prop · GT031 · 2005-09-20 00:00:00 — Efter det att samtliga kostnadskrävande regelverk är genom- gångna och specifika och tydliga mål har satts upp för hur mycket företagens kostnader för att administrativt hantera dessa regelverk kan minska, kommer också ett mål att kunna formu- leras som tydligt anger en ambitionsnivå i fråga om de totala kostnaderna för dessa regelverk. En utgångspunkt är att målet sätts med en mycket hög ambitionsnivå ur ett internationellt perspek- tiv. De mål som det nu har redogjorts för skall, enligt skrivelsen, ha nåtts i mitten av 2010. har i betänkandet (2004/05:NU10) Regelförenkling framhållit bland annat. att regelförenklingsarbetet är av största vikt för att skall kunna utvecklas som företagarnation och förklarat sig samman- taget anse att regeringen bedriver ett ambitiöst arbete när det gäller regelförenkling för före- tagen. har bifallit utskottets förslag till riksdagsbeslut (rskr. 2004/05:174). Skälen för regeringens bedömning: har slutredovisat mätningar av företagens administrativa kostnader på skatte- området1 Ett mål för detta område bör därför formuleras i enlighet med det som har anförts i regeringens skrivelse 2004/05:48. Målet bör vara ambitiöst men realistiskt vad gäller möjligheten att från ett givet utgångsläge åstad- komma den målsatta minskningen av bördan och där hänsyn tas till övriga angelägna mål för skattepolitiken, exempelvis önskemål om effektiv skattekontroll. Regeringen har ekonomiska vår- proposition aviserat en översyn av hela skatte- systemet (prop. 2004/05:100 Finansplanen avsnitt 1.12). Arbetet med den översynen kom- mer att påbörjas . Eftersom översynen kan komma att leda till mer eller mindre genom- gripande förändringar i regelverken inom skatte- området, är det svårt att bedöma av vad som kan anses utgöra ett lämpligt mål för detta område. Det är dessutom så att arbetet med en eventuellt större författningsreform kan komma att pågå en stor del av tiden fram till . är det naturligt att det mål som sätts för att minska företagens administrativa kostnader får tillmätas en stor vikt i ett sådant reformarbete. Frågan är då vilken nivå som skall gälla för det kvantitativa målet. Som redan konstaterats måste ett val bygga på en sammanvägning mellan vad som å ena sidan är realistiskt i förhållande till utgångsläget och andra angelägna mål för skatte- politiken och å andra sidan önskemålet att målet utgör en tillräcklig drivkraft för arbetet. Utgångsläget beskrivs av de mätningar som slutfördes . Mätningarna har följt den metod som utvecklats i , ett land som fullföljer ett ambi- tiöst program på området. Metoden innebär i korthet att de skattskyldigas tidskostnader, pris- satta på visst sätt, för att tillämpa olika lagregler fastställs. Till skillnad från andra metoder, som bygger på enkäter till företagen där dessa själva uppger kostnaderna, bygger metoden på en expertmedverkan där man fastställer tidskost- nader i normalfallet. Uppgifterna om de prissatta tidskostnaderna räknas sedan upp till aggregerad nivå för hela näringslivet. I Tabell 5.8 redovisas de aggregerade resulta- ten för de olika lagkomplex som undersökts. 1 Nuteks rapporter Näringslivets administrativa bördor Inkomstskattelagen och angränsande lagstiftning (R 2005:05), Näringslivets administrativa bördor Skattebetalningslagen och angränsande lagstiftning (R 2005:06) och Näringslivets administrativa bördor Fyra punktskatter (R 2005:07). Tabell 5.8 Uppmätt administrativ börd för olika skatteområden Den uppmätta administrativa bördan är alltså betydande. Ett perspektiv på dess relativa storlek ges exempelvis av att anslag för beskattningsverksamheten uppgick till 4,7 mil- jarder kronor , dvs. den uppmätta admi- nistrativa bördan ligger något högre än det offentligas utgifter för att hantera skattesy- stemet. Ett ytterligare perspektiv på bördans relativa storlek ges om man relaterar den till de totala intäkterna för de skatter och avgifter där företagen är skattesubjekt. uppgick dessa