prop · GS031d32 · 2005-01-01 00:00:00 — fungerar socialbidraget bland annat som ett stöd för de som av någon anledning inte genom arbete kvalificerat sig för de inkomstrelaterade ersättningarna. Stora delar av denna grupp utgörs 46SOU 2000:40: Välfärd och försörjning. 47 Data för socialbidragstagande och arbetslöshet i detta avsnitt hämtas från , S-Å(1998): Unemployment and economic hardship A combined macroand micro-level analysis of the relations between unemployment and means-tested social assistance in , , vol 14, no 1, 1-13. 2004/05:1 BILAGA 3 av ungdomar och invandrare som ännu inte etablerat sig på arbetsmarknaden. Diagram 4.1 Andel socialbidragstagare i befolkningen Källa: samt (1998) Trots de generella och omfattande trygghetsreformerna finns det alltså inte någon trendmässig minskning av andelen biståndstagare. Detta förklaras delvis av att synen på vad som betraktas som skälig levnadsstandard har förskjutits i takt med att de allmänna levnadsvillkoren har förbättrats, men även av att det skett samhällsförändringar som medfört att nya grupper har fått behov av stöd från samhället. Ett exempel är invandringen som har ökat trendmässigt som den varierat med konjunkturen. Diagram 4.2 Invandring och arbetslöshet 19442003 Antal invandrare, tusental Källa: SCB samt (1998) Från krigsslutet fram till har oftast invandringen ökat när arbetsmarknadsläget varit gott och vice versa. Ett undantag är det tidiga 1990- talet då arbetslösheten ökade rekordsnabbt, som invandringen ökade kraftigt till följd av . 2004/05:1 BILAGA 3 invandrare inte som tidigare snabbt kunde finna vägen ut på arbetsmarknaden. En annan samhällsförändring som påverkat socialbidragstagandet är förskjutningen mot en allt högre etableringsålder. Orsaken till denna förskjutning är bland annat att arbetsmarknaden ställer högre krav på kompetens. Detta har medfört att det är svårare för de yngre att få arbete och att studietiderna ökat. var etableringsåldern , att jämföra med 2002.48 Etableringsåldern skiljer sig kraftigt mellan svenskfödda och utlandsfödda. För svenskfödda var etableringsåldern medan den var 2002. Man kan konstatera att det blivit svårare för yngre och i synnerhet invandrare att komma in på arbetsmarknaden, och därigenom kvalificera sig för de inkomstbaserade trygghetssystemen. Andelen socialbidragstagare uppgick till 2003 vilket är den lägsta andelen sedan 1981.49 Den öppna arbetslösheten var då väsentligt lägre, jämfört 2003. Likaså var antalet nyanlända invandrare betydligt lägre. Antalet utländska medborgare som invandrade 1981 var ca 25 000, jämfört med 50 2003. Mot bakgrund av de sämre förutsättningarna är alltså dagens nivå på socialbidragstagandet mycket lågt. Om man antar att förhållandet mellan antal helårsekvivalenter och andel socialbidragstagare fortsätter att vara densamma som 2003, krävs att andelen socialbidragstagare minskar till , för att antalet helårsekvivalenter ska halveras. Detta är en lägre nivå än , vilket visar att målet är mycket ambitiöst satt. Möjligheten till självförsörjning är avgörande för utvecklingen av antalet socialbidragstagare. Den historiska sysselsättningsutvecklingen och utvecklingen av antalet socialbidragshushåll framgår av diagram 4.3 nedan. Diagram 4.3 Sysselsättning och socialbidrag Sysselsatta, 20-64 år 83 84 85 86 87 88 89 90 91 92 93 94 95 96 97 98 99 00 01 02 03 Källa: samt SCB:s arbetskraftsundersökningar () Sysselsättningsgraden, enligt den definition som gäller för sysselsättningsmålet, sjönk från . Diagram 4.3 visar en tydlig samvariation mellan dessa två faktorer. Då sysselsättningen ökar minskar socialbidragstagandet och vice versa. har dock antalet socialbidragshushåll, liksom antalet helårsekvivalenter, fortsatt att minska trots en stagnerande eller fallande sysselsättning.50 Av särskilt intresse för socialbidragens utveckling är sysselsättningsutvecklingen i grupper där många ännu inte hunnit etablera sig på arbetsmarknaden. Av diagram 4.4 framgår att nedgången var särskilt stor för ungdomar 20 och för utrikes födda personer.51 För ungdomarna föll sysselsättningsgraden från , dvs. Bland utrikes födda personer i åldern utvecklades sysselsättningsgraden på ungefär samma sätt, medan utvecklingen för utrikes födda ungdomar varit betydligt mer dramatisk. Den lägre sysselsättningsgraden för ungdomar förklaras delvis av att betydligt fler studerar . ökade sysselsättningen i dessa grupper snabbare än genomsnittet, i synnerhet för utrikes födda ungdomar . 