prop · GT033 · 2005-09-30 00:00:00 — kommer staten att öka insatsen till dessa åtgärder med . blir således statens stöd till filmpolitiska åtgärder utanför filmavtalet ca . Sammanlagt ökar de medel som ryms inom filmpolitiken från en nivå på ca innevarande år till ca när systemet är fullt utbyggt. Regeringens bedömning: Filmpolitikens centrala mål, att främja vär- defull svensk filmproduktion samt distribution och visning av film i hela landet, bör genom filmavtal mellan staten och berörda branscher ha goda förutsättningar att uppnås. Promemorians bedömning: Promemorians bedömning beträffande vilka filmpolitiska åtgärder som bör rymmas inom ramen för ett nytt filmavtal stämmer i huvudsak överens med innehållet filmav- tal. Det finns dock några mindre skillnader. I promemorian bedöms att det nuvarande särskilda förhandsstödet till barn- och ungdomsfilm bör begränsas till filmer som riktar sig till barn . film- avtal bibehålls istället stödets inriktning på både barn- och ungdomsfilm. I promemorian bedöms vidare att ett nytt filmavtal bör inbegripa ett stöd till utgivning av svensk kvalitetsfilm på dvd. Ett sådant stöd ingår inte i Prop. 2005/06:3 filmavtal, utan bör enligt regeringens bedömning istället förde- las utanför avtalets ram och därmed finansieras med statliga medel. Enligt promemorians bedömning bör fördela stöd till åtgärder mot olovlig hantering av film. Parterna filmavtal har enats om att ett sådant stöd istället skall fördelas av branschparterna i filmavtalet efter samråd med . Remissinstanserna: Flertalet remissinstanser delar promemorians bedömning om vilka filmpolitiska åtgärder som bör rymmas i ett nytt filmavtal. Flera instanser framhåller behovet av ökade resurser, i synnerhet när det gäller produktionsstöden till svensk film. Vid sidan av det flertal remissinstanser som förordar införandet av ett jämställdhets- mål i det nya filmavtalet är några instanser kritiska till ett sådant mål, medan ytterligare några tvärtom menar att målet inte är tillräckligt långt- gående. Kritik framförs mot bedömningen att förhandsstödet till barn- och ungdomsfilm bör begränsas till barnfilm, vilket enligt kritikerna kan få negativa effekter på produktionen av film för ungdomar. Promemorians bedömning, att stödet till regionala produktionscentrum bör kunna fördelas till högst fyra centrum, får kritik av dem som menar att stödet inte bör ha någon sådan begränsning, men stöds av ett flertal instanser. Bedömningen att ett upphovsmannastöd inte bör ingå filmavtal delar remissopinionen mellan dem som är positiva och dem som menar att stödet är betydelsefullt och tvärtom bör få ökade resurser. Viss kritik framförs mot att låta ett stöd till utgivning av svensk kvalitetsfilm på dvd ingå i det nya filmavtalet, då man menar att stöd till klassikerutgivning bör vara ett rent statligt ansvar. Vissa invändningar görs också mot bedömningen att , snarare än branschens parter i filmavtalet, bör ansvara för fördelningen av stöd till åtgärder mot olovlig hantering av film. Skälen för regeringens bedömning: Regeringen redovisar nedan de närmare överväganden som ligger bakom filmavtal. Avtalet omfattar produktionsstöd till svensk film, stöd till distribution och vis- ning av film i hela landet, avgifter till internationellt samarbete och stöd till internationell lansering av ny svensk film, stöd till åtgärder mot olov- lig hantering av film i alla visningsformer samt kostnader för administra- tion och förvaltning av avtalets stöd. 8.1Målet med ett nytt filmavtal Parterna filmavtal har enats om ett antal gemensamma över- gripande mål med avtalet. Målet med avtalet skall vara att stödja och stimulera förnyelse och utveckling av värdefull svensk filmproduktion samt distribution och visning av film i hela landet, att verka för att svensk filmproduktion skall utgöra en dynamisk tillväxtbransch, att för- bättra kvinnliga filmskapares villkor, att främja arbetet mot olovlig han- tering av film i alla visningsformer, att verka för att svensk film skall spegla hela landet, att verka för att svensk film skall nå en större publik i alla visningsformer, både i och internationellt, samt att verka för att antalet biobesök i skall öka. Målen med avtalet ryms inom de övergripande filmpolitiska målen, Prop. 2005/06:3 som kommenteras i kapitel 6. 