prop · GT031 · 2005-09-20 00:00:00 — 23 Jord- och skogsbruk, fiske med 27 Avgiften till Europeiska -0,7 -1,0 -0,5 -1,5 1 Statsbudget enligt beslut . Utgifterna för anslaget 4:6 Kriminalvården bedöms bli högre än anvisade medel i stats- budgeten. Regeringen föreslår därför att anslaget ökas med på tilläggsbudget i denna proposition för att kriminalvården skall kunna möta volymökningarna. Utgifterna för offentliga försvarare och målsägandebiträden har också ökat, och de medel som anvisats är otillräckliga. Regeringen föreslår därför på tilläggsbudget att anslaget 4:12 Rättshjälpskostnader m.m. ökas med . Utgiftsområde 9 Hälsovård, sjukvård och social omsorg Utgifterna för anslaget 13:1 Tandvårdsförmåner m.m. beräknas bli lägre än anvisade medel i statsbudgeten. Detta förklaras huvudsakligen av ett mindre antal ansökningar om högkostnadsskydd för protetik för personer i kombination med att en mindre andel av ärendena antas leda till utgifter än vad som tidigare beräknats. Dessutom beräknas utgifterna för bastandvård bli lägre än tidigare beräknat. Utgifterna för anslaget 16:8 Kostnader för statlig assistansersättning förväntas bli lägre än anvisade medel i statsbudgeten. Förklaringen till detta är att antalet beviljade timmar antas utnyttjas i en mindre omfattning än vad som beräknades i budgetpropositionen . Antalet beviljade timmar beräknas dock öka i förhållande till 2004. Utgiftsområde 10 Ekonomisk trygghet vid sjukdom och handikapp Prognosen för anslaget 19:1 Sjukpenning och rehabilitering m.m. är lägre än anvisade medel i statsbudgeten. Till största del förklaras detta av att antalet rehabiliteringspenningdagar förväntas bli lägre än tidigare beräknat (se även tabell 7.11). Utgifterna för anslaget 19:2 Aktivitets- och sjukersättningar m.m. beräknas bli högre än anvisade medel i statsbudgeten, vilket beror på att antalet personer med aktivitets- och sjukersättning väntas bli fler än vad som då beräknades. Det genomsnittliga antalet personer med aktivitets- och sjuk- ersättning beräknas till 553 000, vilket är 3 000 fler än i beräkningen i budgetpropositionen (se vidare tabell 7.11). Utgifterna för anslaget 22:2 Bidrag till arbetslöshetsersättning och aktivitetsstöd beräknas bli högre än anvisade medel i statsbudgeten i och med att den öppna arbetslösheten reviderats upp jämfört med bedömningen i budgetpropositionen . Prognosen för anslaget 22:3 Köp av arbets- marknadsutbildning och övriga kostnader är högre än anvisade medel i den ursprungliga statsbudgeten på grund av att på tilläggsbudget i anslutning till den ekonomiska vårpropositionen anvisat ytterligare till arbetsmarknadsutbildning. Utgifterna för anslaget 22:4 Särskilda insatser för arbetshandikappade beräknas bli lägre än anvisade medel i statsbudgeten, vilket förklaras av att färre arbetshandikappade personer förväntas erhålla lönebidrag. Minskningen av utgifterna dämpas något av att styckkostnaderna blir högre än vad som tidigare beräknats till följd av höjningen av taket för lönebidrag . Prognosen för anslaget 22:11 Bidrag till lönegarantiersättning beräknas bli lägre än anvisade medel i statsbudgeten. Detta förklaras huvudsakligen av att antalet anställda i företag i konkurs har minskat. Antalet anställda i företag i konkurs uppgick till 8 000 och har därmed minskat jämfört med . Utgifterna för anslaget 22:6 Europeiska social- fonden m.m. för perioden 20002006 beräknas bli högre än anvisade medel i statsbudgeten. Med anledning av fördröjningar i startskedet av strukturfondsprogrammen har det uppkommit ett betydande anslagssparande som till en del beräknas förbrukas . Prognosen för anslaget 25:2 Studiemedel m.m. är ca lägre än anvisade medel i statsbudgeten, framför allt på grund av färre studiemedelstagare med det så kallade högre bidraget. Utgifterna för anslaget 25:4 Rekryterings- bidrag förväntas bli lägre än anvisade medel i statsbudgeten. Detta beror främst på en av regeringen beslutad utgiftsbegränsning, men även på att möjligheten till den