prop · GS031d25 · 2005-01-01 00:00:00 — Om än otillräckligt får detta ses som ett klart framsteg i både acceptans, implementering och förutsägbarhet vid förvaltningsbesluten. Ett antal förvaltningsplaner och återhämtningsplaner har beslutats och implementerats . Vissa återhämtningsplaner, t.ex. återhämtningsplanen för torsk i har även reviderats och stärkts. Resultaten av dessa planer förväntas vara ett mer hållbart fiske. Emellertid ligger dessa resultat ofta långt fram i tiden. Vidare är det ofta, på grund av naturliga fluktuationer i bestånden, svårt att mäta resultatet av gjorda insatser. får endast den s.k. BACOMA-trålen användas vid trålfiske efter torsk i . Det är ännu för tidigt att utvärdera resultatet av åtgärden, men såväl omfattande försöksverksamhet som erfarenheter från fisket har visat att bifångster av småtorsk har minskat avsevärt. Man skall ha fortsatt skärpt uppmärksamhet på det faktum att det östra torskfiskebeståndet i fortfarande ligger under säker nivå på lekbiomassan. Rådsslutsatser angående en handlingsplan för förvaltningen av den europeiska ålen antogs . Slutsatserna har i hög utsträckning tagit hänsyn till de svenska synpunkter som presenterats för och ordförandeskapet, bl.a. anges utsättning som en kompletterande åtgärd och angelägenheten av skyndsamma åtgärder betonas. Genom den nya grundförordningen 2371/02 för den gemensamma fiskeripolitiken har de grundläggande förutsättningarna att integrera miljö- 2004/05:1 UTGIFTSOMRÅDE 23 skyddande åtgärder inom den gemensamma fiskeripolitiken ökat. Det innebär bl.a. att genomförandet av handlingsplanen för biologisk mångfald prioriteras högre. Några av de högst prioriterade förvaltningsåtgärderna är reduktion av fisketrycket, minskning av andelen fisk som kastas överbord (discards) samt borttagandet av subventioner för modernisering av fiskeflottan. Dessutom prioriteras etableringen av långsiktiga förvaltningsplaner för de viktigaste och känsligaste fiskbestånden. Som ett komplement till de prioriterade förvaltningsåtgärderna inom fiskeripolitiken uppmanas medlemsstaterna också att uppfylla sina skyldigheter inom habitat- och fågeldirektiven och särskilt förvaltningen av områden som en särskild del av NATURA 2000. Rådsslutsatser för att integrera miljöskyddet i den gemensamma fiskeripolitiken antogs . Slutsatserna var allmänt hållna med referenser till Cardiffprocessen, FAO, m.fl. Behovet av förbättring av den forskningen, förbättrade fiskemetoder som minimerar miljöeffekter och behovet av att allmänt reducera fisketrycket och utveckla indikatorer uttrycks i slutsatserna. finns inga rapporter om överskridande av de 57 tilldelade kvoterna. Det goda resultatet bedöms vara en produkt av en effektiv dataläggning och kontroll av uppgifterna från fisket, en vaksam övervakning av kvotutnyttjandet samt ett aktivt utbyte av kvoter med andra medlemsländer. genomförde ca 40 kvotbyten, främst med och , men även med , och . utför en kontinuerlig provtagning av osorterad fisk, såsom sill och skarpsill, från samtliga områden där svenskt fiske sker. Det satellitbaserade fartygsövervakningssystemet är under kontinuerlig utveckling och förstärker fiskeriförvaltningen. Systemet omfattar fartyg med en största längd om och kommer även att omfatta fartyg med en största längd av . Inom ramen för återhämtningsplanerna har nationella anpassningar till regelverk och teknik gjorts. har bl.a. utvecklat ett datasystem för mottagande av de särskilda fångstrapporter som krävs enligt återhämtningsplanerna. 