prop · GS031d20 · 2005-01-01 00:00:00 — Uppdraget innefattade en analys av möjligheterna att vid nybyggnad utforma villkor för att minska belastningen på miljön såsom att minska eller effektivisera användningen av energi och andra naturresurser, öka möjligheten till återbruk, återanvändning och återvinning, minska totala mängden avfall eller minska totala mängden avloppsvatten samt konsekvenserna av detta i förhållande till regeringens övriga mål inom bostadspolitiken. Rapporten konstaterar att det är ännu för tidigt att analysera effekterna av de åtgärder till vilka bidrag medgivits. föreslår att utvärderingen till denna del får anstå åtminstone till utgången av 2006. anser att det ännu är för tidigt att avrapportera uppdraget att analysera möjligheterna att vid nybyggnad utforma villkor för att minska belastningen på miljön samt konsekvenserna av detta i förhållande till regeringens övriga mål inom bostadspolitiken. Inom myndighetens sakenheter pågår f.n. ett omfattande arbete att se över byggregler (BBR) och konstruktionsregler (BKR). Erfarenheterna från EKO-bidragsgivningar kan därvid tillföra värdefull kunskap om hur gällande regler tillämpas och hur regelverket bör utvecklas för att bli ett effektivt verktyg för att höja kvaliteten i det byggda. Analysarbetet bör samordnas med det pågående översynsarbetet och avrapporteras då detta arbete avslutats. I bostadsbeståndet finns drygt 4,3 miljoner permanentbostäder. Uppgiften baseras på en uppräkning av Folk- och bostadsräkningen 1990 med senare års bostadsproduktion. Antalet motsvarar ca 480 bostäder per tusen invånare, vilket innebär att hushållsstorleken är drygt två personer per hushåll. Trenden är att hushållsstorleken i , liksom i övriga , minskar. har ett relativt modernt bostadsbestånd och endast några procent av bostäderna saknar modern utrustningsstandard. har dock underhållet legat på en något lägre nivå än vad som är motiverat av tekniska skäl och åldersskäl, varför anser att en växande del av beståndet är moget för underhåll. Bostadsbyggandet har ökat successivt och var ökningen i antalet påbörjade bostäder markant jämfört med föregående år. Resultatet från bostadsmarknadsenkät , som är en sammanställning av kommunernas egna bedömningar, ger stöd åt analys. Kommunernas bedömning i enkäten indikerar att antalet påbörjade bostäder genom nybyggnad blir 24 700 respektive 29 000. Till detta kommer nytillskott genom ombyggnad. har regeringen gjort ett antal insatser för att stimulera bostadsbyggandet i landet i form av exempelvis tillfälliga investeringsbidrag och ändrade kreditgarantiregler. har byggvolymen ökat men den har fortfarande inte nått upp till de nivåer som krävs för att möta bostadsefterfrågan i tillväxtregionerna. Flera av de nuvarande stödåtgärderna är tidsbegränsade och upphör vid utgången av 2006. Regeringen har därför tillsatt en arbetsgrupp med uppgift att lämna förslag till statens roll i ett nytt system (se avsnitt 3.6.1). Bostadsmarknadsläget varierar dock kraftigt mellan olika regioner i landet. Resultaten från bostadsmarknadsenkäten pekar på att bostadsbristen fortsätter att breda ut sig i storstadsregionerna men även utanför de stora tillväxtregionerna. Av befolkning bor i någon av de 109 kommuner som uppger att de har bostadsbrist. Det vanligaste är att det råder brist på små- och medelstora hyresbostäder men ofta saknas även ett tillräckligt utbud av andra boendeformer. Ungdomars bostadsproblem beror främst på brist på bostäder och då särskilt billiga bostäder. Många ungdomar har också svårigheter att klara boendekostnaderna. Den investeringsstimulans som infördes och som är riktad mot byggande av mindre hyresbostäder och studentbostäder med rimliga hyror, inriktas på sådana bostäder som också ungdomar kan efterfråga. I Den ungdomspolitiska propositionen (prop. 2004/05:2) bedömer regeringen att ungdomars förutsättningar att skaffa eget boende bör utredas vidare (se avsnitt 3.6.5). I många av landets kommuner är situationen den omvända med ett överskott av bostäder. Antalet outhyrda lägenheter minskar dock kontinuerligt till följd av bl.a. rivningar och försäljning. I bostadsmarknadsenkäten uppgav en tredjedel av landets kommuner att de har bostadsöverskott. Statens bostadsnämnds insatser för att stödja kommunernas arbete med omstrukturering av kommunala bostadsföretag har bidragit till att minska obalanserna på bostadsmarknaden på orter med vikande befolkningsunderlag. 