prop · GS031d24 · 2005-01-01 00:00:00 — Transportsystemet skall erbjuda medborgarna och näringslivet i alla delar av landet en hög transportkvalitet, en positiv regional utveckling, ett tillgängligt transportsystem, en god miljö, en säker trafik och ett jämställt transportsystem som är samhällsekonomiskt effektivt. 2004/05:1 UTGIFTSOMRÅDE 22 systemet är en grundläggande del av landets baskapital, som måste utvecklas och förvaltas på ett framsynt sätt. Ett gott utbud av väg- och järnvägstransporter, sjöfart och flyg skapar ökade valmöjligheter för människor att bo, arbeta, utbilda sig och skapa sig en aktiv fritid. Landets alla regioner skall ha möjlighet att utvecklas, men förutsättningarna och behoven varierar kraftigt. Flexibla och väl fungerande arbetsmarknader är en viktig förutsättning för ekonomisk tillväxt. Transportsystemet skall bidra till att öka rörligheten på arbetsmarknaden. Kollektivtrafiken skall utformas så att restiderna kan förkortas och arbetsmarknader utvidgas. Behoven av snabba och säkra transporter i hela landet fortsätter att öka. En transportpolitisk proposition skall lämnas till . Fokus inriktas på en fortsatt utveckling av transportsystemet för att uppnå tillväxt och långsiktigt hållbar utveckling i hela landet. Samverkan mellan transportslagen bör utvecklas för att möjliggöra effektiva transportkedjor. Regeringen har lagt fast en långsiktig infrastrukturplan för perioden 20042015. Planen innebär ökade resurser till bl.a. underhåll av befintligt väg- och järnvägsnät samt investeringar i ny infrastruktur för sammanlagt . Den långsiktiga inriktningen mot nollvisionen i trafiksäkerhetsarbetet skall ligga fast. Regeringen har utöver sin satsning på att bygga en säker infrastruktur tagit initiativ till åtgärder som skall dämpa hastigheterna på vägarna, bekämpa alkoholen i trafiken och stimulera teknikutvecklingen inom området. Ett tillgängligt transportsystem, där transportsystemet utformas så att medborgarnas och näringslivets grundläggande transportbehov kan tillgodoses. En hög transportkvalitet, där transportsystemets utformning och funktion medger en hög transportkvalitet för medborgarna och näringslivet. En säker trafik, där det långsiktiga målet för trafiksäkerheten skall vara att ingen dödas eller allvarligt skadas till följd av trafikolyckor inom transportsystemet. Transportsystemets utformning och funktion skall anpassas till de krav som följer av detta. En god miljö, där transportsystemets utformning och funktion anpassas till krav på god och hälsosam livsmiljö för alla, där natur- och kulturmiljö skyddas mot skador och en god hushållning med mark, vatten, energi och andra naturresurser främjas. En positiv regional utveckling, där transportsystemet främjar en positiv regional utveckling genom att dels utjämna skillnader i möjligheterna för olika delar av landet att utvecklas, dels motverka nackdelar av långa transportavstånd. Ett jämställt transportsystem, där transportsystemet är utformat så att det svarar mot både kvinnors och mäns transportbehov. Kvinnor och män skall ges samma möjligheter att påverka transportsystemets tillkomst, utformning och förvaltning och deras värderingar skall tillmätas samma vikt. Målet för transportpolitiken är att säkerställa en samhällsekonomiskt effektiv och långsiktigt hållbar transportförsörjning för medborgarna och näringslivet i hela landet (prop. 1997/98:56, bet. 1997/98:TU10, rskr. 1997/98:266 och prop. 2001/02:20, bet. 2001/02:TU2, rskr. 2001/02:126). Delmålen inom transportpolitiken är att inom ramen för en samhällsekonomiskt effektiv och långsiktigt hållbar transportförsörjning bidra till: För att möjliggöra en kontinuerlig uppföljning av utvecklingen mot de långsiktiga målen för transportpolitiken har regeringen preciserat ett antal etappmål för några av delmålen. Nedanstående tabell sammanfattar måluppfyllelsen av dessa och utvecklingen mot de långsiktiga delmålen. En mer detaljerad och analyserande beskrivning av måluppfyllelsen återfinns i kapitlen om de verksamhetsområden som finns inom politikområdet. 