vidgade användningen av rekryteringsbidraget i sats- ningen på så kallade kombinationsutbildningar inte har utnyttjats fullt ut. Prognosen för anslaget 25:3 Studiemedels- räntor m.m. är däremot högre än anvisade medel i statsbudgeten på grund av uppreviderade ränte- antaganden. Den fastställda räntan är högre än vad som beräk- nades i budgetpropositionen . Utgiftsområde 16 Utbildning och universitets- forskning Utgifterna för anslaget 25:11 Bidrag till personal- förstärkningar i skola och fritidshem beräknas bli lägre än anvisade medel i statsbudgeten. Detta förklaras av en förändring som innebär att utbetalningen av bidraget för /2006 sker i tre delar (, ). har bidraget betalats ut i två delar (). En motsvarande förändring genomförs även för utbetalningarna från anslaget 25:10 Bidrag till personalförstärkningar i förskola, vilket medför lägre utgifter än anvisade medel i statsbudgeten. Utgifterna för anslaget 25:80 Centrala studie- stödsnämnden m.m. beräknas bli lägre än anvisade medel, vilket beror på att ersättningen till lärosäten för särskilda utbildningsplatser med anledning av satsningen på så kallade kom- binationsutbildningar inte har utnyttjats i den utsträckning som medlen beräknades för. Regeringen avser inte, till skillnad års ekonomiska vårproposition, att senarelägga utgifter under anslaget 25:17 Statligt stöd för utbildning av vuxna , vilket påverkat prognosen för detta anslag och utgifts- området som helhet. Utgifterna för anslaget 36:2 Väghållning och statsbidrag beräknas bli lägre än anvisade medel i statsbudgeten på grund av att utnyttjade en anslagskredit 2004 och att någon anslagskredit inte beviljats för detta anslag 2005. Inte heller anslaget 36:4 : Banhållning och sektorsuppgifter har beviljats någon anslags- kredit 2005 vilket beräknas innebära lägre utgifter än anslagna medel till följd av att verksamhets- volymen anpassas så att budgeten inrymmer en osäkerhetsmarginal. Utgiftsområde 23 Jord- och skogsbruk, fiske med anslutande näringar Utgifterna för anslaget 41:2 Insatser för skogs- bruket beräknas bli nära högre än anvisade medel i statsbudgeten. förklaras av att anslaget ökades med motsvarande belopp på tilläggsbudget ekonomiska vårproposition till följd av insatser med anledning av stormen i () . Utgifterna för anslaget 43:5 Arealersättning och djurbidrag m.m. beräknas bli högre än anvisade medel i statsbudgeten. Detta beror huvudsakligen på det nytillkomna mjölkbidraget och på övergångsåtgärder i samband med förändringar i den gemensamma jordbrukspolitiken som resulterade i ett högre utnyttjande av djurbidragen. Utgiftsområde 27 Avgiften till Europeiska gemenskapen Utgifterna för anslaget 93:1 Avgiften till Euro- peiska gemenskapen beräknas bli nära lägre än anvisade medel i statsbudgeten, vilket främst förklaras av Euro- peiska Kommissionens förslag till reglering av överskottet från . Ålderspensionssystemet vid sidan av statsbudgeten Utgifterna för ålderspensionssystemet vid sidan av statsbudgeten förväntas bli högre än beräknat i budgetpropositionen till följd av att det fastställda inkoms- tindexet blev högre än vad som då beräknades. I statsbudgeten var den beräknade förbrukningen av anslagsbehållningar inte för- delad per utgiftsområde, utan redovisades under posten Minskning av anslagsbehållningar. De totala utgifterna redovisades i statsbudgeten som summan av utgiftsramarna och beräkningsposten Minskning av anslagsbehållningar. Denna beräkningspost uppgick i statsbudgeten till noll kronor, vilket innebär att nettot av anslagssparande, utnyttjande av anslagskredit och förbrukning av ingående anslagsbehållningar beräknades bli noll. I den aktuella prognosen för innevarande budgetår ingår emellertid förbruk- ningen av anslagsbehållningar under respektive anslag och utgiftsområde. Förändringen av anslagsbehållningarna kan nu därför beräknas som skillnaden mellan prognos och anvisade medel, med hänsyn tagen till förslag till tilläggsbudget, indragningar av anslagsmedel och medgivna