prop · GS031d5 · 2005-01-01 00:00:00 — Satsningen har medfört att antalet poliser nu ökar . Kring kommande årsskifte kommer antalet att överstiga 17 000 och vid utgången av 2006 visar prognos att det kommer att finnas 17 684 poliser. Det innebär i så fall en ökning med 1 564 /2002. Åldersstrukturen för poliser är fortfarande hög med en medelålder på , men varierar kraftigt mellan myndigheterna. Den lägsta medelåldern finns i och med och den högsta i med . Av landets poliser är eller äldre. Den höga medelåldern och de stora pensionsavgångarna medför ett ökat behov av fler poliser för att inte bli ett allvarligt problem. Det är ett av skälen till regeringens satsning på fler poliser. De nya poliserna kommer att medföra både fler yngre poliser och en förstärkning av polisen. har antalet civilanställda ökat med 400500 personer. Regeringen har i regleringsbrevet gett i uppdrag att redovisa hur de nya civilanställdas arbetsuppgifter fördelar sig på specialistuppgifter inom brottbekämpningen, gränskontroll, administrativa och andra uppgifter. Regeringen delar uppfattning att en större personalrörlighet inom polisen eller mellan polisen och annan verksamhet skulle ha en positiv effekt på utvecklingen av polisverksamheten. Regeringen ser positivt på att andelen periodplanerad arbetstid ökat. Flera goda effekter har visats vid de myndigheter som har längst erfarenhet av periodplanerad arbetstid. Exempelvis minskar kostnaderna för övertidsersättning och arbetstiderna kan bättre planeras efter såväl verksamhetens behov som utifrån arbetstagarens egna behov. Det är därför angeläget att utvecklingen mot en större andel personal med periodplanerad arbetstid fortsätter så länge som det är rationellt. Regeringen tolkar den stora skillnaden mellan polismyndigheterna som att det finns utrymme för en fortsatt kraftig ökning av andelen periodplanerad arbetstid. Ett modernt chefskap skall präglas av öppenhet och delaktighet. Utbildning och vidareutbildning är nödvändiga åtgärder för skapa ett sådant ledarskap inom polisen. Ledarskapets betydelse måste sättas i fokus sambandet mellan gott ledarskap, motivation och resultat är styrkt. Det är också viktigt att chefer inom polisen har olika kompetenser och rekryteras från olika bakgrunder. Regeringen ser positivt på såväl de särskilda utvecklingsprogram som pågår för chefer på lägre chefsnivåer, som de åtgärder som vidtas för att förbättra chefsförsörjningen i stort. Mot bakgrund bl.a. av hur åldersstrukturen inom polisen ser ut anser regeringen att det är angeläget att dessa åtgärder fortsätter. kommer en stor del av de nuvarande cheferna att ålderspensioneras. Ett stort behov av nya chefer uppstår. Regeringen vill särskilt betona vikten av att polisen eftersträvar ökad jämställdhet och mångfald i arbetet med att rekrytera chefer, t.ex. genom riktade insatser. Det är angeläget att det finns kontinuerlig kompetensutveckling så att alla anställda får den nödvändiga utbildning som krävs för att kunna utföra sina arbetsuppgifter på bästa sätt och med möjlighet till karriär- och utvecklingsmöjligheter. Även kunskapsöverföring från den äldre personalen till de nyanställda och de individuella utvecklingsplanerna som ges till bl.a. polisaspiranterna är goda exempel på hur polisen arbetar med kompetensfrågor. Regeringen anser att en viktig utveckling för varje arbetstagare är att erbjudas möjlighet till regelbundna utvecklingssamtal. Det ger en möjlighet för personalen att bidra med konkreta förslag till förbättringar och utveckling av arbetsmetoder och resultat. En grundläggande förutsättning för höjd kvalitet och ökad effektivitet i verksamheten är en förtroendefull samverkan med de anställda och personalorganisationerna. Regeringen fortsätter med intresse att följa arbetet med utvecklings- avtalen och knyter förhoppningar till att de skall bidra till utvecklingen av polisen. Inom åklagarorganisationen fanns 718 fast anställda åklagare och 319 administratörer. Antalet åklagare hade därmed ökat med 