prop · GT0365d2 · 2005-12-22 00:00:00 — 3.under tid då fordonet innehas av Försvarsmakten enligt ett skriftligt avtal eller brukas för att avlämnas eller föras hem enligt ett sådant avtal, under förutsättning att fordonet har godkänts vid en registreringsbesiktning eller tagits upp i ett typintyg eller i ett intyg om överensstämmelse, 4. om det ställts av på ägarens begäran, för färd kortaste lämpliga väg till eller från närmaste besiktningsorgan enligt 4 kap. 2 § fordonslagen (2002:574) för besiktning, dock inte om brukandeförbud enligt 64 § fordonsskattelagen (1988:327), enligt 18 § bilskrotningslagen (1975:343) eller enligt 25 § lagen (1997:1137) om vägavgift för vissa tunga fordon skulle ha gällt för fordonet om det hade varit skatte- eller avgiftspliktigt enligt nämnda lagar, samt 2003/04:121. 3Senaste lydelse 2002:582. 4. om det ställts av på ägarens begäran, för färd kortaste lämpliga väg till eller från närmaste besiktningsorgan enligt 4 kap. 2 § fordonslagen (2002:574) för besiktning, dock inte om användningsförbud enligt 6 kap. 1 § vägtrafikskattelagen (0000:000), enligt 8 § lagen (0000:000) med särskilda bestämmelser om fordonsskatt, enligt 18 § bilskrotningslagen (1975:343) eller enligt 25 § lagen (1997:1137) om vägavgift för vissa tunga fordon skulle ha gällt för fordonet om det hade varit skatte- eller avgiftspliktigt enligt nämnda lagar, samt 5. med stöd av saluvagnslicens enligt 18 §. Denna lag träder i kraft . 13Förslag till lag om ändring i lagen (2001:559) om vägtrafikdefinitioner Härigenom föreskrivs att 2 § lagen (2001:559) om vägtrafikdefinitioner skall ha följande lydelse. Ett fordon som är förspänt med En traktor som enligt fordons- skattelagen (1988:327) hör till En bil som är inrättad huvud- sakligen för godsbefordran. En annan bil som inte är att anse som en personbil eller en buss. Totalvikt för en motorcykel, ett terrängfordon utom en tung ter- och den beräknade vikten av det rängvagn, ett släpfordon eller en största antalet personer och den största mängd gods som fordonet är inrättat för. I totalvikten för en En traktor som enligt fordons- Ett motordrivet fordon med minst två hjulaxlar som är inrättat huvudsakligen för att dra ett annat fordon eller ett arbetsredskap och som är konstruerat för en hastighet och endast med svårighet kan änd- ras till högre hastighet. får vara utrustad för transport av gods och för befordran av passage- En traktor med ett eller flera till- 1 Senaste lydelse 2003:219. Ett fordon som är förspänt med En bil som är inrättad huvud- sakligen för godsbefordran. En annan bil som inte är att anse som en personbil eller en buss. Totalvikt för en motorcykel, ett terrängfordon utom en tung ter- och den beräknade vikten av det rängvagn, ett släpfordon eller en största antalet personer och den största mängd gods som fordonet är inrättat för. I totalvikten för en Ett motordrivet fordon med minst två hjulaxlar som är inrättat huvudsakligen för att dra ett annat fordon eller ett arbetsredskap och som är konstruerat för en hastighet och endast med svårighet kan änd- ras till högre hastighet. får vara utrustad för transport av gods och för befordran av passage- En traktor som enligt vägtrafik- En traktor som enligt vägtrafik- En traktor med ett eller flera till- Denna lag träder i kraft . 