2004/05:1 UTGIFTSOMRÅDE 23 bestämmelserna har stärkts för att övervaka torskfisket i både , , och . Uppföljningen av fiskets följsamhet med bestämmelserna för torskfisket har varit ett prioriterat område inom den riskanalysbaserade fiskerikontrollen. Den kvalitetskontroll som genomförs som en integrerad del av landningskontrollen, visar på en mycket låg andel som inte uppfyller gällande regler (ca ). För att följa utvecklingen inom samtliga fartygssegment och skapa kunskap kring brottsbenägenheten har en referensnivå satts innebärande att av landad kvantitet i samtliga segment skall kontrolleras. har uppnått referensnivån i alla segment förutom i kustsegmentet. Fartygen i kustsegmentet är små och därmed inte kopplade till det satellitbaserade systemet och har inte heller krav på sig att lämna förhandsanmälan inför sina landningar. Man har därför inriktat sig mot att kontrollera dessa fartyg till sjöss och vid behov följa upp dessa inspektioner med landningskontroller och därmed inte nått upp till målnivån avseende landningskontroller. Det finns stora problem och osäkerhet med illegalt fiske på europeisk nivå. För att komma till rätta med detta krävs ytterligare kraftfulla åtgärder. Regeringen anser att samverkan inom fiskerikontrollen behöver utvecklas ytterligare för att fiskerikontrollen skall bli så effektiv som möjligt och förutsätter därför att myndigheterna kontinuerligt utvecklar arbetet. Vidare skall den pågående utredningen av svensk fiskerikontroll ge förslag till förbättringar samt överväga eventuella behov av förändringar. För strukturprogrammet utanför mål 1 hade vid utgången av 2003 totalt av tillgängliga EU-medel beviljats och betalats ut. Merparten av de beviljade medlen avser stöd till skrotning samt förädling och saluförande. Inom Mål 1 är besluts- och utbetalningstakten för södra och norra programmet respektive samt respektive . Trots att en förbättring har skett under såväl 2002 som 2003 avseende besluts- och utbetalningsnivån är genomförandetakten i fiskeprogrammen alltså fortsatt låg. Några av förklaringarna till utvecklingen inom strukturprogrammen är en bristande investeringsvilja till följd av en försämrad lönsamhet inom delar av sektorn, bl.a. orsakad av försämrad beståndssituation med minskande kvoter som följd, osäkra framtidsförutsättningar till följd av höga dioxinhalter i fisk fångad i samt lägre belopp vid stöd till investeringar inom företag. beslutade EU om ett förlängt torskfiskestopp för torsk i vilket också haft en dämpande effekt på investeringsviljan i beredningsindustrin och för delar av den svenska fiskeflottan. Vidare har, som följd av reformen av den gemensamma fiskeripolitiken, begränsningar införts avseende investeringsstödet till fiskeflottan. Även inom vattenbruket har investeringsviljan och efterfrågan på medel varit låg och näringens produktion minskat. Förändringarna av EU:s strukturförordning för fiskerinäringen innebär en fokusering på miljöförbättrande åtgärder inom produktionen och ökade möjligheter till utvecklingsprojekt inom vattenbruket. Utöver åtgärder för vattenbruket inkluderades även, genom svenskt agerande, ökade möjligheter till åtgärder för restaurering och biotopvård i sötvatten. Ändringarna innebär också stöd till fiskefartyg för att kunna förändra sitt fiske då återhämtningsplaner samt stöd vid införande av ljudskrämmor införs för skydd av småvalar. Den nya tullkvotsförordningen uppfyllde de svenska önskemålen i stort. Inom dessa kvoter tillämpas tullnivåer som varierar från med hänsyn till de olika produkternas känslighet på gemenskapens marknad. Viktiga produkter för är sill/strömming, räkor och torsk för beredning. Det bildade Internationella fiskesekretariatet, har etablerats. Det övergripande målet med verksamheten är att arbeta för en hållbar förvaltning av fisk och skaldjur och deras livsmiljö genom att bevaka fiskefrågorna internationellt och nationellt samt påverka utvecklingen av EU:s och annan internationell fiskeripolitik. Medelåldern hos personal är , personalrörligheten visar låga värden. An- delen kvinnliga anställda har ökat något . har på regeringens uppdrag utarbetat en forsknings- och kunskapsstrategi för sitt verksamhetsområde. Av rapporten framgick bl.a. att över hälften av de anställda hade akademisk examen, av dessa forskarutbildning. har verket arbetat med en bred kompetensbehovsinventering, som omfattar alla anställda inom alla avdelningar och enheter. Verket får ekonomiskt stöd för