12 jämfört med , medan antalet administratörer minskat med 8. Åldersstrukturen var i huvudsak densamma som 2002. Av ekonomiska skäl införde Riksåklagaren anställningsstopp års första månader. Efter att de ekonomiska förutsättningarna sedan förbättrats återupptogs rekryteringen av åklagare. Antalet sökande var stort och 31 åklagaraspiranter antogs. Ett tiotal åklagare rekryterades även från andra delar av rättsväsendet. Även utbildningsområdet påverkades negativt av de ekonomiska förutsättningarna . Detta kunde dock åtgärdas och den planerade grundutbildningen, vidareutbildningen och den högre utbildningen kunde i huvudsak genomföras. Riksåklagaren har meddelat att samtliga åklagare som är anställda inom åklagarorganisationen kommer att erbjudas en individuell karriärplanering som syftar till att klarlägga varje åklagares individuella önskemål om bl.a. verksamhetsinriktning och kompetensutveckling. Det beräknas att detta påbörjas och att det därefter permanentas. kommer även ett särskilt chefsutvecklingsprogram att erbjudas åklagare som bedöms vara lämpliga för framtida chefsuppgifter. Det är tillfredsställande att åklagaryrkets status stärkts . I förlängningen kommer detta att leda till en ökad kvalitet i det brottsutredande arbetet. Regeringen ser även positivt på de utbildningsinsatser som Riksåklagaren genomfört och planerar att genomföra. 2004/05:1 UTGIFTSOMRÅDE 4 Vid utgången av 2003 var sammanlagt 396 personer anställda eller inkommenderade vid . Inga stora förändringar har skett jämfört med föregående år. Av det totala antalet personer som arbetade vid myndigheten var 72 åklagare och 173 poliser. Genomsnittsåldern vid myndigheten var och har till följd av den låga personalrörligheten ökat sedan föregående år. Den framtida personalförsörjningen ägnas särskild uppmärksamhet vid . har byggt upp ett brett kursprogram som vänder sig till alla personalkategorier inom myndigheten. Kurserna vänder sig också till åklagare, poliser och revisorer utanför samt till utredare vid Skattebrottsenheterna och övriga samverkande myndigheter. har 364 personer deltagit i myndighetens kursverksamhet. har en generationsväxling framför sig. Arbetet med den framtida kompetensförsörjningen måste ges hög prioritet i verksamheten. har även satsat stora resurser på sin kursverksamhet. Det är angeläget att detta arbete fortsätter för att utveckla och bibehålla den spetskompetens som myndigheten besitter. var antalet tillsvidareanställd personal inom domstolsväsendet 5 109. Det genomsnittliga antalet anställda ökade jämfört med föregående år. Ökningen är dock inte generell. Antalet anställda inom överrätterna har fortsatt öka medan antalet anställda minskar på tingsrätterna. Antalet icke ordinarie domare, tenderat att minska i antal, ökade . Domstolsväsendets åldersstruktur visar på en hög medelålder inom samtliga personalgrupper vilket innebär att det kommer att bli stora pensionsavgångar . Med en återbesättning av framför allt yngre personal med hög kompetens kan kompetensförsörjningen säkras och åldersstrukturen 2004/05:1 UTGIFTSOMRÅDE 4 förändras på önskvärt sätt. arbetar aktivt med generationsväxlingen. Domstolsväsendets kompetensutveckling har varit ett prioriterat område . Med hänsyn till resursläget har man dock fått göra prioriteringar mellan viktiga insatser och den huvudsakliga inriktningen har varit att bibehålla och utveckla de utbildningsprogram som byggts upp för nyutnämnda domare, fiskaler och notarier samt bibehålla ledarskapsutbildningen för chefer och den återkommande utbildningen för domare, föredragande och domstolssekreterare. Därutöver har utbildning tillhandahållits för olika grupper inom områdena jämställdhet, våld mot kvinnor, rasism- och främlingsfientlighet samt . En satsning har inletts för domare som är intresserade av ledarskapsfrågor. har 2003 också inlett ett arbete med att stödja en kompetensinventering på domstolarna. Rekryteringen av jurister till domarbanan har försvårats. Som framgår av avsnitt 4.4.4 har