i form av subventionerad anställning. Av alla deltagare sedan starten , hade fått ett arbete , varav . En majoritet hade fått arbete med någon form av subvention till arbetsgivaren, framför allt lönebidrag. Sexton procent återgick dock till , antingen på grund av försämrad hälsa eller för att prövningen visat att de inte hade någon möjlighet att återgå i arbete. Uppgifter om andelen kvinnor respektive män bland deltagarna saknas i AMS avrapportering till regeringen. Beträffande försöksverksamheten för sjukskrivna med en anställning som de inte kan återgå till har myndigheterna till regeringen redovisat erfarenheter och . Målgruppens storlek på riksnivå uppskattas till 18 000 personer som varit sjukskrivna och av dem uppskattas 9 000 personer ha behov av hjälp för att finna ett nytt arbete. har 400 personer deltagit i försöksverksamheten. Det anställningsstöd för långtidssjukskrivna som arbetsförmedlingen kan använda för att underlätta en ny anställning har använts i mycket begränsad omfattning, sammanlagt ett knappt 50-tal. AMS uppger att det ännu låga utnyttjandet av anställningsstödet beror på att det kan ta att hitta en ny lämplig arbetsgivare och att vissa av arbetsgivarna tycker att lönesubventionen lämnas (6 månader). Av dem som deltog i försöksverksamheten fick en tredjedel arbete eller gick vidare till utbildning. genomförde AMS en s.k. brukarundersökning, baserad på telefonintervjuer med 173 av 235 deltagare. 2005/06:1 UTGIFTSOMRÅDE 13 visade sammanfattningsvis att programmet tagits emot väl av deltagarna och att deras egenaktivitet ökat. Det uppdrag AMS och dåvarande RFV hade att under 20022004 utveckla metoder och arbetsformer för förnyelse av den arbetslivsinriktade rehabiliteringen har följts upp av Statskontoret. I en första del av Statskontorets slutredovisning till regeringen redovisas en utvärdering av förnyelsearbetets måluppfyllelse. Uppdrag 3 projekt har berört såväl arbetsförmedlingen som och med målet att den arbetslivsinriktade rehabiliteringen för arbetslösa sjukskrivna skall vara sammanhållen och ändamålsenligt organiserad. Statskontorets bedömning är att den arbetsmetodik i sex steg, som utvecklats inom projektet, är utformad i enlighet med målet. Modellen tillämpas dock ännu inte fullt ut i hela landet och variationen i tillämpningen är relativt stora. Statskontoret bedömer dock att det finns en stark ambition hos såväl arbetsförmedlingen som i hela landet att modellen skall tillämpas. Statskontoret konstaterar dock att FAROS inte kommit att involvera personer som av anses kunna ta ett på arbetsmarknaden normalt förekommande arbete. Statskontoret påpekar att en konsekvens av att blivit mer försäkringsmässig i sina bedömningar kan bli att antalet ärenden som kommer i fråga för rehabilitering enligt FAROS blir mycket få. Trots att det alltjämt kan finnas en stor grupp personer som har behov av rehabilitering i samverkan. Utrikes föddas sysselsättning och arbetslöshet har försämrats mer än vad som skett för svenska medborgare. Tabell 4.8 Sysselsättningsgrad, , 2004 (2003), procent 75,6 (76,3) 74,3 (75,2) 76,9 (77,4) 58,3 (59,5) 55,9 (57,1) 60,9 (62,5) 51,2 (52,4) 46,6 (47,9) 55,8 (56,7) 2005/06:1 UTGIFTSOMRÅDE 13 Tabell 4.9 Öppet arbetslösa, , 2004 (2003), procent 4,6 (4,1) (3,7) 4,9 (4,4) 12,9 (11,0) (9,6) 14,1 (12,3) 18,6 (16,3) 17,2 (14,6) 19,6 (17,6) En fortsatt svag efterfrågan på arbetskraft återspeglas i den redovisade utvecklingen. AMS uppdrag att med hjälp av olika insatser och program underlätta för personer med utländsk bakgrund att få arbete har sin utgångspunkt i den generella arbetsmarknadspolitiken. Vissa säråtgärder har också funnits, framför allt för insatser under utrikes föddas första tid i . Utrikes födda var starkt överrepresenterade bland de arbetslösa vid arbetsförmedlingen och utgjorde av samtliga öppet arbetslösa. De utrikes föddas andel av befolkningen i åldern var . Arbetsförmedlingens arbete med personer med utländsk bakgrund styrs, mot bakgrund av den generella politikens framskjutna roll, av mål inom samtliga verksamhetsgrenar. Dessutom lyfts gruppens situation särskilt fram när det gäller målet att korta arbetslöshetstiderna och målet att antalet kvinnor och män med svag förankring på arbetsmarknaden som får ett arbete skall öka samt målet att andelen som får arbete efter avslutat program skall öka. redovisar AMS volymer och resultat för utrikes födda. Vid jämförelse redovisas dock utomnordiska medborgare. Andelen utrikes födda av samtliga i program var 2004. Andelen var för såväl kvinnor som män på ungefär samma nivå som deras andel av de arbetslösa. Utrikes föddas genomsnittliga tid i öppen arbetslöshet översteg tiden för samtliga arbetslösa . En ökad prioritering av långtidsarbetslösa till program kan ha bidragit till att tiden inte skiljer sig mer. Andelen övergångar till arbete från arbetslöshet och program har varit förhållandevis låg bland utrikes födda. Dessa söker dock arbete på orter utanför dagpendlingsavstånd i högre utsträckning än svenskfödda. Andelen långtidsinskrivna bland de utomnordiska medborgarna har varit i stort sett oförändrad mellan 2003 och Antalet har, liksom för andra grupper, ökat svagt . Försöksverksamheten med arbetsplatsintroduktion för vissa invandrare har omfattat drygt 4 000 nya deltagare, varav hälften fått arbete efter avslutad insats. Resultaten efter arbetsmarknadsutbildning har för gruppen utomnordiska medborgare förbättrats något sedan föregående år, i genomsnitt fick arbete. Gruppen utrikes födda utgjorde av alla i arbetsmarknadsutbildning. I de förberedande utbildningarna var utrikes födda ännu mer välrepresenterade. Drygt var tredje deltagare hade sådan bakgrund. Den prioritering av deltagare med utländsk bakgrund som finns inom försöksverksamheten med bristyrkesutbildning, har inte fått genomslag. Enligt regleringsbrevet för AMV skall AMS redovisa dels vilka resultat som uppnåtts för de på anslaget 22:1 förvaltningskostnader för att särskilt stärka ställningen på arbetsmarknaden för personer med utländsk bakgrund, dels vilken samverkan med andra aktörer som skett och med vilket resultat i arbetet med nyanlända invandrare och asylsökande. I en gemensam redovisning av de båda uppdragen menar AMS att de varit viktiga för att insatser för målgrupperna i samverkan med andra aktörer och från arbetsförmedlingen har kunnat erbjudas i ett tidigare skede. Samverkan har skett med såväl för asylsökande som kommunerna under den kommunala introduktionen och uppges ha skapat tydligare roller för alla berörda och en ökad samsyn. Den samverkan som sker bedrivs till stor del inom ramen för den centrala överenskommelsen för utveckling av introduktionen för flyktingar och andra invandrare. Regeringen anser att särskilda medel även fortsättningsvis skall avsättas för dessa insatser. Uppgifter om vad de inneburit i termer av hur många som berörts av servicen och vilka resultat som uppnåtts saknas dock i avrapporteringen från AMS. En förbättrad redovisning är nödvändig . Utrikes födda, kvinnor liksom män, fick tillgång till arbetsmarknadspolitiska program ungefär i nivå med deras andel av de arbetslösa. De är överrepresenterade i förberedande utbildning, och anställningar med anställningsstöd medan de är underrepresenterade i programmen start