arbetet från Europeiska socialfonden, Växtkraft mål 3. För att mäta graden av måluppfyllelse för säkra livsmedel används följande indikatorer: den kommunala och statliga inspektionsverksamhetens frekvens och kvalitet, antalet kommuninspektioner och länsmöten samt antalet externa besökare på webbplats. leder och samordnar livsmedelstillsynen i landet medan kommunerna står för huvuddelen av den direkta tillsynen av de ungefär 52 000 tillsynsobjekt som finns. Merparten av dessa är små och sysselsätter färre än fyra årsarbetskrafter. Den totala inspektionsfrekvensen i den kommunala tillsynen fortsätter att minska. egen inspektionsfrekvens har ökat något jämfört med föregående år, men är fortfarande lägre än den kommunala. har ökat stödet till den kommunala tillsynen, något som uppskattats av kommunerna. anser att det fortfarande finns stora skillnader mellan kommunerna i det sätt och med vilken kvalitet tillsynen bedrivs. Man bedömer därför att tillsynen inte är likvärdig i landet. har tillsammans med några kommuner utvecklat ett datorverktyg för inspektioner. Detta är ett sätt att minska olikheterna i tillsynen. Systemet har tagits i bruk och används vid inspektioner i så väl restauranger som butiker. Tabell 6.4 Länsmöten och kommuner inspekterade av Ökningen av unika webbplatsbesökare fortsätter som arbetar med att ständigt förbättra webbplatsen. har man börjat ta i bruk interaktiva tjänster. Till exempel kan man numera beställa exportintyg på webbplats. 2004/05:1 UTGIFTSOMRÅDE 23 Tabell 6.5 Externa besökare på webbplats Antal besökare per dag Att ta fram bra analysmetoder för tillsynen av t.ex. resthalter av kemiska bekämpningsmedel är ett viktigt arbete. har färdigutvecklat och tagit i bruk ett stort antal metoder för tillsynsändamål. Eftersom alltfler gränsvärden sätts måste allt fler analyser göras och detta förbrukar stora resurser. En viktig del av utvecklingsarbetet är därför att ta fram s.k. multimetoder, som kan användas för analys av flera ämnen , och s.k. screeningmetoder. Screeningmetoderna används som snabbanalys för att se om föroreningar finns över huvud taget och om man behöver kontrollera mer noggrant med en mer exakt metod. Detta förenklar arbetet i hög grad och bidrar också till att hålla nere kostnaderna. har haft svårigheter med ekonomin, men har åter fått den i balans. För att behålla den goda ekonomin är det viktigt att man fortsätter att förbättra den interna styrningen av ekonomin och ytterligare förbättrar noggrannheten i prognoserna. En stor del av verksamhet är avgiftsfinansierad. Det är viktigt att denna verksamhet bedrivs kostnadseffektivt och har hög kvalitet. har i årsredovisningen redovisat hur kompetensförsörjningssituationen ser ut samt vilka åtgärder som vidtagits och planeras. Medelåldern hos verkets anställda är . De stora pensionsavgångar som förväntas efter 2008 är jämnt fördelade över kompetensområdena. Målet för verkets arbete på området är nu av mer allmän karaktär i syfte att kontinuerligt utveckla verket attraktivt som arbetsplats. Indikatorer som visar på en positiv utveckling för det svenska jordbruket är bl.a. den ökade produktionsvolymen och högre arrende- och markpriser. Ökade arrende- och markpriser innebär att konkurrenskraften kan försvagas och 2004/05:1 UTGIFTSOMRÅDE 23 att det blir svårare att starta nya jordbruk. Den låga räntenivån tillsammans med gällande stödnivå kan vara en förklaring till ökade markpriser då investeringskostnaden kan förbli densamma trots högre markpriser. visar de ökade markpriserna att många jordbrukare utifrån lönsamhetskalkyler och framtida förväntningar anser att det är skäligt att investera. Strukturomvandlingen har resulterat i färre men större jordbruksföretag. Kvotutnyttjandet uppvisar skilda trender gällande olika kvotgrupper. En hög utnyttjandegrad av produktionskvoterna kan och bör ses som en indikator på lönsamheten inom det svenska jordbruket. Kvotutnyttjandet har varit och är relativt högt. Arealen som det söks ersättningar