prop · GS03158 · 2005-05-30 00:00:00 — I en del undantagsfall kan det hända att den information som enligt prospektförordningen skall vara med i prospektet inte är relevant för emittentens verksamhetsområde, emittentens rättsliga form eller de finansiella instrument prospektet avser. Verksamheten kanske helt enkelt inte går att beskriva på ett adekvat sätt om de informationskrav som uppställs i förordningens mallar och moduler måste följas. I sådana fall skall prospektet innehålla information som är likvärdig med den som krävs i förordningen. Om det inte finns någon sådan likvärdig infor- mation, skall kravet inte tillämpas (artikel 8.3 i prospektdirektivet). Även om dessa undantagsfall enligt direktivet inte kräver något särskilt medgivande från blir det i slutänden ändå inspek- tionen som får bedöma i vilken mån prospektet kan anses vara komplett även utan nämnda information eftersom det är inspektionen som prövar om prospektet skall godkännas. Det kan tilläggas att artikel 23.4 i prospektförordningen anger att Prop. 2004/05:158 information som krävs i bilagorna till förordningen får utelämnas, om den inte är relevant för emittenten, erbjudandet eller de finansiella instrument som avses i prospektet. Hänvisning till andra dokument Regeringens förslag: Information får lämnas i ett prospekt genom hänvisning till ett eller flera offentliggjorda dokument som tidigare har godkänts av eller getts in till inspektionen. Informationen blir i så fall en del av prospektet. får dock inte göras i sammanfattningen. När information lämnas i prospektet genom hänvisning, skall hänvisningarna föras in i en förteckning som skall bifogas prospektet. Utredningens förslag överensstämmer med regeringens. Remissinstanserna tillstyrker förslaget eller lämnar det utan erinran. Skälen för regeringens förslag: Prospektdirektivet ger en möjlighet att uppfylla informationskraven genom hänvisningar till information i andra dokument (artikel 11). Detta gäller dock inte sammanfattningen. En motsvarande bestämmelse bör föras in i den svenska lagtexten. Av stycke 30 i ingressen till prospektförordningen framgår att syftet med att tillåta att information lämnas i prospektet genom hänvisningar är att förenkla och minska kostnaderna för att upprätta prospekt. ningarna får dock inte påverka läsbarheten och förståelsen av prospektets Den övergripande regeln i artikel 5 i prospektdirektivet om att prospekten skall vara lätta att förstå och analysera skall alltid beaktas. Särskild uppmärksamhet bör ägnas språket i den information som lämnas i prospektet genom hänvisning. Informationen får avse historiska uppgifter, men om dessa är relevanta på grund av att förhållandena ändrats i väsentligt avseende, bör detta tydligt anges i prospektet och även uppdaterade uppgifter bör redovisas. Det kan invändas att informationen blir mer svårtillgänglig om en investerare måste läsa olika dokument för att få en helhetsbild. emellertid krav i direktivet på att prospektet skall innehålla en förteckning med eventuella korsvisa hänvisningar, så att en investerare lätt kan identifiera och få en överblick över den information som har lämnats i prospektet genom hänvisning. Det är inte heller ovanligt att prospekt som upprättas enligt nu gällande regler innehåller hänvisning till information i andra dokument, t.ex. årsredovisningar. vanligt vid erbjudanden av obligationer. De dokument till vilka hänvisning får ske skall vara sådana som har godkänts av den behöriga myndigheten eller getts in till denna. årliga information som skall ges in i enlighet med artikel 10 i prospekt- direktivet (årsredovisningar, delårsrapporter etc., se avsnitt 7.8) inne- håller exempel på dokument som hänvisning får ske till. hänvisar också till information som krävs avseende inregistrerade fond- papper (se kapitel 4 och 5 i direktiv /34/EG). finns i lagen om börs- och clearingverksamhet och i (se 5 kap. i lagen om börs- och clearingverksamhet och föreskrifter [FFFS 1995:43] om inregistrering av Prop. 