2004/05:1 UTGIFTSOMRÅDE 18 regionala skillnaderna på bostadsmarknaden är betydande och förväntas bestå. Det statliga bolaget () som är ett komplement till , arbetar aktivt för att stödja det fortsatta omstruktureringsarbetet. Med boendeutgifter avses hushållens löpande utgifter, dvs. det är fråga om ett likviditetsperspektiv. I detta sammanhang är det viktigt att också beakta hushållens totala ekonomiska situation och hur denna utvecklats, inte minst vilket konsumtionsutrymme som återstår efter att boendet är betalt. Enligt en rapport från , baserad på undersökning Hushållens ekonomi (HEK) beräknas den genomsnittliga årliga boendeutgiften uppgå till , en liten minskning jämfört med året innan, men en ökning med (/månad) eller . Enligt prognos var boendeutgifterna i genomsnitt högst för boende i egnahem (). Därefter kommer hushåll boende i hyresrätt () medan hushåll i bostadsrätt i genomsnitt beräknas ha haft lägst boendeutgift (). Skillnaderna i boendeutgift är dock större mellan hushåll inom respektive upplåtelseform än skillnaderna mellan hushåll i olika upplåtelseformer2. Diagram 3.4 Boendeutgiften i fördelat på 2 I redovisningen av nivån på boendeutgifterna har inte beaktats att hushållens bostäder skiljer sig åt vad gäller läge och bostadsstandard (t.ex. storlek) eller att det finns regionala skillnader. 2004/05:1 UTGIFTSOMRÅDE 18 Diagram 3.5 Boendeutgiften i procent av den disponibla inkomsten, fördelat på upplåtelseform Utgiftsandelen för boende har sjunkit från i genomsnitt 2003. Variationerna är dock stora mellan olika upplåtelseformer och hushåll. För ett genomsnittligt hushåll som bor i en hyreslägenhet är boendeutgiftsandelen . För hushåll i bostadsrätt och egnahem är andelen . Regeringens målsättning är att alla hushåll skall kunna ha tillgång till en god bostad till rimliga boendeutgifter, varvid hänsyn måste tas till såväl boendeutgiftsandelen som till hur stort konsumtionsutrymme som återstår när boendet är betalt. Diagram 3.6 Konsumtionsutrymme i per konsumtionsenhet efter att boendet är betalt I nyproduktionen har produktionskostnaderna stor betydelse för de inflyttande hushållens boendeutgifter. Regeringen har därför identifierat produktionskostnaderna och konkurrenssituationen inom bygg- och byggmaterialindustrierna som viktiga områden i arbetet med att få kontroll över boendeutgifterna. Regeringen har målsättningen att alla skall ha möjlighet att efterfråga en god bostad. Viktiga insatser för att uppnå denna målsättning har bl.a. varit de riktade bidragen som främjat byggande av bostäder med boendekostnader som kan efterfrågas av ungdomar och bredare hushållsgrupper. Detta gäller inte minst den nya investeringsstimulansen. Byggkostnadsforum, som är tillfälligt inrättat inom , har i ett antal uppmärksammade fall pekat på att det går att bygga billiga hyresbostäder utan att sänka standarden. Bostadskonsumtionen kan mätas på olika sätt. Även enligt nationalräkenskaperna3 ökade bostadskonsumtionens andel av den disponibla inkomsten kraftigt , från 1996. har däremot andelen minskat för att 2003 uppgått till . Trots kraftigt stigande skulder hos hushållen har hushållens ränteutgifter som andel av disponibel inkomsten minskat p.g.a. det allmänt sjunkande ränteläget. Hushållens genomsnittliga bolåneränta ligger på , vilket kan jämföras med strax 1996. Även inkomstutvecklingen är betydelsefull, där den genomsnittliga löneutvecklingen i kommunerna var , med tyngdpunkten på perioden 19952000 (). Enligt SCB:s undersökning Hushållens ekonomi (HEK) ökade den disponibla inkomsten för samtliga individer Enligt beräkningar har hushållens konsumtionsutrymme efter att boendet är betalat och räknat per konsumtionsenhet, ökat med i genomsnitt . Både boendeutgifterna och hushållens inkomster varierar såväl inom respektive upplåtelseform som mellan de olika upplåtelseformerna och mellan landets kommuner och regioner. 