2004/05:1 UTGIFTSOMRÅDE 22 Tabell 3.4 Sammanfattande bedömning av måluppfyllelsen av transportpolitiken Kommentar till utveckling i (Bedömning 2002) Ja (Ja) Ja, tillsammans med regi- väg och järnväg samt för ring för flyg. Ja (Ja) Transportkvaliteten är god. Utvecklingen är positiv men negativt i vissa avseenden. Nej (Nej) Oförändrat antal dödade och svårt skadade i vägtrafiken. Klimatpåverkan (CO2) Nej (Nej) Ökade utsläpp från vägtrafik. Minskade utsläpp från flyg. Ja (Ja?) Brister i sjöfartens utsläpps- (S, NOx, VOC) Ja (Nej) För långsam förbättring i be- fintlig bebyggelse jämfört med Osäkert (Osäkert) Påverkan på natur- och Osäkert (Osäkert) Osäkert (Osäkert) Ja, tillsammans med till- Stor andel av investerings- medlen avsätts för transport- försörjning av hela landet. Kvinnor fortsatt dåligt före- Stor brist på data men kartläggning pågår. Det är svårt att följa utvecklingen av tillgängligheten i transportsystemet eftersom förbättrad tillgänglighet ofta tas ut i utvidgad arbetsmarknad eller annan ökad valfrihet i resandet vilket leder till att resandet ökar. Tillgängligheten i vägtransportsystemet har förbättrats . Restiderna på de nationella vägarna har blivit kortare, kollektivtrafikutbudet har ökat och cykelvägarna har blivit fler. Trängseln i och kring de större städerna har dock inte minskat. Även järnvägstransportsystemet har fått förbättrad tillgänglighet genom att det går fler tåg på spåren. För inrikesflyget har dock tillgängligheten försämrats. När det gäller tillgängligheten för funktionshindrade har trafikverken genomfört en gemensam undersökning i syfte att redovisa andelen funktionshindrade som kan använda respektive trafikslag. Resultatet visar att många uppger att de kan resa, men för en relativt stor andel är det besvärligt att resa och många funktionshindrade reser inte alls . Sammantaget bedöms dock tillgängligheten för funktionshindrade ha förbättrats. Det svenska transportsystemet håller genomgående en hög kvalitet som i termer av förutsägbarhet, säkerhet, flexibilitet, bekvämlighet, framkomlighet och informationstillgång står sig väl vid en internationell jämförelse. över en längre tidsperiod råder det knappast några tvivel om att transportkvaliteten har ökat avsevärt på alla dessa områden. Även på kort sikt har ut- 2004/05:1 UTGIFTSOMRÅDE 22 vecklingen varit övervägande positiv, dock kan bl.a. trafikstörningar och minskningar i trafikutbudet ha medfört sänkt transportkvalitet i vissa avseenden. var antalet dödade och svårt skadade i vägtrafiken oförändrat jämfört med . Mot bakgrund av de senaste tio årens trafik- och trafikskadeutveckling och den kunskap som finns om effektiva trafiksäkerhetsåtgärder bedömer regeringen att det krävs mycket stora ansträngningar av samtliga aktörer inom vägtrafikområdet för att etappmålet om högst 270 dödade skall uppnås. Regeringen konstaterar att etappmålet ligger fast och ser det som ett viktigt medel för att motivera och engagera aktörerna för att kunna nå det långsiktiga målet, att ingen skall dödas eller allvarligt skadas i vägtrafiken. Koldioxidutsläppen har fortsatt att öka vilket innebär att förutsättningarna för att uppnå etappmålet har försämrats. Utsläppen av kväveoxider och kolväten från transportsektorn fortsätter att minska. Antalet bullerutsatta har minskat något genom de bullerskyddsåtgärder som vidtagits. Etappmålet bedöms dock bli svårt att nå på grund av den ökande trafiken och att många kommuner saknar nödvändiga åtgärdsprogram. Kretsloppsanpassningen är svårbedömd men anses uppvisa en positiv utveckling. När det gäller uppföljningen av målen för natur- och kulturmiljön bedriver trafikverken ett arbete för att utveckla mått och mål. En positiv regional utveckling En utbyggd infrastruktur som i sin tur leder till förbättrade transporter bidrar successivt till förbättrad tillgänglighet för kvinnor och män i hela landet. För enstaka större investeringar som minskar restiderna