48Israelsson T, , B (2004): Arbetskraftsutbudet i en utblick mot 2030. Etableringsåldern definieras här som den ålder vid vilken av en åldersklass har trätt in i arbetslivet. 49Mätt i antal helårsekvivalenter var nivån den lägsta . 50Notera att antalet socialbidragshushåll i diagrammet inte avgränsas till åldersintervallet på samma sätt som helårsekvivalenterna. Det innebär att en del av minskningen 20022003 påverkas av införandet av äldreförsörjningsstödet 2003, se vidare avsnitt 2.1. 51Sysselsättningsgraden enligt målet definieras som andelen reguljärt sysselsatta i åldersgruppen . Denna definition exkluderar sysselsatta i vissa arbetsmarknadspolitiska program. Då data för de arbetsmarknadspolitiska programmen ej särredovisas för undergrupper, räknas dock sysselsättningsgraden i detta avsnitt inklusive dessa program. återspeglades också i ett minskat socialbidragstagande. har utvecklingen varit mindre gynnsam. För såväl ungdomar 20 som för utrikes födda personer minskade sysselsättningsgraden snabbare än för genomsnittet. Speciellt oroväckande i detta sammanhang är nedgången för utrikes födda , där sysselsättningsgraden minskat med . Diagram 4.4 Sysselsättningsgrad i olika grupper Utrikes födda 20-64 år Utrikes födda 20-24 år Andel bidragshushåll (Högerskala) Källa: samt SCB:s arbetskraftsundersökningar () sker ett omfattande arbete inom arbetsförmedling och försäkringskassor, i syfte att bland annat stärka arbetslinjen. AMS bedriver ett långsiktigt utvecklingsarbete benämnt , syftande till att utveckla en statlig rikstäckande arbetsförmedling som kännetecknas av enhetlighet, rättssäkerhet och effektivitet. En viktig uppgift för förmedlingen är att successivt tydliggöra den stora betydelsen som sökandes egna aktiviteter har för ett lyckat resultat, ett arbete på öppna marknaden.52 En liknande utveckling sker hos försäkringskassorna. inordnas försäkringskassorna och RFV i en ny statlig myndighet för socialförsäkringsadministrationen. Detta innebär förbättrade förutsättningar för en likformig tillämpning av reglerna. Det pågår även ett förändringsarbete inom sjukförsäkringen som 52 AMS (2003): Arbetsförmedlingen i . 2004/05:1 BILAGA 3 syftar till att öka precisionen vid sjukskrivningen (se prop. 2002/03:89). En enhetligare och striktare tillämpning av regelverken inom de generella välfärdssystemen kan på kort sikt innebära att antalet socialbidragstagare ökar och att det därigenom blir svårare att uppnå socialbidragsmålet. innebär detta ett tydligare hävdande av arbetslinjen och att förutsättningarna för att de berörda trygghetssystemen sammantaget ska uppnå sina mål förbättras. Det mål regeringen ställt upp om en halvering av antalet socialbidragsberoende ska uppnås genom att individens möjligheter till reguljär sysselsättning stärks. En övervältring av kostnader mellan olika offentliga trygghetssystem är ingen lösning varken ur individens eller samhällets synvinkel. Diagram 4.5 Antal helårsekvivalenter i åldrarna i olika ersättningssystem 19902003 Källa: SCB. Anm. I arbetsmarknadsåtgärder ingår generationsväxlingsersättning. I diagram 4.5 redovisas utveckling och omfattning av det totala antalet helårsekvivalenter uppdelat på sjukpenning, förtidspension, arbetslöshet, arbetsmarknadsåtgärder och socialbidrag.53 Av diagrammet framgår att socialbidragen utgör en relativt liten del av det totala beroendet av olika offentliga ersättningar mätt i termer av helårsekvivalenter. minskade det totala antalet helårsekvivalenter. 