prop · GT0310 · 2005-10-19 00:00:00 — Beslut som skall tillställas part sändes till parten i vanligt brev under hans för nämnden kända adress. Om beslutet meddelats i samband med förhandling, skall det sändas och i annat fall som beslutet meddelas. Beslut som skall tillställas en Prop. 2005/06:10 part sänds till parten i vanligt brev under hans eller hennes för nämnden kända adress. Om be- slutet meddelats i samband med ett sammanträde, skall det sändas och i annat fall som beslutet meddelas. 1.Denna lag träder i kraft . 2.I fråga om ärenden som en arrendenämnd avgjort före ikraftträdan- det gäller äldre bestämmelser. 3 Ärendet och dess beredning I detta ärende behandlas dels förslag som syftar till att effektivisera för- farandet i hyres- och arrendenämnderna, dels förslag med anledning av att vissa nämnder administrativt samordnas med tingsrätter. Ett effektivare förfarande i hyres- och arrendenämnderna ingav BAHS1 promemorian Förfarandet vid hyresnämnderna och arrendenämnderna. Promemorian innehåller förslag till ändringar i lagen (1973:188) om arrendenämnder och hyresnämnder (nämndlagen), m.m. Promemorian, vars lagförslag finns i bilaga 1, har remissbehandlats. En förteckning över remissinstanserna finns i bilaga 2. En sammanställ- ning av remissvaren finns tillgänglig i (dnr Ju2001/3974/DOM). Förslag med anledning av att vissa nämnder administrativt samordnas med tingsrätter lämnade delbetänkandet Nytt system för prövning av hyres- och arrendemål (SOU 1999:15). I betänk- andet föreslås att hyres- och arrendenämnderna skall avskaffas och att den största delen av nämndernas verksamhet skall föras över till domstol. Betänkandet har remissbehandlats (dnr Ju1999/1174/DOM). I bilaga 3 finns en förteckning över remissinstanserna. I skrivelsen Reformeringen av domstolsväsendet en handlingsplan (skr. 1999/2000:106) redovisade regeringen för sin bedömning att förslaget att nämndernas verksamhet skall föras över till domstol inte borde genomföras. uttalade regeringen i skrivelsen Reformeringen av domstols- väsendet information och uppföljning av handlingsplanen (skr. 2000/01:112) att en lösning för att komma till rätta med sårbarheten hos de mindre hyres- och arrendenämnderna var att administrativt knyta dessa till tingsrätten på respektive ort. Året därefter gavs i uppdrag att utreda och lämna förslag till en administrativ och organi- satorisk samordning som knyter de mindre hyres- och arrendenämnderna till tingsrätten på respektive ort. I den rapport, Organisationen för vissa hyres- och arrendenämnder, som lämnade före- slås bl.a. att de mindre nämnderna skall ombildas till särskilda domstolar inom tingsrätten på respektive ort. Rapporten har remissbehandlats (dnr Ju2002/5022/DOM). I bilaga 4 finns en förteckning över remissinstan- serna. I budgetpropositionen (prop. 2004/05:1 utg.omr. 4) har rege- ringen informerat om regeringens bedömning att antalet hyres- och arrendenämnder bör minskas från tolv till åtta genom att verk- samheten vid nämnderna i , , och förs till övriga nämnder samt att de mindre hyres- och arrendenämnderna bör 1 BAHS är en förkortning för Bostadsdomstolens, Arrendenämndernas och Hyresnämnder- nas . Bostadsdomstolens uppgifter i BAHS har sedan domstolen av- vecklats övertagits av . samordnas administrativt med tingsrätten på respektive ort. har ställt sig bakom regeringens bedömning (bet. 2004/05:JuU1, rskr. 2004/05:105). Förändringarna skall vara genomförda . På grundval av betänkande och Dom- stolsverkets rapport har inom utarbetats ett utkast till lagrådsremiss med förslag i anledning av att vissa nämnder admini- strativt samordnas med tingsrätter. Utkastet till lagrådsremiss motsvaras av avsnitt 5 i denna proposition. Lagförslagen i utkastet till lagrådsremiss finns i bilaga 5. ombudsmän, , Hovrätten över och , , , Hyres- och arrendenämnden i , i , i , , Juridiska fakultetsnämnden vid , , Fastighetsägarna , , , (), och () har beretts tillfälle att yttra sig över utkastet. De yttranden som kommit in finns tillgängliga i (dnr Ju2005/5636/DOM). Regeringen beslutade att inhämta Lagrådets yttrande över de lagförslag som finns i bilaga 6. Lagrådets yttrande finns i bilaga 7. Lagrådet har lämnat förslagen utan I förhållande till lagrådsremissens lagförslag har gjorts ett tillägg i 8 § nämndlagen och några rent redaktionella justeringar. 