2004/05:158 fondpapper m.m.). I artikel 28 i prospektförordningens ges exempel på handlingar till vilka hänvisning får ske. finansiella års- och delårsrapporter, fusionsdokument eller liknande, revisionsberättelser och årsredovisningar, stiftelseurkund och bolagsordningar, föreskriven information, och cirkulär till värdepappersinnehavare. Vidare föreskrivs i prospektförordningen bl.a. att den som upprättar prospektet får hänvisa till vissa delar av ett dokument, förutsatt att det anges att de delar som inte lämnas i prospektet genom hänvisning antingen inte är relevanta för investerarna eller att motsvarande infor- mation ges på annan plats i prospektet. Språkbestämmelser som gäller för prospekt skall även tillämpas för innehållet i de dokument till vilka hänvisning sker. Regeringens förslag: När finansiella instrument erbjuds till allmänheten eller tas upp till handel på en reglerad marknad i , skall prospektet upprättas på svenska om inte i ett enskilt fall beslutar att det får upprättas på ett annat språk. I vissa fall får prospektet upprättas på ett språk som används allmänt på de internationella finansiella När ett prospekt har godkänts av en behörig myndighet i en annan stat inom EES än , får endast kräva att samman- fattningen översätts till svenska. Utredningens förslag överensstämmer i huvudsak med regeringens. Utredningen föreslår dock att endast skall kunna medge att ett prospekt får upprättas på ett annat språk än svenska om det föreligger särskilda skäl. Remissinstanserna: Ett flertal remissinstanser är kritiska till förslaget att prospekt enligt huvudregeln skall upprättas på svenska när ett finansiellt instrument erbjuds till allmänheten i eller skall bli föremål för handel på en reglerad marknad i . det olyckligt att införa strängare bestämmelser än vad direktivet kräver, att kravet inte borde vara lagbundet och att prospekt på engelska torde vara tillfyllest i vissa situationer. Tredje AP-fonden anser att strävan efter marknadseffektivitet, en integrerad europeisk finansmarknad samt lägre kostnader för emittenterna är intressen som bör beaktas och vilka samtliga talar för att, i vart fall, prospekt upprättade på engelska bör Tredje AP-fonden påpekar vidare att regeringens förslag kan komma att leda till att det blir dyrare för emittenterna att vända sig till både den svenska marknaden och övriga EES-marknader och att det därför finns risk för att emittenterna väljer att inte alls vända sig till den särskilda skäl, som det föreslås av utredningen, inte har sitt ursprung i direktivet. , , och påpekar vikten av att, för det fall ett prospekt upprättas på flera språk, ett av dem ges tolkningsföreträde. ställer sig positiv till förslaget att prospekt som huvudregel skall upprättas på svenska när erbjudandet riktar sig till investerare i . och Stockholms- börsen anser att uttrycket ett språk som allmänt används i internationella finanskretsar bör bytas ut mot engelska. Skälen för regeringens förslag Enligt artikel 19.1 i prospektdirektivet skall ett prospekt avfattas på ett språk som godtas av den behöriga myndigheten i hemmedlemsstaten när ett erbjudande uteslutande riktas till allmänheten i hemmedlemsstaten eller endast avser upptagande till handel i den staten. Begreppet hemmedlemsstat behandlas närmare i avsnitt 8.1 i samband med frågan om vilken myndighet som är behörig att godkänna ett prospekt. Genom gäller prospektdirektivet inom EES. Vad som anges nedan om hemmedlemsstat och värdmedlemsstat gäller således också i fråga om övriga stater inom EES. Av artikel 19.3 framgår vidare att om ett erbjudande eller en ansökan om upptagande till handel avser såväl hemmedlemsstaten som andra stater inom EES skall prospektet upprättas dels på ett språk som godtas av den behöriga myndigheten i hemmedlemsstaten, dels antingen på ett språk som allmänt används i internationella finanskretsar eller på ett språk som godtas av den behöriga myndigheten i värdmedlemsstaten. Om erbjudandet eller ansökan om upptagande