53 () gör på uppdrag av regeringen en årlig redovisning av antalet personer () som försörjs genom sociala ersättningar och bidrag, där varje ersättningssystem mäts i helårsekvivalenter. Beräkningen av sjukpenning, förtidspension och ersättning vid arbetslöshet skiljer sig från beräkningen av socialbidrag genom att dessa ersättningar inte inkluderar bidragets storlek, utan enbart antal personer och bidragsperiodens längd. 2004/05:1 BILAGA 3 förändrades det totala antalet helårsekvivalenter i stort sett inte alls. Förändringarna var små i alla de olika ersättningsformerna. Sjukpenning minskade och arbetslöshet, inklusive arbetsmarknadsåtgärder ökade, medan förändringarna i övrigt var relativt små. Minskningen i sjukpenningen förklaras delvis av att arbetsgivarperioden förlängdes från 14 . 2004 kan tyda på att detta är fallet. utbetalades i socialbidrag och introduktionsersättning, högre än första halvåret 2003.56 4.3Framtida utveckling av socialbidragen I diagram 4.6 redovisas hur antalet helårsekvivalenter förväntas utvecklas vid två olika antaganden om sysselsättningen.54 I det ena scenariot uppnås 80 procents sysselsättningsgrad 2007. I det andra scenariot utvecklas sysselsättningen i enlighet med prognos55 till 2007. Diagram 4.6 Framskrivning av antalet helårsekvivalenter vid olika antaganden om sysselsättningsgrad Källa: SCB, beräkningar Under förutsättning att samma samband som tidigare gäller mellan socialbidragstagande och sysselsättning, kommer målet om ett halverat socialbidragstagande inte att nås i något av alternativen . Det finns en risk att den negativa sysselsättningsutvecklingen för utrikes födda och ungdomar , som ju ofta saknar rätt till ersättning från arbetslöshets- och socialförsäkringar, kan komma att påverka socialbidragstagandet i negativ riktning. Utfall för socialbidragskostnaderna de första kvartalen 5Inriktning på arbetet med att halvera socialbidragsberoendet Inriktningen på arbetet med att bryta socialbidragsberoendet ligger fast. Hög sysselsättning och låg arbetslöshet är grunden för rättvisa och välfärd. Socialbidragstagandet ska minska genom att alla individer i arbetsför ålder ges möjlighet till arbete och egen försörjning. Insatser för personer som står långt från arbetsmarknaden är prioriterade och åtgärderna ska utgå från ett helhetsperspektiv på de offentliga stödsystemen. Ett omfattande bidragsberoende, av socialbidrag likväl som av andra offentliga ersättningar, innebär för många stora begränsningar i möjligheterna att påverka sin egen livssituation. Människors beroende av offentliga bidrag ska minska genom att individens möjligheter och förutsättningar till egen försörjning stärks. För att uppnå detta fortsätter arbetet med att uppnå sysselsättningsmålet. Sysselsättningsgraden för utrikes födda ska öka och närma sig den för hela befolkningen. För att minska arbetslösheten och öka sysselsättningen läggs särskilt fokus på: -ungdomar genom att öka kvaliteten och genomströmningen i utbildningsväsendet -invandrare genom att bättre värdera och tillvarata invandrares kompetens -arbetslösa genom effektivare arbetsmarknadspolitik, enhetligare tillämpning av arbetslöshetsersättningen och prioritering av personer som står långt från arbetsmarknaden -äldre genom öka möjligheterna och stimulanserna för dessa att vara kvar längre i arbetslivet -sjuka arbetslösa genom förbättrade insatser för att stärka arbetsförmågan. För en beskrivning av prognosmodellen, se underbilagan. 2004/05:1 Bilaga 2 Svensk ekonomi. 56 (2004): Ekonomiskt bistånd kvartal 12, 2004. 