prop · GS03100 · 2005-04-14 00:00:00 — Rikstrafiken: Trafikupphandling och ökningen av det under utgiftsområde 4 Rättsväsendet uppförda anslaget 4:5 Domstolsväsendet m.m. samt det under utgiftsområde 23 Jord- och skogsbruk, fiske med anslutande näringar uppförda anslaget 41:2 Insatser för skogsbruket. 36:12 Rikstrafiken: Trafikupphandling I statsbudgeten finns för detta ändamål uppfört ett ramanslag på . Regeringens förslag: Anslaget 36:12 Rikstrafiken: Trafikupphandling ökas med . Anslaget får även användas till att finansiera tillfällig juridisk, ekonomisk eller annan expertis vid ingående av nya avtal och vid uppföljningar av tidigare ingångna avtal. Anslaget 36:7 Ersättning till viss kanaltrafik m.m. minskas med . Skälen för regeringens förslag: För att utöka möjligheterna att upphandla kollektiv person- trafik bör anslaget 36:12 Rikstrafiken: Trafikupp- handling ökas med . Finansiering sker genom att anslaget 36:4 : Banhållning och sektorsuppgifter minskas samt genom att anslaget 36:7 Ersättning till viss kanaltrafik m.m. minskas med . Den kollektiva persontrafiken upphandlas i ett antal olika avtal varav vissa är omfattande och komplicerade till sin karaktär. Det är viktigt att ingångna avtal analyseras och följs upp på ett professionellt sätt. Erfarenheter av ingångna avtal behöver tas till vara då nya avtal skall upprättas. Både vid analys av befintliga avtal och utfallet av dessa samt vid tecknandet av nya avtal kan det vara motiverat att tillfälligt ta hjälp av extern juridisk, ekonomisk eller annan för uppgiften relevant expertis. Rikstrafiken: Trafikupphandling bör därför få användas för att finansiera sådan expertis. 3.2.20Utgiftsområde 23 Jord- och skogsbruk, fiske med anslutande näringar 26:1 för miljö, areella näringar och samhällsbyggande: Forskning och samfinansierad forskning I statsbudgeten finns för detta ändamål uppfört ett ramanslag på . Regeringens förslag: Anslaget 26:1 för miljö, areella näringar och samhällsbyggande: Forskning och samfinansierad forskning ökas med . Skälen för regeringens förslag: Regeringen har i propositionen Forskning för ett bättre liv (prop. 2004/05:80) presenterat sin syn på inriktningen av forskningspolitiken. Regeringen redovisar därvid bedömningen att forskningen vid för miljö, areella näringar och samhällsbyggande bör stärkas med för forskning om hållbar utveckling. Finansiering sker genom att det under utgiftsområde 16 Utbildning och universitets- forskning uppförda anslaget 26:11 Särskilda utgifter för forskningsändamål minskas. 41:2 Insatser för skogsbruket I statsbudgeten finns för detta ändamål uppfört ett ramanslag på . Regeringens förslag: Anslaget 41:2 Insatser för skogsbruket ökas med . Skälen för regeringens förslag: Efter stormen i riskerar stora mängder stormfällda träd att förstöras. Om timret blir kvar i skogen finns det risk för skador även på stående skog genom angrepp av skadeinsekter, som kan föröka sig i de stormfällda träden. En ekonomisk stimulans behövs för att skogsägarna skall ta ut timret ur skogen, även om de inte kan sälja det till industrin. Regeringen anser därför att skogs- bruket skall kunna få stöd för merkostnader för lagring. Stödet bör kunna avse iordningställande av nya lagringsplatser, bevattnings- och renings- anläggningar, personalkostnader inklusive utbildning och kostnader för mätning av timret. Kostnaderna för detta stöd får uppgå till högst . Skogsbilvägar, andra enskilda vägar utan statligt stöd och skogsmark kommer att utsättas för hårdare slitage än normalt när stormfällt timmer skall transporteras ut ur skogen. bidrag bör därför utgå för att kompensera vissa merkostnader för att återställa sådana skador. Stödet bör utgå i förhållande till den mängd timmer som transporteras ut, eftersom detta är kontrollerbart. Ett schablonstöd med vissa begränsningar vad gäller minsta mängd stormskadad skog bedöms vara mest effektivt. Kostnaderna för detta stöd får uppgå till högst . Regeringen har gett i uppdrag att övervaka, dokumentera och