8.2Filmstödet i ett genusperspektiv För att motverka den manliga dominansen bland filmskapare i svensk film har regeringen tidigare beslutat om vissa jämställdhetsmål för sta- tens filmstöd. är ett av de övergripande målen för statens filmstöd att förbättra kvinnliga filmskapares villkor. har detta mål kompletterats med målet att öka andelen kvinnor bland de film- skapare som får produktionsstöd. har fått i upp- drag att redovisa åtgärder som vidtas för att uppnå målet samt att redo- visa andelen män och kvinnor som fått produktionsstöd och andra former av filmstöd. har sedan målen infördes drivit frågan om ökad jämställdhet i filmbranschen bl.a. genom att arrangera seminarier och att publicera rapporterna Män, män, män och en och annan kvinna 2002 samt Hur svårt kan det vara? Filmbranschen, jämställdheten och demokratin 2004. fördelar stödet till oberoende producenter filmavtal med särskild hänsyn till produktionsbo- lag med kvinnor i ledningen. har på fortbildningsområdet även infört en särskild stipendieordning för kvinnliga filmare. Andelen kvinnor i centrala funktioner bland de filmprojekt som får produktionsstöd av varierar . Vid en jämfö- relse kan dock konstateras att andelen kvinnor bland manusförfattare, regissörer och producenter totalt sett varit i klar minoritet. Det gäller även för innevarande och närmast föregående avtalsperiod. skiljer sig könsfördelningen tydligt åt mellan olika kategorier av film. Andelen kvinnor är högre vissa år betydligt högre inom kort- och dokumentärfilm och barn- och ungdomsfilm än inom långfilm. Det skall ställas mot att långfilmen är den i branschen dominerande filmkategorin, när det gäller såväl produktionsresurser som publikandelar och kommersiella intäkter. hittillsvarande återrapportering om stödfördelningen mellan kvinnor och män omfattar . Utvecklingsstöd kort- och dokumentärfilm Utvecklingsstöd barn- och ungdomsfilm Förhandsstöd kort-/dokumentärfilm producenter Förhandsstöd kort-/dokumentärfilm manusförfattare Förhandsstöd, kort-/dokumentärfilm regissörer Förhandsstöd, långfilm producenter Förhandsstöd, långfilm manusförfattare Förhandsstöd, långfilm regissörer Källa: Svenska Filminstitutets resultatredovisning . För regeringen har det varit en viktig utgångspunkt för förhandlingarna om ett nytt filmavtal att målet att förbättra kvinnliga filmskapares villkor tydligare skall avspeglas i avtalet. Denna synpunkt delas av filmavtalets Ökad jämställdhet i svensk filmproduktion är i sig ett vik- Prop. 2005/06:3 tigt mål, både med hänsyn till dem som arbetar inom filmen och till Förutsättningarna bör även öka för en såväl konstnärlig som kommersiell vitalisering av svensk film. Parterna filmavtal har mot bakgrund av detta enats om att i avtalet införa en genusparagraf med ett tydligt mål. I paragrafen anges att parterna är eniga om att verka för att öka jämställdheten på filmområdet. Målet är att stödet till svensk filmproduktion skall fördelas jämnt mellan män och kvinnor. Målet innebär att andelen kvinnor i för filmproduktio- nen centrala funktioner skall öka . Senast före avtalsperiodens slut bör endera könet, räknat i antalet projekt som får stöd, vara representerat till inom de respektive kategorierna manusförfattare, producent och regissör. Målet gäller för filmkategorierna långfilm, barn- och ungdomsfilm respektive kort- och dokumentärfilm. skall redovisa könsfördelningen när det gäller manusförfattare, producenter och regissörer i de filmprojekt som ges stöd samt de genomsnittliga stödnivåerna för filmer av enbart eller i huvudsak kvinnor respektive män. Även könsfördelningen inom filmteamet i övrigt i dessa filmprojekt skall redovisas. För stödet till regionala