2004/05:1 BILAGA 3 5.1Vidtagna och planerade åtgärder missbrukarvården ytterligare resurser fr.o.m. Regeringen har tidigare redovisat vilka åtgärder som vidtagits för att minska socialbidragsberoendet. Det övergripande målet för den ekonomiska politiken ligger fast. offentliga finanser är en förutsättning för en uthålligt hög tillväxt och full sysselsättning. Barnfamiljernas ekonomi har stärkts, medel har avsatts för ekonomiskt utsatta barnfamiljer och skattesänkningar riktade framförallt mot låg- och medelinkomsttagare har genomförts. Marginaleffekterna57 har successivt minskat , bland annat som en följd av reformer i skatte- och bidragssystemen. Införandet av maxtaxa och kompensationen för egenavgifterna har varit viktiga steg i detta reformarbete. I en bilaga till /04 gjordes en omfattande analys och kartläggning av ekonomiska drivkrafter för arbete.58 Där framgick att de genomsnittliga marginaleffekterna minskat , men att de är höga för många hushåll. För att motverka marginaleffekter föreslår nu regeringen ytterligare kompensation av egenavgifterna. Vidare kommer en särskild utredare59 att se över den skattemässiga behandlingen av tjänstepensioner och privat pensionssparande bland annat i syfte att stärka arbetslinjen. Den starkare konjunkturen har ännu inte inneburit att sysselsättningen ökat. Arbetet med att nå sysselsättnings- och socialbidragsmålen fortsätter. De åtgärder som föreslogs kompletteras därför nu med ytterligare åtgärder. Dessa syftar till att stimulera utbudet av och efterfrågan på arbetskraft, men också att förbättra levnadsvillkoren för de med svag ekonomi. Kommuner och landsting föreslås få ökade resurser , vilket kommer att stärka kvaliteten och möjligheterna till anställningar. Missbruk av olika slag är en vanlig orsak till att människor inte får fotfäste på arbetsmarknaden. För att kommunernas insatser på missbruksområdet ska intensifieras tillförs 57Med marginaleffekter avses den del av en inkomstökning som går bort i skatt, minskade bidrag och höjda avgifter. 58SOU 2004:2: Vem tjänar på att arbeta? Bilaga 14 till LU 2003/04. Medel har avsatts för ekonomiskt utsatta barnfamiljer. Dessa resurser är till viss del särskilt riktade till studerande med barn. Den studiesociala utredningens betänkande Studerande och trygghetssystemen (SOU 2003:130) bereds och en interdepartemental arbetsgrupp ska bland annat utarbeta författningsförslag, genomföra kostnadsberäkningar och analysera förslagens fördelningsmässiga träffsäkerhet. De förbättringar som görs bör ske på ett sådant sätt att drivkrafterna för arbete stärks. Arbetet beräknas vara slutfört . Ett antal åtgärder har vidtagits för att stärka invandrares ställning i samhället. Inom arbetsmarknadspolitiken har medel avsatts för att särskilt stärka ställningen på arbetsmarknaden för personer med utländsk bakgrund. En del av dessa medel har öronmärkts för att arbetsförmedlingen ska kunna medverka mer aktivt under introduktionen av nyanlända flyktingar. infördes en försöksverksamhet med arbetsplatsintroduktion för vissa invandrare. Erfarenheterna av denna verksamhet ska tas tillvara. En ny arbetsmarknadspolitisk insats, prova-på-platser, för personer som saknar eller har begränsad erfarenhet av svenskt arbetsliv föreslås. Insatsen bör kunna innebära nya möjligheter för i första hand många invandrare. En utredningen har haft i uppdrag att se över vilka hinder som finns för att flyktingar ska få en individuellt anpassad introduktion, bli självförsörjande och delaktiga i det svenska samhällslivet (dir. 2001:87). Parallellt med denna utredning arbetade (dir. U2002:08). Dessa betänkanden bereds med inriktning mot att återkomma till med två propositioner, dels om mottagande och introduktion av flyktingar och andra nyanlända, dels om undervisningen i svenska för invandrare. För att underlätta inträdet på arbetsmarknaden för utrikes födda är validering viktig. Arbetet med validering måste inriktas mer på systematisk bedömning och dokumentation. För att säkerställa en nationell likvärdighet, hög kvalitet och rättssäkerhet för den enskilde ska en statlig delegation, Valideringsdelegationen för nationell likvärdighet, ha ett tidsbegränsat uppdrag att främja och stödja nya metoder och system för validering. 