informera om utvecklingen av skadeinsekter med anledning av stormen. skall löpande rapportera till berörda statliga myndigheter och kommuner. I uppdraget ingår även att lämna information och rådgivning till skogsägarna. Kostnaderna för detta uppdrag beräknas uppgå till . Finansiering av de ökade utgifterna sker genom att det under utgiftsområde 20 Allmän miljö- och naturvård uppförda anslaget 34:3 Åtgärder för biologisk mångfald och de under utgiftsområde 22 Kommunikationer uppförda anslagen 36:2 Väghållning och statsbidrag och 36:4 : Banhållning och sektorsuppgifter minskas. I statsbudgeten finns för detta ändamål uppfört ett ramanslag på . Regeringens förslag: Anslaget 43:1 ökas med . Skälen för regeringens förslag: Den gemensamma jordbrukspolitiken inom EU ger en medlemsstat möjlighet att genomföra reformer . För att genomföra en reformering av jordbrukspolitiken i krävs förberedande arbetsinsatser. Regeringen anser att och länsstyrelserna behöver tillföras ytterligare resurser för detta ändamål. Anslaget 43:1 bör därför ökas med . 3.2.21 Utgiftsområde 24 Näringsliv 26:2 Verket för innovationssystem: Forskning och utveckling I statsbudgeten finns för detta ändamål uppfört ett ramanslag på 1 . Regeringens förslag: Anslaget 26:2 Verket för innovationssystem: Forskning och utveckling ökas med . Skälen för regeringens förslag: Regeringen har i propositionen Forskning för ett bättre liv (prop. 2004/05:80) presenterat sin syn på inriktningen av forskningspolitiken. Regeringen redovisar därvid bedömningen att forskningen vid Verket för innovationssystem bör stärkas med , varav avses för teknisk forskning och för samarbetsprogram med näringslivet inom produktionsteknik och Fordon-IT. Finansiering sker genom att det under utgiftsområde 16 Utbildning och universitets- forskning uppförda anslaget 26:11 Särskilda utgifter för forskningsändamål minskas. 3.2.22Utgiftsområde 25 Allmänna bidrag till kommuner 48:2 Bidrag till särskilda insatser i vissa kommuner och landsting I statsbudgeten finns för detta ändamål uppfört ett ramanslag på . Regeringens förslag: Anslaget 48:2 Bidrag till särskilda insatser i vissa kommuner och landsting minskas med . Skälen för regeringens förslag: Under utgifts- område 19 Regional utveckling förs ett nytt ramanslag 33:6 Insatser med anledning av för- svarsomställningen om upp i statsbudgeten. För att finansiera detta bör anslaget 48:2 Bidrag till särskilda insatser i vissa 48:3 Statligt utjämningsbidrag för LSS-kostnader I statsbudgeten finns för detta ändamål uppfört ett obetecknat anslag på 1 . Regeringens förslag: Anslaget 48:3 Statligt utjämningsbidrag för LSS-kostnader ökas med . Skälen för regeringens förslag: Utjämning av kostnadsskillnader mellan kommuner avseende LSS-verksamhet sker enligt lagen (2003:886) om utjämningsavgift för kommuner för kostnader enligt lagen (1993:387) om stöd och service till vissa funktionshindrade och lagen (2003:887) om utjämningsbidrag till kommuner för kostnader enligt lagen (1993:387) om stöd och service till vissa funktionshindrade. De slutliga beräkningar som gjorts av visar att utjämnings- bidraget blir högre än det belopp som anvisat . Anslaget 48:3 Statligt utjämningsbidrag för LSS-kostnader bör därför ökas med detta belopp. Det utjämningsbidrag som staten betalar ut till vissa kommuner, motsvaras beloppsmässigt av den utjämningsavgift som andra kommuner betalar till staten och som redovisas på inkomsttitel Utjämningsavgift för LSS- kostnader. Budgetpolitiska mål samt statens och den offentliga sektorns finanser 4 Budgetpolitiska mål samt statens och den offentliga sektorns finanser I detta kapitel redovisas de av beslutade budgetpolitiska målen för åren 2005 2006. Därefter redovisas vissa centrala förutsättningar för budgetberäkningarna, så som makroekonomiska antaganden, förslag till nya beslut samt tidigare fattade beslut med budgetära konsekvenser. Vidare innehåller kapitlet en översiktlig redo- görelse för statens, kommunsektorns och ålders- pensionssystemets