prop · GS03130 · 2005-05-25 00:00:00 — Med undantag har kronan haft en relativt stabil växelkurs mot euron och en tydligt stigande trend mot dollarn . har kronan stärkts och stabiliserats. Kronan försvagades tillfälligt i samband med den svaga börsutvecklingen och oron på de finansiella marknaderna. Dollarns apprecierande trend bröts abrupt . Den starka dollarn var en effekt dels av s.k. flykt till kvalitet under Asien- och Rysslandskrisen /98 och dels av det stora inflöde av pengar till investeringar i amerikanska företag, aktier och räntebärande tillgångar. Företagsskandalerna minskade förtroendet för den ameri- kanska kapitalmarknaden och gav återverkningar på dollarn genom minskade finansiella flöden. fortsatte dollarn att försvagas trots höga tillväxttakt. Detta berodde bl.a. på en ökad uppmärksamhet på de stora bytesbalans- och budgetunder- skotten. Den stabila utvecklingen för kronan beror sannolikt på marknadens långsiktiga bedömning av styrkan i den svenska ekonomin relativt euroområdet, men också på försvagningen av dollarn. Kronans positiva utveckling kan förklaras av bland annat överskottet i bytesbalansen, som fortsatt att växa, minskad osäkerhet på de finansiella marknaderna och en jämförelsevis stark ekonomisk utveckling. fanns förväntningar på en åtstramning av penningpolitiken, som framförallt bidrog till en förstärkning av kronan. Figur 3.4 Kronan mot euron och US-dollarn 20012004 Kronan mot euron och dollarn 2001-2004 okt jan apr jul okt jan apr jul okt jan apr FörstaFjärde AP-fonderna har bedrivit verksamhet med de nya placeringsreglerna som grund under sammanlagt . Som en följd av det nya regelverket bytte den sammanlagda buffertfonden inriktning , från att till övervägande del placera fondkapitalet i räntebärande instrument till att investera i aktier. förändrades inriktningen från att huvudsakligen placera fondkapitalet i svenska instrument till att investera globalt. Den sammanlagda buffertfonden omfattar, förutom FörstaFjärde AP- fonderna, även samt de två s.k. avvecklingsfonderna som förvaltar onoterade instrument som inte fördelats mellan Första Fjärde AP-fonderna.18 Under loppet av 2004 inträffade endast mindre förändringar av den sammanlagda buffertfondens sammansättning. Andelen svenska aktier och obligationer minskade i någon mån som inslaget av realränteobligationer och övriga placeringar ökade (tabell 3.3). Andelen utlandsplaceringar ökade med drygt en procentenhet medan den andel av fondkapitalet som exponerades för valutarisk ökade till i genomsnitt. Fonderna fortsätter att ta mindre valutarisk än regelverket tillåter.19 Tabell 3.3 Den sammanlagda buffertfondens sammansättning 20022004 (miljarder kr). Övrigt (inkl. fastigheter) *) Andra och Fjärde AP-fondernas obligationer har fördelats med ledning av fondernas normalportföljer. Svenska obligationer inkluderar dessutom kassa. Det samlade fondkapitalet i buffertfonderna ökade med under loppet av 2004 till följd av ett positivt marknadsvärderat resultat på och ett fortsatt positivt nettoflöde av pensionsavgifter som uppgick till (tabell 3.4).20 Överskottet av pensionsavgifter utöver pensionsbetalningar var medan kostnaderna för ålderspensionssystemets administration uppgick till . 18Första AP-fondens avvecklingsfond samt Fjärde AP-fondens särskilda förvaltning. 19Uttryckt som andel av FörstaFjärde AP-fondernas sammanlagda fondkapital motsvarade fondernas valutaexponering vid utgången av 2004. Denna andel var enligt lag begränsad till detta år. 20AP-fonderna belastades med en engångsjustering av pensionsmedel med 1,6 miljarder kr som avsåg perioden 19992002. Tabell 3.4 Det summerade fondkapitalets utveckling 19602004 (miljarder kr). -164,8 -155,4 -138,8 -77,4 -19,0 -1,2 -45,0 -1,2 -1,1 -1,1 -0,5 -0,2 -0,1 Tillfört kapital, netto -40,6 Med ledning av detaljerade uppgifter om pensionsavgifter och pen- sionsbetalningar, inklusive tidpunkterna för dessa betalningsflöden, är det möjligt att beräkna AP-fondernas samlade kapitalavkastning