2004/05:1 BILAGA 3 för att praktiskt genomföra valideringen kommer att ligga på enskilda utbildningshuvudmän, skolor, högskolor, branschorgan etc. Delegationen har i uppdrag att konkret stimulera framväxten av en regional samverkan för att förverkliga validering. Inom rehabiliteringsområdet kommer formerna för samverkan och samordning att förändras i syfte att underlätta för människor att komma tillbaka till arbetslivet. möjliggörs en permanent finansiell samordning inom rehabiliteringsområdet. Samordningen kan ske på frivillig basis mellan en försäkringskassa, ett landsting, en länsarbetsnämnd samt en eller flera kommuner. Syftet är att uppnå en effektiv samordning av resurser för de olika rehabiliteringsaktörerna, där målgruppen utgörs av människor som är i behov av samordnade rehabiliteringsinsatser för att återfå eller förbättra arbetsförmågan. Regeringen har givit , och i uppdrag att utforma ett sektorsövergripande system för uppföljning av resultaten av samverkan och finansiell samordning inom rehabiliteringsområdet. En viktig fråga för uppföljningen på lokal och nationell nivå, blir att belysa om berörda individer förbättrat förmågan till självförsörjning efter genomförda åtgärder. Statskontoret har regeringens uppdrag att svara för den nationella uppföljningen och utvärderingen av finansiell samordning. Vidare kommer socialförsäkringarna att ses över, bland annat med syftet att de bättre ska bidra till att förebygga ohälsa och att medverka till en snabbare återgång till arbete. Slutligen kommer regeringen att göra en översyn av socialbidragen i syfte att stärka arbetslinjen och att underlätta för människor att gå från socialbidrag till arbete. Därmed underlättas för att stärka sina insatser för de mer utsatta grupperna. Totalräknad inkomst- och förmögenhetsstatistik (IoF). IoF är en årlig undersökning som omfattar hela befolkning. Statistiken baseras på registeruppgifter från och andra myndigheter. Hushållens ekonomi (HEK). HEK är en urvalsundersökning som genomförs . Syftet är att kartlägga den disponibla inkomstens storlek och fördelning bland hushållen samt belysa inkomststruktur. Datainsamlingen sker dels via en intervju och dels via insamling av uppgifter från administrativa register. Longitudinell individdatabas (). Databasen består av ett urval om av den svenska befolkningen. Till dessa urvalsindivider har eventuella hushållsmedlemmar adderats. Totalt omfattar urvalet därför närmare 800 000 individer. De individer som ingår i urvalet följs upp på en årlig basis varvid data samlas in och infogas i databasen. Även information för förfluten tid samlas in. Databasen har alltså en så kallad longitudinell struktur där de ingående individerna kan observeras vid upprepade tillfällen, finns information för åren 1960 2002. Urvalsindivider som av någon anledning försvinner från databasen , t.ex. genom dödsfall eller emigration, ersätts med nya individer på ett sätt som säkerställer databasens representativitet gentemot den svenska befolkningen det givna året. ger med sitt stora urval och panel en mycket hög statistisk säkerhet. HEK bedöms ge för osäkra skattningar vid indelning i regioner. Då endast baseras på registeruppgifter är hushållsbegreppet av sämre kvalitet än i HEK, där registerinformationen kompletteras med enkätinformation om faktiska familjeförhållanden. Beräkning av årsnorm och antal helårsekvivalenter Vid beräkningen av helårsekvivalenter skapar SCB en årsnorm för olika hushållstyper. Årsnormen innehåller följande komponenter: 2004/05:1 BILAGA 3 -riksnorm för personliga kostnader -hyra minus bostadsbidrag Beloppen varierar med antal barn, barnens ålder och civilstånd (gift/samboende eller ensamstående). I viss utsträckning varierar de efter ensamförsörjares kön, då ensamstående kvinnor i genomsnitt har en något högre hyreskostnad än ensamstående män. Årsnormen är densamma oavsett var man bor. Ingen hänsyn tas till skillnader mellan olika kommuner beroende på olika ersättning för hyreskostnad, tandvård etc. Årsnormen 2003 för olika hushållstyper redovisas i tabellen nedan.60 Underbilagetabell 1 Genomsnittlig årsnorm för olika hushållstyper vid ekvivalensberäkningar 2003 Källa: SCB, beräkningar Socialbidragsmålet avser antal helårsekvivalenter i åldersgruppen . Valet av åldersgruppen hänger samman med att sysselsättningsmålet på 2004 är definierat för denna åldersgrupp. Hushåll som enbart fått introduktionsersättning för flyktingar räknas bort. Således ingår inte vissa flyktinghushåll och hushåll där registerledaren är pensionär eller under i beräkningarna. Antal helårsekvivalenter beräknas genom att summera uppgifter för de aktuella socialbidragshushållen N enligt: 60 Genom att uppgifterna beror på barnens ålder och de ensamståendes kön är siffrorna beroende av strukturen bland socialbidragshushållen. 