överskrider landets basareal, sockerproduktionen överskrider landskvoten de flesta år. Mjölkproduktionen är stabil på eller strax under landskvoten förutom /03 då främst en lägre kvalitet på vallfodret påverkade avkastningen negativt. Det årliga utnyttjandet av kvoten för handjursbidragen visar på stabila nivåer över tiden. Det finns en tendens till ett ökat utnyttjande av bidragsrätterna för am- och dikor . Det är vidare naturligt att variationerna i avkastning är större mellan åren för växtodlingen än för animalieproduktionen. Produktionen av fågelkött, griskött och ägg omfattas inte av några kvoter och uppvisar olika produktionstrender. Fågelkött har ökat medan produktionen för griskött varit ansträngd men dock börjat återhämta sig 2002 och 2003. Äggproduktionen har minskat sannolikt delvis till följd av omställningen från traditionella burar till frigående höns. Indikatorer som mäter förändringar i förädlingsledet är utvecklingen av handeln med livsmedel och jordbruksvaror. Handelsbalansen för jordbruksvaror och livsmedel är negativ. Handelsunderskottet för jordbruksvaror och livsmedel ligger 2003 på , dvs. samma som 2002. Jordbrukspolitikens effekt på konsumenterna kan mätas i priser, även om denna indikator bara mäter en begränsad del av hur jordbrukspolitiken påverkar konsumenterna. har priserna på jordbruksreglerade produkter ökat betydligt mindre än priserna för övriga livsmedel och de totala konsumentpriserna. Sammantaget, om man undantar produktionen av fågelkött, griskött och ägg, framträder en bild där jordbrukets produktionsresurser utnyttjas i allt väsentligt och jordbrukssektorns totala produktionsvärde till producentpris uppvisar små variationer över tiden, som konsumentprishöjningarna är mycket begränsade. Värdet av jordbruksföretagens investeringar är en indikator som kan åskådliggöra jordbrukets utveckling över tiden och företagarnas förväntningar om framtida utveckling. uppgick investeringar i maskiner och redskap omräknat till prisnivå i genomsnitt till . Investeringstakten sjönk i samband med den svenska avregleringen av jordbruket men ökade efter EU-medlemskapet och har varit relativt stabil, dock lägre än nivån . Mellan 20002002 uppgick investeringarna i genomsnitt till . Inga uppgifter finns ännu tillgängliga . uppskattar att investeringarna kommer att minska till ca och då framför allt när det gäller investeringar i inomgårdshantering. Osäkerheten kring genomförandet av den senast beslutade jordbruksreformen kommer troligen vara en bidragande faktor till minskande investeringar 2003 och 2004. Regeringen anför i skrivelse 2003/04:137 Genomförande av EU:s jordbrukspolitik i att skatten på diesel för jordbrukets arbetsmaskiner bör sänkas . Regeringen föreslår nu i budgetpropositionen att nuvarande skattesats för dieselolja i miljöklass 1 som används i yrkesmässig jord- bruks-, skogsbruks- och vattenbruksverksamhet sänks med ca per liter. En sänkt skatt på diesel som används inom jordbruket kommer att få positiva effekter för lönsamheten och konkurrenskraften för den svenska livsmedelsproduktionen. I betänkande Skatt på väg (SOU 2004:63) redovisas medlemsstaters skatt på dieselolja för jordbrukets arbetsmaskiner. Resultaten visar att i stort sett alla medlemsstater utom och har en nedsatt dieselskatt för jordbruket jämfört med vägtrafiken. planerar dock att sänka skatten för jordbrukets arbetsmaskiner från . Reform av marknadsordningen för socker presenterade sitt reformförslag för socker och en första diskussion hölls på ministerrådet . Förslaget innebär en reform av sockersektorn inom EU med bl.a. sänkt interventionspris under , sänkta kvoter samt möjlighet att överföra kvoter mellan länder. Regeringen anser att en genomgripande reform är viktig bl.a. därför att EU:s stora överskott av socker har en negativ påverkan på världsmarknaden. Trycket på reform är stort från våra handelspartners och från WTO- panelen väntar snart ett utslag om EU:s sockerregim som troligtvis kommer att påverka