finanser. Beräkningarna baseras på gällande regler och konsekvenser av beslutade, föreslagna eller aviserade åtgärder. En detaljerad redovisning av statsbudgetens inkomster och utgifter återfinns i kapitel 5 och 6. Beräkningar för de delar av statsbudgeten som varken klassificeras som in- komster eller utgifter (exempelvis myndigheters in- och utlåning i ) redovisas dock i detta kapitel. Budgetpolitiken är inriktad på två övergripande och fleråriga mål: utgiftstaket för staten och den offentliga sektorns finansiella sparande (saldomålet). De budgetpolitiska mål som har beslutat ligger fast: 1.de takbegränsade utgifterna skall rymmas inom beslutade utgiftstak för staten, 2.den offentliga sektorns finansiella sparande skall i genomsnitt över en konjunkturcykel uppgå till 2 procent av bruttonationalprodukten (BNP). fastställer som regel i förväg ett utgiftstak för staten, vilket sätter en övre gräns för statens utgifter. Utgiftstak för det tredje året föreslås i budgetpropositionen. I budget- propositionen lade regeringen dock inte fram något förslag till utgiftstak , bland annat med hänvisning till att en analys av ekonomins potentiella produktionsförmåga var nödvändig för en beräkning av framtida utgiftstak. I budgetpropositionen gjordes endast en beräkning av vad utgiftstaket skulle ha uppgått till om utgiftstakets andel av potentiell BNP förblev . Regeringen framförde att ett förslag till utgiftstak för såväl 2007 som 2008 skulle presenteras i budgetpropositionen . I budgetpropositionen kommer regeringen även att presentera en beräkning av utgifternas fördelning på utgiftsområden , samt föreslå ett preciserat mål för det offentliga sparandet . Utgiftstaket för staten omfattar utgifterna på statsbudgeten exklusive statsskuldsräntor (utgiftsområde 125 samt 27), utgifterna för ålderspensionssystemet vid sidan av stats- budgeten och en budgeteringsmarginal. De utgifter som utgiftstaket omfattar benämns takbegränsade utgifter och utgörs av faktiskt förbrukade anslagsmedel. Det innebär att myndigheternas utnyttjande av anslagsbehåll- ningar och anslagskredit ingår. Skillnaden mellan utgiftstaket och de takbegränsade utgifterna benämns budgeteringsmarginal. Utgiftstaket för staten är ett viktigt budget- politiskt åtagande för och regeringen, och främjar trovärdigheten i den ekonomiska politiken. Utgiftstaket kan bland annat förhindra att tillfälligt högre inkomster används för att finansiera varaktigt högre utgifter. Utgiftstaket för staten tydliggör även behovet av priorite- ringar mellan utgiftsområden, och förebygger en utveckling där skatteuttaget måste höjas till följd av bristfällig utgiftskontroll. Genom utgiftstaket stärks omvärldens tilltro till den svenska budgetpolitiken. Utgiftstaket har klarats samtliga år sedan det infördes. I tabell 4.1 redovisas fastställda utgiftstak för åren 20002004 och utfallet för de takbegränsade utgifterna. Tabell 4.1 Fastställda utgiftstak och utfall 20002004 utgifter (utfall) har beslutat att överskottet i de offentliga finanserna skall uppgå till i genom- snitt över en konjunkturcykel. Den demografiska utvecklingen kommer att leda till ökade resurskrav inom den offentliga sektorn, främst efter 2010. Ett överskott på av BNP ökar den offentliga netto- förmögenheten. Detta förbättrar möjlig- heterna att möta de ökade kraven på resurser med en rimlig fördelning av skatter och för- måner mellan generationer. Eftersom budget- saldot i är förhållandevis känsligt för konjunktursvängningar har därutöver ett strukturellt överskott i de offentliga finanserna på bedömts som nödvändigt för att i en lågkonjunktur klara EU:s stabilitets- och tillväxtpakts krav på att underskottet i de offentliga finanserna inte får vara större än av BNP. Tabell 4.2 Den offentliga sektorns finansiella sparande Målet för den offentliga fastställer mål för den offentliga sektorns finansiella sparande. Dessa mål överträffades såväl 2000 som 2001. En förklaring till det gynnsamma utfallet var att skatteintäkterna blev större