produktionscentrum gäller samma mål och redovisningskrav som för förhandsstödet (se avsnitt 8.3.3). Utvecklingsstödet är ett strategiskt viktigt stöd för svensk film och filmbransch (se avsnitt 8.3.2). parter har enats om att beho- vet av ökad jämställdhet särskilt skall beaktas vid fördelningen av utvecklingsstöd. Målet att uppnå minst 40 procents representation av endera könet senast före avtalsperiodens slut har ett brett stöd bland närmast berörda remissinstanser, bl.a. flertalet av de inom filmen yrkesverksam- mas organisationer, Föreningen , och (), , Regissörer och , och de regionala produktionscentrumen och Filmpool Nord. Det är givetvis av central betydelse att , som ett led i arbetet för ökad jäm- ställdhet i svensk film, för en kontinuerlig dialog med andra viktiga instanser på filmområdet. Det gäller utöver branschen och regionala pro- duktions- och resurscentrum inte minst även högskoleutbildningar inom film. Jämställdhetsmålet kommer att fortlöpande utvärderas i förhållande till resultatet, med utgångspunkt i årliga redovisning. 8.3Produktionsstöd till svensk film Svensk filmproduktion är beroende av offentligt stöd. Det är en situation som delar med i stort sett alla länder i . Produktionsstöd till svensk film har utformats på flera olika sätt , men gemensamt för alla stödformer har varit att skapa ekonomiska förutsätt- ningar för en filmproduktion på hög nivå. En av den framtida filmpolitikens huvuduppgifter bör vara att upprätt- hålla, utveckla och stimulera till förnyelse av värdefull svensk filmpro- duktion, och att verka för att svensk filmproduktion skall utgöra en dynamisk tillväxtbransch. För att åstadkomma detta krävs det vissa för- ändringar av nuvarande produktionsstöd till svensk film liksom en för- stärkning av de medel som ställs till förfogande för produktion av svensk film. Avtalet omfattar i den här delen förhandsstöd till långfilm, barn- och ungdomsfilm samt kort- och dokumentärfilm, förhandsstöd i form av utvecklingsstöd, stöd till regionala produktionscentrum samt publikrela- terat filmstöd. har den etniska, kulturella och språkliga mångfalden ökat i svensk film. Inte minst de regionala produktionscentrumen har varit bidragande till denna utveckling. Tydligast har utvecklingen varit när det gäller filmer som gjorts av och som ofta skildrar svenskar med utländsk bakgrund. Även flera filmer där det talas nationella minoritets- språk eller som handlar om minoriteters villkor har rönt uppmärksamhet . Den ökande mångfalden i svensk film är en positiv utveckling som i likhet med en ökad jämställdhet bör stimuleras ytterli- gare inom ramen för produktionsstöden till svensk film. Särskilt angelä- get är det att främja denna utveckling inom barn- och ungdomsfilmen. För att uppmärksamma filmer på nationellt minoritetsspråk avser regeringen att ge i uppdrag att i nära samarbete med berörda organisationer se över hur produktionen av dessa filmer bäst kan stärkas. bör redovisa resultatet av ett sådant uppdrag . 8.3.1Förhandsstöd till långfilm, barn- och ungdomsfilm samt kort- och dokumentärfilm Huvuddelen av produktionsstödet skall även filmavtal lämnas som förhandsstöd. Förhandsstödet spelar en central roll för finansie- ringen av svenska filmprojekt. Förutom att utgöra en films ekonomiska bas underlättar förhandsstödet även möjligheterna för filmens upphovs- män att finna annan, kompletterande finansiering. För de allra flesta svenska filmprojekt söks också förhandsstöd. Erfarenheterna från den gångna avtalsperioden visar att förhandsstö- dens storlek och relativa andel av den totala finansieringen av svenska filmprojekt har minskat jämfört med föregående avtalsperiod. Det har bl.a. inneburit att filmer med betydande konstnärliga kvaliteter som krä- ver stora ekonomiska insatser inte alltid har funnit tillräcklig finansiering och därför inte heller har kunnat realiseras. En viss produktionsvolym är nödvändig för att det skall gå att upprätt- hålla och utveckla en professionell och kreativ produktionsmiljö. Det finns som tidigare påpekats också ett samband mellan produktionsvolym och marknadsandelar för svensk film. Enligt bedömningar i branschen bör ett rimligt kvantitativt mål för svensk film vara en produktion av 35 långfilmer och en publikandel på de svenska biograferna på . För att svensk filmproduktion skall kunna upprätthålla en viss produktionsvolym med hög kvalitet och rimliga villkor för upphovsmän- nen och branschen är det av avgörande betydelse att medlen till för- handsstödet förstärks. Ökade resurser till förhandsstödet bör också kunna ha en positiv effekt i strävan att öka jämställdheten och mångfalden i Prop. I och med filmavtal får förhandsstödet högre prioritet och medlen till förhandsstödet ökar. Parterna filmavtal har vidare enats om att i avtalet införa en regel om skyldighet att återbetala för- handsstöd för filmer som genererar vinst över en viss angiven nivå. Samma regel skall gälla även för det publikrelaterade filmstödet. Förhandsstödet till långfilm filmavtal omfattar, liksom i nuvarande avtal, såväl långfilm för vuxna som långfilm för barn och ungdom, liksom dokumentärfilm i långfilmsformat. krav på visningstid för att en film skall klassas som långfilm och därmed vara berättigad förhandsstöd, men undantag från dessa krav kan göras för barn- och ungdomsfilm och dokumentärfilm. Det finns därutöver anledning att särskilt värna barnfilmens ställning. Barnfilmer har som regel mindre intäkter på grund av lägre biljettpriser, men kostar ofta mer att producera än vuxenfilmer. lära barnfilmer ett mycket längre liv än de flesta vuxenfilmer, då ständigt nya generationer barn tillkommer. Det krävs dock en kontinuitet i barn- filmsproduktionen för att bibehålla publikens intresse för svensk barn- film på det egna språket. inom barnfilmen och det är viktigt att denna tradition kan upprätthållas. Mot bakgrund av detta har parterna filmavtal enats om att sär- skilda medel även fortsättningsvis skall avsättas för förhandsstöd till barn- och ungdomsfilm och att dessa medel skall förstärkas. I promemorian anförs vissa argument för att det nuvarande förhands- stödet till barn- och ungdomsfilm bör begränsas till barnfilm, företrädes- vis filmer som riktar sig till barn . från flera remissinstanser har dock parterna filmavtal enats om att stödet skall bibehålla sin nuvarande inriktning. Även för kort- och dokumentärfilmen är det nödvändigt med särskilda Kortfilmens relation till långfilmen kan jämföras med poesins och novellens relation till romanen inom skönlitteraturen. Kortfilmen har ett värde som egen konstnärlig uttrycksform, och har också rönt ett ökat intresse hos publiken. ryms ofta en större konstnärlig frihet och större möjligheter till experiment än i de längre och dyrare formaten. Inom kortfilmen finns, som påpekats, en högre andel kvinnliga filmare än inom Kortfilmen kan också fungera som en språngbräda för filmare på väg till långfilmen. Genom stöd till kortfilmen värnas därför hela filmkonstens utveckling. Svensk dokumentärfilm har en lång och betydelsefull tradition, som är viktig att upprätthålla. Intresset för dokumentärfilm ökar nu internatio- nellt och svensk dokumentärfilm har rönt stora framgångar vid prestigefyllda internationella filmfestivaler. terna att producera dokumentärfilm på en ekonomiskt hållbar nivå mins- Parterna filmavtal har mot bakgrund av detta enats om att det nya avtalet, i likhet med det nuvarande, skall omfatta ett särskilt stöd till kort- och dokumentärfilm och att stödmedlen skall förstärkas. kommer att, som nämnts ovan, stödet till långfilm omfattar även doku- mentärfilm i långfilmsformat. Inom utvecklingsstödet ges stöd till bl.a. det som brukar benämnas Prop. Den verksamheten skall även framöver kunna omfatta bl.a. kort- och dokumentärfilm. Till det kommer att Television och samt de TV-företag som är nya i filmavtalet åtagit sig att inom ramen för sina garantiåtagande satsa medel på såväl nya långfilmer som nya kort- och dokumentärfilmer. Regeringen bedömer