överskridanden. Statsbudgetens utfall visar att anslags- behållningarna på ramanslag uppgick till 25,7 miljarder kronor /2005. kommer anslagssparandet att öka jämfört med i den mån utgifterna är lägre än anvisade medel på statsbudgeten 2005, eller minska till följd av beslut om indragningar. Anvisade medel föreslås på tilläggsbudget i denna proposition öka med . Skillnaden mellan totalt anvisade medel på ram- anslag (inklusive förslag till tilläggsbudget) och prognostiserade utgifter för ramanslag beräknas nu till (exklusive stats- skuldsräntor). De beslutade indragningarna av anslagsmedel uppgår till . Därmed beräknas anslagsbehållningarna minska till . Tabell 7.4 Beräknad förändring av anslagsbehållningar 2005 (samtliga belopp exklusive statsskuldsräntor) Anvisat på ursprunglig statsbudget Anvisat på tilläggsbudget i VP2005 Förslag till tilläggsbudget i BP2006 Beräknad förändring av anslagsbehållningar Anm.: Beloppen är avrundade och överensstämmer därför ej alltid med summan. 1Obetecknade anslag är inte medräknade då sådana ej kan ha anslagssparande. 2Enligt Årsredovisning för staten 2004 (skr. 2004/05:101). 3Av indragningar avser rättighetsstyrda transfererings- anslag samt anslaget 93:1 Avgiften till Europeiska gemenskapen. Tabell 7.5 Utgifter 2005 Skatt, tull och exekution Försvar samt beredskap mot sårbarhet Hälsovård, sjukvård och social omsorg Ekonomisk trygghet vid sjukdom och handikapp Ekonomisk trygghet vid ålderdom Ekonomisk trygghet för familjer och barn Kultur, medier, trossamfund och fritid Samhällsplanering, bostadsförsörjning och byggande Allmän miljö och naturvård Jord och skogsbruk, fiske med anslutande näringar Allmänna bidrag till kommuner Avgiften till Europeiska gemenskapen Summa utgiftsområden exkl. statsskuldsräntor Ålderspensionssystemet vid sidan av statsbudgeten Anm.: Beloppen är avrundade och överensstämmer därför ej alltid med summan. 1 Anvisat på statsbudgeten enligt beslut och beslut med anledning av tilläggsbudget ekonomiska vårproposition samt förslag till tilläggsbudget i denna proposition. 7.4Utgifterna fram och förändringar jämfört med ekonomiska vårproposition Regeringens förslag: Preliminär fördelning av utgifter per utgiftsområde enligt tabell 7.6 godkänns som riktlinje för regeringens budgetarbete. Utgiftsramen för ett utgiftsområde anger summan av årets anvisade anslagsmedel för detta utgiftsområde. I tabell 7.6 redovisas för varje utgiftsområde utfallet för anslagsförbrukningen 2004, förslag till utgiftsram per utgiftsområde (inklusive förslag till tilläggsbudget i denna proposition), utgiftsprognos , förslag till utgiftsramar samt en preliminär fördelning av utgiftsramarna . I prognosen för utgifterna per utgiftsområde , i förslaget till utgiftsramar samt beräkningen av utgiftsramarna har hänsyn tagits till redan tidigare beslutade och föreslagna eller aviserade utgiftsreformer och besparingar (se avsnitt 7.4.2 och kapitel 8). De beräknade utgiftsramarna baserar sig, med några undantag, på samma regelsystem och budgetpolitik som de föreslagna utgiftsramarna . Vidare har makro- ekonomiska förutsättningar, volymantaganden inom vissa transfereringssystem samt den pris- och löneomräkning som ligger till grund för beräkningarna uppdaterats jämfört med de beräkningar som presenterades ekonomiska vårproposition (se avsnitt 7.4.3). Förbrukning av anslagsbehållningar för för- valtnings- och investeringsanslag redovisas inte för åren 20062008 på respektive utgiftsområde utan under beräkningsposten Minskning av anslagsbehållningar. Tabell 7.6 Utgifter per utgiftsområde 20042008 Skatt, tull och exekution Försvar samt beredskap mot Hälsovård, sjukvård och social Ekonomisk trygghet vid sjukdom och Ekonomisk trygghet vid ålderdom Ekonomisk trygghet för familjer och Kultur, medier, trossamfund och Allmän miljö- och naturvård Jord- och skogsbruk, fiske med Allmänna bidrag till kommuner Ålderspensionssystemet vid sidan av 1Inklusive förslag till tilläggsbudget ekonomiska vårproposition samt i denna proposition. 