intäkter till och den uppmätta bördan uppgår alltså till av dessa intäkter. Av Tabell 5.9 framgår att en betydande del av bördan, drygt hälften, är att hänföra till mer- värdesskatten. För detta område kan också konstateras att av den totala bördan på mervärdesskatteområdet beror på implementering av EU-direktiv. Denna är inte tillgänglig för nationell lag- stiftning. Som tidigare konstaterats fullföljs i ett ambitiöst program för att reducera den administrativa bördan. I utgångs- läget () uppgick den totala bördan inte bara på skatteområdet till (3,av BNP). Målet är att nedbringa denna börda eller med . Av aktuella uppgifter framgår att hade bördan minskat med . Av större intresse är att på skatteområdet uppgick i bördan till (eller till av BNP) och att målsättningen är att nedbringa denna med eller . För del uppgår alltså den uppmätta bördan 2004 till vilket utgör av BNP detta år. Detta indikerar även om internationella jämförelser är besvärliga att göra bl.a. därför att den ekonomiska struk- turen mellan ekonomierna skiljer sig åt att i utgångsläget i förhållande till har en lägre administrativ börda på skatteområdet av BNP i för- hållande till av BNP. Möjligheterna att åstadkomma en viss procentuell reduktion i den administrativa bördan skiljer sig därför rimligen åt mellan länderna, ett förhållande som bör beaktas vid formuleringen av det svenska målet. Vid en samlad bedömning av dessa omständigheter anser regeringen att ett mål om framstår som väl avvägt. Ett sådant mål kommer under nu överblickbar tid att vara kraftfullt pådrivande i arbetet med att minska företagens administrativa kostnader. tar det hänsyn till att den kommande översynen av skattesystemet sker utifrån ett fler- tal skilda utgångspunkter och med ett mycket brett anslag. Förekomsten av ett mål på utgör en drivkraft för regeringen att i kommande skattelagstiftning beakta effekterna på den administrativa bördan. Regeringen avser att lö- pande beakta målet. I detta sammanhang kan nämnas att förslag om s.k. ombudsdeklaration, där kravet på egenhändig underskrift av deklara- tioner i vissa fall skulle kunna slopas, skall lämnas och systemet avses införas . Dagens krav på egen underskrift har bedömts medföra en avsevärd kvantitativ börda för företagen. Efter det att samtliga kostnadskrävande regelverk är genomgångna och specifika och tydliga mål har satts upp för hur mycket före- tagens kostnader för att administrativt hantera dessa regelverk kan minska, kommer också ett mål att kunna formuleras som tydligt anger en ambitionsnivå i fråga om de totala kostnaderna för dessa regelverk. Därvid kan en justering av målen för enskilda områden bli aktuellt när helheten kan överblickas. I detta avsnitt redovisas de offentligfinansiella effekterna av de förslag till förändrade skatte- regler som lämnas eller aviseras i denna propo- sition. Budgeteffekter för åren 20062008 redovisas i tabell 5.9. Fyra olika effekter redovisas. Först anges bruttoeffekterna som beskriver den statiskt beräknade förändringen i intäkterna från den skatt som regeländringen avser (räknat på helår) utan beaktande av eventuella indirekta effekter. Vid en bedömning av de kortsiktiga ekono- miska effekterna av olika åtgärder är den periodiserade nettoeffekten för den konsoli- derade offentliga sektorn mest relevant. I den periodiserade redovisningen förläggs föränd- ringar i skatte- och avgiftsintäkter till det inkomstår skatten eller avgiften avser. Vidare beaktas i nettoeffekten även olika slag av indi- rekta effekter på skatteintäkterna i stort och på offentliga utgifter. Den periodiserade netto- effekten redovisas för åren 20062008. Därefter redovisas den varaktiga nettobudget- effekten för varje åtgärd. Den ger ett mått på den långsiktiga kostnaden för offentlig sektor av de olika åtgärderna. Avvikelser mellan den varaktiga effekten och de periodiserade årseffekterna beror bl.a. på fördröjd övervältring av vissa skatter på andra skattebaser. Vid temporära åtgärder utgörs