drastiskt kan även lokaliseringseffekter bli betydande. Drift och underhåll av väg- och järnvägsnäten, liksom åtgärder för bärighet, tjälsäkring och rekonstruktion är viktiga åtgärder för samtliga regioner, men har särskilt stor betydelse för utvecklingen i glest bebyggda delar av landet. Vägarnas ytstandard i glesbygd har förbättrats kontinuerligt under en rad år och andelen avstängd väg minskade kraftigt . Kvinnors perspektiv och värderingar är fortfarande bristfälligt företrädda vid planering, beslut och förvaltning i hela transportsystemet. Det innebär att kvinnor har sämre möjligheter att påverka transportsystemets utformning. Regeringens krav på trafikverken när det gäller analyser och redovisningar kopplade till målet om ett jämställt transportsystem har ökat men fortfarande råder brist på data för att kunna följa utvecklingen mot målet. () och trafikverken har dock påbörjat arbetet med att ta fram ytterligare information om tillståndet. har granskat berörda myndigheter inom politikområdet och lämnat revisionsberättelse med invändning för affärsverket och Rikstrafiken. En närmare redogörelse med anledning av revisionens invändningar lämnas i avsnitt 5.8.3 respektive avsnitt 8.6. För övriga myndigheter inom politikområdet har inte haft några invändningar i revisionsberättelsen. Effektivitetsrevisionen har lämnat en granskningsrapport som berör politikområdet; Länsplanerna för regional infrastruktur vad har styrt prioriteringarna?. Regeringens bedömning och åtgärder med anledning av rapporten har redovisats till i propositionen (prop. 2003/04:95) Utökade planeringsramar för väg- och järnvägsinvesteringar 20042015. 2004/05:1 UTGIFTSOMRÅDE 22 Verksamhetsområdet omfattar väghållning och vägtrafik. Verksamheten syftar till att säkerställa en samhällsekonomiskt effektiv och långsiktigt hållbar transportförsörjning för medborgarna och näringslivet i hela landet. Statens företrädare på central nivå för frågor inom vägområdet är . förvaltar statens vägar. har dessutom ett samlat ansvar, sektorsansvar, för hela vägtransportsystemet. Sektorsansvaret omfattar miljöpåverkan, trafiksäkerhet, tillgänglighet, framkomlighet och effektivitet samt väginformatik, fordon, kollektivtrafik, handikappanpassning, yrkestrafik och tillämpad samhällsmotiverad forsknings-, utvecklings- och demonstrationsverksamhet inom vägtransportsystemet. Den sammanlagda verksamhetsvolymen inklusive externa intäkter och lånefinansierad verksamhet uppgick till för . har direkt och indirekt innehaft flera bolag som bedriver verksamhet som faller inom verkets uppgifter. () ägs av staten och förvaltas till vardera av och . Bolagets uppgift är att förvalta de svenska intressena i det hälftenägda Konsortiet, och att svara för drift- och underhållsförvaltningen av väg- och järnvägsanslutningarna på den svenska sidan av Öresundsförbindelsen. Ägare till Konsortiet är den svenska och danska staten. exporterar konsulttjänster inom områdena vägar och transporter, trafiksäkerhet och institutionsuppbyggnad. Verksamheten bedrivs i flera länder i , , Södra Konsulttjänsterna kundfinansieras eller finansieras genom internationellt bistånd. Vid utgången av 2003 var anslagsförbrukningen för hela verksamhetsområdet . Det innebär att anslaget underskreds med ca . Utgiftsprognosen för verksamhetsområde Väg 2004 är ca vilket är ca mindre än anslagen. Regeringens förslag till anslag 2005 är högre än anvisade anslag 2004. Anslagen för verksamhetsområde Väg beräknas öka ytterligare 2006 jämfört med anvisade anslag för att bättre möta kraven på en tillfredsställande väghållning enligt beslut med anledning av propositionen Utökade planeringsramar för väg- och järnvägsinvesteringar (prop. 2003/04:95, bet. 2003/04:TU10, rskr. 2003/04:266). har även beslutat att vissa prioriterade vägprojekt skall lånefinansieras (prop. 2003/04:100, bet. 2003/04:FiU21, rskr. 2003/04:274). 