2Inklusive posten Minskning av anslagsbehållningar. 3Summa utgiftsområden exklusive Statsskuldsräntor m.m. och minskningen av anslagsbehållningar för statsskuldsräntor. 4Regeringens bedömning av utgiftstak . I tabell 7.7 redovisas förändringen av utgiftsramar i förhållande till beräkningen ekonomiska vår- proposition. Det finns flera orsaker till att utgifterna för enskilda utgiftsområden har förändrats jämfört med beräkningen i budgetpropositionen . Utgifterna per utgiftsområde har ändrats till följd av förslag till nya reformer, förändrade makroekonomiska förutsättningar och för- ändrade volymer inom vissa regelstyrda trans- fereringssystem. redovisas i tabell 7.7 förändringen av utgiftsramarna till följd av nya förslag till reformer (se även tabell 7.10), reviderade makroekonomiska förutsättningar och övriga faktorer. Tabell 7.7 Förändring av utgiftsramar och 2007 jämfört med ekonomiska vårproposition Skatt, tull och exekution Försvar samt beredskap mot sårbarhet Hälsovård, sjukvård och social omsorg Ekonomisk trygghet vid sjukdom och handikapp Ekonomisk trygghet vid ålderdom Ekonomisk trygghet för familjer och barn Kultur, medier, trossamfund och fritid Samhällsplanering, bostadsförsörjning och Allmän miljö- och naturvård Jord- och skogsbruk, fiske med anslutande Allmänna bidrag till kommuner1 Avgiften till Europeiska gemenskapen Ålderspensionssystemet vid sidan av för vuxenutbildning överförs från utgiftsområde 25 till utgiftsområde 16. 2I tabell 7.10, som redovisar regeringens föreslagna nya reformer, har ett antal föreslagna nya arbetsmarknadspolitiska åtgärder inom UO13 Arbetsmarknad klassificerats som reformer. Konjunkturberoende arbetsmarknadspolitiska program kan emellertid betraktas som s.k. halvautomatiska stabilisatorer på budgetens utgiftsida. I tabell 7.7 och tabell 7.8 ingår i stället de nya föreslagna arbetsmarknadspolitiska åtgärderna som en del av de redovisade makroekonomiska effekterna. Detta sätt att redovisa konjunkturberoende arbetsmarknadspolitiska program överensstämmer med redovisningen i tidigare vår- och budgetpropositioner I tabell 7.8 redovisas den totala utgiftseffekten i förhållande till beräkningen ekonomiska vårproposition till följd av nya förslag till reformer, utgiftsminskningar, reviderad pris- och löneomräkning, reviderade makroekonomiska förutsättningar, volymför- ändringar och övriga faktorer . Av tabellen framgår det att den totala förändringen av de takbegränsade utgifterna, trots de utgiftsreformer på 9 respektive som genomförs de två åren, är relativt liten i förhållande till beräkningen ekonomiska vårproposition. Detta beror bland annat på lägre utgifter till följd av lägre beräknade sjuktal samt lägre beräknad förbrukning av anslagsbehållningar. Förändringar till följd av nya förslag till utgiftsförändringar jämfört med ekonomiska vårproposition redovisas i avsnitt 7.4.2, medan förändringar till följd av övriga nämnda faktorer redovisas i avsnitt 7.4.3. Tabell 7.8 Förändring av takbegränsade utgifter jämfört med ekonomiska vårproposition Takbegränsade utgifter i 2005 års Reviderad pris- och löneomräkning Förändrad prognos för anslagsbehållningar 7.4.2Nya föreslagna och aviserade reformer och besparingar för perioden 20062008 Arbetsmarknadsläget är fortfarande svagt trots ett gynnsamt konjunkturläge. I likhet med tidigare konjunkturförlopp finns det en eftersläpning på arbetsmarknaden, vilket leder till höga utgifter för arbetsmarknadsområdet. Även inom ohälsoområdet kvarstår alltjämt höga utgifter, även om en viss förbättring har skett. De åtgärder som regeringen presenterar i denna proposition innebär att resurser tas i anspråk på ett antal områden på budgetens utgiftssida. Flertalet av dessa åtgärder, i form av arbetsmarknadspolitiska program och utbild- ningar, syftar framför allt till att minska arbetslösheten. Därutöver föreslår regeringen ett antal åtgärder inom olika utgiftsområden som avser stimulera efterfrågan på varor och