den varaktiga effekten av räntan på nuvärdet av framtida saldoförändringar. Dessutom redovisas, på den nedersta raden, den sammanlagda kalenderårseffekten på stats- budgeten för åren 20062008 av förslagen. Denna redovisning sker i kassamässiga termer, vilket innebär att olika slag av uppbördsförskjut- ningar i skatte- och avgiftsuttaget beaktas. Sådana förskjutningar förekommer i olika stor utsträckning och med olika tidsprofil för olika skatter. Denna kassamässig redovisning är främst av betydelse vid beräkningen av statens lånebehov. Den inkomstberäkning som redo- visas i kapitel 6 baseras både på de förslag till förändrade skatteregler som presenterats i denna proposition och på bedömningar av den ekono- miska utvecklingen. I kapitel 6 redovisas in- komsterna i nominella termer. De offentlig- finansiella effekterna av de olika förslagen som redovisas i detta kapitel har däremot beräknats utifrån priser och volymer. Förslaget om ytterligare kompensation för den allmänna pensionsavgiften beräknas medföra en varaktig budgetförsvagning på . Detta belopp utgör nettot av den nega- tiva effekten på statsbudgeten av skattereduk- tionen, som beräknas uppgå till , och en positiv effekt på kommunernas skatteintäkter av minskad avdragsrätt som be- räknas uppgå till . Som en del av skattesänkningarna inom den gröna skatteväxlingen höjs grundavdraget för personer som endast betalar in- komstskatt. Totalt leder höjniningen av grundavdraget till en budgetförsvagning på sammanlagt netto för . Som en följd av grundavdragshöjningen upp- kommer en mindre nettoförsvagning på eftersom inkomstbeskatt- ning av utomlands bosatta, de s.k. SINK- reglerna, är kopplade till grundavdraget. En höjning av avdraget för arbetsresor från till per mil beräknas ge en budgetförsvagning på 2006. Den begränsade uppräkningen av skiktgrän- serna för beräknas medföra en varaktig budgetförstärkning på . Justeringen av begränsningsregeln för fastig- hetsskatt, genom att taket för hur mycket fastighetsskatt som skall betalas sänks från , beräknas innebära en varaktig budget- försvagning om . Den föreslagna permanenta höjda fastighetsskatten för vattenkraftverk, från till , medför en periodiserad nettoeffekt på , medan den tillfälliga höjningen för beskattningsåren 2006 2010 innebär en budgetförstärkning på . uppgår den totala nettoeffekten till . Den redovisade bruttoeffekten på utgör effekten av skattehöjningar före den indirekta effekten av att bolagsskatte- betalningarna sjunker. Med en bolagsskattesats på sjunker bolagsskattebetalningen med dvs, nettoeffekten blir . De föreslagna skattehöjningarna inom ramen för grön skatteväxling 2006 har en total om- slutning på i periodiserade nettotermer (förslag i denna proposition omfattar 1,97 miljarder, medan förslag på reste- rande del redovisas nedan under Förslag i andra Höjningen av fordonsskatten för lätta lastbilar och lätta bussar beräknas ge en budgetförstärkning på . Höjd skatt på avfall som deponeras och höjd skatt på naturgrus beräknas ge inkomstförstärk- ningar på 0,09 respektive . Den ökade kärnkraftsskatten ger . Den höjda skatten på el för el-, gas-, värme- och vattenförsörjning samt höjda energi- skatter på el för hushåll och servicesektorn medför förstärkningar om 0,20 respektive . Vidare föreslås ett slopande av koldioxid- skatten för industrin och de högeffektiva kraftvärmeverken som omfattas av utsläpps- handelssystemet samt en nedsättning av koldi- oxidskatten motsvarande per kg koldioxid för övriga anläggningar inom energisektorn. Sammantaget ger detta en budgetförsvagning på 2006. Tobaksskattehöjningarna, dels genom en höjd minimiskatt för lågpriscigaretter, dels genom höjd skatt på röktobak, beräknas ge en varaktig budgetförstärkning på . Reklamskatten för dagspress, populär- och fackpress och övriga sänks med sammanlagt varaktigt. Den fortsatta avtrappningen av avdraget för energiskatt på el som producerats i vindkraftverk beräknas ge en budgetförstärkning på 0,02 mil- jarder kronor 