reformen. Regeringen anser att EU måste avskaffa exportbidragen till denna för så viktiga jordbruksprodukt. Vidare bör produktionskvoterna avskaffas och kompensationen till odlarna bör vara lägre än vad som EU- kommissionen nu har föreslagit. Det är också av stor vikt för regeringen att inte förslaget ytterligare belastar jordbruksbudgeten utan är åtminstone budgetneutralt och inte innebär ökade utgifter för . Frågan kommer att behandlas på alla nivåer i rådet men beslut förväntas inte fattas förrän tidigast . Reform av marknadsordningen för frukt och grönt har ännu inte presenterat ett förslag till reform av frukt- och grönsakssektorn. Denna sektor kommer liksom socker att behandlas separat eftersom den i princip utelämnades från jordbruksreformen 2003. Frågan kommer sannolikt att diskuteras i rådet eller oktober. Det är inte troligt att det då blir något lagförslag utan snarare blir det en generell diskussion mot bakgrund av den rapport lämnade om situationen i sektorn och medlemsstaternas åsikter om behovet av en reform. Regeringens inställning till EU:s reglering för frukt och grönsaker är att ytterligare reformering är nödvändig för att förbättra sektorns marknadsanpassning. Exempel på problem inom sektorn är destruktion av fullständigt ätbara frukter och grönsaker. Intervention av frukt och grönsaker, som en stor del av EU:s budget för frukt och grönsaker går till, återförs inte till marknaden på grund av den korta hållbarhets- 2004/05:1 UTGIFTSOMRÅDE 23 Därför bidrar interventionen till att permanenta överskottsproduktionen. En effekt av detta blir högre priser på dessa produkter. Av samma anledning är regeringen även kritisk till exportbidragen för dessa produkter. I den offentliga debatten ökar fokus på kost och hälsa. Av hälsoskäl bör konsumtionen av färska frukter och grönsaker öka inom EU. Konsekvenser av jordbruksreformen på det svenska jordbruket Frikopplingen av de nuvarande direktstöden kommer att medföra en minskad lönsamhet i vissa produktionsgrenar inom jordbruket. Det ökade trycket på kostnadsminskningar kommer sannolikt att leda till att takten i strukturrationaliseringen ökar. Vi kommer att få fler större och specialiserade företag som arbetar med kommersiell livsmedelproduktion och som i många fall också är inriktade på export. innebär frikopplingen större frihet för jordbrukarna att ändra sin produktion och reagera på marknadens krav utan att förlora sitt stöd. Frikopplingen ger därför jordbruket stora möjligheter att anpassa sig till konsumenternas efterfrågan och producera med lönsamhet. Därigenom kommer jordbrukarna att bli mindre beroende av stödsystemen. På lite ger reformen alltså möjligheter till ökad lönsamhet i jordbruket. Utvecklingen kommer också eventuellt att gå mot fler mindre deltidsjordbruk med ett ökat inslag av diversifiering. Statistik visar att livsmedelsexporten har ökat före det svenska EU-medlemskapet. När det gäller exporten av jordbruksråvaror har denna värdemässigt fördubblats. En ökad livsmedelsexport är positiv för svensk primärproduktion då det innebär ökade möjligheter för avsättning av varorna. Frikopplingen av de produktionskopplade direktstöden gör att svenska jordbrukare inte längre behöver producera för stödsystemen utan istället kan svara mot en ökad efterfrågan på svenska jordbruksråvaror från utlandet och från svensk livsmedelsindustri. Den nu beslutade reformen av den gemensamma jordbrukspolitiken innebär en viss flexibilitet för nationell variation i tillämpningen. Modellkörningar som har gjort visar att en delvis bibehållen produktionskoppling av djurbidragen medför att minskningen av nötköttsproduktionen inte blir så stor som den annars skulle ha blivit. Modellkörningarna visar också att en 2004/05:1 UTGIFTSOMRÅDE 23 koppling av nötköttsbidragen i kommer att få en större påverkan på svensk nötköttsproduktion om övriga EU-länder väljer att frikoppla djurbidragen. Därmed kommer alltså medlemsländernas val av kopplingsgrad för de olika stöden att