än vad som antagits när målen beslutades. blev utfallet lägre än de av fastställda målen. Avvikelserna förklaras till stor del av en svag konjunkturutveckling. Enligt utfallet i national- räkenskaperna klarades målet . uppgår det genomsnittliga överskottet i de offentliga finanserna till av BNP. Erfarenheterna av de övergripande budget- politiska målen är goda. 2004 har utrymme skapats för utgiftsreformer och skattesänkningar som den offentliga sektorns nettoskuld har minskat. De av fastställda utgiftstaken för staten och de årsvisa målen för den offentliga sektorns finansiella sparande för åren 2005 2006 redovisas i tabell 4.3. Tabell 4.3 Av beslutade årsvisa budgetpolitiska mål Utgiftstak för staten, miljarder kronor Finansiellt sparande i offentlig sektor, har budgeterings- marginalen varit liten. Även och är marginalerna små. För att undvika ett över- skridande av utgiftstaket har reger- ingen vidtagit ett antal åtgärder som begränsar utgifterna under utgiftstaket. är det viktigt att påpeka att prognosen för det takbegränsade utgifterna är osäker. Tabell 4.4 Prognos över den offentliga sektorns finansiella sparande samt budgeteringsmarginalen Finansiellt sparande i offentlig sektor, procent av BNP I tabell 4.4 redovisas det beräknade överskottet i de offentliga finanserna och budgeterings- marginalen för åren 20052007. Budgeterings- marginalerna beräknas uppgå till 1,1 respektive . En budgeteringsmarginal har inte beräknats eftersom ett utgiftstak inte har beslutats av . Mot bakgrund av bland annat den stora osä- kerhet som råder om utvecklingen inom såväl ohälsoområdet som arbetsmarknaden kommer regeringen noggrant att följa utgiftsutvecklingen . Om det finns risk för att ett beslutat tak för statens utgifter överskrids kommer regeringen att vidta de åtgärder som den har befogenhet till, eller föreslå nödvändiga åtgärder; utgiftstaket skall . Den offentliga sektorns finansiella sparande beräknas bli av BNP 2005, det vill säga högre än det av riks- dagen fastställda målet. Vid beräkningen har regeringen tagit hänsyn till de förslag till beslut om utgifter och inkomster som läggs fram i denna proposition, och till de aviseringar om utgifts- och inkomstförändringar som presenteras. försämras den offentliga sektorns finansiella sparande något till för att därefter förbättras till . Det övergripande målet om ett överskott på av BNP i genomsnitt över en konjunkturcykel ligger fast. Långsiktiga beräkningar av den offentliga sektorns utgifter visar att den demografiska utvecklingen med en åldrande befolkning riskerar att leda till en växande utgiftskvot. Att undvika underskott och omfattande besparingar i takt med att de äldre blir allt fler är ett viktigt skäl till att bedriva en politik för ökad sysselsättning och tillväxt som stärker den offentliga sektorns inkomster. Nivån på utgiftstaket beslutas som regel i förväg. Under vissa förutsättningar kan, efter att utgiftstaket fastställts, tekniska justeringar av utgiftstaket göras. Bland annat kan förändringar som inte har någon effekt på de konsoliderade utgifterna för den offentliga sektorn, men som ändå påverkar storleken på de takbegränsade utgifterna, motivera en teknisk justering av utgiftstaket. Regeringen återkommer i budgetpropositionen med eventuella tekniska justeringar av utgifts- taken med anledning av förslag i budget- propositionen. I tabell 4.5 redovisas de faktiska utgiftstaken för åren 20032006 i miljarder kronor respektive som andel av BNP. Tekniska justeringar av utgiftstaken försvårar jäm- förelsen av utgiftstakens nivåer mellan olika år. För att underlätta jämförelsen redovisas i tabell 4.5 även korrigerade nivåer på utgiftstaken, där hänsyn tagits till tekniska justeringar. I budgetpropositionen gjordes en beräkning av vad utgiftstaket skulle ha uppgått till om utgiftstakets andel av potentiell BNP förblev . En anledning till att regeringen valde att vänta med att föreslå ett utgiftstak var att ett antal strukturella och institutionella förändringar kan