till handel vänder sig till enbart andra stater inom EES än hemmedlemsstaten framgår av artikel 19.2 att prospektet skall upprättas antingen på ett språk som allmänt används i internationella finanskretsar eller på ett språk som godtas av den behöriga myndigheten i respektive värdmedlemsstat. För att den behöriga myndigheten i hemmedlemsstaten skall kunna granska prospektet skall det avfattas antingen på ett språk som myndigheten godtar eller på ett språk som allmänt används i internationella finans- kretsar. I de situationer som avses i artikel 19.2 och 19.3 får den behöriga myndigheten i varje värdmedlemsstat endast begära att samman- fattningen översätts till det eller de officiella språken i värdmedlems- staten. Vid en ansökan om upptagande till handel av icke aktierelaterade finansiella instrument vars nominella värde per enhet uppgår till kan emittenten, den som lämnar ett erbjudande eller den som ansöker om upptagande till handel alltid välja att upprätta prospektet på ett språk som allmänt används i internationella finanskretsar (se artikel 19.4). Emittenten, den som lämnar ett erbjudande eller den som ansöker om upptagande till handel kan visserligen välja att upprätta prospektet på ett språk som godtas av de behöriga myndigheterna i hem- och värdmedlemsstaten men myndigheterna har ingen rätt att kräva detta. Staterna inom EES får dock kräva att en sammanfattning upprättas på deras officiella språk. Ett språk som allmänt används i internationella finanskretsar I artikel 19 talas om ett språk som allmänt används i internationella finanskretsar. torde det vara uppenbart att det är engelska som avses. Detta kan dock komma att förändras över tiden och därför bör i den svenska lagtexten anges att ett prospekt kan upprättas på ett språk som används allmänt på de internationella finansiella marknaderna. Erbjudande och upptagande till handel i och i andra stater inom EES kräver att ett prospekt skall upprättas på svenska. Inspektionen har emellertid gjort undantag för börsprospekt som upprättats i andra länder och som där har godkänts av behörig myndighet. Dessa prospekt skall enligt bestämmelserna i 2 kap. 5 § lagen om handel med finansiella instrument godtas av utan någon ny prövning. Inspektionen kan dock begära att prospektet skall översättas till svenska. har godkänt prospekt som upprättats på engelska, norska och danska. Inspektionen har dock därutöver krävt ett svenskt tillägg till dessa prospekt med en svensk översättning av villkoren för erbjudandet och skatteinformation samt eventuell ytterligare information som är särskilt riktad till svenska investerare. Vi delar utredningens uppfattning att prospektet bör upprättas på svenska i de fall det upprättas för ett erbjudande av finansiella instrument till allmänheten i eller för att finansiella instrument skall tas upp till handel på en reglerad marknad här i landet. Vi menar att detta är av stor vikt för att svenska investerare skall kunna tillgodogöra sig informationen i ett prospekt. bör dock i ett enskilt fall kunna besluta att ett prospekt helt eller delvis får upprättas på ett annat språk. Utredningen har föreslagit att det skall föreligga särskilda skäl för att skall kunna lämna ett medgivande om att ett prospekt får avfattas på ett annat språk. påpekar har begreppet särskilda skäl inte stöd i direktivet. Ett sådant krav bör därför inte införas i den svenska lagstiftningen. Ett exempel på när bör kunna besluta att ett prospekt får upprättas på ett annat språk är när en utländsk emittent med stöd av artikel 2.1 m i direktivet väljer som hemmedlemsstat för en emission av icke aktierelaterade finansiella instrument. Motsvarande bör gälla även i de fall där ett erbjudande eller en ansökan om upptagande till handel avser såväl som andra stater inom EES. Om är hemmedlemsstat bör prospektet i första hand upprättas på svenska. bör dock kunna besluta att ett prospekt får upprättas på t.ex. engelska om man finner att ett erbjudande huvud- sakligen riktas till