2004/05:1 BILAGA 3 Ekviv = ((Årsbelopp/Årsnorm) * Vuxna) Årsbelopp = Socialbidragsbelopp exkl. introduktionsersättning Årsnorm = Årsnorm för det aktuella hushållet Vuxna = Antal vuxna i hushållet För respektive hushåll divideras bidragssumman, exklusive introduktionsersättning med hushållets årsnorm, och multipliceras med antalet vuxna personer i hushållet. För ett enskilt socialbidragshushåll är resultatet en kvot som anger hur stor del av årsnormen som hushållet varit i behov av. Om andelen blir 0,5 innebär det att hushållet bidrar med en halv helårsekvivalent. Ju lägre kvot hushållet har, desto mindre bidrar hushållet till antalet helårsekvivalenter och klarar sig bättre ekonomiskt på egen hand. Socialbidragsbeloppet som betalats ut till ett specifikt hushåll beror dels på antal månader som hushållet fått bidrag, dels på bidragssumman som betalats ut . Fler bidragsmånader eller ett högre bidragsbelopp medför att kvoten per hushåll ökar och att det blir fler helårsekvivalenter. För att illustrera hur antalet helårsekvivalenter för ett hushåll beräknas följer två fiktiva exempel. Exempel 1: En ensamstående utan barn Bidragstid: 6 månader Genomsnittligt månadsbidrag: Årsnorm: Antal vuxna: 1 Antal barn: 0 Antal helårsekvivalenter: (5 000*6/84 524)*1 = 0,35 Exempel 2: Ett gift par med tre barn Bidragstid: 10 månader Genomsnittligt månadsbidrag: Årsnorm: Antal vuxna: 2 Antal barn: 3 (5 000*10/193 253)*2 = 0,52 Beräkningen av hur antalet helårsekvivalenter kan komma att utvecklas sker i två steg. Först beräknas antal socialbidragshushåll enligt: Hushåll t = 0,30* Hushåll t-1 - 22,4* Syssels t + 0,36*Invandring t-2 - 21126*Dum91 = förändring mellan Hushåll = Antal hushåll med socialbidrag Syssels = Sysselsättning enligt , hundratal personer. Invandring = Invandring av utländska Dum91 = Dummy, 0 till 1991, 1 därefter Ekvationen är skattad på årsdata för perioden 1978 till 2003.61 Vid framskrivningarna hämtas prognoser över sysselsättningen från ekonomiska prognoser i budgetpropositionen och uppgifter om invandringen från SCB:s senaste befolkningsprognos. Helårsekvivalenterna beräknas i ett andra steg enligt: Ekviv = N * Genomsnittligt Årsbelopp *Genomsnittligt antal Vuxna N= Antalet socialbidragshushåll enligt skattning ovan. Årsbelopp = Socialbidragsbelopp exklusive introduktionsersättning, prisnivå Årsnorm = Årsnorm för det aktuella hushållet med hänsyn taget till antal personer etc. prisnivå. Se tidigare i denna underbilaga Vuxna = Antal vuxna i hushållet 61 Data om antalet socialbidragshushåll har hämtats från SCB och . Historiska data om invandringen kommer från SCB. Sysselsättningsdata kommer från SCB:s arbetskraftsundersökning (). Vid framskrivningarna används ekvationen ovan något omformulerad. Årsbelopp delas upp i månadsbelopp och antal månader. Månadsbeloppet uttrycks prisnivå. Framskrivningarna bygger på aggregerade uppgifter. Historiskt saknas det uppgifter om hushåll enligt målets definition, dvs. Modellen har därför skattats på uppgifter för samtliga socialbidragshushåll. Vid framskrivningarna justeras därför antalet hushåll så att det blir konsistent med målets definition. Såväl månadsbelopp som antal månader skrivs fram exogent med ledning av de senaste årens utveckling. Övriga faktorer hålls konstanta på samma nivå som sista historiska värdet. Vid framskrivningarna antas variablerna ha följande värden: -Antal hushåll skattas enligt ekvation ovan