4Ett effektivare förfarande i hyres- och arrendenämnderna Det finns tolv hyresnämnder och lika många arrendenämnder. Hyres- nämndernas kanslier är kanslier även åt arrendenämnderna. Kanslierna är belägna i , , , , , , , , , , och . Nämnderna är förvaltningsmyndigheter. En hyresnämnd har bl.a. i uppgift att pröva vissa hyres- och bostads- rättstvister samt att medla respektive vara skiljenämnd i sådana tvister. En arrendenämnd har i uppgift att pröva vissa arrendetvister samt att medla respektive vara skiljenämnd i sådana tvister. Nämnderna bedriver också en för allmänheten kostnadsfri upplysningsverksamhet. En enkel och smidig processordning tillämpas. Förfarandet vid nämnderna skall enligt de syften som ligger bakom regleringen vara enkelt, snabbt och billigt. Det förutsätts att en part skall kunna uppträda hos nämnden utan ombud. Förfarandet är enligt huvudregeln muntligt. Ett ärende skall sättas ut till sammanträde för Föreskrifter saknas om förberedelsen inför sammanträdet, men normalt bereds motparten först tillfälle till skriftligt yttrande. allmän domstol gällande principerna om omedelbarhet och koncentration gäller inte i nämndförfarandet. Vid nämnderna tas inte någon ansökningsavgift ut, och vardera parten svarar för sina kostnader vid nämnden. I BAHS:s promemoria (promemorian) läggs fram ett antal förslag till processuella förändringar som har till syfte att skapa ett effektivare för- farande hos hyres- och arrendenämnderna. Vissa av förslagen har redan tagits om hand. Det gäller de föreslagna reglerna om att nämnderna skall få hålla sammanträde per telefon och ta upp bevisning på telefon (prop. 2004/05:131, bet. 2004/05:JuU29, rskr. 2004/05:307). förslagen i promemorian de överväganden som redovisas i avsnitt 4.2 4.2.1De generella reglerna om intresseledamöternas medverkan Regeringens förslag: Vid prövning av en fråga som inte avgörs genom skiljedom kan nämnden bestå av ordföranden ensam, om prövningen är enkel och det är lämpligt med hänsyn till vad ärendet gäller. Vid prövning av en fråga som avgörs genom skiljedom kan nämnden bestå av ordföranden ensam, om parterna begär det. Promemorians förslag till sammansättningsregel för prövning av frågor som inte avgörs genom skiljedom skiljer sig från regeringens så- tillvida att promemorians förslag inte innehåller något uttryckligt krav på att prövningen skall vara enkel. Promemorians förslag till sammansätt- ningsregel vid prövning av frågor som avgörs genom skiljedom skiljer sig från regeringens på så sätt att det i promemorian föreslås att nämnden även skall kunna bestå av tre lagfarna ledamöter. Remissinstanserna: När det gäller prövning av en fråga som inte avgörs genom skiljedom tillstyrker merparten av remissinstanserna för- slaget eller lämnar det utan någon invändning. Hyres- och arrende- nämnden i anser dock att den föreslagna bestämmelsen bör preciseras. anser att endast ärenden som är av rutinkaraktär eller av enkel beskaffenhet bör kunna avgöras utan med- verkan av intresseledamöter. Vissa ärenden, t.ex. hyressättningsärenden, förlängningsärenden och ärenden om ombyggnad, är enligt Hyresgäster- nas sällan eller aldrig av enkel beskaffenhet. Det bör därför enligt förbundet framgå av lagtexten att dessa skall avgöras under med- verkan av intresseledamöter. Beträffande prövning av en fråga som avgörs genom skiljedom yttrar sig endast ett fåtal remissinstanser över förslaget. Jordbruks- arrendatorers förbund (SJA) ställer sig tveksamt till förslaget att arrendenämnden vid avgörande genom skiljedom skall kunna bestå av enbart lagfarna ledamöter. nämnden i avstyrker förslaget att en hyres- eller arrendenämnd som skiljenämnd skall