2006. Följande förslag bedöms medföra försumbara budgeteffekter: -Förlängningen av övergångsbestämmel- sen om beskattning av sjömän i det nordiska skatteavtalet. -Förslaget om att öka reduceringen av förmånsvärdet för miljövänliga bilar. De föreslagna förändringarna i nivåerna på vissa socialavgifter ger sammantagna inga offentlig- finansiella effekter. Förslag i andra propositioner Som en del i den gröna skatteväxlingen sänks arbetsgivaravgifterna tillfälligt under 200607 för den först anställde motsvarande 2006. Inom ramen för grön skatteväxling införs två nya skattebaser, dels beskattning av avfall som förbränns vilket ger en budgetförstärkning på netto 2006, dels en skatt på flygresor vilket ger en nettoförstärkning på . Den sänkta skatten för dieseldrivna bilar med lägre partikelutsläpp ger en budgetförsvagning med 2006. Den miljöinriktade fordonskatteomläggning- en för lätta fordon bedöms initialt medföra en budgetförstärkning, men varaktigt innebära en budgetförsvagning på . Den höjda skatten på vissa alkoholdrycker medför en budgetförstärkning på . Sammantagna effekter av skatteåtgärderna Sammantaget medför de nu föreslagna och aviserade åtgärderna en nettoförsvagning av bud- geten för offentlig sektor 2006 på i periodiserade termer. För statsbudgeten innebär de här redovisade åtgärderna en för- svagning på i kassamässiga termer 2006. Tabell 5.9 Budgeteffekter av åtgärder på skatteområdet m.m. Bruttoeffekter, periodiserade nettoeffekter för offentlig sektor år 20062008, varaktiga effekter för offentlig sektor samt kassamässiga effekter för statsbudgeten Kompensation för allmän pensionsavgift 1/1 2006 -6,63 -6,63 -6,63 -6,63 -6,63 -9,69 -9,69 -9,69 -9,69 -9,69 1/1 2006 -2,50 -2,50 -2,50 -2,50 -2,50 Följdändring av höjt grundavdrag för utomlands bosatta (SINK) 1/1 2006 -0,06 -0,06 -0,06 -0,06 -0,06 Höjt milavdrag resa till/från arbete 1/1 2006 -0,26 -0,26 -0,26 -0,26 -0,26 1/1 2006 Justerad begränsningsregel fastighetsskatt 2 1/1 2006 -0,23 -0,23 -0,25 -0,30 -0,30 1/1 2006 Höjd tobaksskatt, totalt 1/1 2006 Nedsatt reklamskatt, totalt 1/1 2006 -0,30 -0,32 -0,32 -0,32 -0,32 -0,13 -0,13 -0,13 -0,13 -0,13 -0,03 -0,04 -0,04 -0,04 -0,04 -0,14 -0,15 -0,15 -0,15 -0,15 Slopad och nedsatt koldioxidskatt i handlande sektor 1/1 2006 -1,05 -0,86 -0,86 -0,86 -0,77 Höjd skatt på naturgrus 1/1 2006 Höjd fordonsskatt, lätta lastbilar och lätta bussar 1/1 2006 1/1 2006 Höjd skatt på avfall som deponeras 1/1 2006 Höjd energiskatt på el i hushålls- och servicesektorerna 1/1 2006 Höjd skatt på el för el-, gas-, värme- och vattenförsörjning 1/1 2006 1/1 2006 -5,93 -6,71 -6,75 -6,80 -7,10 Förslag i andra propositioner Tillfälligt sänkt arbetsgivaravgift för den först anställde 2006-07 -1,10 -1,10 -0,90 Skatt på avfall som förbränns 1/1 2006 1/5 2006 Miljöiinriktad fordonsskatteomläggning för lätta fordon 1/1 2006 -0,05 Sänkt skatt för dieseldrivna bilar med lägre partikelutsläpp 1/4 2006 -0,11 -0,07 -0,10 -0,11 -0,01 Skatt på vissa alkoholdrycker 1/6 2006 -4,58 -6,10 -5,65 -4,81 -5,33 Kassamässiga effekter för statsbudgeten -2,87 -2,62 -1,84 1 Med bruttoeffekt avses endast den direkta årseffekten av den skatt som regeländringen avser. 2.En konsekvens av regeländringen är att även begränsningsregeln för förmögenhetsskatt utvidgas. Ca av kan hänföras till förmögenhetsskatten. 3 Ikraftträdande osäkert. Jämfört med perioden 19982000 var tillväxten i ekonomin betydligt lägre 20012003. Antalet arbetade timmar minskade och den privata kon- sumtionen visade en svag ökningstakt. Även hushållens kapitalvinster minskade som kapitalförlusterna ökade. För att motverka konjunkturnedgången genomfördes skatte- sänkningar och utgiftsreformer såväl 2001 som 2002. ökade skatte- intäkterna med i genomsnitt . Intäkternas utveckling beror dels på de under- liggande skattebasernas förändring, dels på regel- ändringar. Den underliggande ökningen, dvs. exklusive effekter av regeländringar, uppgick till . blev tillväxten i ekonomin betydligt högre