3 Det finns olika metoder för att mäta hushållens boendeutgifter och olika undersökningar ger olika bild av boendeutgifternas andel av den disponibla inkomsten. Nationalräkenskaperna mäter värdet av bostadskonsumtionen och antar i princip att värdet av att bo i bostadsrätt respektive egnahem kan beräknas med utgångspunkt från hyrorna i hyresrätten. I bostads- och hyresundersökningarna liksom i undersökningen hushållens ekonomi mäter SCB däremot de faktiska boendeutgifterna, liksom dessas andel av den disponibla inkomsten, för de hushåll som bor i respektive upplåtelseform. (räknat per konsumtionsenhet) (se även bilaga 2 avsnitt 9.1). Regeringens samlade bedömning är att de statliga insatserna inom politikområdet bidragit till att främja bostadsförsörjningen och att hålla nere kostnadsutvecklingen inom nyproduktionen av bostäder. är bristen på bostäder ett stort problem på många orter, inte minst inom storstads- och högskole-/uni- versitetsregioner som flera kommuner har ett överskott på bostäder. Att komma till rätta med dessa obalanser förblir en angelägen uppgift . Mot bakgrund av den redovisade måluppfyllelsen och dess problembild har regeringen vidtagit ett antal åtgärder (se aktuella uppdrag och utvärderingar avsnitt 3.6.1) 3.7.2Verksamhetsområde Samhällsplanering och bebyggelseutveckling 2004/05:1 UTGIFTSOMRÅDE 18 omgång översiktsplaner, sex kommuner en tredje. Cirka en fjärdedel av kommunerna har ännu inte påbörjat omarbetning av sin första kommunomfattande plan från början av 1990- talet. I övriga kommuner pågår omarbetningar, som nått olika långt. Översiktsplanen kan även hållas aktuell genom att göra fördjupningar för delområden. Sådana arbeten pågår i stor mängd. uppdrag att genomföra en jämförande studie av olika länders arbete kring en sammanhållen stadspolitik samt att utarbeta ett förslag till en strategi för en hållbar stadsutveckling redovisades . föreslår bl.a. att invånare och kommuner i hela landet tillsammans analyserar sina tätorters problem och möjligheter samt att de 100 minsta kommunerna får ekonomiska möjligheter att mer aktivt arbeta med strategisk fysisk planering och rumslig gestaltning. framhåller att det krav på samordning mellan kommuner som finns i bör stärkas vid externetableringar, att stödet till allmänna samlingslokaler och ickestatliga kulturlokaler skall öka samt att forskningen kring stadsutveckling bör ökas. Resultatbedömning av miljökvalitetsmålet God bebyggd miljö redovisas närmare under utgiftsområde 20, Miljöpolitik. Resultatbedömning beträffande kulturhistoriskt värdefull bebyggelse redovisas närmare under utgiftsområde 17, Kulturpolitik. De initiativ som har tagits inom samhällsplaneringen syftar till att främja en utveckling av bebyggelsen som beaktar alla aspekter av hållbar utveckling, ekonomiska, sociala och miljömässiga. Därvid har den fysiska planeringen stor betydelse, inte minst för att uppnå miljökvalitetsmålen, särskilt målet God bebyggd miljö. För kommunerna är den fysiska planeringen ett av de viktigaste instrumenten för att kunna bidra till att de nationella målen nås. I sina översiktsplaner visar kommunerna hur de avser att använda mark- och vattenområden. En tredjedel av kommunerna har antagit en andra Målet för har varit att nämnden på ett rättssäkert sätt skall avgöra mål och ärenden inom va-området samt att nämnden skall verka för att av målen avgörs och resterande del . Återrapporteringen motsvarar de krav som ställts i regleringsbrevet. avgjorde nämnden av målen vilket är mycket positivt. Resterande del av målen har dock inte avgjorts utan av målen har längre handläggningstid, vilket kan förklaras av att det handlat om mål med parter som