2004/05:1 UTGIFTSOMRÅDE 22 Tabell 4.1 Utgiftsutveckling inom verksamhetsområdet 36:2 Väghållning och statsbidrag 36:5 Från EG-budgeten finansierade stöd till Trans- Totalt för verksamhetsområde vägar 1Inklusive tilläggsbudget i samband med ekonomiska vårproposition (bet. 2003/04:FiU21) och förslag på tilläggsbudget i samband med budgetpropositionen . 2Avser den del av anslaget som finansierar vägar. Ett väl fungerande vägtransportsystem är en viktig förutsättning för att tillgodose kvinnors och mäns behov av att bo och bedriva näringsverksamhet i hela landet. Det är angeläget att utveckla ett framtida transportsystem som möter växande behov av snabba, effektiva, säkra och miljövänliga transporter. har stora insatser gjorts för att utveckla och modernisera vägnätet i landet. Uppgiften att sköta det befintliga vägnätet har inte getts samma prioritet. Som en följd av detta har otillfredsställelsen med vägstandarden ökat som det finns stora problem med vägavstängningar . Det är därför viktigt att skilja på åtgärder som i första hand bevarar och säkerställer befintliga vägar och åtgärder som utvecklar och moderniserar vägnätet. är det väsentligt att vägnätet utvecklas och moderniseras för att klara förändringar i efterfrågan på resor och transporter och för att klara miljö- och säkerhetskrav. Regeringen har fastställt den nationella väghållningsplanen för perioden 20042015 och beslutat om definitiva ekonomiska ramar till länsplanerna för regional transportinfrastruktur. Be- sluten innebär att investeringar i nationella stamvägar för perioden 20042015 skall vara , vilket godkänt (prop. 2003/04:95, bet. 2003/04:TU10, rskr. 2003/04:266). har i samband med ekonomiska vårproposition beslutat att vissa utbyggnader av det nationella stamvägnätet i skall lånefinansieras. Flera aktörer har med sina insatser verkat för att uppfylla det transportpolitiska målet. Aktörerna är främst , länsstyrelserna, polisen och kommunerna. har flera roller: väghållare, myndighet, sektorsansvarig och producent. Nedan redovisas de väsentliga insatser som präglat verksamhet. Sådana insatser återfinns framför allt inom roller som väghållare och sektorsansvarig. Investeringarna i vägnätet 2003 var ca . Tolv objekt med en kostnad har öppnats för trafik . Riktade trafiksäkerhetsåtgärder har genomförts för . av detta avser separering av körriktningar genom mitträcke, så kallad mötesfri landsväg. Denna vägtyp introducerades och har något mer än väg byggts om på detta sätt. Yttillståndet på de belagda högtrafikerade vägarna, i form av ojämnheter i längsled i vägen, har försämrats på vägar med mindre än 2 000 fordon i skogslänen, men förbättrats eller legat på övriga delar av vägnätet. På högtrafikerade vägar beror skador i tvärled (spårdjup) huvudsakligen på deformation orsakad av tung trafik och dubbdäcksslitage. I skogslänen har andelen vägar med mer än 2 000 fordon och med spårdjup minskat det från och ligger nu på . I övriga län har andelen legat ungefär på . Antalet km väg med 2004/05:1 UTGIFTSOMRÅDE 22 mer än 2 000 fordon och med ett spårdjup var i skogslänen 206 (200) km och i övriga län 631 (652) km. Inom parentes visas siffror. Antalet km grusväg har minskat kontinuerligt . Av de statliga vägarna i skogslänen är belagda, totalt . I övriga landet är motsvarande andel och den belagda väglängden är . Andelen av det statliga vägnätet med högsta bärighetsklass (bärighetsklass 1, BK 1, vilket tillåter tung trafik med axeltryck på eller boggietryck på och bruttovikt på ) har ökat kontinuerligt . Längden väg som normalt inte är upplåten för BK 1 har minskat med . Minskningen var procentuellt större i skogslänen än i övriga landet. Tjällossningsperioden var den lindrigaste . Antalet km väg som har varit avstängd för tung trafik på grund av tjällossning är . Det understiger den genomsnittsnivå som gällt . Under den första låg nivån väg avstängd för tjällossning . Årets verksamhet i nationell plan har inriktats dels på att fullfölja de investeringar som pågick vid årets ingång, dels att genomföra investeringar inriktade på trafiksäkerhet. Totalt uppvisar ett