framför allt genom en ökad industripro- duktion och en stark exportutveckling. Arbets- marknaden utvecklades emellertid svagt och utbetalda löner bedöms ha ökat med . En hög produktivitet medförde att lönesumman, den största skattebasen, minskade som andel av BNP. Skatteintäkterna beräknas ha ökat medan den underliggande ökningen beräknas ha uppgått till . Skillnaden mellan den faktiska och underlig- gande utvecklingen förklaras till stor del av bes- lutet att räntebelägga bolagens periodiserings- fonder , vilket har fått till följd att vissa bolag återfört hela eller delar av sin fond- avsättning till beskattning. Återföringen beräk- nas ha ökat bolagens inkomstskatt med ca , vilket motsvarar av BNP. Den tillfälliga intäktsökningen höjer skattekvoten i motsvarande grad. Tabell 6.1 Totala skatteintäkter, offentliga sektorns inkomster och statsbudgetens inkomster Miljarder kronor och procent (kursivt) -0,1 -7,7 -26,9 -2,1 -3,7 Anm.: Beloppen är avrundade och summerar därför . Statsbudgetens inkomster är redovisade enligt de nya principerna (se avsnitt 6.2). bedöms tillväxten tillfälligt bli lägre. Antal arbetade timmar antas öka något och hus- Effekten av återförda periodiseringsfonder beräknas bli , dvs. betydligt lägre än 2004. Osäkerheten i prognosen över företagens inkomstskatter är större än normalt och beror på svårigheter att bedöma hur före- tagen väljer att hantera sina periodiseringsfonder. Sammantaget beräknas de totala skatteintäkterna öka 2005. Den lägre ökningen förklaras dels av den minskade effekten av perio- diseringsfonder, dels av genomförda skatte- sänkningar. väntas tillväxten i ekonomin bli högre. Antalet arbetade timmar beräknas öka samtliga år som hus- hållens konsumtionsutgifter ökar snabbare än . ökar skatte- intäkterna med i genomsnitt medan de underliggande intäkterna ökar med i genomsnitt . I beräkningen av den underliggande utvecklingen har hänsyn inte tagits den varaktiga effekten av räntebelägg- ningen av periodiseringsfonder, som den redovi- sas i tabell 6.5, utan de kortsiktiga effekterna på företagens inkomstskatt. Skatt på arbete beräk- nas öka med i genomsnitt medan skatt på kapital respektive konsumtion beräknas öka . Skattekvoten, dvs. skatteintäkterna som andel av BNP, är tämligen och uppgår till 2008. Regeringen lämnar i denna proposition ett antal skatteförslag (se kapitel 5). Bland annat föreslås att sista delen av den kompensa- tion för allmän pensionsavgift som påbörjades genomförs. Förslaget minskar hushållens inkomstskatter med nära . Dessutom föreslås en fortsatt skatteväxling om . I tabell 6.2 redovisas den offentliga sektorns skatter enligt nationalräkenskapernas redo- visningsprinciper. Hushållens direkta skatter beräknas 20062008 öka med i genomsnitt med en svagare ökning 2006 till följd av föreslagna skattesänkningar. Företagens direkta skatter beräknas öka med i genomsnitt . Indirekta skatter ökar med i genomsitt och socialförsäkringsavgifter . Den starkare utvecklingen av indirekta skatter förklaras av att sjukförsäkringsavgiften föreslås sänkas 2006 medan motsvarande höjning sker av den allmänna löneavgiften, som är en indirekt skatt. I den offentliga sektorns inkomster ingår även övriga inkomster, vilka redovisas i tabell 6.1. Tabell 6.2 Offentliga sektorns skatter enligt nationalräkenskaperna Anm.: Definitivt utfall föreligger och . SCB kommer att revidera det preliminära utfallet . Som framgår av tabell 6.1 beräknas statsbud- getens skatteinkomster öka med , vilket inne- bär en genomsnittlig ökning . Övriga inkomster på statsbudgeten beräknas 2006 till , vilket är en ökning med jämfört med . För- ändringen är beräknad enligt den nya redo- visningsstrukturen, där ca , som tidigare redovisats under övriga inkomster, redovisas under inkomst- typen Skatter m.m. De inkomsttitlar som om- fattas av flytten redovisas i avsnitt 6.2.5. Kommunernas skatteintäkter beräknas öka med i genomsnitt 20062008. Den underliggande utvecklingen, exklusive regeländringar och kommunala utdebiteringsför- ändringar, uppgår även den till . Kommunernas skatteintäkter redovisas i avsnitt 6.4.1. 