undandrar sig delgivning och som inte kommer in med begärda kompletteringar. Verksamhetsmålet är därför inte till fullo uppnått. Statistiken över överprövade mål tyder på att nämnden på ett rättssäkert sätt avgör mål och ärenden inom va-området. Regeringen bedömer att i huvudsak har fullgjort sin uppgift i enlighet med uppställda mål. Utredningen om översyn av valagstiftningen redovisade sitt betänkande 2004/05:1 UTGIFTSOMRÅDE 18 (SOU2004:64) . Betänkandet är på remiss. Målet för är att medverka till en säker, ekonomisk och miljöanpassad samhällsutveckling inom det geotekniska området. SGI skall genom eget arbete och i samverkan med myndigheter och andra medverka till att de nationella miljökvalitetsmålen uppnås. Verksamheten skall omfatta forskning och teknikutveckling samt förmedling av geoteknisk kunskap så att den kommer till praktisk användning. Regeringen bedömer att SGI i stort uppfyller målen för verksamheten. Expansionen av landets tätortsareal är en strukturell förändring som bör uppmärksammas i det fortsatta planeringsarbetet . Allt mer mark per person tas i anspråk eller påverkas på ett påtagligt sätt av bostäder, infrastruktur och service. En utglesning av bebyggelsen kan innebära att mer resurssnåla lösningar som kollektivtrafik och fjärrvärme blir kostsammare att bygga ut. När det gäller serviceutbyggnaden är det främst etableringen av externa köpcentra som är av särskilt intresse. En utbyggnad av externt belägna handelsanläggningar har skett i ett stort antal kommuner och många planerar också för sådana anläggningar. De konsumentfördelar med åtminstone initialt lägre priser måste sättas i förhållande till de nackdelar som en utarmning av stadscentra genom utslagning av butiker för dagligvaruhandel och för många människor en sämre tillgänglighet genom ökat bilberoende som dessa anläggningar för med sig. har i sin utvärdering av miljömålen konstaterat att transportsektorns ökning är en av de faktorer som kan innebära en risk för att miljömålen inte uppfylls i alla delar. Det är angeläget att kommunerna i sin planering för anläggningar av detta slag tar fram underlagsmaterial med överväganden om och analyser av etableringens effekter från ett såväl lokalt som mellankommunalt och regionalt perspektiv. Plan- och byggutredningen har i uppdrag att arbeta fram underlag för hantering av dessa frågor. Arbetet med har av beskrivits som ett av de mest omfattande delaktighetsprojekten som ägt rum. viktigt att vidareutvecklas och får en mer handlingsinriktad karaktär. I den nationella strategin för hållbar utveckling har regeringen angett att en tydligare koppling av det lokala planeringsarbetet till det nationella strategiarbetet kan medföra en sådan ökad handlingsinriktning. Det har i skilda sammanhang uttryckts önskemål om en nationell diskussionspart och ökad återkoppling av resultat när det gäller hållbar utveckling. Det finns således ett behov av att tillskapa en plattform där samhällets olika aktörer kan sprida och ta del av information och praktiska erfarenheter kring hållbar utveckling. I den nationella strategin för hållbar utveckling gör regeringen bedömningen att en viktig del i arbetet för en hållbar utveckling är att främja idédebatt, kommunicera resultat och goda exempel, utveckla samarbete mellan samhällets aktörer samt stödja nytänkande forskning och utveckling. Regeringen avser därför att inrätta ett nationellt forum för hållbar utveckling . Det nationella forumet för hållbar utveckling skall arbeta inom samtliga dimensioner av hållbar utveckling, dvs. den sociala, den ekonomiska och den miljömässiga. Den nationella strategin för hållbar utveckling (skr. 2003/04:129) fokuserar på fyra strategiska framtidsområden: miljödriven tillväxt och välfärd, en god hälsa framtidens viktigaste resurs, en samlad politik för hållbart samhällsbyggande samt barn- och ungdomspolitik för ett åldrande samhälle. Det demografiska perspektivet är centralt. Regeringen har inom Statsrådsberedningen inrättat ett samordningskansli för