14 Förslag till lag om ändring i lagen (2004:000) om trängselskatt Härigenom föreskrivs att 17 § lagen (2004:000) om trängselskatt skall ha följande lydelse. Lydelse enligt prop. Bestämmelserna i 60 och 60 a §§ fordonsskattelagen (1988:327) skall tillämpas i fråga om anstånd med betalning av skatt och avgift enligt denna lag. Med skatt avses även expeditionsavgift och med skattetillägg skall då i stället avses tilläggsavgift. Bestämmelserna i 6 kap. 89 § vägtrafikskattelagen (0000:000) skall tillämpas i fråga om anstånd med betalning av skatt och avgift enligt denna lag. Med skatt avses även expeditionsavgift och med särskild avgift skall då i stället avses tilläggsavgift. Denna lag träder i kraft . Förteckning över remissinstanserna beträffande betänkandet Skatt på väg (SOU 2004:63) Efter remiss har följande remissinstanser lämnat yttrande över utredningens förslag: AB , , BIL , Buss & Samhälle, , , mineraler och metallproducenter i (SveMin), Föreningen , Föreningen , , , , Kammarrätten i , Kammarrätten i , , , , i , i (LO), , (), Länsrätten i , Länsrätten i län, i , i län, i , i , Miljöfordon i , , , , , , , , Riksåklagaren, fakulteten vid , , (), (), , (), Statskontoret, , , , , , , , Svenska (), , , , , , Verket för Innovationssystem (), , Yttranden har också inkommit från: , , Bilfront, , , , , Kungliga , , Gröna Näringens , Handelskammaren i , , i , hela ska leva, Mellansvenska Handelskammaren, Skånetrafiken Följande remissinstanser avstår från att yttra sig eller har inte svarat: , , , , , i , , , , , , , LRF Skogsägarna, Maskinentreprenörerna, Moped- och motorcykelbranschens , för Regelgranskning, , , , , . Förslag till lag om ändring i lagen (2001:559) om vägtrafikdefinitioner Härigenom föreskrivs att 2 § lagen (2001:559) om vägtrafikdefinitioner skall ha följande lydelse. En släpkärra som är avsedd att vara styraxel för en påhängsvagn och som är utrustad med en kopplings- anordning (vändskiva) för en på- Ett fordon som är kopplat till en bil, en traktor, ett motorredskap som inte är ett släpfordon eller ett En anordning på hjul, band, medar eller liknande som är inrättad huvudsakligen för färd på marken och inte löper på skenor. delas in i motordrivna fordon, släp- efterfordon, sidvagnar, cyklar, hästfordon och övriga for- Ett motorredskap som är konstrue- rat för en hastighet av högst En bil som är inrättad huvudsakli- gen för personbefordran och är försedd med högst åtta sittplatser En släpvagn som är inrättad för att genom tapp med vändskiva eller liknande anordning förenas med en bil, en traktor eller ett motorred- skap och som är så utförd att chas- siet eller karosseriet vilar direkt på 1 Senaste lydelse 2003:219. det dragande fordonet. En släpkärra som är avsedd att vara styraxel för en påhängsvagn och som är utrustad med en kopplings- anordning (vändskiva) för en på- Ett fordon som är kopplat till en bil, en traktor, ett motorredskap som inte är ett släpfordon. En anordning på hjul, band, medar eller liknande som är inrättad huvudsakligen för färd på marken och inte löper på skenor. delas in i motordrivna fordon, släp- efterfordon, sidvagnar, cyklar, hästfordon och övriga for- Ett motorredskap som är konstrue- rat för en hastighet av högst 30 En bil som är försedd med högst 2. är permanent försedd med ett karosseri som är inrättat som kan göras om till sovplatser, matlagning och lagring, och c. bord. Personbilar delas in i klass I och klass II. 2 Senaste lydelse 2003:219. En personbil som inte tillhör En personbil som är permanent försedd med ett karosseri som är kan göras om till sovplatser, matlagning och lagring, och c. bord. En släpvagn som är inrättad för att genom tapp med vändskiva eller liknande anordning förenas med en bil, en traktor eller ett motorredskap och som är så utförd att chassiet eller karosseriet vilar direkt på det dragande fordonet. 