Do- marutredningen i sitt betänkande En öppen domarrekrytering (SOU 2003:102) lämnat ett förslag som syftar till att bredda rekryteringsbasen för att därigenom säkerställa domarförsörjningen. Domstolsväsendet står inför en omfattande generationsväxling. Det är viktigt att fortsätter arbetet med att på olika sätt säkerställa den framtida kompetensförsörjningen. Domstolsväsendet är som kunskapsorganisation beroende av kontinuerlig satsning på kompetensutveckling. Det är angeläget att arbete med att utveckla och bibehålla kompetensen inom domstolsväsendet fortsätter. var det genomsnittliga antalet årsarbetskrafter inom kriminalvården drygt 7 700. En ökning jämfört med , då motsvarande antal var 7 116. Ökningen är framför allt en effekt av det höga platsutnyttjandet som har krävt ökade personalresurser. Kriminalvården införde 2002 en grundläggande kriminalvårdsutbildning innefattande tre delar, central kriminalvårdsintroduktion, hög- skolekurs i samhälls- och beteendevetenskap samt kriminalvårdsspecifik utbildning. var målet att nyanställda med klientkontakt skulle få den centrala introduktionen . har 580 medarbetare genomgått den centrala introduktionen. Knappt 300 medarbetare har genomgått högskoledelen samt den kriminalvårdsspecifika delen av utbildningen. Trots att andelen medarbetare som genomgått den grundläggande kriminalvårdsutbildningen är hög är det fortfarande kö till utbildningen vid de lokala kriminalvårdsmyndigheterna. Enligt kan detta bero på svårigheten att rekrytera vikarier för dem som skall genomgå utbildningen samt svårigheter att hantera kostnaderna för vikarier. Utöver den grundläggande kriminalvårdsutbildningen har ca 350 medarbetare, med en anställningstid överstigande , gått en två veckors fortbildningskurs. 31 chefer på mellannivå, kriminalvårdsinspektörer, har gått en chefs- och ledarutbildning anordnad i samarbete med . Lokala utbildningsinsatser har genomförts motsvarande per anställd. Kriminalvårdsmyndigheterna arbetar aktivt och långsiktigt för att trygga återväxten och underlätta kommande rekryteringsbehov till högre tjänster. På central nivå har ett chefsförsörjningsprogram genomförts för möjliga chefsaspiranter. Kriminalvårdens personal utgör en mycket viktig resurs. Det är därför viktigt att den har en relevant och tillräcklig utbildning för det arbete som skall utföras. Det är viktigt att personalen ges de rätta verktygen för att kunna bedriva en effektiv kriminalvård. Som en del i kriminalvårdens effektiviseringsarbete ses även personalutbildningen över. Åtgärder har vidtagits för att höja personalens kompetens på olika sätt. Särskilda insatser har vidtagits för att uppmuntra kvinnor och män att utveckla sin kompetens så att de kan utgöra en bas för framtida chefsrekrytering, bl.a. har en ny befattning projektledartjänst inrättats. sonalomsättningen var hög , jämfört i staten som helhet. Enligt BRÅ är detta en följd dels av den pågående myndighetsöversynen, dels av myndighetens stora andel projektanställd personal. Det är osäkert vad BRÅ-utred- ningens förslag kommer att innebära för myndigheten och dess resursbehov. BRÅ har satt upp konkreta mål för kompetensförsörjningen . Däremot är målen 2006 mer övergripande. BRÅ:s övergripande mål för den framtida kompetensförsörjningen är att uppnå en jämnare ålders- och könsfördelning samt att ytterligare bredda den etniska och kulturella mångfalden. Karaktären på myndighetens arbete som i hög grad bedrivs i projektform gör att myndigheten har mycket tillfälligt anställd personal. Det är därför rimligt att omsättningen är något högre än i övriga staten. För en myndighet som är så kunskapsinriktad är det emellertid viktigt att personalen besitter erfarenhet. Regeringen avser att noga följa hur myndigheten verkar för att minska den höga omsättningen av personal. Vid utgången av 2003 hade 369 personer tillsvidare eller tidsbegränsat anställda (totalt 318,5 årsarbetskrafter). Medelåldern inom verket är relativt hög, . är en myndighet vars uppgifter