hållbar utveckling. finns ingen enskild nationell myndighet som på ett naturligt sätt kan stödja kansliet i dess arbete. Det föreslagna forumet kan genom sitt arbete inom samtliga dimensioner av hållbar utveckling axla denna uppgift. Ett nationellt forum för hållbar utveckling bör bygga vidare på den dialog som vuxit fram genom det framgångsrika Agenda 21-arbete som bedrivits i , men som behöver vitaliseras. Ett nationellt forum skall också vara en viktig kugge i den kontinuerliga processen med att följa upp åtagandena från . Forumet ses som ett komplement till den mängd erfarenheter från bl.a. lokala investeringsprogram (LIP), klimatinvesteringsprogrammet (Klimp), arbetet med miljömålen 2004/05:1 UTGIFTSOMRÅDE 18 och de regionala tillväxtprogrammen, som syftar När det gäller tillsyn och kontroll gör till att understödja det lokala och regionala bedömningen att tillämpningen av regelverket hos flera viktiga aktörer fortfarande ligger på en och erfarenheter bör också tas tillvara i arbetet. oroväckande låg nivå, att förtroendet för Många sektorer har beröringspunkter med regelverket i byggandet har minskat och att Som ett exempel kan nämnas antalet erfarna handläggare av bygganmäl- det arbete för hållbar stadsutveckling som nu ningsärenden i kommunerna har minskat. pågår på flera nivåer. Endast ett fåtal länsstyrelser arbetar med tillsyn över kommunernas tillsynsprocess för att främja en effektiv tillämpning av regelverket på Regeringen anser att det nationella forumet Några har dock tagit fram en för hållbar utveckling och dess verksamhet skall tillsynsplan och även informerat kommunerna om planerna. översynen av plan- och bygglagstiftningen med hållbar utveckling under de lokala investerings- flera utredningar och initiativ medför dock ett ökat fokus på byggande och förvaltning. Flera av IEH:s uppgifter inom ekologisk hållbar bidrar i sig till en högre medvetenhet om utveckling passar väl in i den verksamhet som byggreglerna och deras tillämplighet vilket skall åligga det nationella forumet. gynnar en utveckling mot högre kvalitet och Den fysiska miljöns utformning påverkar brottsligheten och känslan av trygghet. att utforma boende- och närmiljö på ett genomtänkt sätt kan man påverka brottsligheten och därmed tryggheten. har till uppgift att ta anser regeringen att det är angeläget att fram underlag för att komma vidare i arbetet samverkan sker med polisen i samband med den med att nå delmålen om inomhusmiljö under fysiska planeringen av bostads- och närmiljön i miljökvalitetsmålet God bebyggd miljö. detta område pågår ett omfattande arbete med Regeringens samlade bedömning är att de att utveckla indikatorer för uppföljning. bedömer i sin rapport bidragit till ökad kvalitet i planeringen och till att Miljömålen når vi dem? målet om en hållbar utveckling uppnås. ventilationen är en faktor som kan bidra till att delmålet om en god inomhusmiljö inte uppfylls. Hur förordningen om obligatorisk ventilations- kontroll (OVK) har tillämpats skall utvärderas av och redovisas den När det gäller radon anser att det är svårt att bedöma hur många byggnader tyder dock på att åtgärdsverksamheten behöver ökas avsevärt om delmålet om inomhusmiljö Det tar med nödvändighet betydande tid innan Kartläggningen av radon i skolor och beslut om regeländringar och förändringar i förskolor pågår, och den del av målet som rör byggverksamheten ger effekter i praktiskt dessa bedöms kunna nås. utförande av byggnadsverk. bedöma måluppfyllelsen inom verksamhets- radonbidrag till åtgärder i småhus vilket har området behöver också metoder, nyckeltal och bidragit till att antalet ansökningar om bidrag har statistik utvecklas på flera områden. inkom 1 167 ansökningar. indikatorer som kan ge en bild av kvaliteten i Som en följd av förordningens bestämmelser byggandet, om antalet fel och skador i om byggnaders ålder minskar ansökningarna till byggnader minskar eller ökar. Fonden för fukt- och mögelskador för att avhjälpa fukt- och mögelskador, 2004/05:1 UTGIFTSOMRÅDE 