i form av en kapitalvägd avkastning (internränta). Mätt på detta sätt uppgick totalavkastningen (se tabell 3.5). uppgick inflationen under loppet av året till , mätt med konsumentprisindex, varför buffertfondernas samlade reala avkastning blev . Den reala avkastningen har därmed varit mycket hög i följd, vilket återhämtat huvuddelen av förlusterna . uppgick den genomsnittliga avkastningen till , vilket precis motsvarar den genom- snittliga inflationen . perioden efter reformen, är avkastningen alltjämt svagt negativ i reala termer (-0,). Medan den genomsnittliga avkastningen uppgick till var den genomsnittliga inflationen något högre (1,). Tabell 3.5 Resultatsammanställning för summan av buffertfonder Nettoflöde (mdkr) -142,8 -40,5 Utgående fondkapital (mdkr) Avkastning (procent p.a. -15,0 -4,4 Real avkastning (procent p.a.) -16,9 -7,1 * Beräknad som kapitalvägd avkastning (internränta) med hänsyn tagen till flöden till och från den aggregerade buffertfonden, inklusive tidpunkten för dessa, under respektive år. Kostnaderna för buffertfondernas förvaltning har stigit efter reformen, vilket inte minst har samband med ökade kostnader för extern förvaltning. I det reformerade pensionssystemet reducerar administrationskostnaderna utestående pensionsbehållningar, dock inte pensioner som har börjat utbetalas. AP-fondernas förvaltningskostnader analyseras närmare i avsnitt 5.4. Tabell 3.6 Buffertfondernas förvaltningskostnader 20012004 (mnkr). Andel av fondkapital* *) Genomsnitt av ingående och utgående fondkapital respektive år. FörstaFjärde och utgör av systemets tillgångar. Som framgått ovan ökade fondkapitalet med sammanlagt , eller , varav fondernas avkastning svarade för . Pensionsavgifterna översteg pensionsutbetalningarna, vilket efter avdrag för administrationskostnader bidrog till att fondernas behållning ökade med . Hela pensionssystemets resultat redovisas i pensionssystemets årsredovisning som upprättas av . Följande beskrivning är hämtat från Pensionssystemets årsredovisning 2004. Inkomstpensionssystemets tillgångar består av avgiftstillgången som är värdet av systemets anspråk på av alla framtida arbetsin- komster och pensionsgrundande transfereringar samt buffertfondernas kapital. Förändringen av avgiftstillgångens värde bestäms huvudsakligen av utvecklingen av antalet förvärvsarbetande, inkomsttillväxten per person och systemets omsättningstid. ökade avgiftstillgången med , eller . Det berodde enbart på en ökning i avgiftsflödet, omsättningstiden hade inte förändrats. Sammantaget ökade systemets tillgångar med , eller . Ökningen av pensionsskulden var , eller , varav indexeringen svarade för , eller . Storleken av tilläggspensionsskulden till förvärvsaktiva beräknas utifrån vissa antaganden. Jämfört med 2003 har de kortsiktiga antagandena för beräkningen förändrats, vilket har medfört en ökning av pensionsskulden med som belastar resultat. Årets resultat på -innebär att systemets överskott har minskat till . I förhållande till pensionsskulden är överskottet . Systemets balanstal för , som avser ställningen , har således beräknats till 1,0014. Tabell 3.7 Inkomstpensionssystemets utveckling 20012004 (miljarder kr) FörstaFjärde och Sjätte tillgångar Balanstal (kvot) Sammanställning av AP-fondernas resultat I detta avsnitt görs en sammanställning av AP-fondernas årsredo- visningar avseende portföljer och redovisade resultat. Jämförelser bakåt i tiden begränsas av bristande jämförbarhet före respektive efter 2001 beträffande FörstaFjärde AP-fonderna. För däremot, som verkat under samma regelverk , kan vissa jämförelser göras även över . lämnar även en egen utvärdering som ingår i underlaget för avsnitt 4.2. De reformerade FörstaFjärde AP-fonderna har i grunden ett identiskt uppdrag att förvalta diversifierade portföljer av marknadsnoterade aktier och obligationer som är utgivna för allmän omsättning, inhemska såväl som utländska. Därtill har fonderna vissa möjligheter att investera i onoterade