1.Denna lag träder i kraft den xx. 2.En klassificering enligt äldre bestämmelser av ett fordon som personbil eller lastbil gäller fortfarande. Förteckning över remissinstanserna beträffande promemorian Husbilar och efterfordon Efter remiss av promemorians förslag har yttranden inkommit från Kammarrätten i , Länsrätten i län, , , , Aktiebolaget , Bil , , och Caravan Club of . och Motorhome Club of har inte inkommit med remissyttranden. Minimiskattesatser för tunga fordon Antal axlar och maximalt Minimiskattesatser per år1 tillåten bruttovikt i ton Drivaxel/axlar med luftfjädring Andra system för fjädring av eller likvärdig fjädring 2 1Minimiskattesatser enligt bilaga 1 till och rådets direktiv /62/EG om avgifter på tunga godsfordon för användningen av vissa infrastrukturer (EGT L 187, 20.7.1999, s. 42). 2Fjädring som anses vara likvärdig i enlighet med definitionen i bilaga II till rådets direktiv /53/EG av om största tillåtna dimensioner i nationell och internationell trafik och högsta tillåtna vikter i internationell trafik för vissa vägfordon som framförs inom gemenskapen (EGT L 235, , s. 59). 3Växelkurs per : = (EUT C 244, 4.10.2005, s. 1). Fordonskombinationer (ledade fordon och fordonståg) Antal axlar och maximalt Minimiskattesatser per år1 tillåten bruttovikt i ton Drivaxel/axlar med luftfjädring Andra system för fjädring av eller likvärdig fjädring 2 1Minimiskattesatser enligt bilaga 1 till och rådets direktiv /62/EG om avgifter på tunga godsfordon för användningen av vissa infrastrukturer (EGT L 187, 20.7.1999, s. 42). 2Fjädring som anses vara likvärdig i enlighet med definitionen i bilaga II till rådets direktiv /53/EG av om största tillåtna dimensioner i nationell och internationell trafik och högsta tillåtna vikter i internationell trafik för vissa vägfordon som framförs inom gemenskapen (EGT L 235, , s. 59). 3Växelkurs per : = (EUT C 244, 4.10.2005, s. 1). Fordonsskatt för personbilar i några europeiska länder Bilaga 7 Mot bakgrund av förslaget om en svensk koldioxidbaserad fordonsskatt för lätta fordon redovisas här fordonsbeskattningen av personbilar i , och . Gemensamt för systemen för personbilsbeskattning i dessa länder är att de utformats för att i varierande omfattning ta hänsyn till personbilarnas utsläpp. infördes i en ny årlig personbilsskatt som beräknas utifrån bilens bränsleförbrukning, en s.k. grön ägaravgift1. Ägaravgiften regleras i lagen om avgift efter bränsleförbrukning för vissa bilar (Lov nr. 360 af ). Syftet med den gröna ägaravgiften är att ägaren till en personbil med låg bränsleförbrukning skall gynnas skattemässigt. Den gröna ägaravgiften innebär att ju mindre bränsle som förbrukas i bilens motor, desto lägre blir skatten på ägandet av bilen. Den gröna ägaravgiften har ersatt den tidigare gällande årliga skatten på ägandet av en personbil (vikt- och utjämningsavgiften baserat på att skatten för bensin är högre än för dieselolja). Det är dock endast personbilar som är registrerade i det danska bilregistret fr.o.m. som omfattas av den gröna ägaravgiften. Personbilar som är registrerade före berörs