18 problem förorsakade av brister i utförande m.m. när huset uppfördes. registrerades 346 nya ärenden och bidrag till reparationskostnader beslutades i 269 ärenden till ett belopp av ca . De konsulter fonden anlitar bedömer att antalet fukt- och mögelskadade småhus är stort, och föreslår därför vissa ändringar av bestämmelserna. Se vidare förslag till förändring av bestämmelserna under Budgetförslag 31:5 Bidrag till Fonden för fukt- och mögelskador. har en förhållandevis lång livslängd, vanligen och ofta . Drifttiden är lång, ombyggnad och renovering är återkommande inslag och många ägar- och förvaltarbyten sker. Enligt regeringens mening saknas i stor utsträckning helhetssyn och livscykelperspektiv i samband med projektering, byggande, förvaltning och avveckling av byggnader och anläggningar. Tillämpningen av en sådan helhetssyn försvåras ytterligare genom de rollförskjutningar som har skett bland aktörerna i byggprocessen. Nyinvesteringar, drift och underhåll finansieras av aktörer med olika krav på avkastning. Tillsyn och kontroll av byggandet kan ofta vara bristfällig. Bebyggelsen påverkar miljön, bl.a. genom sin användning av naturresurser och sin lokalisering. Detta sammantaget bidrar till problem inom sektorn i form av kvalitetsbrister i byggande och förvaltning. Lagstiftningen och de standardavtal som tillämpas inom byggandet lägger sammantaget ett stort ansvar på byggherren för att det som byggs svarar mot samhällets och brukarnas krav på funktionella, säkra och långsiktigt hållbara byggnadsverk. arbete med att effektivisera och fokusera sin uppsikt över såväl planering som utformning och byggande har stor betydelse i det förebyggande arbetet med kompetensutveckling. Regeringen bedömer att det kompetensutvecklingsprogram som har fått i uppdrag att genomföra inom ramen för Bygga-bo-dialogen är av stor betydelse för att höja inte minst byggherrens kompetens och ställning på marknaden. I detta sammanhang är även det föreslagna uppdraget till att genomföra en miljöutbildning för byggarbetare viktigt. Även den av regeringen tillkallade byggsamordnaren har en viktig uppgift att i ett helhetsperspektiv tillsammans med aktörerna arbeta för en förnyelse av sektorn och främja utvecklingen mot hållbart byggande och förvaltning med hög kvalitet. När det gäller tillsyn och kontroll bedömer regeringen att det arbete som bedriver för att höja kunskapsnivån inom tillsynsområdet är betydelsefullt för att åstadkomma en effektivare tillsyn och ändamålsenlig tillämpning av reglerna på byggområdet. arbete bör kunna ge ytterligare underlag för att förbättra tillsyn och kontroll. Regeringens samlade bedömning är att de statliga insatserna inom byggande och förvaltning har varit betydelsefulla och bidrar till att främja utvecklingen av god kvalitet i byggande och förvaltning. Ett fortsatt arbete tillsammans med aktörerna inom bygg- och fastighetssektorn är dock nödvändigt. Ett ökat fokus på regelverken inom bygg- och förvaltning liksom uppsiktsprocessen gynnar utvecklingen mot en effektivare lagtillämpning. En fortsatt teknik- och metodutveckling beträffande fastighetsindelning har skett inom för att förkorta handläggningstider och minska kostnader i förrättningsverksamheten. När det gäller enlottsavstyckningar har kostnaden minskat och handläggningstiden förkortats i förhållande till föregående år. För fastighetsregleringar med två berörda fastigheter har kostnaden och tidsåtgången däremot ökat något. gjordes en mätning av rättssäkerhet och effektivitet i förfarandet. Resultatet kommer att sammanställas . Produktionen av grundläggande geografiska data inom området landskaps- och fastighetsinformation har i huvudsak skett i planerad omfattning. Den avslutande delen av den första versionen av den Digitala Sverigekartan färdigställdes för att fullborda den första versionen av Digitala För den digitala registerkartan har produktionen försenats till viss del, bl.a. beroende på att det samarbete som krävs med kommunerna har tagit än väntat.