kunna bestå av tre lagfarna ledamöter. Skälen för regeringens förslag Prövning av en fråga som inte avgörs genom skiljedom består enligt 5 § första stycket nämndlagen av en lagfaren ordförande och två andra ledamöter, s.k. intresseledamöter. Av de senare ledamöterna skall den ena vara väl förtrogen med förvaltning av hyresfastighet och den andra med bostadshyresgästers förhållanden eller, när ärendet rör lokal, med näringsidkande hyresgästers förhållanden. består enligt 2 § första stycket nämndlagen av en lagfaren ordförande och två intresseledamöter. Av intresseledamöterna skall den ena såsom ägare av jordbruksfastighet eller på liknande sätt ha förvärvat erfarenhet av arrendeförhållanden och den andra vara jord- bruksarrendator. Vid företagande av förberedande åtgärd, vid prövning av fråga om av- visning av ansökan eller avskrivning av ärende samt vid handläggning av överklagande kan hyres- eller arrendenämnden enligt 5 § andra stycket respektive 2 § andra stycket nämndlagen bestå av ordföranden ensam. Detsamma gäller, om parterna samtycker till det eller saken är uppenbar. I promemorian föreslås att möjligheterna att avgöra ett ärende utan medverkan av intresseledamöter utvidgas genom att kravet på att saken skall vara uppenbar ersätts av ett krav på att det med hänsyn till ärendets beskaffenhet skall vara lämpligt att avgöra ärendet utan intresseleda- möter. Som exempel på ärenden som skulle kunna avgöras av ordföran- den ensam nämns i promemorian bl.a. dispensärenden enligt arrendelag- stiftningen och ärenden om åtgärdsföreläggande, som i det enskilda fallet inte är komplicerade eller av principiell art. I likhet med remissinstanserna delar regeringen bedömningen att det finns skäl att något utvidga möjligheterna att avgöra ärenden utan medverkan av intresseledamöter. På så sätt ökar möjligheterna till en mer flexibel och snabbare handläggning. I linje med vad som anförs av anser rege- ringen att det avgörande för om ett ärende skall kunna avgöras utan medverkan av intresseledamöter bör vara om prövningen är enkel. Det kan dock finnas ärenden där prövningen skulle kunna uppfattas som enkel men där det ändå finns skäl att låta intresseledamöterna medverka. Enligt regeringens uppfattning bör intresseledamöter även i fortsätt- ningen delta vid prövningen av sådana ärenden där deras sakkunskap fyller en viktig funktion och detta oavsett om prövningen skulle kunna anses som enkel. Det bör därför förutom att prövningen är enkel krävas att det är lämpligt att ärendet avgörs av ordföranden ensam med hänsyn till vad ärendet gäller. Prövning av en fråga som avgörs genom skiljedom För ärenden som avgörs genom skiljedom gäller samma sammansätt- ningsregler som för andra ärenden som handläggs av hyres- eller Vid prövning i sak genom skiljedom består nämnden följaktligen av en lagfaren ordförande och två intresseledamöter. I promemorian föreslås att nämnden som skiljenämnd skall kunna bestå av ordföranden ensam alternativt tre lagfarna ledamöter, om parterna begär det. Som skäl för förslaget anförs att möjligheten till skiljedom står öppen även i hyres-, arrende- och bostadsrättstvister som annars faller under allmän domstols kompetens och att de tvister som nämnderna kan avgöra därför ibland kan vara sådana att det är lämpligast att avgöra tvisten med enbart lagfarna ledamöter. Det framhålls i prome- att detta särskilt är fallet då skiljeavgörandet skall avse enbart rättsfrågor. Regeringen menar att en möjlighet att ersätta intresseledamöterna med lagfarna ledamöter skulle förändra nämndens karaktär från att vara hyres- respektive arrendenämnd till att bli en skiljenämnd i största allmänhet. Regeringen är därför inte beredd att föreslå att hyres- eller arrende- nämnden som skiljenämnd skall kunna bestå av tre lagfarna ledamöter. I likhet med vad som är fallet vid tvister som inte avgörs genom skilje- dom kan det emellertid förekomma att prövningen av en fråga som skall avgöras genom skiljedom är av enklare beskaffenhet och därför bör