påverka konkurrenssituationen mellan länder på kort såväl som på lång sikt. Påverkan på konkurrensen kommer att vara störst för nötköttsproduktionen där stödets andel av intäkterna är betydligt högre än för t.ex. spannmålsproduktionen genom att stödet påverkar produktionen i högre utsträckning. kommer att löpande följa upp jordbrukssektorns utveckling som en följd av reformen. Detta görs ur flera hänseenden. kommer att följa kvotpriset på mjölk, maskininvesteringar och försäljningen av utsäde. Nytt är att även rutinmässigt kommer att titta på seminstatistik och antalet betäckningar. De kommer även att följa antalet kalvfödslar via . Syftet är att täcka in så många faktorer som möjligt för att få en heltäckande bild av konsekvenserna av reformen. Frikopplingen av stöden kommer sannolikt att medföra en minskad spannmåls- och nötköttsproduktion. Då all jordbruksmark blir stödberättigad innebär detta också att slåttervallens relativa lönsamhet gentemot spannmålsproduktionen stärks jämfört med dagens situation. Det fytosanitära läget är i stort sett gott. De ökade risker som följer av den inre marknaden måste följas upp och hanteras. De nya medlemsstaterna förändrar givetvis läget. Förutom att antalet importinspektioner kommer att minska för del förändras också riskbilden. Växtinspektionen planerar att utöka sin marknadskontroll. Det arbete som initierat med att se över tänkbara instrument och åtgärder för att undvika att för del olämpliga främmande arter etablerar sig i landet samt att inventera vilka myndigheter som kommer att beröras och i vilken grad har ännu inte resulterat i något konkret agerande. Bakgrunden till ansatsen är de riktlinjer som antagits inom ramen för Biodiversitetskonventionen (CBD) rörande främmande arters och genotypers negativa effekter på biologisk mångfald, ekosystem och naturmiljö i stort. (växtinspektionen) som är en av de myndigheter som hand- har främmande arter och genotyper har deltagit i detta arbete. Från att legat relativt har det skett en markant minskning av certifieringen av fröburna växtslag /2003. Minskningen är inte hänförlig till ökad import eller tillfälliga säsongsvariationer, utan mer ett uttryck för en bestående förändring av strukturellt slag. Utvecklingen ger stöd för att ett trendbrott har skett. Lägre produktpriser för spannmål har bl.a. lett till en ökad användning av eget utsäde. Det finns skäl att tro att det kommer att ske ytterligare minskningar innan läget stabiliserar sig. Den senaste beslutade jordbruksreformen väntas även innebära en minskad spannmålsodling. För potatisens del verkar läget ha stabiliserat sig till en certifieringsnivå som ligger på en lägre nivå än den som noterades . Inom EU diskuteras en lagstiftning inom utsädesområdet som syftar till att på mer permanent basis reglera den försöksverksamhet som bedrivits inom gemenskapen med egenkontroll. Överenskommelsen 2003 om den framtida gemensamma jordbrukspolitiken, ger respektive medlemsstat möjlighet att genomföra reformer . kommer att införa ett från produktionen frikopplat stöd fr.o.m. . För och länsstyrelserna innebär genomförandet av reformen av den gemensamma jordbrukspolitiken där även förändringar i miljö- och landsbygdsprogrammet ingår förändrade arbetsuppgifter i form av utveckling av nya IT-system, informationsinsatser, nya administrativa rutiner m.m. Dessa åtgärder kommer att resultera i ökade kostnader . Regeringen föreslår på tilläggsbudget i samband med denna proposition att sammanlagt anvisas 2004 till och länsstyrelserna för detta ändamål. Regeringen avser att ytterligare pröva frågan om resursbehovet under genomförandefasen och om så krävs återkomma till frågan . Med hänsyn till den förändring av arbetsuppgifterna som reformen av den gemensamma jordbrukspolitiken innebär för och länsstyrelserna också så avser regeringen att initiera en översyn av jord- 2004/05:1 UTGIFTSOMRÅDE 23 bruksadministrationen för att fortsätta utvecklingen av en kostnadseffektiv och modern förvaltning.