kräver hög kompetens. Det råder stor konkurrens om välutbildad personal bland flertalet yrkeskategorier som verket är i behov av att kunna rekrytera. På grund av pensionsavgångar har och kommer verket att tappa betydande kompetens . Framför allt på rättsläkarsidan är problemen särskilt besvärande. För att säkra kompetensförsörjningen av rättsläkare har bl.a. infört s.k. prova-på-perioder för läkare som inte är färdiga för specialistutbildning. Vi- dare har en försöksverksamhet med en ny personalkategori, rättsmedicinska utredare, efter utvärdering permanentats. Detta leder till en avlastning för rättsläkarna. 2004/05:1 UTGIFTSOMRÅDE 4 arbetar aktivt med att tillförsäkra personal- och kompetensförsörjningen inom verksamheten. Ett flertal olika åtgärder har vidtagits för att komma till rätta med den besvärliga personalsituationen inom den rättsmedicinska verksamheten. Insatserna har också givit resultat. Flera nya rättsläkare har rekryterats och vidare har läkarna avlastats från vissa uppgifter genom den nya personalkategorin rättsmedicinska utredare. Det är viktigt att fortsätter sitt arbete med dessa frågor. hade 41 årsarbetskrafter, vilket är en ökning med 2 jämfört med . Medelåldern vid myndigheten är . Andelen akademiker är , varav merparten är jurister. Personalomsättningen vid myndigheten var . Motsvarande siffra för staten som helhet är . är det stora variationer på personalomsättningen mellan olika kompetenskategorier. Den största rörligheten finns bland de yngre medarbetarna med kärnkompetens. Myndigheten bedriver regelbunden kompetensutveckling för personalen. var antalet utbildningsdagar i genomsnitt 5 per anställd. Regeringen kan konstatera att personalomsättningen vid myndigheten är högre än för staten som helhet. Omsättningen är störst bland de yngre medarbetarna. Dessa befinner sig i stor utsträckning i början av sin karriär och det är rimligt att de går vidare till annan anställning. Med hänsyn till goda verksamhetsresultat tycks inte den höga personalomsättningen utgöra något större problem för myndigheten. fastställdes som övergripande miljömål för att den skall minska miljöpåverkan från transporter, resor och fordon 2004/05:1 UTGIFTSOMRÅDE 4 samt ta miljöhänsyn vid upphandling av varor och tjänster. Det övergripande målet är nytt för året och ingår i verksamhetsplan. har inte reviderat miljöutredningen eller miljöpolicyn. Varje arbetsenhet vid har utifrån det övergripande miljömålet i verksamhetsplanen tagit fram detaljerade miljömål. Ar- betsenheterna har utifrån sin specifika verksamhet valt ut 13 detaljerade miljömål som sedan följts upp tertialsvis. har noterat flera positiva förändringar, både för styrelsen och för polismyndigheterna samt för . miljöledningsarbete uppfyller väl de krav man kan ställa på organisationen. Det är naturligtvis angeläget att detta arbete även bedrivs i samma omfattning. Av Riksåklagarens miljöpolicy framgår att inom åklagarorganisationen skall miljöarbetet utgöra en integrerad del av organisationens verksamhet och utgå från en helhetssyn på miljön. skall, enligt miljöpolicyn, bidra till att främja en hållbar utveckling genom att tillämpa miljölagstiftningen i enlighet med lagstiftarens intentioner, hushålla med naturresurser och minska skadliga utsläpp, ta miljöhänsyn vid upphandlingar/inköp, genom miljöbrottsbekämpningen öka medvetenheten och kunskapen om miljöfrågor såväl lokalt, regionalt, nationellt som internationellt samt ständigt förbättra miljöarbetet och bidra till att lagstiftningen stärks. Riksåklagaren har i sin miljöredovisning till regeringen utförligt beskrivit hur miljöledningsarbetet drivits . Utöver de insatser som tidigare nämnts har Riksåklagaren bl.a. integrerat miljöledningsarbetet fullt ut i det dagliga och löpande arbetet. Riksåklagarens miljöledningsarbete har varit omfattande och uppfyller väl de krav man kan ställa på åklagarorganisationen. naturligtvis angeläget att detta arbete även bedrivs i samma omfattning. har redovisat sitt