av näringsverksamhet och datortek. Arbetshandikappade utrikes födda är vidare kraftigt underrepresenterade bland deltagare i särskilda insatser för arbetshandikappade samt konjunkturberoende program. I den avsiktsförklaring som träffades mellan regeringen, , , , och om insatser för bättre integration, återfinns bl.a. de arbetsmarknadspolitiska insatserna prova-på-plats och arbetsplatsförlagd bedömning av yrkeskompetens (yrkesbedömning). AMS har haft i uppdrag att etablera en samrådsgrupp med företrädare för centralorganisationerna på arbetsmarknaden för att förankra och samordna dessa insatser. AMS har till regeringen avrapporterat att samrådsgruppen haft sex möten. I överläggningarna har även Valideringsdelegationen deltagit. Gemensamt informationsmaterial har utarbetats för spridning inom berörda organisationer. har funnits i arbetsförmedlingens programutbud medan möjligheten att erbjuda yrkesbedömning fanns först . AMS bedömning är att vissa regeländringar behövs för att underlätta användningen av insatsen. AMS menar att kravet på upphandling av yrkesbedömningsplatser bör tas bort. Frågan bereds inom (). har 500 personer tagit del av, varav ungefär hälften har varit utrikes födda. Så- ledes finns ännu mycket begränsade erfarenheter av insatserna. Arbetsförmedlingens medverkan i storstadspolitiken På uppdrag av regeringen genomförde AMS ett antal konferenser för de kommuner som tecknat lokala utvecklingsavtal. Syftet med konferenserna var mångsidigt; att diskutera hur storstadsarbetet kan införlivas i AMV:s egen organisation på nationell, regional och lokal nivå; att resonera kring hur en långsiktig samverkan med kommuner inom ramen för de lokala utvecklingsavtalen bör utformas samt att avhandla hur de befintliga samverkansöverenskommelserna kan vidareutvecklas för att effektivisera samverkan med kommuner och stadsdelar som omfattas av avtalen. Storstadssatsningen har vidare förbättrat samverkan mellan berörda intressenter, såsom mel- 2005/06:1 UTGIFTSOMRÅDE 13 lan arbetsförmedling, kommun/stadsdel och utbildningsanordnare. Där samverkan tidigare bestått av sporadiska möten till att nu ske i mer organiserad form. Storstadsarbetet har också skapat utrymme för reflektioner och kvalitetsförbättringar av redan befintlig verksamhet. Det finns dock fortfarande en upplevd målkonflikt mellan kommunerna och arbetsförmedlingen. Detta framhålls av kommunerna och arbetsförmedlingarna som orsak till att en effektiv samverkan försvåras. Aktivitetsgarantin riktar sig till dem som har svårast att få varaktig förankring på arbetsmarknaden. var drygt 44 000 personer inskrivna i aktivitetsgarantin. Kvinnor är med en andel av underrepresenterade. Detta är det mönster som återfinns i all arbetsmarknadspolitisk verksamhet där målgruppen är långtidsarbetslösa. Av de drygt 90 000 personer som skrivits in i aktivitetsgarantin sedan starten och varit inskrivna eller längre har fått arbete utan subvention, arbete med subvention, en procent har påbörjat en reguljär utbildning utanför arbetsmarknadspolitiken och har lämnat aktivitetsgarantin av annan orsak, ofta pension. hade aktivitetsgarantin i genomsnitt 38 000 deltagare. Knappt hälften deltog i aktiviteter inom vägledning och platsförmedling. hade olika typer av subventionerade anställningar, oftast det särskilda anställningsstödet. deltog i arbetspraktik och deltog i förberedande utbildning. IAF konstaterar i sin rapport till aktivitetsgarantin eller förlängd period med arbetslöshetsersättning (IAF ) att de flesta arbetssökande som påbörjar aktivitetsgarantin anvisas vid slutet av sin ordinarie ersättningsperiod. är det en stor andel som beviljas förlängd ersättningsperiod och inte blir anvisade till aktivitetsgarantin förrän vid slutet av den förlängda perioden. IAF uppmärksammar att den senare gruppen stadigt har ökat. av svag arbetskraftsefterfrågan sker en ackumulation av personer som står långt från arbetsmarknaden i aktivitetsgarantin. Re- geringen föreslår därför att en ny insats, Plusjobb, inrättas som bl.a. ger ett varaktigt utflöde av personer som deltagit i aktivitetsgarantin . 