allmänheten i en annan stat än . Av artikel 19.4 i direktivet framgår att om en ansökan om upptagande Prop. 2004/05:158 till handel (regeln gäller inte erbjudanden till allmänheten) avser icke aktierelaterade finansiella instrument som vart och ett har ett nominellt värde om har emittenten, den som lämnar ett erbjudande eller den som ansöker om upptagande till handel alltid rätt att upprätta prospektet på ett språk som allmänt används i internationella finanskretsar. kan i detta fall inte kräva att prospektet skall upprättas på svenska. Enligt vår mening bör inspektionen inte heller ha rätt att i dessa fall kräva att sammanfattningen upprättas på svenska. Erbjudande och upptagande till handel i andra stater inom EES än kan vara hemmedlemsstat även när ett erbjudande eller en ansökan om upptagande till handel endast riktas till en annan stat inom EES än . I detta fall är behörig myndighet att granska prospektet. Av artikel 19.2 i direktivet följer att prospektet i sådana fall skall upprättas antingen på ett språk som allmänt används i internationella finanskretsar eller på ett språk som godtas av den behöriga myndigheten i respektive värdmedlemsstat. Denna fråga bör emellertid inte regleras i den svenska lagstiftningen. För att skall kunna granska prospektet bör dock krävas att prospektet upprättas på svenska, på ett språk som används allmänt på de internationella finansiella marknaderna eller på något annat språk som beslutar. I den här situationen är det emittenten, den som lämnar ett erbjudande eller den som ansöker om upptagande till handel som själv bestämmer om prospektet skall upprättas på ett språk som används allmänt på de internationella finansiella marknaderna eller inte. I det fall prospektet upprättas på två språk är det naturligtvis inget som hindrar att det anges i prospektet vilket språk som har tolkningsföreträde. Prospekt som har godkänts av en behörig myndighet i en annan stat inom Om ett prospekt har godkänts av en behörig myndighet i en annan stat inom EES, får endast besluta att sammanfattningen i prospektet översätts till svenska. 7.8Årlig information till myndigheten Regeringens förslag: En emittent vars finansiella instrument tas upp till handel på en reglerad marknad skall sammanställa och till ge in ett dokument som innehåller eller hänvisar till den information som emittenten till följd av noteringen har offentliggjort . Emittenter som ger ut icke aktierelaterade finansiella instrument som vart och ett har ett nominellt värde som motsvarar behöver inte sammanställa eller ge in nämnda dokument. Utredningens förslag är inte begränsat till sådan information som emittenten har offentliggjort till följd av noteringen. Remissinstanserna: menar att utredningens förslag är alltför vidsträckt, eftersom det inte innehåller någon begräns- ning till information som har offentliggjorts på grund av bolagets noterade status. Även , , och ifråga- sätter omfattningen av utredningens förslag. () påpekar att den årliga förteckningen även bör omfatta sådan information som den som upprättat prospektet är skyldig att lämna enligt noteringsavtal eller bestämmelser som uppställts genom själv- reglering, t.ex. . anser att bestäm- melsen bör omfatta pressmeddelanden. Skälen för regeringens förslag: I artikel 10.1 i prospektdirektivet uppställs krav på att emittenter vars finansiella instrument är föremål för handel på en reglerad marknad skall sammanställa ett dokument som innehåller eller hänvisar till all den information som emittenten offentliggjort eller gjort tillgänglig i en eller flera medlems- stater och i tredje land enligt EG-rättsliga eller nationella författningar som rör regleringen av värdepapper, emittenter av värdepapper och värdepappersmarknader. Emittenten skall åtminstone hänvisa till den information som krävs enligt de bolagsrättsliga direktiven, Europa- parlamentets och rådets direktiv /34/EG om upptagande av värde- papper till officiell notering och om uppgifter som skall offentliggöras beträffande