därutöver att det stöd till spridning av kort- och dokumentärfilm som ryms inom nuvarande filmavtal bör bestå inom ramen för den statligt finansierade filmpolitiken utanför filmavtalet, för att även fortsatt främja distributionen av sådana filmer (se avsnitt 9.3.3). filmstöd har stor betydelse för produktionen av kort- och dokumentärfilm i . Stödet bör därför bestå inom ramen för den statligt finansierade filmpolitiken utanför filmavtalet och även i framtiden kunna fungera som ett värdefullt komplement till de stöd som Regeringens förslag i budgetpropositionen för 2006 innebär att anslaget till kan förstärkas i förhål- lande till nivån . Sammantaget syftar nämnda åtgärder till att stärka kort- och doku- För en långfilm som kan få produktionsstöd genom filmavtal gäller att den skall vara avsedd för normal biografpremiär med normal Beträffande spelfilm och dokumentärfilm av kort- filmsformat gäller inte samma uttalade krav på biografpremiär, eftersom utrymmet för sådan film är mer begränsat på den ordinarie biografreper- I praktiken ger förhandsstöd även till kort- och dokumentärfilmer som i första hand visas på , där dessa filmer möter en större publik än de har möjlighet till på biograferna. som redan gäller för kort- och dokumentärfilm i detta avseende har tyd- Den animerade filmen ryms inom flera olika kategorier av film, i syn- nerhet inom kortfilmen och barnfilmen. Digital animation har dessutom blivit allt vanligare i spelfilm för ungdomar och vuxna. Det är inom ani- mationen som något av det mest nyskapande sker i utvecklingen av filmen som visuellt medium. I finns flera skickliga animatörer. begränsas produktionen av animerad film i bl.a. av att produktionen tar och är kostsam. Det finns anledning att i den framtida filmpolitiken särskilt lyfta fram animationen som uttrycksme- Parterna filmavtal har därför enats om att enligt avtalet skall beakta behovet av animerad film. filmavtal bygger liksom tidigare och avtal på att anlitar konsulenter för bedömningen av vilka filmprojekt som skall få förhandsstöd. på det hela taget väl och bör därför bestå även under en ny avtalsperiod. Den nämnd för bedömningen av långfilmsprojekt som infördes i 2000 års filmavtal som ett komplement till konsulentsystemet har däremot inte fungerat som den var avsedd. parter har därför enats om att nämnden skall avskaffas för att åter ersättas av två långfilmskonsulenter. Utöver de grundläggande bestämmelser för fördelningen av förhands- stöd som anges i avtalet har det inte funnits formella riktlinjer för För att ge stödhanteringen en ökad kontinuitet och förutsebarhet har filmavtalets parter enats om att uppdra åt Filmin- stitutet att , med utgångspunkt i avtalet och efter samråd med filmbranschen och TV-företagen, utforma riktlinjer för kon- sulenternas uppdrag. 8.3.2Förhandsstöd i form av utvecklingsstöd Utvecklingsstödet är ett strategiskt viktigt stöd filmavtal. Stö- det omfattar projektstöd till manusförfattare, producenter och regissörer, s.k. växthusverksamhet för unga filmskapare, stöd till fortbildning för etablerade filmskapare samt företagsstöd till oberoende producenter. De olika stöden syftar till att ge mer tid för den process i filmproduktionen som föregår filminspelningen, till att främja tillväxten av nya talanger inom filmen och till att utveckla kompetensen hos mer etablerade film- skapare och även andra som arbetar i för filmproduktionen centrala funktioner. Utvecklingsstödet som helhet är väsentligt för en filmpolitik som syf- tar till att vitalisera produktionsmiljön och till att stimulera förnyelsen av svensk film. Mot bakgrund av detta har parterna filmavtal enats om att utvecklingsstödet skall ingå även i det nya avtalet och att medlen till stödet skall utökas. Erfarenheten av filmavtal visar att i synnerhet stödet till manusutveckling och insatserna för unga film- skapare behöver förstärkas. Det skall även inom ramen för det nya filmavtalet finnas möjlighet för manusförfattare, producenter och regissörer att