således inte av den gröna ägaravgiften och skall även i fortsättningen betala vikt- och utjämningsavgift. Skälet till att personbilar som är registrerade före inte omfattas av den gröna ägaravgiften är att det inte är möjligt att redovisa dessa bilars bränsleekonomi utan stora merkostnader. De personbilar som omfattas av den gröna ägaravgiften har placerats i cirka 25 olika avgiftsklasser beroende på hur många kilometer de kör per liter bränsle. Avgiftsklasserna har fastställts med stöd av om typgodkännande av personbilar. Den grundbeloppsmässiga skillnaden mellan de olika avgiftsklasserna uppgår till . I utgår man från principen om att den samlade beskattningen av bensinrespektive dieselbilar skall vara lika hög. Personbilar som drivs med diesel har emellertid typiskt sett en bättre bränsleekonomi än personbilar som drivs med bensin. Avgiftsskalan för den gröna ägaravgiften innebär dock att man för dieselbilar skall betala samma avgift som för bensinbilar. För att åstadkomma en lika hög beskattning av dieselbilar och bensinbilar påförs därför även ett tilläggsbelopp på dieselbilar som svarar mot skillnaden mellan bensinskatten och dieselskatten. Även tilläggsbeloppet varierar med bränsleförbrukningen. Ju mindre mängd dieselolja som förbrukas per kilometer i en dieselbils motor, desto lägre tilläggsbelopp tas ut. För att få kännedom om hur många kilometer en personbil kör per liter bränsle har tillverkare och representanter för tillverkare av personbilar ålagts att lämna uppgifter om bränsleförbrukningen för olika fabrikat och model- 1 I den danska lagstiftningen används genomgående uttrycket avgift. Uttrycket skatt är dock mer rättvisande för svenska förhållanden och används därför i den fortsatta framställningen. Detta överensstämmer med direktiv /1268/EEG2 om anpassning av motorfordons bränsleförbrukning till den tekniska utvecklingen i den lydelse som anges i direktivet 93/116/EG3. Den beloppsmässiga skillnaden mellan de olika avgiftsklasserna ger ett kraftigt incitament till att köpa en personbil med låg bränsleförbrukning. Eftersom den gröna ägaravgiften inte är knuten till den faktiska körsträckan ger den ett mindre miljöincitament uttryckt i kronor per liter vid längre körsträckor och omvänt ger den ett större incitament vid kortare körsträckor. Även en skatt efter vikt ger förvisso ett incitament till att köpa en bil med låg bränsleförbrukning, eftersom bränsleförbrukningen i viss mån ökar med bilens vikt. Det har emellertid ansetts att det vid köp av bil oftast är fråga om ett val mellan olika bilar av samma storlek och därmed föreligger det normalt ingen större skillnad mellan bilarnas vikt. Även om det inte föreligger någon avgörande skillnad med hänsyn till vikten kan bilarna däremot ha mycket olika bränsleförbrukning. En beskattning utifrån bränsleförbrukning har därför bedömts ge en bättre stimulans till köp av miljövänliga personbilar. Personbilar som använder gas för driften omfattas också av den gröna ägaravgiften. För dessa bilar sker det en omräkning utifrån relationen mellan bilens vikt och bränsleförbrukning för att få fram en uppgift om bränsleekonomi. Personbilar som drivs med gas har placerats i den avgiftsskala som gäller för personbilar som drivs med dieselolja. Även elbilar omfattas av den gröna ägaravgiften. För dessa bilar skall det ske en omräkning från vikt till fiktiv bränsleförbrukning. Elbilar har placerats i avgiftsskalan för personbilar som drivs med bensin till dess att klarhet uppnås om hur många elbilar som kommer att säljas och vilka egenskaper dessa bilar har. För att främja elbilar undantogs dessa från den gröna ägaravgiften till utgången av . 2Rådets direktiv /1268/EEG av om tillnärmning av medlemsstaternas lagstiftning om motorfordons bränsleförbrukning (EGT L 375, 31.12.1980, s. 36, Svensk specialutgåva Område 13 Volym 11 s. 50, Celex 31980L1268). 3Kommissionens direktiv /116/EG av om anpassning till den tekniska utvecklingen av rådets direktiv /1268/EEG om motorfordons bränsleförbrukning (EGT L 329, 30.12.1993, s. 39, Svensk specialutgåva Område 13 Volym 25 s. 93, Celex Fordonsskatt för bensindrivna personbilar i ()* Kilometer per liter, minst 20,0, 18,2, 16,7, 15,4, 14,3, 13,3, 12,5, 11,8, 11,1, 10,5, 10,0, 9,1, 8,3, 7,7, 7,1, 6,7, 6,3, 5,9, 5,6, 5,3, 5,0, 4,8, 4,5, * Växelkurs per : = (EUT C 244, 4.10.2005, s. 1). Källa: Information från det danska . Fordonsskatt för dieseldrivna personbilar i ()* Kilometer per liter, minst 32,1, 28,1, 25,0, 22,5, 20,5, 18,8, 17,3, 16,1, 15,0, 14,1, 13,2, 12,5, 11,9, 11,3, 10,2, 9,4, 8,7, 8,1, 7,5, 7,0, 6,6, 6,2, 5,9, 5,6, 5,4, 5,1, * Växelkurs per : = (EUT C 244, 4.10.2005, s. 1). Källa: Information från det danska . En nationell fordonsskatt, VED (=Vehicle Excise Duty), har funnits i och har tillämpats för de flesta motordrivna fordon (bilar, lastbilar, motorcyklar m.fl.). Vissa kategorier fordon har dock varit undantagna från fordonsskatten, t.ex. fordon inom räddningstjänsten. Fordonsskatten har varit relaterad till fordonens cylindervolym. Fordon med högre cylindervolym har beskattats hårdare än fordon med lägre cylindervolym. För tiden före den reformering som redovisas nedan, tjänade den brittiska fordonsskatten främst två syften, nämligen dels ett fiskalt syfte, dels ett syfte att upprätthålla en korrekt fordonsdatabas. skedde genomgripande förändringar av fordonsskatten då beslut fattades om att denna skulle vara såväl koldioxidsom bränslerelaterad. Detta innebär att fordon med högre koldioxidutsläpp beskattas högre än fordon med lägre koldioxidutsläpp och att fordon som drivs med alternativa bränslen beskattas lägre än fordon som drivs med bensin respektive diesel. Dieseldrivna fordon beskattas i sin tur högre än bensindrivna fordon. Med fordon som drivs med alternativa bränslen avses i detta sammanhang hybridbilar eller fordon som drivs enbart med gasol. För övriga fordon som kan drivas med alternativa drivmedel gäller att fordonsskatt tas ut som om fordonen drevs enbart på bensin. Motiveringen till det senare är att det anses svårt att bedöma i vilken omfattning fordonen drivs med det alternativa bränslet. Förändringarna skedde som en del i en medveten strategi att öka miljörelateringen av skattesystemet. I denna strategi ingår även en koldioxidbaserad förmånsbeskattning och en tänkt framtida kilometerbeskattning av tunga fordon. Som framgår av tabellen nedan är skillnaderna i fordonsskatt, trots koldioxidrelateringen, inte stora. Syftet bakom koldioxidrelateringen av fordonsskatten är inte heller att internalisera vare sig emissions- eller andra kostnader, utan att ge signaler till fordonsköparna när det gäller fordonsval. Fordonsskatten är ett komplement till den övriga miljörelateringen av skattesystemet. Den nya fordonsskatten gäller för fordon registrerade fr.o.m. . För fordon registrerade före