fastighetsaktier samt i riskkapitalbolag och fonder som i sin tur investerar i onoterade aktier. Första AP-fondens resultat 2004 blev (föregående år), vilket motsvarar en avkastning före förvaltningskostnader på (16,). Fondkapitalet ökade i värde från 139,3 miljarder till . Förändringen förklaras av fondens resultat , kapitalflöden inom pensionssystemet, netto , samt överföring av kapital från Första AP-fondens Avvecklingsfond och Fjärde AP-fondens särskilda förvaltning om . Första AP-fonden har som mål att överträffa referensportföljens avkastning på årsbasis. uppnåddes inte målet. Fondens avkastning exklusive avkastningen på fastigheter och andra illikvida tillgångar, som inte är föremål för en aktiv fortlöpande förvaltning, var . Den aktiva avkastningen i förhållande till jämförelseindex var (-0,föregående år). Verksamhetens kostnader uppgick till (), vilket motsvarar (0,) av ett schablonmässigt beräknat genomsnittligt fondkapital. Av kostnaderna avser avgifter för extern förvaltning. Bidraget från de externa mandaten till fondernas aktiva avkastning uppgick till efter förvaltningskostnader. Tabell 4.1 Första AP-fondens redovisade avkastning 2004 (procent) -0,2 -0,2 -0,5 -0,1 Kassa och valuta* Totalt 2004 exklusive fastigheter m.m. Totalt 2003 exklusive fastigheter m.m. -0,2 Totalt 2002 exklusive fastigheter m.m. -13,8 -13,4 -0,4 -5,6 -4,6 -1,0 *) Exklusive strategisk och taktisk allokering. Positiva bidrag till fondens aktiva avkastning kommer från intern och extern aktieförvaltning samt valutaförvaltningen. Inom aktieförvalt- ningen har förvaltningen av utländska aktier, exklusive tillväxtmark- nader, lämnat ett positivt bidrag. Negativa bidrag kommer från strategisk allokering och ränteförvaltningen där förvaltningen av utländska obliga- tioner har lämnat ett negativt bidrag. Efter beslut i styrelsen ökade fonden valutaexponeringen till av fondkapi- talet. Styrelsen beslutade också att inkludera aktier i börsnoterade amerikanska småbolag i referensindex. Andelen utgör av utländska aktier, exklusive tillväxtmarknader, och motsvarar av de totala placeringarnas marknadsvärde. Tabell 4.2 Första AP-fondens portfölj 20032004 Övrigt (inkl. fastigheter) *) Inklusive derivatpositioner var fondens faktiska exponering mot aktiemarknaderna högre än som framgår av portföljstrukturen och exponeringen mot räntemarknaden, främst utländska räntor, var lägre än vad som framgår av portföljstrukturen. Fondens totala marknadsexponering lägre än fondkapitalet. Andra AP-fondens resultat uppgick till (föregående år), vilket motsvarar en avkastning på exklusive förvaltningskostnader. Fondens aktiva avkastning, avkastning i förhållande till jämförelseindex, var -0,. år), vilket (0,18 procent) av ett schablonmässigt beräknat genomsnittligt fondkapital. 2004/05:130 Förvaltningskostnadsandelen för den externa förvaltningen motsvarade Av dessa utgjorde förvaltningskostnadsandelen för marknadsnoterade tillgångar . Inslaget av resultatbaserade utgifter för externa förvaltningsuppdrag har ökat , vilket förväntas fortsätta . Om avkastningen på fastigheter, och andra illikvida tillgångar som inte förvaltas löpande, exkluderas blir Andra AP-fondens aktiva avkastning 2003 cirka -0,före kostnader. Tabell 4.3 Andra AP-fondens redovisade avkastning 2004 (procent). -1,2 -0,3 -0,3 -0,4 -0,8 -15,3 -15,7 -3,7 -5,4 Andra AP-fonden utnyttjar extern förvaltning i betydande grad. Vid utgången av 2004 förvaltades av fondens tillgångar av externa förvaltare. Fondens negativa aktiva avkastning i förhållande till index förklaras delvis av att innehav i hedgefonder inkluderats i tillgångsslaget svenska aktier, samt av värdepappersvalet i de svenska och utländska aktieportföljerna. Även en initial undervikt mot tillväxtmarknader har påverkat aktieavkastningen negativt. För räntebärande tillgångar redovisas en avkastning i nivå med index. För Andra AP-fondens del är detta ett sammanvägt resultat avseende svenska och utländska nominella obligationer samt realränteobligationer. Andra AP-fonden har en något större innehav av onoterade fastighetsbolag än övriga fonder.21 Tabell 4.4 Andra AP-fondens portfölj 20032004. Övrigt (inkl. fastigheter) Avser exponering, dvs. inklusive positioner i derivat. *) Schablonmässig bedömning på grundval av normalportföljens sammansättning. 