kunna avgöras av ordföranden ensam. Det bör alltså finnas en möjlighet att pröva även skiljetvister med s.k. enkel sammansättning. En förut- sättning för att få använda sig av en sådan sammansättning bör dock i linje med vad som i allmänhet gäller i fråga om skiljeförfaranden vara att parterna begär det. Parternas vilja bör dock inte vara helt avgörande för vilken sammansättning som skall väljas. Enligt regeringens uppfatt- ning måste nämnden ha möjlighet att neka en sådan sammansättning, om den anser att det inte skulle vara lämpligt att avgöra tvisten utan medverkan av intresseledamöter. Mot bakgrund av det anförda föreslår regeringen att nämnden i skiljetvister kan bestå av ordföranden ensam, om parterna begär det. 4.2.2Intresseledamöternas medverkan i vissa ärenden enligt hyresförhandlingslagen Regeringens förslag: I ärenden enligt hyresförhandlingslagen om rätt till eller förlängning av förhandlingsordning (9 respektive 13 §) och om skadestånd (26 och 27 §§) skall hyresnämnden bestå av två lagfarna ledamöter. Promemorians förslag överensstämmer med regeringens. Remissinstanserna: Samtliga remissinstanser tillstyrker förslaget eller lämnar det utan någon invändning. Skälen för regeringens förslag: Som framgår av föregående avsnitt består hyresnämnden enligt huvudregeln av en lagfaren ordförande och två intresseledamöter. Enligt 5 a § nämndlagen skall hyresnämnden i vissa fall bestå av två lagfarna ledamöter. Enligt bestämmelserna i para- grafens första stycke gäller det vid prövning av om en förhandlings- klausul skall föras in eller slopas i ett hyresavtal enligt 2 § hyresförhand- lingslagen, vid prövning av ersättning enligt 20 § hyresförhandlingslagen till en hyresgästorganisation för dess förhandlingsarbete samt vid pröv- ning av hyresvillkor med tillämpning av 21 § hyresförhandlingslagen. Enligt paragrafens andra stycke har hyresnämnden den angivna samman- sättningen även i andra ärenden, om de intresseledamöter som skall delta har anknytning till organisationer som kan antas ha ett gemensamt intresse som står i strid med den ena partens intresse i tvisten. Paragrafen infördes med anledning av en dom från Europeiska dom- stolen för de mänskliga rättigheterna () som medde- lades i målet mot . Målet gällde bl.a. tillämpningen av artikel 6 punkten 1 i Europeiska konven- tionen om skydd för de mänskliga rättigheterna och de grundläggande friheterna () där bl.a. föreskrivs att envar, när det gäller prövningen av hans civila rättigheter och skyldigheter, skall vara berättigad till en rättvis och offentlig förhandling inför en oavhängig och opartisk domstol. I propositionen angavs som exempel på tvister som skulle kunna falla in under paragrafens andra stycke ärenden enligt hyresförhandlingslagen om rätt till förhandlingsordning (9 §) och om förlängning av förhand- lingsordning (13 §). Enligt propositionen fick det dock bli en uppgift för rättstillämpningen att med ledning av de syften som bär upp regeln i andra stycket avgöra dess närmare tillämpningsområde (prop. 1990/91:98 s. 43 f.). I promemorian föreslås att hyresnämnden skall bestå av två lagfarna ledamöter i ärenden om rätt till eller förlängning av förhandlingsordning. Som skäl för detta anförs att det råder osäkerhet om ärendena kan anses vara sådana att bestämmelsen i 5 a § andra stycket nämndlagen föran- leder att hyresnämnden skall bestå av två hyresråd. Det finns exempel från praxis där intresseledamöter ibland deltagit och ibland inte. I likhet med remissinstanserna delar regeringen bedömningen att det därför be- hövs en entydig regel med det innehåll som föreslagits. Regeringen före- slår mot denna bakgrund att hyresnämnden i ärenden om rätt till eller förlängning av förhandlingsordning alltid skall bestå av två lagfarna ledamöter. När det gäller ärenden om skyldighet för hyresvärd att betala skade- stånd till en hyresgästorganisation efter försummelse att förhandla enligt 26 eller 27 § hyresförhandlingslagen ifrågasätts i promemorian lämp- ligheten av att