2005/06:1 UTGIFTSOMRÅDE 13 Regeringen gav vid i uppdrag att utvärdera aktivitetsgarantin. Preliminära resultat har rapporterats. Av dessa framgår att aktivitetsgarantin har en statistiskt säkerställd positiv effekt på sannolikheten att få arbete. Mediantiden fram till arbete förkortas för deltagare från län där man anvisar långtidsarbetslösa tidigt till aktivitetsgarantin jämfört med län där man väntar tills deltagarna riskerar utförsäkring från arbetslöshetsförsäkringen. Om begreppet arbete snävas in till att bara innefatta osubventionerat arbete kan dock inte någon statistiskt säkerställd effekt påvisas. Förutom denna utvärdering kommer att presentera en rapport om aktivitetsgarantin. fanns det tre permanenta varianter av anställningsstöd, det allmänna, det förstärkta och det särskilda. Subventionsgraden varierar mellan och stöd ges 6 beroende på svårigheterna för målgruppen att få osubventionerat arbete. Inom det allmänna anställningsstödet finns en särskild ungdomssatsning som försök till . Ett försök med anställningsstöd för långtidssjukskrivna finns till . Antalet platser i alla anställningsstöd uppgick till 20 500 i genomsnitt vid månadsslut. Andelen kvinnor är . Överrepresentationen av män är en följd av den överrepresentation av män bland de långtidsarbetslösa. Utomnordiska medborgare är underrepresenterade i det särskilda anställningsstödet av liknade skäl; de också är underrepresenterade i stödets målgrupp. Utomnordiska medborgare är i stället överrepresenterade i det förstärkta anställningsstödet. I det allmänna anställningsstödet hade av deltagarna osubventionerat arbete efter avslutat stöd. I det förstärkta anställningsstödet hade av deltagarna osubventionerat arbete efter avslutat stöd. I det särskilda anställningsstödet hade av deltagaren osubventionerat arbete efter avslutat stöd. Resultatet för det särskilda anställningsstödet har försämrats kraftigt då andelen i osubventionerat arbete efter avslutat stöd var . Förklaringen till försämringen är att stödet öppnades för med mycket långa inskrivningstider. Vidgningen av målgruppen har inneburit en ökning av volymen från cirka 1 000 till mer än 10 000 deltagare i genomsnitt vid månadsslut. Den nya gruppen med mycket långa inskrivningstider har särskilt svårt att etablera sig på en osubventionerad arbetsmarknad och detta visar sig genom det försämrade resultaten för det särskilda anställningsstödet. Trots dessa svårigheter bedömer regeringen att anställningsstöden tillhör de program som fungerar bäst för grupper med svag etablering på arbetsmarknaden. IFAU visade i sin , en väg från arbetslöshet till arbete? (IFAU R2004:17) att de med anställningsstöd får osubventionerat arbete fortare än de som inte fått anställningsstöd. Regeringen har beslutat att öka AMV:s ram för skattekreditering för anställningsstöd. Anställningsstöden kommer därmed att öka i volym. t.o.m. pågick i tolv kommuner försöksverksamhet med friår. Friår är ett arbetsmarknadspolitiskt program som arbetsförmedlingen anvisar till. IFAU studerade friåret . Studien visar att könsfördelningen bland deltagare i friårsförsöket var mycket ojämn där kvinnorna var klart överrepresenterade.