21 Utöver intressebolaget , som FörstaFjärde AP-fonderna äger gemensamt, står Andra AP-fonden även för en tredjedel av ägandet i Det summerade marknadsvärdet för dessa innehav uppgår till , exklusive förlagslån. (), vilket motsvarade en avkastning på exklusive förvaltningskostnader. Om fastigheter och onoterade aktier exkluderas var avkastningen , vilket fonden jämför med ett sammanvägt jämförelseindex som avkastade . Fondens aktiva avkastning, dvs. avkastning utöver index, blev därmed exklusive kostnader. Den aktiva risken, mätt som tracking error, uppgick till . Verksamhetens kostnader uppgick till , en markant ökning jämfört med då kostnaderna uppgick till . av fondens totala kostnader hänför sig till kostnader för externa förvaltningsmandat, inklusive investeringar i onoterade aktier. Kostnadsökningen förklaras av den ökade andelen aktiva mandat i den externa förvaltningen och satsningen på onoterade aktier. Vid utgången av var av fondkapitalet utlagt för extern förvaltning, varav förvaltades passivt. Kostnaderna motsvarar av ett schablonmässigt beräknat genomsnittligt fondkapital. Tabell 4.5 Tredje AP-fondens redovisade avkastning 2004 (procent). -0,7 -1,0 Totalt 2004 exkl. fastigheter m.m. Totalt 2003 exkl. fastigheter m.m. -0,1 Totalt 2002 exkl. fastigheter m.m. -12,9 -13,5 Totalt 2001 exkl. fastigheter m.m. -4,4 -4,6 De största positiva bidragen kom från den taktiska tillgångsallokeringen, dvs. kortsiktiga förändringar av portföljens struktur jämfört med normalportföljens sammansättning. Positiva bidrag kom också från de externa förvaltarna, som överträffade sina referensindex. Även ränteförvaltningen och valutaförvaltningen bidrog positivt, medan fondens interna förvaltning av europeiska och svenska aktier inte nådde sina referensindex. Tredje AP-fondens ALM-analys, som används som beslutsunderlag för den strategiska tillgångsallokeringen, pekade bland annat på att det var lämpligt att öka andelen realobligationer och asiatiska aktier och minska andelen nominella räntebärande obligationer och amerikanska aktier i fondens normalportfölj, vilket styrelsen också genomförde. Fonden valde också att öka valutarisken i referensportföljen från till . genomfördes en uppdaterad ALM-analys, som utnyttjade makroekonomiska verktyg för att bedöma om ett tillgångsslag är under- eller övervärderat. Med utgångspunkt i denna analys beslutade Tredje att fondens innehav av realränteobligationer skulle avyttras, att den kortas och Skr. Dessa förändringar i referensportföljen trädde i kraft , vilket framgår av tabell 5.9. Tabell 4.6 Tredje AP-fondens portfölj 20032004. *) Tredje AP-fonden inkluderar upplåningen i och anger därför fondens andel (1/4) av fastighetsbolagets hela balansräkning. Därmed erhålls en renodlad fastighetsexponering utan finansiell hävstång. Fjärde AP-fondens resultat 2004 blev (föregående år), vilket motsvarar en avkastning på (17,) före kostnader. I förhållande till jämförelseindex var detta en relativ avkastning på -0,(-1,). Exklusive fastigheter var fondens avkastning (17,), vilket motsvarar en aktiv avkastning på -0,(-0,). Fonden har därmed utvecklats sämre än jämförelseindex i följd. Verksamhetens kostnader uppgick till (), vilket motsvarar (0,) av ett schablonmässigt beräknat genomsnittligt fondkapital. Ökningen av kostnaderna i absoluta tal förklaras i sin helhet av stigande externa förvaltningskostnader, vilka uppgick till (). Tabell 4.7 Fjärde AP-fondens redovisade avkastning 2004 (procent). -2,7 -0,3 -1,0 -16,8 -16,3 -0,5 -5,0 -4,5 -0,5 Fjärde AP-fondens strategiska portfölj har en hög aktieandel, vilket har påverkat totalavkastningen positivt. Avkastningen för svenska aktier nådde inte