miljöledningsarbete enligt de riktlinjer som lämnat. Av redovisningen framgår att myndigheten vidtagit ytterligare åtgärder i arbetet med miljöledning. Det är angeläget att miljöledningsarbetet fortsätter. har redovisat sitt miljöledningsarbete. Av redovisningen framgår bl.a. att arbetet inriktats på att uppfylla de miljömål som uppställts inom verket; att minska elförbrukningen, att minska utsläppen av växthusgaser och att minska pappersförbrukningen. Berörd personal har beretts möjlighet att genomgå utbildning i s.k. Eco-driving. Det är angeläget att bibehåller en hög ambitionsnivå i det fortsatta miljöledningsarbetet. Kriminalvården har redovisat sitt miljöledningsarbete. Av denna redovisning framgår att arbetet inte har kunnat prioriteras bl.a. till följd av den besvärliga platssituationen. Återuppbyggnaden av en miljöledningsorganisation har dock påbörjats. Det är angeläget att återuppbyggnaden av miljöledningsarbetet fortsätter. Regeringen ser positivt på att detta arbete påbörjats. redovisade myndighetens miljöpolicy och övergripande mål för miljöarbetet. Miljömålen har i huvudsak uppnåtts. Målet att minska elförbrukningen jämfört med nivå har inte uppnåtts. Det är angeläget att miljöledningsarbetet fortsätter. har redovisat verkets miljöledningsarbete. Av redovisningen framgår att verket arbetar med att införa miljöledningssystem i verksamheten. Det är angeläget arbetet med att införa miljöledningssystem i verksamhet fortsätter. har genomfört en miljöutredning och har en formulerad miljöpolicy. Ingen miljöledningsutbildning har genomförts . Myndigheten har uppnått sina miljömål avseende pappersförbrukning och minskad energiförbrukning. Det är angeläget att miljöledningsarbetet fortsätter. Den av regeringen tillkallade lämnade sitt slutbetänkande (SOU 2002:122) . Kommittén konstaterade i sitt slutbetänkande bl.a. att det fanns brister i polisens samordning, utbildning och utrustning. hade redan före överlämnandet av betänkande identifierat flera av de brister som kommittén 2004/05:1 UTGIFTSOMRÅDE 4 redovisar, t.ex. inom ramen för det arbete som bedrivs inom polisorganisationen under benämningen En nationell polis. Det är ett förändrings- och utvecklingsarbete som berör hela polisverksamheten och som utgår från ett nationellt helhetsperspektiv på verksamheten. Grundtanken är att polisens sammanlagda resurser och samlade kompetens skall ses som gemensamma. Det operativa polisarbetet skall även fortsättningsvis huvudsakligen bedrivas lokalt, men med ökat samarbete över geografiska och organisatoriska gränser. Inom En nationell polis ingår bl.a. frågor om nationellt kontaktcentrum och ett gemensamt telefonnummer till polisen har det övergripande ansvaret för En nationell polis men det egentliga utvecklings- och förändringsarbetet utförs vid de polismyndigheter och på de arbetsenheter som normalt har ansvaret. Ett antal områden inom En nationell polis har redan genomförts, exempelvis gemensam drift och teknikorganisation inom IT-området Mot bakgrund av kravet på att polisens resurser används effektivt anser regeringen att det är angeläget att arbetet med En nationell polis fortsätter, så att polisen i allt större utsträckning kan dra fördel av att det i endast finns en polisorganisation. Regeringen kommer att följa effekterna av utvecklingsarbetet. I regleringsbrevet fick i uppdrag att redovisa en bedömning av vilket resultatet av En nationell polis beräknas bli och när detta uppkommer. Bedömningen skall redovisas uppdelad på kostnadsminskningar och sådant som leder till att arbetet kan utföras effektivare och med högre kvalitet. 