nämnda datum gäller den gamla ordningen. Anledningen härtill är att uppgifter om fordons koldioxidutsläpp inte registrerades i före . Fordon registrerade före är skattefria (veteranfordon). Inledningsvis infördes en skatteskala med fem band. Denna har fr.o.m. utökats med ytterligare ett band. Banden och fordonsskattenivåerna framgår av tabellen nedan. Fordonsskatt för personbilar i (fr.o.m. 2005-04-01)* (g/km) * Växelkurs per : 1 GBP = (EUT C 244, 4.10.2005, s. 1). Skatt per helår. Källa: Information från det brittiska . I fråga om de fordon som beskattas enligt den äldre ordningen är fordonsskatten () för fordon med en cylindervolym större än och () om volymen är mindre. I differentieras fordonsskatten utifrån motorns cylindervolym och avgasreningsteknik (EURO-kraven). Lägre skatt tas ut för fordon som uppfyller högre ställda avgaskrav. Fordonsskatten är ungefär dubbelt så hög för dieseldrivna personbilar som för bensindrivna personbilar (skatten på dieselolja är lägre än skatten på bensin). I tabellen nedan redovisas en förenklad bild av det tyska fordonsskattesystemet. Avgaskrav enligt EURO 4 motsvarar miljöklass 2005. Fordonsskatt för personbilar i ()* Skatt per , SEK Skatt för en personbil med , SEK Avgaskrav EURO 3 eller 4 Avgaskrav EURO 1 eller motsvarande * Växelkurs per : = (EUT C 244, 4.10.2005, s. 1). Skatt per helår. Källa: Vehicle Taxation in Europe 2002 edition samt information från det tyska . Tabellen visar närmaste motsvarighet i de nu gällande författningarna fordonsskattelagen (1988:327), FSL, och lagen (1976:339) om saluvagnsskatt (LSV) samt fordonsskatteförordningen (1993:1028), FSF, till de olika paragraferna i förslaget till ny vägtrafikskattelag (VTL). Bestämmelse i FSL eller LSV § första stycket och 7 § FSL samt § första stycket LSV § första stycket FSL, 6 § LSV samt § första stycket FSF § första stycket FSF § tredje stycket FSL § andra stycket FSL § första och andra styckena FSL § FSL samt 6 § LSV § första stycket och 7 § FSL § andra stycket och 9 § FSL § första stycket FSL § tredje stycket FSL §, 25 § andra stycket och 25 a §, 25 § första stycket och 25 a § § tredje stycket FSL § andra stycket och 25 § andra 1 § första stycket andra stycket 7§ första stycket andra stycket 3§ första och andra styckena 6§ första stycket andra stycket 8§ första och andra styckena 12§ första och andra styckena Bestämmelse i FSL eller LSV 88 § FSL och 22 § FSF 1 § första stycket LSV 3 § första och andra styckena LSV 36 § FSL samt 6 § LSV 45 § andra stycket FSL samt 6 § LSV Paragraferna är nya, jfr 3739 §§ FSL Paragrafen är ny 42 § första stycket FSL samt LSV 6 § Stycket är nytt 44 § FSL samt 6 § LSV 43 § FSL samt LSV 6 § 58 § FSL samt 6 § LSV 51 § första och andra styckena FSL 51 § fjärde stycket FSL 51 § tredje stycket FSL 2 § första stycket och 3 § SVF 55 § FSL samt 6 § LSV 59 § första stycket FSL Paragrafen är ny 59 § andra stycket FSL 70 a § FSL 61-63 §§ FSL samt 6 § LSV Bestämmelse i FSL eller LSV Kapitlet är nytt och ersätter bl.a. 84 och 84 a §§ FSL, jfr även 6 § LSV § FSL och 6 § LSV § andra stycket FSL och 6 § LSV § tredje stycket och 85 § FSL samt § första stycket FSL, 12 § andra stycket FSF samt 6 § LSV Fordonsskattelagen (1988:327) Tabellen visar närmaste motsvarighet i förslaget till vägtrafikskattelag (VTL) till nu gällande bestämmelser i fordonsskattelagen (1988:327), FSL. Bestämmelse i FSL Bestämmelse i VTL 1 kap. 1 § första stycket 1 kap. 3 § andra stycket 1 kap. 3 § första stycket 1 kap. 8 § 1 kap. 6 § 2 kap. 1 § 2 kap. 2 § andra stycket punkten 2 1 kap. 1 § första stycket Paragrafen upphävd (SFS 1992:1440) 2 kap. 2 § första stycket 2 kap. 2 § andra stycket punkten 1 och 2 kap. 4 § 1 kap. 4 § 2 kap. 5 § 2 kap. 13 § 2 kap. 11 § Punkten 4 i övergångsbestämmelserna till VTL samt punkten 4 av över- särskilda bestämmelser om fordons- Paragrafen upphävd (SFS 2001:1129) Punkten 4 i övergångsbestämmelserna till VTL samt punkten 4 av över- särskilda bestämmelser om fordons- 2 kap. 14 § 5 kap. 2 § 5 kap. 12 § första och andra styckena 5 kap. 13 § 5 kap. 14 § 2 kap. 13 § 2 kap. 14 § 2 kap. 15 § 2 kap. 16 § 2 kap. 17 § andra stycket 2 kap. 16 § 2 kap. 19 § 25 a § första stycket andra stycket 36 § första och andra styckena tredje stycket 37-39 §§ 42§ första stycket andra stycket 45§ första stycket andra stycket 51 § första och andra styckena tredje stycket fjärde stycket 59§ första stycket andra stycket 66§ första stycket andra stycket tredje stycket 2 kap. 16 § 2 kap. 18 § andra stycket Paragraferna upphävda (SFS 1992:1440) 4 kap. 1 § första stycket Saknar motsvarighet, jfr dock 4 kap 2-5 §§ Paragrafen upphävd (SFS 1992:1440) 4 kap. 10 § 4 kap. 7 § första stycket Saknar motsvarighet 4 kap. 9 § 4 kap. 8 § 4 kap. 1 § andra stycket Saknar motsvarighet. Paragraferna upphävda (SFS 1992:1440) 5 kap. 3 första och andra styckena 5 kap. 4 § 5 kap. 3 § tredje stycket Paragrafen upphävd (SFS 1992:1440) Saknar motsvarighet 5 kap. 5 § 5 kap. 7 § Saknar motsvarighet 8 kap. 1 § 5 kap. 1 § 5 kap. 9 § 5 kap. 11 § 5 kap. 8 § första och andra styckena Saknar motsvarighet. 5 kap. 17 § 6 kap. 1 § 6 kap. 2 § 8 kap. 4 § 5 kap. 14 § och 8 kap. 2 § 8 kap. 3 § 1 kap. 8 § Paragrafen upphävd (SFS 1998:191) Paragraferna upphävda (SFS 2003:1196) 5 kap. 15-16 §§ Paragraferna upphävda (SFS 1992:1440) Paragrafen upphävd (SFS 2003:1196) Paragrafen upphävd (SFS 1992:1440) Saknar motsvarighet, jfr dock reglerna om omprövning i 4 kap. Paragrafen upphävd (SFS 1992:1440) 6 kap. 3 § 6 kap. 4 § 6 kap. 5 § 6 kap. 6 § 6 kap. 7 § Paragrafen upphävd (SFS 1996:672) 8 kap. 3 § 2 kap. 1920 §§ 2 kap. 3 § Lagen (1976:339) om saluvagnsskatt Tabellen visar närmaste motsvarighet i förslaget till vägtrafikskattelag (VTL) till nu gällande bestämmelser i lagen (1976:339) om saluvagnsskatt (LSV). 1 kap. 1 § första stycket 1 kap. 2 § första stycket 3 kap. 2 § § första och andra 3 kap. 3 § 8 kap. 1 § 3 kap. 4 § 5 kap. 13 § tredje stycket 1 kap. 2 § första stycket, 45 kap., 6 kap. 1 och 7 §§, 8 kap. samt 9 kap. 1 § Paragrafen upphävd (SFS 1995:1202) Härigenom föreskrivs följande1. 1 § Vägtrafikskatt i form av fordonsskatt och saluvagnsskatt skall betalas till staten för vissa fordon enligt denna lag. För vissa personbilar samt lätta bussar och lätta lastbilar skall fordonsskatt i stället betalas till staten enligt lagen (0000:000) med särskilda bestämmelser om fordonsskatt. 2 § Beslut om vägtrafikskatt enligt 4 kap. 1 § samt beslut om dröjsmålsavgift fattas av för räkning. Övriga beslut enligt denna lag, med undantag av beslut med stöd av ansvarsbestämmelserna i 6 kap. 46 §§, fattas av . För räkning verkställer debitering och återbetalning av skatt, avgifter och ränta enligt denna lag. 3 § I denna lag avses med dieselolja: de produkter för vilka skatt skall betalas enligt 2 kap. 1 § första stycket 3 lagen (1994:1776) om skatt på energi,