ha påverkat den potentiella tillväxten i ekonomin. I syfte att närmare utreda hur dessa förändringar skulle påverka de offentliga finanserna har fått i uppdrag att utreda om en förändring av den potentiella tillväxten ägt rum i . Regeringen vill, innan ett förslag till utgiftstak läggs fram för , närmare analysera slut- satser, och avser att i budgetpropositionen föreslå ett utgiftstak för såväl 2007 som 2008. En utgångspunkt för regeringens övervägande om utgiftstaket är att utgifterna skall hållas på en nivå som är förenlig med målet om ett överskott på av BNP i genomsnitt över en konjunkturcykel. Tabell 4.5 Utgiftstak för staten 20032007 Utgiftstak för staten, Utgiftstak för staten, Årlig förändring, procent 1 Beräkning av utgiftstak som en andel av potentiell BNP enligt budgetpropositionen . 4.1.2Överskott i den offentliga sektorns finanser offentliga finanser är en förutsättning för uthållig tillväxt. gäller ett överskottsmål för de offentliga finanserna på av BNP i genomsnitt över en konjunkturcykel. Ett överskott på innebär att statsskulden kan minska som andel av BNP som tillgångar byggs upp i form av fonder inom det allmänna pensions- systemet. Därigenom skapas buffertar för att möta de framtida demografiska påfrest- ningarna på de offentliga välfärdssystemen och för att säkerställa finansieringen med en rimlig fördelning av skatter och förmåner mellan generationer. Ett överskott på ger dessutom en betryggande marginal till under- skottsgränsen på av BNP i EU:s . På kort sikt påverkas de offentliga finanserna av konjunkturläget. I en nedåtgående konjunk- tur minskar överskottet. Skattebaserna och därmed de offentliga inkomsterna utvecklas svagt. De offentliga utgifterna blir högre genom ökade kostnader för arbetslösheten. En försvagning av de offentliga finanserna innebär att lågkonjunkturens negativa effekter på hushållens inkomster dämpas. Efterfrågan på varor och tjänster kan hållas uppe. Det omvända gäller i en högkonjunktur. Det finns således automatiskt verkande faktorer i den offentliga ekonomin som bidrar till att dämpa konjunktur- svängningarna och stabilisera den ekonomiska utvecklingen. Genom att justera den offentliga sektorns sparande för konjunkturläget kan ett under- liggande, strukturellt, sparande beräknas. Det strukturella sparandet utgör en indikator på läget i förhållande till det övergripande målet. Det strukturella överskottet bör därför normalt ligga av BNP, men kan understiga om finanspolitiska stimulanser sätts in i en lågkonjunktur som stöd för penningpolitiken. I en högkonjunktur kan det strukturella över- skottet behöva överstiga för att mot- verka överhettning. Det bör understrykas att beräkningar av såväl produktionsgap som strukturellt sparande är behäftade med stor osäkerhet. ekonomiska vårproposition angav regeringen att ett preciserat mål för överskottet bör föreslås för nästkommande budgetår. Regeringen anförde också att det preciserade målet skall bestämmas med hänsyn till såväl konjunkturläget som läget i förhållande till det övergripande överskottsmålet. Vid utvärderin- gen av måluppfyllelsen skall eventuella reviderin- gar av konjunkturprognosen jämfört med beslutstillfället beaktas. Målet för det finansiella sparandet i den offentliga sektorn 2004 har fastställts till av BNP. uppgick överskottet i de offentliga finanserna till av BNP, d.v.s. målet överskreds . Lägre utgifter för bland annat statskuldsräntor förklarar delvis det högre utfallet. Därutöver förklaras en del av förbättringen av ökade skatteintäkter p.g.a. att vissa bolag återfört hela eller delar av sin fondavsättning till beskattning. I budget- propositionen bedömdes BNP växa . Enligt nationalräkenskapernas preliminära utfall ökade BNP . Skillnaden i tillväxt beror uteslutande av högre export och investeringar, vilket har små effekter på de offentliga inkomsterna. Hushållens konsumtionsutgifter, som utgör en viktig skattebas, utvecklades snarare något sämre än vad som antogs när målet beslutades. Högre produktivitet