en intresseledamot som utsetts på förslag av en organisa- tion som har omedelbar anknytning till den organisation som begär skadestånd deltar i avgörandet. Motsvarande gäller en organisation mot vilken yrkandet riktas. I dessa fall föreligger inte ett sådant gemensamt intresse som i Langborgerfallet. Situationen är snarare att betrakta som jävsliknande. Regeringen instämmer i att det kan ifrågasättas om det är lämpligt med medverkan av intresseledamöter vid prövning av dessa ärenden. Regeringen föreslår därför i enlighet med promemorian att även sådana ärenden skall undantas från huvudregeln och i stället avgöras av två lagfarna ledamöter. Innehållet i och formerna för en ansökan Regeringens förslag: Beträffande de allra flesta ansökningar skall det krävas att ansökan innehåller uppgift om det som yrkas och de om- ständigheter som åberopas till stöd för yrkandet. Nämnden skall kunna tillåta att en ansökan görs muntligen, om an- sökan görs vid ett sammanträde inför nämnden och avser en fråga som har samband med det ärende som behandlas vid sammanträdet. Promemorians förslag: I fråga om innehållet i en ansökan överens- stämmer promemorians förslag med regeringens. Promemorians förslag om att tillåta muntliga ansökningar skiljer sig från regeringens såtillvida att enligt promemorians förslag en ansökan får vara muntlig under förut- sättning att det är ändamålsenligt, att ansökan antecknas i protokoll vid sammanträde i annat ärende och att ärendena kan handläggas gemen- samt. Remissinstanserna: Vad gäller innehållet i en ansökan tillstyrker de allra flesta remissinstanserna förslaget eller lämnar det utan någon invändning. anser att en ansökan även bör innehålla uppgift om den bevisning som åberopas och vad som skall styrkas med varje bevis. Förslaget att tillåta muntliga ansökningar tillstyrks eller lämnas utan någon invändning av de allra flesta remissinstanserna. i förordar att det i lagtexten tas in ett uttryckligt krav på att en lämplighetsprövning skall ske. i anser att endast en ansökan om uppskov med avflyttning i ett lokalmed- lingsärende bör kunna ske muntligen. Skälen för regeringens förslag: Merparten av de ärenden som hand- läggs vid hyres- eller arrendenämnderna inleds genom en ansökan. Ansökan skall alltid vara skriftlig. Bestämmelser om vad en ansökan skall innehålla finns, såvitt nu är av intresse, i 8, 15 a, 16 och 16 e §§ nämndlagen. Enligt 8 § nämndlagen som gäller för flertalet av de ärenden som hyres- och arrendenämnderna handlägger, såsom ärenden om förlängning av ett arrende- eller hyresavtal, ändring av arrende- eller hyresvillkor, hyressättning, byten, andrahandsupplåtelser och åtgärdsförelägganden skall i ansökan anges tvistens beskaffenhet. För några av ärendekategori- erna uppställs ytterligare krav. En ansökan om att förlängning av ett arrende- eller hyresavtal inte skall ske skall även innehålla uppgift om de skäl som åberopas mot förlängning och en ansökan om ändring av arrende- eller hyresvillkor skall även innehålla uppgift om den ändring av villkoren som begärs. Även för ärenden angående förhandlingsord- ning gäller att i ansökan skall anges tvistens beskaffenhet (15 a § nämnd- lagen). Av 16 § nämndlagen framgår att det i en ansökan om upprustnings- föreläggande, godkännande av förbättringsarbeten m.m. skall anges sökandens yrkande och grunderna för detta. Även i ärenden om ombild- ning till bostadsrätt eller kooperativ hyresrätt och rätt att förvärva arrendestället skall ansökan innehålla uppgift om sökandens yrkande och grunderna för detta (16 e § nämndlagen). I likhet med vad som kommer till uttryck i promemorian anser rege- ringen att den nuvarande regleringen om vad en ansökan skall innehålla i dessa hänseenden förefaller mindre konsekvent. Det torde inte finnas några hinder mot att införa mer enhetliga krav på ansökningarna när det gäller att ange yrkanden och grunder. Dessutom kan det finnas anledning till en viss uppstramning av kraven i vissa ärendetyper som faller in under 8 §. Mot