upp till jämförelseindex, vilket främst förklaras av en undervikt i sektorn informationsteknik och aktieurvalet inom finans- och telekomsektorerna. aktieportföljen utvecklades positivt och överträffade dessutom jämförelseindex, vilket hänför sig till goda resultat inom både internt och externt förvaltade portföljer. Den räntebärande portföljen utvecklades också positivt både i absoluta tal och i jämförelse med Fondens valutaexponering var vid årets utgång , nära styrelsens mål som var . Tabell 4.8 Fjärde AP-fondens portfölj 20032004. *) Schablonmässig bedömning baserad på fondens normalportfölj. Sjätte marknadsvärderade fondkapital ökade till från föregående år. Vid utgången av 2004 hade () investerats i onoterade aktier, medan ytterligare utfästs för framtida investeringar i kommanditbolag som i sin tur investerar i onoterade bolag, s.k. riskkapitalfonder. Det förvaltade kapitalet, dvs. summan av det investerade och utfästa kapitalet i onoterade aktier (private equity), uppgick därmed till , dvs. av fondens tillgångar (en ökning från föregående år). nyinvesterades i onoterade aktier medan återbetalades till i samband med försäljningar av portföljbolag i riskkapitalfonder och direktägda bolag. Fonden ägde vid utgången av 2004 andelar i cirka 330 onoterade bolag, varav majoriteten ägdes på indirekt väg, genom fondens investeringar i sammanlagt 51 riskkapitalfonder (en ökning från 43 föregående år). Tabell 4.9 Sjätte struktur vid utgången av respektive år (miljoner kr). Verksamheten i är organiserad i två delar, dels omfattar placeringar i onoterade aktier, dels likviditetsförvaltningen som handhar fondens likviditetsbuffert. En aktör på riskkapitalmarknaden måste ha tillgång till en likviditetsbuffert vanligen genom tidigare gjorda utfästelser från externa investerare mot bakgrund av risken att annars råka ut för utspädning i samband med att ett eller flera portföljbolag anskaffar nytt kapital genom nyemission av aktier. investerare på riskkapitalmarknaden inte kan bidra med nytt kapital motsvarande sin tidigare ägarandel (pro rata) i samband med nyemissioner i portföljbolag, blir resultatet en utspädning av ägandet som i sin tur försämrar möjligheterna att få en god avkastning framåt i tiden. (2003), vilket motsvarar en avkastning efter kostnader på (10,). Enligt det av styrelsen definierade målet skall avkastningen, sedan hänsyn tagits till fondens kostnader, överträffa Skr. 2004/05:130 ett absolut avkastningsmål i ett rullande femårsperspektiv. målet 2004 var (7,2003). Avkastningen har överträffat dessa mål och är därför konsistent med en långsiktig måluppfyllelse. var fondens mål knutet till börsindex. Som framgår av tabell 16 har överträffat ett sammanvägt långsiktigt mål . Målet för fondens avkastning (6,2004) har baserats på förväntade riskpremier i olika delar av verksamheten. Det innebär att avkastningskraven är högre i riskkapitalverksamheten. Här var det övergripande målet 2004 att uppnå en avkastning på (9,2003) medan målet för likviditetsförvaltningen var (4,föregående år). Båda delmålen överträffades 2003 och 2004. Tabell 4.10 Sjätte avkastning efter kostnader 20002004 (procent p.a. -21,7 -34,7 -13,8 -6,3 -10,1 -30,9 -8,0 -1,3 -5,5 -35,7 -14,2 -11,9 -11,1 *) SIX RX exklusive , absolut avkastningsmål 2003 och 2004. Som framgår av tabell 4.10 var Sjätte sammanlagda avkastning negativ (-5,) , vilket i sin tur har samband med det långsiktiga resultatet i likviditets- förvaltningen (tidigare benämnd kapitalförvaltningen). Riskkapital- verksamhetens resultat har varit positivt , med tydligt undantag , vilket i sin tur hade samband med nyemissioner i portfölj- bolagen på låga nivåer som, enligt branschens riktlinjer, skall åtföljas av nedskrivningar av de tidigare innehavens värde. Mot bakgrund av det växande inslaget av onoterade aktier beslutade styrelsen att skulle ha samma typ av mål på övergripande nivå som i riskkapitalverksamheten, dvs. ett krav på absolut avkastning över rullande femårsperioder. Vid