ackumulerat utfall som underskrider väghållningsplanen (-) för perioden 19982003 (se tabell 4.2). Enligt den nationella planen skulle avsättas för fysiska trafiksäkerhetsåtgärder perioden 19982003. Tabell 4.2 Uppföljning av åtgärder i nationell väghållningsplan (exkl. storstadsöverenskommelsen) Åtgärdskategorier i nationell plan Volym verksamhet 2003, mnkr Volym verksamhet 1998-2003, mnkr Volym verksamhet av total i % 19982003 Andel plan i % av total Differens i mnkr verksamhet plan 19982003 Differens i % av verksamhet plan 19982003 I de regionala planerna är fördelningen av det ackumulerade utfallet per åtgärdskategori väl i nivå med den planerade fördelningen (se tabell 4.3). Särskilt stora satsningar har genomförts på bärighet och rekonstruktion vilket också har bidragit till att det ackumulerade utfallet är högre än den planerade ramen för bärighet och rekonstruktion. Tabell 4.3 Uppföljning av åtgärder i regionala planer (exkl. länsjärnvägar) Åtgärdskategorier i regionala planer Volym verksamhet 2003, mnkr Volym verksamhet 19982003, mnkr Andel verksamhet av total i % 19982003 Andel i % av total Enligt infrastrukturpropositionen (prop. 2001/02:20, bet. 2001/02:TU2, rskr. 2001/02:126) skulle lika stor andel av respektive länsplan vara genomförd när en ny plan träder i kraft . Utfallet nedan visar att det finns vissa skillnader i hur långt planerna genomförts. 2004/05:1 UTGIFTSOMRÅDE 22 låga utfallet i förklaras bl.a. av att planen har en tyngdpunkt i den senare delen av planperioden. Det högre utfallet i respektive förklaras av att stora investeringsobjekt har genomförts i dessa län. Tabell 4.4 Uppföljning av länsfördelning i regional plan (exkl. länsjärnvägar) Utfall 98-03 av plan har tolv projekt, överstigande vardera, öppnats för trafik. De representerar tillsammans en investeringsvolym på . Samtliga tolv projekt finns med i gällande långsiktiga planer. Jämfört med planerna är kostnadsökningen för projekten . För elva av projekten finns samhällsekonomiska kalkyler och nio av dessa uppvisar en positiv samhällsekonomisk lönsamhet. Utfallet för respektive objekt redovisas i nedanstående tabell. har 108 projekt med investeringskostnad färdigställts. De representerar en investeringsvolym på ca . Fördyringen jämfört med planerna är . 2004/05:1 UTGIFTSOMRÅDE 22 Tabell 4.5 Uppföljning av kostnader samt redovisning av kalkylerad samhällsnytta för objekt större än som öppnats för trafik -0,5 -0,7 1Nettonuvärdeskvot, mått på samhällsekonomisk lönsamhet. 2Minskad restid i tusental timmar/år. 3Minskat antal dödade och skadade . Trafiksäkerhetsaspekter beaktas alltid i samband med åtgärder på det statliga vägnätet. De ingår därmed alltid som en del av beslutsunderlaget. Av investeringarna 2003 gjordes , ca , primärt av trafiksäkerhetsskäl enligt tabell 4.6. Tabell 4.6 Riktade trafiksäkerhetsåtgärder på det statliga vägnätet 2003 De bedömda sammanlagda trafiksäkerhetseffekterna av åtgärder redovisas i tabell 4.7. Genom investeringar på det statliga vägnätet beräknas antalet dödade minskas med 20 personer och antalet svårt skadade minskas med 103 personer. De riktade trafiksäkerhetsåtgärderna utgör en delmängd av åtgärder och bedöms minska antalet dödade i vägtrafiken med tolv personer och antalet svårt skadade med 63 personer. Tabell 4.7 Bedömda trafiksäkerhetseffekter 2003 Nybyggnation på statliga vägnätet har haft som mål att genomföra del av regeringens 11- punktsprogram för ökad trafiksäkerhet. För att genomföra kostnadseffektiva trafiksäkerhetsåtgärder på delar av det statliga vägnätet där flest svåra olyckor sker har upprättat en lista över vägar med hög olycksbelastning. Denna lista anger knappt väg. Av den särskilda riktade trafiksäkerhetssatsningen på har använts för att åtgärda dessa vägar. En sådan åtgärd är att skapa mötesfri landsväg genom att sätta upp mitträcken. Mitträcken introducerades och har byggts ut på något mer än väg varav 2003. Resultatet av åtgärden är mycket positiv. Antalet allvarliga olyckor på dessa sträckor har varit betydligt färre än innan mitträcke sattes upp. Vägtrafikinspektionen inrättades som en enhet inom . Inspektionen är oberoende i förhållande till övriga organisation. 