2004/05:1 UTGIFTSOMRÅDE 4 Regeringens möjligheter att bedöma en verksamhet förutsätter tillgång till en ändamålsenlig resultatstatistik. Det är därför positivt att genomför ett projekt som syftar till att utveckla statistiken för olika delar av polisverksamheten. Med den framtida redovisningen som grund förbättras underlaget till regeringen inför beslut om polisen. Naturligtvis har behov av mer statistik än den som vidarebefordras till regeringen. har en viktig funktion i att med en nyanserad styrning av de enskilda myndigheterna se till att statsmaktens prioriteringar slår igenom på aggregerad, nationell nivå genom att de polismyndigheter satsar mest som har störst anledning till det på ett aktuellt område. Det förutsätter i sin tur att de lokala problembilder som polismyndigheterna utarbetar har sådan kvalitet att de kan utgöra ett underlag för prioritering av t.ex. olika brottstyper. har inte haft några invändningar i revisionsberättelsen avseende polisen. har inte haft några invändningar i revisionsberättelsen avseende Säkerhetspolisen. har inte haft några invändningar i revisionsberättelsen avseende åklagarorganisationen. har inte haft några invändningar i revisionsberättelsen avseende . har inte haft några invändningar i revisionsberättelsen avseende domstolsväsendet. har inte haft några invändningar i revisionsberättelsen avseende kriminalvården. granskade RRV på regeringens uppdrag effektiviteten i användningen av personalresurserna inom kriminalvården. I rapporten , Uppföljning av granskning av personalfrågor 1998/99 ett regeringsuppdrag (RRV 2002:26), lämnar RRV ett antal rekommendationer inom områdena personalstruktur, kompetensutveckling, arbetsledning, arbetsmiljö samt arbetstidens förläggning. inleddes ett omfattande effektiviseringsarbete inom kriminalvården. En viktig del i detta är att effektivisera användandet av personalresurserna. Regeringen har även gett i uppdrag att vidta åtgärder på området. redovisade i brott eller anpassning i samhället uppföljning av kriminalvårdens klienter (RIR 2004:5). har granskat vilka svagheter och brister som finns i uppföljningen av kriminalvårdens klienter när det gäller målen att minska återfall i brott samt att främja klienternas anpassning i samhället. anser bl.a. att kriminalvården behöver utveckla återfallstatistiken. Uppföljningen kopplas inte till de insatser som klienterna varit föremål för varken på individnivå eller per frivårdsdistrikt. Det medför i sin tur att resultaten inte kan kopplas till kriminalvårdens insatser. Vidare föreslår att regeringen ställer utökade och preciserade krav på myndighetens återrapportering när det gäller uppföljningen av i vad mån målen har uppnåtts. Rapporten bereds inom . har inte haft några invändningar i revisionsberättelsen avseende . har inte haft några invändningar i revisionsberättelsen avseende . 2004/05:1 UTGIFTSOMRÅDE 4 har inte haft några invändningar i revisionsberättelsen avseende . har inte haft några invändningar i revisionsberättelsen avseende . 2004/05:1 UTGIFTSOMRÅDE 4 Tabell 4.8 Utgiftsutveckling 19932004 Överensstämmer utnyttjade anslag inte med nuvarande anslagsbenämning anges i fotnoterna huvudtitel, littera och nummer för de utnyttjade anslagen. 1II C1+C2, 2II F1, 3II H2, 4 II D1+D2+F2+F3+F4+F5, 5II B1+B3+B4+B5+91/92 XIII E5, 6II E1+E2, 7II G5, 8V F7, 9II G3, 10II G4, 11II B1+B3+B4+B5, 12II G6, 13II A4 1Inklusive tilläggsbudget i samband med ekonomiska vårproposition (bet. 2003/04:FiU21) och förslag på tilläggsbudget i samband med budgetpropositionen . 2Motsvarar 15 445 889 tkr prisnivå. 3Motsvarar 16 172 525 tkr prisnivå. Anslaget finansierar polismyndigheternas, och verksamhet. anslagssparande har minskat från till . Vid utgången av 2003 hade således polisorganisationen en ekonomi i balans. Polisens anslagsförbrukning ökade med 2003. Merparten av ökningen bestod av ökade personalkostnader bl.a. till följd av personalökningar, avtalsenliga löneökningar för poliser och civilanställda samt höjda för statens avtalsförsäkringar. Budget för avgiftsbelagd verksamhet Polisens avgiftsbelagda verksamhet omfattar framför allt passhantering, stämningsmannadelgivning, tillståndsgivning samt kontorsservice och liknande tjänster till andra myndigheter i och kring kvarteret i . Avgifterna för passhantering beräknas uppgå till och de disponeras av polisen. Övriga avgiftsintäkter som disponeras av polisen är: