prop · GS0380 · 2005-03-22 00:00:00 — Lärosätena tillfördes också ökade resurser för forskning och särskilda medel fördelades till forskningens infrastruktur. Investeringar i forskning återbetalar sig i form av kunskap och utveckling av samhället samt bidrar till tillväxt inom näringslivet. Genom att tillföra resurser till forskning och forskarutbildning ges också goda möjligheter att bibehålla och utveckla sin ställning som en framstående forskningsnation som är fortsatt intressant för andra länder att samarbeta med. bedömer regeringen att anslagen till forskning och forskarutbildning bör tillföras som en permanent nivåhöjning. Regeringen återkommer på tilläggsbudget ekonomiska vårproposition om de anslagsmässiga konsekvenserna för berörda anslag 2005. Regeringen bedömer det som angeläget att öka resurserna för långsiktig finansiering av starka forsknings- och innovationsmiljöer inom alla vetenskapliga områden. Forskningsråden och Verket för innovationssystem () bör tillföras för detta ändamål. Regeringen vill särskilt prioritera forskningsområdena medicin, teknik och forskning för hållbar utveckling. Till området medicin bör kronor och till forskning för en kvalitetsgranskning av forskningsråden, samt Rymdstyrelsen. Regeringen bedömer att bör tillföras för att utveckla forskningens infrastruktur. Dessa medel bör fördelas av utifrån bedömningar av infrastrukturens kvalitet och relevans. Statens ljud- och bildarkiv bör tillföras en ökning om för att möjliggöra egen insamling av material. Utöver detta bedömer regeringen att arkivet bör tilldelas totalt för överföring av insamlat material till nya tekniska system. Lärosätenas anslag för forskning och forskarutbildning bör öka med . Regeringen anser det angeläget att fortsätta att öka resurserna för framtidens forskare. Sammanlagt bör fördelas till forskningsråden och för meriteringsanställningar och utveckling Prop. 2004/05:80 av forskarutbildningen genom forskarskolor. Lärosätena bör inom ramen för sina nya resurser avsätta medel för en förstärkning av forskarutbildningen och för att öka antalet meriteringsanställningar. Som ett led i sitt arbete med att utveckla och främja kommersialisering av forskningsresultat bör lärosätena upprätta handlingsplaner för kommersialisering. Handlingsplanernas syfte är att skapa professionella och hållbara strukturer med både forskare och yttre aktörer såsom finansiärer, holdingbolag, teknikbrostiftelser m.fl. I de förstärkningar som universitet och högskolor bör tillföras, ingår att lärosätena skall fortsätta uppbyggnaden av strukturer för kommersialisering. Vidare föreslås att en översyn av holdingbolagsstrukturen genomförs. Ett tillskott av kapital till holdingbolagen bör ske. För samarbetsprogram med näringslivet bör tillföras . Vidare bör tillföras ytterligare för insatser för att öka små och medelstora företags tillgång till forskning. Dessutom bör tillföras strategisk finansiering av deras verksamhet. Regeringen föreslås få bemyndigande att avyttra hela eller delar av aktieinnehavet i till ny huvudman. Den svenska organisationen för EU:s forskningssamarbete bör ombildas och utformas så att svenska forskningsutövare tidigt ges adekvat information och stöd. Rådet för forskningssamarbete mellan och EU (EU/-FoU rådet) läggs ned och ett sekretariat föreslås inrättas vid som skall främja, utbilda och ge rådgivning och juridisk hjälp till forskare inom såväl universitet och högskolor som inom industrin. Särskilt bör småföretagens möjligheter att delta i Eu:s ramprogram för forskning stödjas. Tabell 3.1 Anslagsökningar för lärosäten och forskningsfinansierande myndigheter 20052008 Nuvarande anslag (2005) 10(1) 60(2) Insatser för små och 5+20(3) 1(4) 15(5) (1) Medel till Rymdstyrelsen för rymdforskning. Rymdstyrelsens anslag för rymdforskning 2005 är . (2)-- tillfällig förstärkning av holdingbolagen med (2006) och (2007) (3)- förstärkning av anslaget till Statens ljud- och bildarkiv (SLBA) med . Dessutom ges en tillfällig förstärkning åren 20062007 med . Nuvarande anslag 2005 är . (4) förstärkning av anslaget till Sekretariatet för genusforskning vid . Nuvarande anslag 2005 är . (5) Dessutom ges tillfälliga anslag till holdingbolag och SLBA I har de offentliga resurserna för forskning traditionellt varit knutna till universiteten. Omställningen från jordbrukssamhälle till industrisamhälle ställde högskolesystemet inför nya utmaningar och bidrog till att de tekniska högskolorna, vars primära uppgift var att utbilda ingenjörer, också blev forskande universitet. En forskningsrådsorganisation efter amerikanskt och brittiskt mönster började successivt byggas upp och ett system med rörliga forskningsmedel introducerades, först inom teknik och sedan inom andra ämnesområden. Här lades grunden till forskningens starka koncentration till universitet och högskolor genom att forskningsresurserna tillfördes dessa i stället för särskilda forskningsinstitut så som skedde i andra delar av världen. Forskningsresurserna ökade kraftigt genom att universitet och högskolor byggdes ut och genom ökade satsningar på sektorsforskning. utvecklades det svenska forskningssystemet till ett mycket pluralistiskt system med ett stort antal av varandra oberoende finansiärer. Forskningsråden kom att utgöra en del av systemet och det stora antalet sektorsmyndigheter med FoU- resurser en annan. Betydelsen av grundforskning inom strategiska områden betonades, med motivet att skapa en kunskapsbas som ger förutsättningar att lösa praktiska problem. Detta tog sig uttryck i bl.a de forskningsstiftelser som bildades första hälft med syfte att finansiera forskning inom särskilt angelägna områden. Den omorganisation av de offentliga forskningsfinansiärerna som genomfördes första år leder fram till dagens organisation, som behandlas mer utförligt i det följande liksom i avsnitt 4.4.1. har under större delen av varit ett av de länder som investerar mest resurser i FoU räknat som andel av BNP. Den största andelen av FoU-arbetet utförs och finansieras i företagssektorn. Svenskt näringsliv är, trots att en nedgång kunnat skönjas , i internationell jämförelse mycket FoU-intensivt och investerades i FoU . utfördes av näringslivet i , medan resten gick till FoU-enheter utomlands. Denna andel har ökat mycket kraftigt och speglar svenskt näringslivs ökande internationalisering. Det rör till största delen finansiering av forskning vid svenska koncerners dotterföretag utomlands. Forskning och utveckling utförd och finansierad av näringslivet presenteras utförligare i avsnitt 4.2. Flödet av resurser för forskning och utveckling från finansierande till utförande sektor i miljarder kronor 2001. Källa: SCB. Omfattningen av forskning och utveckling i kommuner och landsting är svår att uppskatta, eftersom den inte omfattas av SCB:s vanliga undersökningar. En särskild undersökning av SCB (PM ) indikerar att den omfattar mellan 1,3 och , huvudsakligen inom vård- och omsorgsområdet. Svensk offentlig FoU-finansiering är stor i internationell jämförelse. Den offentliga sektorn finansierade FoU för 2001. Huvuddelen av de offentliga medlen fördelas till universitet och högskolor, antingen genom direkta anslag eller genom forskningsanslag från forskningsråd och andra myndigheter. , , fördelas till företagssektorn, som i statistiken även innefattar industriforskningsinstituten. Större delen av dessa medel kommer från försvarsmyndigheterna. Figur 4.2 Översiktlig bild av det svenska forskningssystemet rymd, energi, miljö, 4.1.2 Finansiärer Prop. Det finns tre forskningsråd i . Det största är , som 2005 disponerar till grundforskning inom i alla vetenskapsområden. Härutöver finns de två områdesinriktade forskningsråden för miljö, areella näringar och myndigheterna hör också Verket för innovationssystem (), som disponerar 2005 till behovsmotiverad FoU inom områden som stödjer svenskt näringslivs konkurrenskraft. Forskningsråden och presenteras närmare i avsnitt 4.4.1. Företrädare för forskarsamhället är i majoritet i råden och forskningsstödet fördelas utifrån vetenskapliga kvalitetskriterier efter bedömningar i rådens beredningsgrupper. Svensk forskning måste bedömas i ett internationellt perspektiv och råden granskar regelbundet den forskning som man finansierar med hjälp av utländsk expertis. Det finns också flera sektorsmyndigheter som finansierar forskning och utveckling. Hit hör t.ex. Rymdstyrelsen, Sida, , , , liksom försvars- myndigheterna. I de offentliga medlen till forskning och utveckling ingår också den forskning som finansieras av de forskningsstiftelser som bildades och 1994 av löntagarfondsmedel. Dessa forskningsstiftelser har eget kapital och får inga anslag från staten. Regeringen utser emellertid ordförande och ledamöter i deras styrelser. I samband med bildandet av forskningsstiftelserna erhöll också löntagarfondsmedel genom den s.k. kulturvetenskapliga donationen. Jubileumsfonden är den största forskningsfinansiären inom humaniora och samhällsvetenskap utanför universitet och högskolor. fördelade stiftelserna och (se vidare avsnitt 4.4.3). Enligt statsbudgetanalysen uppgick de offentliga forsknings- och utvecklingsmedlen till cirka 25,4 miljarder . Flera andra stiftelser och fonder utan offentligt kapital lämnar också viktiga bidrag till forskning och utveckling vid universitet och högskolor. delade ut 2003 framförallt till dyrbar vetenskaplig utrustning, stipendieprogram och större forskningsprojekt. Inom medicin finns flera fonder som finansierar forskning riktad mot särskilda sjukdomar, som t.ex. Cancerfonden, Hjärt- och Lungfonden och Diabetesfonden. Dessa fonder är betydande finansiärer inom sina områden. Sammanlagt finansierade dessa aktörer forskning för 2001, varav merparten gick till forskning utförd vid universitet och högskolor. EU och andra utländska finansiärer finansierar också forskning i . tillförde utländska forskningsfinansiärer till universitet och högskolor. Den största delen () av den offentligt finansierade forskningen i utförs vid universitet och högskolor. Offentliga forskningsmedel till universitet och högskolor fördelas dels i form av direkta anslag till lärosätena, dels i form av rörliga medel som söks av forskare i konkurrens från forskningsråd och sektorsmyndigheter. Forskning vid universitet och högskolor finansieras även genom EU, näringslivet och stiftelser både inom och utom landet. I genomsnitt utgör de fasta resurserna något under hälften av finansieringen av forskningen vid universitet och högskolor. Variationen mellan olika ämnesområden är emellertid stor. Forskningen inom teknikvetenskap är i hög grad externfinansierad (ca 2/3), varav en stor del kommer från försvarsmyndigheterna. Humaniora är det forskningsområde som har minst andel externfinansiering, omkring en tredjedel. Den svenska institutssektorn är diversifierad. Industriforsknings- instituten ägs gemensamt av olika näringslivsintressenter, staten och och kompetensutveckling (). Dessa institut får en basfinansiering från och . Det finns 17 sådana industriforskningsinstitut verksamma inom viktiga svenska industribranscher som t.ex. papper, trä, metall m.m. Industriforsk- ningsinstituten behandlas vidare i avsnitt 8. Andra institut är stiftelser med olika intressentkonstellationer, däribland staten. Dessa institut återfinns till stor del inom miljö- och jordbruksområdet, som t.ex. IVL där statens bidrag kanaliseras via , forskning (JTI) och SkogForsk som får medel för samfinansierad forskning från Formas. Slutligen finns ett antal institut som är statliga myndigheter, t.ex. (), som är en viktig utförare av militär forskning, liksom (), som är den största civila offentliga forskningsutföraren utanför lärosätena. Av de av forskningen som enligt SCB utförs av offentliga aktörer utanför högskolesektorn, svarar militära myndigheter för ungefär hälften. 4.2Svensk forskning i ett internationellt perspektiv 4.2.1 Investeringar i FoU är ett land som haft hög profil i forskningsfrågor och har, som tidigare nämnts, under större delen av varit ett av de länder som avsätter mest resurser för FoU räknat som andel av BNP. Svenska forskare publicerar fler artiklar räknat per capita än deras kollegor i andra länder inom EU och . När man jämför citeringar tillhör dessutom svensk forskning den mest högkvalitativa i världen. Sammantaget avsatte staten och forskningsstiftelserna 25,4 miljarder kronor eller av BNP 2004. Räknat på civil forskning investerar mindre än men mer än och . Den statligt finansierade forskningen i har sedan början på 80- talet ökat i takt med att BNP har ökat och legat ganska på Det svenska näringslivets FoU-satsningar, som motsvarade ca Prop. 2004/05:80 av BNP 2003, tillhör proportionerligt sett de största satsningarna i världen även om en minskning skett då avsättningarna uppgick till av BNP. De gemensamma insatserna från stat och näringsliv gör att är ett av de länder i världen som 2003 avsatte mest resurser för FoU, av BNP. uppgick de totala avsättningarna för FoU till av BNP. Diagram 4.1 Avsättningar för FoU i procent av BNP, 2001 Källa: , Indicators 2004 Förutom tillhör , och de länder som i förhållande till BNP satsar mest offentliga resurser på FoU. Även i , , , , , , och är de offentliga insatserna för FoU avsevärda som andel av BNP. I alla dessa länder är produktionen av och kvaliteten hos vetenskapliga arbeten hög. Där finns också ett högteknologiskt näringsliv. är ett av de länder där störst andel av landets FoU utförs i näringslivet. Inget annat land i har ett näringsliv som avsätter lika stora resurser för FoU som andel av BNP. Inte heller i , och satsar näringslivet proportionellt sett lika mycket. Enligt jämförelse har och kraftigt ökat sina totala investeringar i FoU. Även , och har ökat sina avsättningar för FoU medan har minskat. Diagram 4.2 Avsättningar för FoU i procent av BNP, . Källa: , STI Scoreboard 2001 I de flesta industrialiserade länder har näringslivets investeringar i FoU ökat kontinuerligt och dessa satsningar förklarar huvuddelen av de stora ökningarna av FoU-investeringarna i många länder. Ökningen har varit markant vilket till viss del hör samman med högkonjunkturen inom högteknologiska branscher som bioteknik och telekommunikation. Denna trend är speciellt tydlig i , där telekomindustrin står för huvuddelen av näringslivets FoU. Samma trend syns i där bioteknik, fordonsindustri och telekom är de mest FoU-intensiva branscherna. I små länder med hög avsättning för FoU, som , och , är det oftast beroende på ett fåtal forskningsintensiva företag. Förändringar i ägandestruktur eller förändringar i export kan i sådana fall ge stor påverkan på landets totala avsättningar för FoU. har en mera diversifierad högteknologisk industri än de övriga nordiska länderna med flera branscher som har höga avsättningar för FoU, speciellt fordons-, läkemedels- och teleproduktindustrin. Den tidigare nedgången i telekomindustrin har lett till minskade satsningar på FoU i denna bransch. Minskningar skedde även inom delar av verkstadsindustrin och fordonsindustrin. har läkemedelsföretag med en stor del av sin verksamhet i ökat sin totala FoU. Trots minskningen tillhör det svenska näringslivets investeringar för FoU fortfarande de största i världen. Den största delen av de statliga anslagen till FoU i den svenska statsbudgeten tillfaller området allmän vetenskaplig utveckling, där medicin är det enskilt största området. Andra områden med omfattande FoU är försvarssektorn, energi, jord- och skogsbruk samt arbetsmiljö och personalskydd. Sammantaget avsattes via statsbudgeten 2004. Tabell 4.1 Fördelning av statsbudgetens anslag till FoU, 2004 Jordbruk, skogsbruk, jakt och fiske Fysisk miljö- och naturvård Offentlig förvaltning, ekonomisk planering och övrig Kulturutbud, massmedia, fritidsverksamhet Socialvård, social miljö, trygghet Utforskning och utnyttjande av jorden och atmosfären 4.2.2 Avkastning på de offentliga FoU-investeringarna Antalet forskarexamina i var 2003 strax över 3 700, varav knappt 2 700 var doktorsexamina. har antalet forskarexamina ökat kraftigt och var 2002 bland de länder som hade högst andel av en årskull som avlägger forskarexamen. Enligt EU:s 20032004 ligger även högst inom EU när det gäller forskarexamina inom naturvetenskap och teknik i förhållande till befolkningen. Diagram 4.3 Andel av en årskull som avlägger forskarexamen i några länder 1996-2002 (procent) Källa: , Education at a Glance Den höga andelen forskarutbildade i ligger i linje med de Prop. 2004/05:80 förhållandevis stora offentliga investeringarna i FoU. jämförelse följer utexamineringen av forskarutbildade generellt de nationella investeringarna i FoU, förutom för och där andelen utexaminerade är låg i jämförelse med investeringarna i FoU. Det relativt låga värdet för kan delvis förklaras med att landet har en stor invandring av personer med hög utbildning, medan avseende det kan bero på att näringslivet även utbildar forskare inom företagen. är ett av de mest produktiva länderna i världen när det gäller vetenskapliga resultat. ökade den svenska produktionen av artiklar med . Dessutom skedde detta från en redan hög nivå. Diagram 4.4 Antal publicerade artiklar i internationellt erkända tidskrifter per tusen invånare åren 1981, 1991, 2001 Källa: och , 1970-2003 Även i flera av våra grannländer var ökningen stor, medan andra länder med redan omfattande forskning generellt sett haft en något svagare utveckling. Den höga produktiviteten för beror till del på att forskningsanläggningen är placerad där. Sammantaget har tätposition avseende produktion av vetenskapliga artiklar kvarstått genom att produktionen fortsatt att öka i takt med ökningen för andra länder. Vetenskaplig kvalitet mäts ofta genom antalet citeringar av de publicerade artiklarna, eller genom artiklarnas relativa citeringsgrad (Relative Citation Index, RCI), där antalet citeringar relateras till antalet publikationer. Antalet citeringar och RCI ger dock endast ett begränsat mått på kvaliteten på ett lands forskning och på hur ett område utvecklas Prop. 2004/05:80 i olika länder. Slutsatser måste därför dras med försiktighet. Diagram 4.5 Antal citeringar per tusen invånare för artiklar publicerade 1990, 1994 och 1999 som citerar artiklar publicerade 1985-1988, 1990-1992 Källa: NSF, Science & Indicators 2002 Svenska artiklar har fler citeringar per tusen invånare än de flesta andra länder, inklusive , vilket delvis hänger samman med den stora volymen på svensk publicering. I är det endast som har ett högre antal citeringar per invånare än . har haft en ökning av antalet citeringar , med en oförändrad nivå därefter. hade en kraftig ökning . Ökningen för , , , och är relativt jämn . Diagram 4.6 Relativ citeringsgrad (RCI) för alla områden , 1994 och 1999 för de högst rankade länderna Källa: NSF, Science & Indicators 2002 Med RCI korrigeras antalet citeringar för produktionens storlek. 2004/05:80 tillhör även med denna beräkning ett av de mest framstående länderna, även om positionen inte är i den absoluta toppen. Högst rankat ligger och . har minskat från en hög nivå men ligger fortfarande högst med ungefär samma RCI som . Därefter följer en grupp av länder där och har marginellt högre RCI än de övriga. Sammantaget över alla områden har, bland dessa länder, ökat kraftigt, minskat medan övriga länder med höga RCI har varit oförändrade . En analys utförd vid visar att har en ökande andel av de högst citerade artiklarna, men att denna ökning inte är lika stor som den totala mängden artiklar. Denna studie visar också att mätt som RCI tillhörde publikationer från tillsammans med de från och världens mest lästa . Artiklar från har fortsatt på hög nivå medan arbeten från först och sedan sjunkit till en nivå under , som hållit en nivå. Bland de enskilda forskningsområden som i minskat mest finns enligt artikeln neurovetenskap, biokemi och biofysik samt materialfysik. Även inom immunologi och molekylärbiologi visar analysen på en negativ trend. Olika vetenskapsområdens ställning internationellt Även vid en uppdelning på enskilda områden är svenska forskningsresultat i internationell jämförelse generellt bland de mest citerade mätt med RCI. Bland övriga länder har även , , , och generellt höga RCI. Men arbeten från har en generellt sjunkande trend inom flera områden inom medicin och naturvetenskap. Samma utveckling, dock med ett mindre underlag, märks inom de humanistiska och samhällsvetenskapliga ämnena. Vid en jämförelse med övriga nordiska länder står sig dansk forskning väl inom de flesta områden och ligger på ungefär samma nivå i RCI som , trots att avsätter mindre offentliga resurser. Speciellt inom fysik, matematik och teknik är dansk forskning i den internationella publiceringsfronten. har ökat finansieringen av FoU. Detta återspeglas i en ökad produktion av vetenskapliga arbeten och att finska publikationer inom flera områden visar på en ökad RCI. Speciellt tydligt är detta inom biologi, kemi, klinisk medicin och inom hälsoområdet. Norsk forskning är speciellt framstående inom biologi och matematik där dess artiklar citeras över genomsnittet. Traditionerna för publicering inom humanistiska och samhälls- vetenskapliga ämnen är delvis annorlunda än inom övriga vetenskaper och många arbeten publiceras på svenska eller som monografier. Det är ändå av intresse att undersöka hur svensk forskning uppmärksammas internationellt. Undersökningar av publicerings- och citeringsgrad inom de humanistiska områdena visar att den relativa aktivitetsnivån vad gäller internationellt publicerade artiklar är påfallande låg i relation till EU, vilket återspeglar publiceringstraditionen. Antalet artiklar från svenska författare är få och antalet citeringar likaledes, vilket gör att resultaten påverkas starkt av små förändringar. Det finns dock några humanistiska och samhällsvetenskapliga områden där publiceringsgraden är tillräcklig för att tillåta analys av områdets utveckling. En studie gjord av omfattande perioden 19882000 visar att svenska arbeten inom de humanistiska ämnena haft en ökad relativ citeringsgrad inom några områden medan den för flertalet varit eller Relativt sett är produktionen av vetenskapliga resultat eller minskande, endast i enstaka fall ses en ökande produktion i relation till EU(15). litteraturvetenskap och språkteori, har en aktivitetsnivå i relation till EU-genomsnittet och ökad kvalitet, mätt som relativ citeringsgrad. Arkeologi och historia har i ett EU-perspektiv en låg publicering och låg relativ citeringsgrad, som också är över tiden (19882003). Inom konst, kommunikation, musik och filosofi har också svenska arbeten en negativ utveckling av produktion och relativ citeringsgrad. Konst, musik och filosofi har en nivå nära ett genomsnitt för EU medan kommunikation ligger under genomsnittet. I jämförande studie analyserades även kvaliteten inom några samhällsvetenskapliga ämnen med tillräckligt stor internationell publicering 19882003: nationalekonomi, psykologi, pedagogik, sociologi, statsvetenskap, antropologi och företagsekonomi. kvalitet/citeringsnivåer till hur forskningsområden finansierats. Av dessa områden uppvisade nationalekonomi och psykologi en hög produktion av publikationer med god citering i relation till EU(15). Nationalekonomi bedömdes som ett av svensk samhällsvetenskaps bästa områden med en god utveckling . Statsvetenskap har en relativt låg produktion av internationellt granskade publikationer, men dessa har en relativ citeringsgrad över ett EU-snitt. Övriga områden i studien uppvisade en försvagning av den relativa citeringsgraden. Den svenska medicinska forskningen har haft en stark utveckling och håller hög internationell nivå inom en rad områden. är, och har länge varit, en ledande nation inom medicinsk forskning. land som har störst antal vetenskapliga publikationer inom medicin, mätt både som antal publikationer och citeringar per 1000 invånare. hör också till de länder som har högst genomsnittligt antal citat per ligger i topp, följt av , , , Inom medicinområdet som helhet syns dock en minskande