tjänster i ekonomin. Sammantaget kommer de nu föreslagna, och nu aviserade, reformerna och besparingarna på budgetens utgiftssida att öka de takbegränsade utgifterna med 2006, 2007 och 2008. Därutöver tillkommer förslag till nya skatteutgifter på budgetens inkomstsida. Sammantaget uppgår dessa till 2006, 2007 och 2008. Förändringar av takbegränsade utgifter jämfört med ekonomiska vårproposition som beror på pris- och löne- omräkning, ändrade makroekonomiska antag- anden eller förändringar av volymer i trans- fereringssystemen återfinns i tabell 7.8 respektive 7.11. Dessutom redovisas i tabell 7.7 den totala förändringen av utgiftsramarna i förhållande till beräknade medel ekonomiska vårproposition. I detta avsnitt redovisas nya föreslagna eller aviserade reformer och besparingar med en anslagspåverkan på , se tabell 7.10. Avsnittet begränsas till en redogörelse för aktiva anslagspåverkande åtgärder, och omfattar således ej de effekter som uppstår till följd av makroekonomiska föränd- ringar1, ändrade volymer i transfereringssystemen eller pris- och löneomräkning av anslag. Under respektive utgiftsområde redovisas inledningsvis denna propositions reform- och besparingsförslag . Den anslagspåverkan som uppstår till följd av de reformer och besparingar som regeringen aviserat i tidigare propositioner beaktas inte i denna redovisning. Regeringen aviserar därutöver anslagspåverkande reformer och besparingar . 1 Förslag om förändrade volymer i konjunkturberoende arbetsmarknads- politiska program ingår i detta avsnitts redovisning av föreslagna och föreslagna anslagsförändringarna , och den beräknade anslagseffekten , för respektive reform eller besparing redovisas som en förändring i förhållande till tidigare aviserad budgetpolitik. Med tidigare aviserad budgetpolitik avses samtliga reformer och besparingar som inkluderats i de inkomst- och utgiftsberäkningar som redovisades för ekonomiska vårproposition. I ett avslutande stycke redovisas, för respektive utgiftsområde, den förändring av utgiftsramen som följer av aktiva reformer och besparingar. Motsvarande redovisning görs även för de preliminära utgiftsramarna . Dessa förslag redovisas som en jämförelse med föregående års utgiftsram. Då den föreslagna utgiftsramen jämförs med innevarande års ram för utgiftsområdet har hänsyn tagits till den tilläggsbudget som föreslås i denna proposition. Förändringen av utgiftsramarna och de preliminära utgiftsramarna omfattar inte bara de i denna proposition föreslagna och aviserade reformerna och besparingarna utan även budgeteffekten av samtliga tidigare aviserade åtgärder. En fullständig redovisning av den förändring av utgiftsramar som kan härledas till reformer och besparingar återfinns i tabell 4.11. Förutom förslag till och beräkningar av anslagsförändringar, utgiftsramar och preliminära utgiftsramar redovisas även förslag till nya skatteutgifter i form av krediteringar på skattekonton. Under utgiftsområde 13 Arbets- marknad föreslår regeringen att delar av det i denna proposition föreslagna sysselsättnings- paketet utformas som skattekontokrediteringar. Under utgiftsområde 21 Energi föreslår regeringen bidrag för konvertering av upp- värmning i bostadshus. Även dessa bidrag betalas ut genom en skattekontokreditering. De budgetära effekterna av dessa förslag finns redovisade i kapitel 6, tabell 6.15. har framfört (SoU:16, 2004/05) att avsteg från bruttoredovisnings- principen bör göras restriktivt, och att utskottet anser att det vore önskvärt att regeringen framgent motiverar sådana undantag på ett tydligare sätt än vad som var fallet i budgetpropositionen . Med anledning av detta vill regeringen framhålla att förslaget om ett bidrag för konvertering av uppvärmningssystem i bostadshus har sitt ursprung i den tidigare redovisade aviseringen ekonomiska vårproposition, som uttryckligen tog sikte på att undersöka möjligheterna att förbättra de skattemässiga villkoren för en övergång mellan olika uppvärmningssystem. I den fortsatta