2004/05:1 UTGIFTSOMRÅDE 22 uppgifter är bl.a. att följa och analysera förhållanden som påverkar vägtransportsystemets utformning och funktion, verka för att olika aktörer tillämpar ett systematiskt arbetssätt för att förhindra vägtrafikolyckor, samverka med andra aktörer i syfte att öka trafiksäkerheten på väg samt initiera forskning och utveckling inom trafiksäkerhetsområdet. tog regeringen ett initiativ till en nationell samling för trafiksäkerhet. Syftet var främst att få trafikanterna att ta sin del av ansvaret för trafiksäkerheten genom ändrat beteende. I den nationella samlingen, som samordnats av , ingår representanter för myndigheter, organisationer och företag som berörs av vägtrafikfrågor. Inom ramen för den nationella samlingen ingår att lämna förslag på åtgärder och metoder för att sprida information om och få acceptans för olika trafiksäkerhetsåtgärder hos svenska folket. De områden som prioriteras är hastighet och skyddsutrustning, trafiknykterhet samt barn och ungdomar. ett systematiskt samarbete för säkrare vägtrafik är ett arbetssätt som tog initiativ till 2002 och som fortsatt . Syftet är att aktörer som arbetar med trafiksäkerhetsfrågor skall samverka och fördela ansvaret för att komma till rätta med identifierade problem. De djupstudier av dödsolyckor som genomför är viktiga utgångspunkter för arbetet. Försöken med automatisk trafiksäkerhetskontroll med kameror har fortsatt. Försöken är ett samarbete mellan och med syfte att förmå trafikanterna att hålla föreskrivna hastighetsgränser. Vid slut fanns det ca 320 kameraskåp som täcker väg. I budgetpropositionen (prop. 1999/2000:1) slog regeringen fast att 11- punktsprogrammet för ökad trafiksäkerhet är en viktig utgångspunkt för det fortsatta trafiksäkerhetsarbetet. En viktig del av programmet är att alla parter som kan påverka trafiksäkerheten tar sin del av ansvaret för en ökad trafiksäkerhet. har polisen prioriterat sin trafikövervakning utifrån de avsikter som angetts i nationell samling för trafiksäkerhet. tre huvudmålen trafiknykterhet, hastighetsanpassning och bältesanvändning har kompletterats med ökad övervakning vid skolor i samband med terminsstart, kontroll av mopeder och utökad fordonskontroll av bussar. Kommunerna spelar en viktig roll i trafiksäkerhetsarbetet. De är ansvariga både för kommuninvånarnas hälsa och säkerhet och som väghållare för det kommunala väg- och gatunätet. De allra flesta kommuner har trafiksäkerhetsprogram, som beskriver de lokala problemen och inom vilka problemområden som kommunen koncentrerar sina insatser. () har nollvisionen som utgångspunkt för sin verksamhet. Grundförutsättningen i nollvisionen är att ansvaret i vägtrafiken delas mellan trafikanterna och dem som utformar vägtransportsystemet. NTF har särskilt arbetat för sänkta hastigheter, ökad nykterhet/drogfrihet samt ökad användning av skyddssystem. I avsnitt 4.5.2 redogörs för de transportpolitiska delmålen. I regleringsbrevet till bryts dessa ned till verksamhetsmål med resultatindikatorer för verksamhetsområdet . Vid bedömning av måluppfyllelsen granskas, förutom själva måluppfyllelsen, även de återrapporteringskrav som angavs i regleringsbrevet. har inom vissa områden haft svårt att leva upp till såväl själva måluppfyllelsen som återrapporteringskraven. Inom delmålen tillgängligt transportsystem och jämställdhet har återrapporteringen varit bristfällig. Utvecklingen inom delmålet hög transportkvalitet är positiv. Nedan redovisas hur uppfyllt de mål som satts upp för . 2004/05:1 UTGIFTSOMRÅDE 22 Tabell 4.8 Uppfyllelse av verksamhetsmålen i regleringsbrev Tillgängligheten för medborgare och näringsliv skall successivt förbättras mellan glesbygd och centralorter samt mellan regioner och omvärlden Tillgänglighet inom storstadsområden och mellan tätortsområden skall öka