samma tillfälle sänktes, genom styrelsens beslut om förändrade mål, risken i likviditetsförvaltningen eftersom denna gavs en uttalad stödfunktion i förhållande till riskkapitalverksamheten. Eftersom risken i likviditetsförvaltningen sänktes efter börsnedgången 20002002, men innan den följande uppgången, har detta bidragit till likviditetsförvalt- ningens sämre långsiktiga avkastning jämfört med vad en oförändrad exponering mot Stockholmsbörsen hade inneburit under femårsperioden.22 Fondens förvaltningskostnader uppgick till 2004, vilket motsvarar av ett schablonmässigt beräknat genom- snittligt fondkapital. Huvuddelen av kostnaderna avser riskkapital- verksamheten, som i stor utsträckning bedrivs i form av extern förvalt- ning. Kostnaderna för extern förvaltning fortsatte att öka 2004 genom att utfäste kapital i ett antal 22 (tidigare kapitalförvaltningen) gynnades även fullt ut av börsuppgången 1999, vilket dock inte framgår av tabellen. som ett trendbrott. interna förvaltningskostnader uppgick till 2001 2003, med en svagt stigande trend, men 2004, ungefär samma nivå som (när andelen onoterade aktier i portfölj var väsentligt mindre, se tabell 4.11). Tabell 4.11 Sjätte redovisade resultat 20002004 (miljoner kr). Varav externa kostnader* *) Arvoden till externa förvaltare. av onoterade aktier är uppdelad i fyra verksamhetsgrenar: Investeringar inom läkemedel, bioteknik och Investeringar inom IT, telekom och media/ Investeringar i industri- och tjänsteföretag med stor tillväxtpotential i tillväxt- Investerar direkt i väletablerade företag där det finns en stark tillväxtpotential med hjälp av förändrade finansiella eller strukturella Riskkapitalverksamhetens resultat 2004 blev före kostnader (föregående år). Som framgår av tabell 4.12 har alla verksamhetsområden bidragit positivt (före kostnader). Tabell 4.12 Den onoterade portföljens resultat före kostnader 20002004 Riskkapitalverksamhetens sammanlagda avkastning efter kostnader (11,) översteg det av styrelsen fastlagda målet 2004 som var . AP Direktinvesteringar och överträffade båda sina kortsiktiga mål efter kostnader och bidrog därmed till riskkapitalverksamhetens sammanlagda resultat. förvaltar den andel av fondkapitalet som inte har investerats i onoterade aktier. uppdrag är att säkerställa betalningsberedskap för finansiella åtaganden och förväntade framtida utflöden inom riskkapitalverksamheten och att därutöver överträffa de avkastningskrav som styrelsen definierat. Inriktningen baseras på kort- och långsiktiga likviditetsprognoser. resultat 2004 blev före kostnader (föregående år). Resultatet efter kostnader blev , dvs. mindre, vilket motsvarar en avkastning efter kostnader på (6,). Detta överträffade det sammanvägda målet , vilket är ett resultat uppmätt efter kostnader. Övriga avkastningssiffror i tabell 4.13 är beräknade före kostnader, varför man med säkerhet endast kan säga att aktiva räntor och absolutavkastande aktier bidrog till likviditetsförvaltningens måluppfyllelse detta år. Tabell 4.13 kapital och resultat 2004 (mnkr respektive procent) -0,3 -1,8 Som framgår av tabell 4.13 bidrog en exponering mot aktiemarknaden till att likviditetsförvaltningens kortsiktigt uppnådde styrelsens mål detta år. uppgick den genomsnittliga aktieexponeringen till av likviditetsförvaltningens kapital, dvs. Den totala exponeringen mot aktiemarknaden skall, enligt styrelsens instruktion, ligga inom intervallet -av likviditets- förvaltningens hela portfölj. Huvuddelen av likviditetsförvaltningens kapital förvaltas externt. Sjunde AP-fonden förvaltar två fonder inom premiepensionssystemet, Premiesparfonden och Premievalsfonden. För den individ som avstår från att välja någon annan fond skall premiepensionsmedlen föras till Premiesparfonden. Eftersom ett stort antal pensionssparare avstått från att välja annan fond är Premiesparfonden den klart största premie- pensionsfonden. Vid utgången av 2004 var Premiesparfondens andel av det totala premiepensionskapitalet .