bered- ningen visade det sig emellertid vara mindre lämpligt att införa särskilda skatteregler varför den nu föreslagna lösningen i stället valts. Regeringen anser att det finns behov av att kunna bedriva en aktiv sysselsättnings- stimulerande finanspolitik. Det är inte aktuellt att införa en sysselsättningsmarginal under utgiftstaket för staten. I denna proposition föreslår regeringen i stället att tidsbegränsade arbetslöshetsbekämpande åtgärder införs på budgetens inkomstsida (plusjobb och utbild- ningsvikariat). För närmare information om förändringar för ett visst utgiftsområde hänvisas till respektive utgiftsområdesbilaga. Utgiftsområdet omfattar politikområdet Demo- krati samt delar av politikområdena Mediepolitik och Samepolitik. Utgiftsområdet omfattar även vissa anslag som inte ingår i något politikområde. För utgiftsområdet föreslås i denna proposition inte några utgiftsreformer eller besparingar. Till följd av de reformer som aviserats i tidigare propositioner föreslår regeringen att ramen för utgiftsområdet ökas med i förhållande till innevarande års utgiftsram. Detta förklaras främst av en föreslagen ökning av anslaget 46:1 Allmänna val och demokrati, men också av en föreslagen ökning av anslaget 90:2 ledamöter och partier m.m. Jämfört med ramen föreslås den preliminära utgiftsramen minska med . Regeringen föreslår inte någon förändring av den preliminära utgiftsramen . Utgiftsområdet omfattar politikområdena Effektiv statsförvaltning och Finansiella system och tillsyn samt anslagen för trängselskatteförsök och . I det av regeringen föreslagna sysselsättnings- paketet ingår en åtgärd som skall säkerställa kompetensöverföringen vid de statliga myndig- heterna, och därmed underlätta kommande generationsväxling. Reformen är tvåårig, och beräknas motsvara 1 000 arbetstillfällen. För detta ändamål föreslår regeringen att anslaget 1:12 Statliga kompetensöverföringsjobb tillförs 2006. Kompetensöverföringen beräknas även påverka anslag som, i förhållande till tidigare beräknade anslagsmedel, därmed också ökar med . Kraven på den tillsyn och regelgivning som bedriver har ökat. Regeringen föreslår därför att anslaget 2:1 tillförs 2006. Den förstärkta tillsynen beräknas även medföra att anslaget för såväl 2007 som ökar med i förhållande till tidigare beräknade anslagsmedel. I samband med att viss verksamhet som ingår i regeringens stabsstöd renodlas uppstår omställningskostnader för berörda myndigheter. Regeringen föreslår därför att anslaget 1:3 Statskontoret tillförs 2006. Försöket med trängselskatt i förväntas ge upphov till högre utgifter än vad som tidigare beräknats. Detta förklaras av den långvariga rättsprocessen, samt av vissa tekniska anpassningar av systemet. Rättsprocessen har även inneburit att vissa utgifter nu beräknas infalla 2006 i stället , vilket tillsammans med en högre prognos för övriga avtalsbundna utgifter, och en omfördelning av dessa utgifter mellan åren, medför att utgifterna förväntas bli högre 2006 än tidigare beräknat. Regeringen föreslår därför att anslaget 90:2 Försök med trängselskatt i tillförs 2006. Även beräknas anslaget öka med förhållande till tidigare beräkningar. Till följd av de reformer och besparingar som regeringen i denna proposition föreslår , inklusive vad som aviserats i tidigare propositioner, föreslår regeringen att ramen för utgiftsområdet ökar med i förhållande till innevarande års utgiftsram. Därutöver föreslås den preliminära utgiftsramen , till följd av aktiva reformer och besparingar, minska med i förhållande till ram. I samband med att dels sysselsättningspaketen, dels utgifterna för trängselskatten upphör 2008 föreslås den preliminära utgiftsramen minska med i förhållande till den föreslagna preliminära utgiftsramen. Skatt, tull och exekution Utgiftsområdet omfattar politikområdet Skatt, tull och exekution. I syfte att förbättra skattekontrollen, och i ökad utsträckning åtgärda felaktigheter och fusk, föreslår regeringen att anslaget 3:1 tillförs 2006.