sådana värdepapper och och rådets förordning (EG) nr 1606/2002 av om tillämpning av internationella redovisningsstandarder. Genom hänvisningen i artikel 10.1 i prospektdirektivet får anses framgå att vad som avses är den information som lämnas i enlighet med det regelverk som gäller för ett bolag vars finansiella instrument har tagits upp till handel på en reglerad marknad. I praktiken innebär det bl.a. årsredovisningen och delårsrapporter men även annan information som emittenten har lämnat t.ex. med stöd av 5 kap. 3 § första stycket 3 lagen om börs- och clearingverksamhet. De nu gällande svenska bestäm- melserna är bl.a. baserade på direktiv /34/EG. Reglerna om informa- tionskrav i det direktivet kommer att ersättas av nya regler i och med genomförandet av det s.k. öppenhetsdirektivet (och rådets direktiv /109/EG av om harmonisering av insynskraven angående upplysningar om emittenter vars värdepapper är upptagna till handel på en reglerad marknad och om ändring av direktiv /34/EG). Detta direktiv skall vara genomfört i medlems- staterna . Öppenhetsdirektivet som i vissa delar innebär en skärpning av informationsreglerna omfattar bl.a. krav på innehåll beträffande regelbunden finansiell rapportering, offentlig- görande av ändringar i större innehav av värdepapper (s.k. flaggning) samt information till innehavare av värdepapper. Enligt vår mening är det varken möjligt eller lämpligt att i lagtext exakt ange vilken information det årliga dokumentet bör innehålla eller hänvisa till. Närmare föreskrifter om detta bör i stället kunna meddelas av regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer. Exempel på annan information som skulle kunna omfattas av dokumentet är, som NGM föreslagit, information som emittenten är skyldig att lämna enligt noteringsavtal eller bestämmelser som uppställts genom självreglering. Ett annat exempel är pressmeddelanden. I sammanställningen skall ingå information som offentliggjorts inte bara i hemmedlemsstaten utan även i andra stater inom EES och i stater utanför EES. I t.ex. kan annan information krävas som en del av noteringen. Om sådan information har lämnats, bör den också inkluderas i dokumentet. I en del fall kräver myndigheterna särskilda redovisningar av företag i andra frågor som inte rör finansiell information eller sådant som normalt ingår i årsredovisningar. Det kan t.ex. vara särskilda miljöbeskrivningar. Det bör dock noteras att nu aktuell bestämmelse inte är avsedd att utöka bolagens informationskrav. Det handlar enbart om att sammanställa den information som skall upprättas och offentliggöras med anledning av redan gällande bestämmelser. Emittenter av icke aktierelaterade finansiella instrument, som vart och ett har ett nominellt värde som motsvarar , är undan- tagna från den nu berörda informationsskyldigheten (artikel 10.3 i prospektdirektivet). Dokumentet skall ges in till den behöriga myndigheten i hemmedlems- staten efter offentliggörandet av årsredovisningen (artikel 10.2 i prospektdirektivet). Om dokumentet innehåller hänvisningar till informa- tion skall det anges var denna information kan erhållas. Av artikel 27 i prospektförordningen framgår att informationen skall vara tillgänglig för allmänheten arbetsdagar efter det att årsredovisningen har offentliggjorts och att informationen skall göras tillgänglig enligt samma regler som gäller för offentliggörande av prospektet (se avsnitt 8.2). Enligt vår mening bör man kunna utgå från att den aktuella informationen skall avse från det att doku- mentet ges in till . Av definitionen av begreppet hemmedlemsstat i artikel 2.1 m i prospektdirektivet följer att det kan uppstå situationer där en emittent kan ha mer än en behörig myndighet enligt prospektdirektivet. I dessa situationer skall den årliga informationen lämnas till samtliga sådana behöriga myndigheter. Till skillnad mot utredningen menar vi att kravet på årlig information bör tas in i lagen om handel med finansiella instrument. Om emittenten inte lämnar information i rätt tid, bör Finansinspek- tionen ha rätt att förelägga denne att göra detta. bör även kunna förelägga vite. Om inte informationsplikten följs, kan det dessutom medföra olika åtgärder från den reglerade marknad där bolaget är noterat. 