bakgrund av det sagda föreslår regeringen att ansökningar i ärenden som faller in under 8, 15 a, 16 och 16 e §§ nämndlagen skall innehålla uppgift om det som yrkas och de omständigheter som åberopas till stöd för yrkandet. Detta bör dock inte gälla i ärenden som enbart I sådana ärenden bör det liksom räcka att tvistens beskaffenhet anges. Regeringen delar bedömningen i promemorian att det inte bör ställas upp något krav på att en ansökan skall innehålla bevisuppgift. rell regel om detta kan leda till att handläggningen tyngs i onödan. Vad en ansökan och en parts första inlaga till nämnden skall innehålla i de olika ärendetyperna bör lagtekniskt lösas så att bestämmelserna i största möjliga utsträckning tas in i 8 § och att det i övriga paragrafer görs hänvisningar dit. I promemorian föreslås vidare att kravet på att en ansökan skall vara skriftlig mjukas upp något. Som exempel på ett fall där en ansökan borde kunna göras muntligen anges i promemorian att en part vid ett samman- träde i ett ärende om medling i en lokalhyrestvist gör en ansökan om uppskov med avflyttning. Enligt regeringens uppfattning framstår det som lämpligt att en ansökan i ett sådant fall skall kunna göras muntligen. Det kan även finnas andra fall som faller in under 8 § nämndlagen där det kan vara lämpligt att tillåta en muntlig ansökan. enligt regeringens mening vara om ansökan avser en fråga som har samband med det ärende som behandlas vid det sammanträde då ansökan Regeringen föreslår därför att det för sådana fall öppnas upp en möjlighet att göra ansökan muntligen. Det bör dock vara upp till nämnden att i varje enskilt fall avgöra om det är lämpligt med en muntlig Detta bör framgå av lagtexten på så sätt att det där anges att nämnden får medge att en ansökan görs muntligen. Delegering av beredande uppgifter Regeringens förslag: Det införs en möjlighet att delegera beredande uppgifter till kanslipersonal. Promemorians förslag skiljer sig från regeringens såtillvida att det i promemorian föreslås att även vissa uppgifter som innebär avgörande av ett ärende skall kunna delegeras. Remissinstanserna är i huvudsak positiva. instanserna tillstyrker förslaget eller lämnar det utan någon invändning. ifrågasätter om rätten till delegation skall gå längre än vad som är möjligt vid tingsrätt och menar att delegationsrätten avseende av- skrivningsbeslut i vart fall bör begränsas till ärenden där ett avskriv- ningsbeslut inte får rättskraft. Även Hovrätten över och framför invändningar mot förslaget att delegationsmöjligheten skall gå längre än vad som är möjligt i allmän domstol. av uppfattningen att dispensärenden enligt arrendelagstiftningen inte skall kunna delegeras till nämndsekreterare. i anser att det över huvud taget inte bör förekomma delegering av ärenden om godkännande av förbehåll eller annat avtalsvillkor i Skälen för regeringens förslag: Enligt nuvarande reglering är delege- ring av beredande uppgifter till kanslipersonal i hyresnämnderna inte I promemorian föreslås att det skall införas en sådan möjlighet. I likhet med remissinstanserna anser regeringen att det är lämpligt att det införs en möjlighet till delegering av beredande uppgifter till kansli- En sådan möjlighet finns för de allmänna domstolarna och Regeringen föreslår därför att det i nämndlagen införs en bestämmelse om delegering av beredande uppgifter. I promemorian föreslås vidare att rätten att avgöra vissa ärenden skall Som exempel nämns i promemorian avskrivningsbeslut efter återkallelse, dispensärenden enligt arrendelagstiftningen och ären- den om godkännande av avstående från besittningsskydd. instanser invänder mot detta. Enligt regeringens mening bör beslut som innebär att ett ärende avgörs, i vart fall tills vidare, förbehållas ord- En bestämmelse om delegering bör därför i överensstäm- melse med vad som gäller för bl.a. tingsrätt begränsas till att avse För den kanslipersonal vid hyresnämnden som vidtar beredande upp- gifter bör reglerna om jäv i 4 kap. 13 § vara tillämpliga.