söka stöd för att kunna presentera ett så genomarbetet filmprojekt som möjligt. Manus- och projektstöden syftar till att ge dessa kreativa krafter möjligheter till arbetskontinuitet och tjäna som komplement till andra former av för- handsstöd. filmavtal ges möjligheter för att utöver film- konsulenter anlita en konsulent för bedömning av hur utvecklingsstöden skall fördelas. Samma möjlighet finns inom ramen filmavtal. Som påpekats har filmavtalets parter vidare uppdragit åt att efter samråd med filmbranschen och TV-företagen utforma riktlinjer för konsulenternas uppdrag (se avsnitt 8.2.2). Inom ramen för växthusverksamhet kan unga filmska- pare göra novellfilmer i olika genrer. Novellfilmen har i sig ett stort värde. För många filmberättelser är novellfilmens format det optimala. Men novellfilmen är även en väl fungerande form för att utveckla unga regissörer, manusförfattare och producenter med ambitioner att senare gå vidare till långfilm. Även inom ramen filmavtal finns det utrymme för en växthusverksamhet för unga filmskapare. Verksamheten skall även framöver kunna omfatta såväl kort- och dokumentärfilm som experimentell film och animationer. har i samarbete med under loppet av nuvarande avtal vid sidan av växthusverksamheten gjort en särskild sats- ning på spelfilmer i novellfilmsformat. Satsningen har varit framgångs- rik. Det finns även i det nya avtalet möjlighet till fortsatta satsningar på novellfilm i samarbete med TV-företag. Sådana eventuella satsningar bör även kunna inkludera dokumentärfilm. Det krävs utblick, lyhördhet och kunskap för att skall kunna inta en aktiv roll i den utveckling som kontinuerligt sker inom den inter- nationella filmen. Det är därför viktigt att tillgodose behovet av fortbild- ning för etablerade filmskapare och andra som arbetar i för filmen cen- trala funktioner, t.ex. filmfotografer eller filmklippare. Svenska filmska- pare och andra i för filmen viktiga yrkeskategorier bör kunna följa utvecklingen genom att delta i utbildningar, t.ex. inom EU:s Mediapro- gram, eller genom arbete i andra länder. Fortbildningsstödet filmavtal kan lämnas till manusförfattare, producenter, regissörer och andra som arbetar i för filmens utformning viktiga yrken. Det stöd till oberoende producenter som infördes i och med filmavtal skall även det bestå avtal. Den svenska producent- marknaden är i hög grad fragmenterad och i mycket stor utsträckning projektbaserad. Stödet till oberoende producenter ger möjligheter för produktionsbolag att bygga upp en större kontinuitet i verksamheten, vilket i sin tur främjar bredden och variationen inom producentledet. Liksom tidigare skall stödet ge utrymme för producenten att arbeta med flera projekt , liksom inom Mediaprogrammets slate fun- ding, dvs. stöd för utveckling av s.k. paket av minst tre filmprojekt av samma produktionsbolag. Stödet avser även fortsättningsvis producenter av långfilm, vilket utöver spelfilm för vuxna kan inbegripa även barn- film, animerad film och långa dokumentärer. Mot bakgrund av att insat- serna för att stärka oberoende producenter måste vara av långsiktig karaktär har parterna filmavtal enats om att i det nya avtalet avskaffa den tidsbegränsning på högst som finns för stödet. Som redovisas i promemorian har filmavtalets parter diskuterat möj- ligheten att inom ramen för utvecklingsstödet på försök införa ett stöd för produktion av långfilmer som i likhet med vad som gäller för stöden till kort- och dokumentärfilm och till novellfilm skall kunna lämnas oavsett om filmen är avsedd att ha premiär på biograf eller i TV. Något sådant stöd införs dock inte avtal. För utvecklingsstödet som helhet skall enligt filmavtal gälla samma jämställdhetsmål och redovisningskrav som för förhandsstödet. Mot bakgrund av utvecklingsstödets strategiskt viktiga betydelse har parterna filmavtal dessutom enats om att behovet av ökad jäm- ställdhet särskilt skall beaktas vid fördelningen av utvecklingsstödet. 8.3.3Stöd till regionala produktionscentrum