än väntat medför att även sysselsättning och lönesumma utvecklades sämre. Den höga produktiviteten innebär också att arbetslösheten blev väsentligt högre än vad som antogs i budgetpropositionen . Mot denna bakgrund bedöms överskottsmålet ha klarats. I budgetpropositionen föreslog regeringen att målet för det finansiella sparandet i den offentliga sektorn 2005 skulle fastställas till av BNP, vilket också beslutades av . De prognoser som redovisas i denna proposition innebär att det finansiella sparandet uppgår till av BNP. Det ligger i linje med att BNP-tillväxten bedöms vara något starkare än vad som förutsågs i budgetpropositionen. Regeringen bedömer därför att målet kommer att . För 20062007 redovisas i bilaga 1, Svensk ekonomi, en beräkning som innebär att produk- tionsgapet successivt minskar. Framskrivningen av de statliga finanserna bygger på beslutade och aviserade åtgärder (se avsnitt 4.3). Beräkningarna innebär att överskottet i de samlade offentliga finanserna som andel av BNP uppgår till av BNP 2007. Förstärkningen beror både på ett något förstärkt strukturellt sparande och på att konjunkturen förbättras. uppgår det genomsnittliga överskottet till av BNP. Tabell 4.6 Finansiellt sparande i offentlig sektor Procent av BNP, om inget annat anges Finansiellt sparande, miljarder kronor Justering för konjunkturläge m.m. Finansiellt sparande, genomsnitt 1 En del av ökningen i det strukturella sparandet 2004 förklaras av ökade skatteintäkter p.g.a. att vissa bolag återfört hela eller delar av sin fondavsättning till beskattning. Källor: och . 4.2Makroekonomiska förutsättningar tionen . Den främsta orsaken till uppre- De offentliga finanserna påverkas i hög grad av hur ekonomin utvecklas i och i omvärl- den. En högre BNP leder normalt till ökade skatteinkomster, eftersom viktiga skattebaser som löner och hushållens konsumtionsutgifter är relaterade till BNP. De totala reala utgifterna reduceras vanligen av en högre BNP-tillväxt, ef- tersom exempelvis utgifterna för arbetslöshets- ersättningen minskar vid ökad aktivitet i eko- nomin. Om BNP-nivån däremot blir lägre minskar normalt skatteinkomsterna som transfereringsutgifterna tenderar att öka. Bedömningen är att högre BNP till följd av fler arbetade timmar i näringslivet med- för att den offentliga sektorns finansiella spa- rande ökar med ca eller med av BNP, varav större delen av för- ändringen avser förändrade skatteinkomster. Det motsatta gäller vid en minskning av BNP. Käns- ligheten kan dock variera kraftigt mellan åren be- roende på hur olika BNP-komponenter utveck- las i förhållande till varandra. De offentliga finanserna är exempelvis mer känsliga för en för- ändring i hushållens konsumtion än om kon- junkturen påverkas genom utrikeshandel. En BNP-ökning som i huvudsak beror på en ökad produktivitet har på kort sikt inte en lika gynnsam effekt på de offentliga finanserna som en ökning som beror på fler arbetade timmar. Det beror på att de offentliga lönekostnaderna och inkomstberoende transfereringar i det förra fallet tenderar att öka i nästan samma takt som skatteunderlaget. De statliga utgifterna påverkas av förändringar av arbetslöshet, löner och priser. En tiondels procentenhet högre öppen arbetslöshet ökar ut- gifterna för arbetslöshetsförsäkringen med . En ökning av pris- och lönenivån medför att utgifterna under utgiftstaket ökar med . Den fulla utgiftseffekten av förändrade priser och löner inträffar med eftersläpning. I tabell 4.7 redovisas de centrala makroekono- miska förutsättningarna för budgetberäkning- arna. De makroekonomiska prognoserna finns i sin helhet återgivna i bilaga 1, Svensk ekonomi. Nationalräkenskapernas preliminära utfall vi- sar att BNP-tillväxten uppgick till 3,5 pro- cent. väntas tillväxten bli , vilket är högre än vad som förutsågs i budgetproposi- videringen är en starkare utveckling av invester- ingar och statlig konsumtion. förväntas BNP-tillväxten bli , vilket även det är högre än den kalkyl som gjordes i budget- propositionen .