8 Former för godkännande och offentliggörande av prospekt, m.m. Innan ett prospekt får offentliggöras skall det godkännas av den behöriga myndigheten. Prospektdirektivet innehåller detaljerade regler om hur ett prospekt får offentliggöras. Däremot är reglerna om vad som krävs för att ett prospekt skall kunna godkännas mer allmänt hållna. Vidare innehåller prospektdirektivet regler om hur reklam för prospektet skall vara utformad och att innehållet i reklam skall bevakas av en behörig myndighet. Det är också preciserat när ett tillägg till prospekt måste göras efter det att prospektet har godkänts av den behöriga myndigheten. De nya reglerna i prospektdirektivet innebär att det blir enklare att genomföra ett erbjudande av finansiella instrument till allmänheten och att ta upp finansiella instrument till handel på reglerade marknader i flera stater inom EES. För att undvika att staterna sätter upp egna hinder finns det regler för hur gränsöverskridandet skall gå till. Likaså finns det möjligheter att få ett prospekt som är upprättat av en emittent med säte utanför EES godkänt i en stat inom EES om det uppfyller vissa krav. Regeringens förslag: skall granska att ett prospekt är fullständigt, sammanhängande och begripligt samt att det i övrigt uppfyller de krav som ställs i lagen och prospektförordningen. Först därefter får prospektet godkännas av inspektionen. skall meddela beslut med anledning av ansökan om godkännande från det att ansökan kom in till inspektionen. Tidsfristen utsträcks om ett erbjudande till allmänheten avser finansiella instrument som ges ut av en emittent som inte har erbjudit finansiella instrument till allmänheten och som inte har fått finansiella instrument upptagna till handel på en reglerad marknad. Förutsättningen för att ett beslut kan meddelas inom tidsfristerna är dock att finner att informationen är fullständig och inte behöver kompletteras. I annat fall räknas tidsfristen från det att kompletterande information kom in till inspektionen. får besluta att en ansökan om godkännande av prospekt skall lämnas över till en behörig myndighet i en annan stat inom EES, om den myndigheten går med på att ett överlämnande sker. Utredningens förslag överensstämmer med regeringens. Remissinstanserna: , , , vid , och anser att omfattningen och inne- börden av granskning bör klarläggas tydligare. FAR efterfrågar ett klargörande av vad som avses med finansiell information. menar att frågan om ansvar bör utredas mer noggrant. är tveksamt till att resultatprognoser skulle vara ett lämpligt område för granskning. Skälen för regeringens förslag: Att skall vara behörig myndighet enligt prospektdirektivet behandlas närmare i avsnitt 6.3. I sin egenskap av behörig myndighet blir behörig att pröva en ansökan om godkännande av prospekt om är att anse som hemmedlemsstat i prospektdirektivets mening. Begreppet hemmedlemsstat har definierats i artikel 2.1 m i prospekt- direktivet. Av definitionen följer att är hemmedlemsstat när emittenten har sitt säte i samt i vissa fall även när emittenten, den som lämnar erbjudandet eller den som ansöker om att finansiella instru- ment skall tas upp till handel hör hemma i en annan stat inom EES eller i tredje land, dvs. en stat utanför EES (se avsnitt 8.7). Lagrådet har förordat att den definition av begreppet hemstat som tagits in i förslaget till ändring i 1 kap. 1 § lagen om handel med finansiella instrument i lagrådsremissen, bör utgå. Enligt Lagrådet bör det i stället framgå av bestämmelserna i 2 kap. om godkännande av prospekt och tillägg till prospekt vad som krävs för att Finans- inspektionen skall vara behörig att pröva en sådan fråga, utan att man skall vara tvungen att hämta ledning i en allmän definition av begreppet hemstat.