6.2Statsbudgetens inkomstsida en fastställs vid den årliga inkomsttaxeringen som ekonomiska vårproposition aviserade regeringen att den avsåg att föreslå en ny struk- tur och ändrade redovisningsprinciper för stats- budgetens inkomster. Följande skäl anfördes för förändringen. Den nuvarande indelningen på enskilda titlar visar varken intäkterna eller de kassamässiga in- komsterna. Ur analyssynpunkt är en intäkts- redovisning (periodiserad redovisning) att före- dra eftersom en sådan redovisning har en direkt koppling till skattebasens utveckling och de för året gällande skattereglerna. Eftersom det nuva- rande budgetsaldot är detsamma som låne- behovet behövs även en kassamässig redo- visning, men denna är tillräcklig för de sammanlagda skatteinkomsterna (totalnivån). Förslaget till ändrade redovisningsprinciper berör endast redovisningen av skatteinkomster medan redovisningen av budgetens övriga in- komster är oförändrad. För att få överens- stämmelse med nationalräkenskapernas avgräns- ning av skatter föreslås också att ett antal inkomsttitlar flyttas från inkomsttypen 2000 Inkomster av statens verksamhet till 1000 Skatter m.m. (se avsnitt 6.2.5). I finansutskottets betänkande (bet. 2004/05:FiU20) efterfrågar utskottet en redo- görelse av konsekvenserna av den ändrade redo- visningen, både avseende de analytiska fördelarna och de eventuella komplikationer som förändringen kan ge upphov till. Utskottet pekar även på vikten av att löpande kunna följa de olika inkomstslagen. Mot bakgrund av vad utskottet uttalat vill regeringen anföra föl- jande. 6.2.1Problem med nuvarande redovisning var redovisningen kassamässig på de flesta inkomsttitlarna. I samband med skatte- kontots införande det året ändrades redo- visningen till att avse debiterade i stället för betalda belopp. Skillnaden mellan debiterade skatter och betalningar redovisas på en separat inkomsttitel Betalningsdifferenser. För skatter som omförs från andra inkomsttitlar skedde ingen förändring. Samma princip gäller även efter 1998, dvs. att det är de belopp som Dessa skatter redovisas således på in- komsttiteln med eftersläpning. Den nuva- rande ordningen har huvudsakligen tre nackdelar som behandlas i det följande. Nuvarande redovisningsprinciper innebär att vissa inkomsttitlar visar negativa belopp. Som exempel kan nämnas inkomsttiteln 1111 Fysiska personers inkomstskatt som har visat negativa belopp . Detta kan felaktigt uppfattas som att det antingen är fel i redovisningen eller att den statliga inkomstskatten är negativ. Den verkliga orsaken är att skattereduktionen för allmän pensionsavgift redovisas tillsammans med statlig inkomstskatt. Nuvarande redovisningsprinciper medger inte heller någon särredovisning av de skatter som nettoredovisas under titlarna fysiska och juri- diska personers inkomstskatter. Detta innebär att statlig skatt på förvärvsinkomster, statlig skatt på kapitalinkomster, skattereduktioner m.fl. skatter redovisas sammantaget. Det är mer eller mindre omöjligt att utifrån nuvarande upp- ställning i statsbudgeten härleda utvecklingen av skatter i den nuvarande redovisningen till ändringar i regelsystemen och utvecklingen av makroekonomin. Nuvarande redovisningsprinciper ger inte någon information om de perio- diserade skatterna. Såväl utformningen som ut- värderingen av finanspolitikens inriktning baseras på periodiserade skatter, dvs. skatter som hänförs till rätt inkomstår. För att ge ett bättre underlag för ekonomiska analyser redovisas därför sedan ett flertal år tillbaka även de perio- diserade skatterna till i den ekono- miska vårpropositionen, budgetpropositionen och i årsredovisningen för staten. I tabell 6.3 visas skillnaden mellan de perio- diserade intäkterna enligt föreslagen redovisning och de inkomster, som enligt nuvarande prin- ciper, redovisas på fysiska och juridiska personers inkomsttitlar.