prop · GT0340 · 2005-10-27 00:00:00 — Om ersättningen avser arbets- tagare i ett dotterföretag som inte är helägt, skall så stor del av ersättningen räknas med som motsvarar moderföretagets andel i dotterföretaget. Om ett dotter- företag har ägts under del av det år som löneunderlaget avser, skall bara ersättning som betalats ut räknas med. Löneunderlaget är den del av den sammanlagda kontanta ersättningen som överstiger ett belopp som motsvarar tio inkomstbasbelopp. Vid beräkningen av löneunder- laget skall ersättningar som täcks av statliga bidrag för löne- kostnader inte räknas med. enligt 56 kap. 5 § före 17 § första och andra dotterföretag med ett belopp som sammanlagt inte understiger det lägsta av tillägg för av den sammanlagda kontanta ersätt- ningen i företaget och i dess dotterföretag, och Utdelning på en kvalificerad andel skall tas upp i inkomstslaget tjänst till den del den överstiger gränsbeloppet. Utdelning upp till gränsbeloppet skall tas upp till två tredjedelar i inkomstslaget kapital. Kapitalvinst på en kvalificerad andel till den del den överstiger det sparade utdelningsutrymmet skall tas upp i inkomstslaget tjänst. Kapitalvinst som motsvarar det sparade utdelningsutrymmet skall tas upp till två tredjedelar i inkomstslaget kapital. Om kapitalvinst på en kvalificerad andel som anskaffats överstiger sparat utdelningsutrymme, skall den överskjutande delen upp till ett belopp som motsvarar skillnaden mellan omkostnadsbeloppet beräk- nat enligt 2535 §§ och omkost- nadsbeloppet beräknat enligt 44 kap. 14 § i sin helhet tas upp i inkomstslaget kapital i stället för i inkomstslaget tjänst. En kapitalvinst skall inte tas upp i inkomstslaget tjänst till den del det skulle medföra att den skattskyldige och närstående under avyttringsåret och de fem föregående beskattningsåren från ett företag sammanlagt i inkomstslaget tjänst tagit upp högre belopp än som motsvarar 100 inkomstbasbelopp enligt 1 kap. 6 § lagen (1998:674) om som gällde för avyttringsåret. Om en närstående är eller har varit bosatt i en annan stat inom Europeiska ekonomiska samar- betsområdet och där tagit upp en kapitalvinst, skall även detta belopp beaktas enligt första stycket, om beskattningen av kapitalvinsten motsvarar den beskattning som skulle ha skett om den närstående varit bosatt i . Bestämmelserna i 21 och 22 §§ gäller inte om kapitalvinsten på grund av andelsavyttringen skall tas upp som överskott av passiv näringsverksamhet enligt 49 a kap. Om en andel som är kvalificerad enligt 7 § första eller andra stycket avyttras eller upphör att existera, skall den del av kapitalvinsten som tas upp i inkomstslaget tjänst inte överstiga tjänstebeloppet enligt 48 a kap. 8 a § eller det tjänstebelopp som har fördelats enligt 7 § första stycket. Om andelen i stället är kvalificerad enligt 7 § andra stycket, skall den del av kapitalvinsten som skall tas upp i inkomstslaget tjänst inte överstiga det tjänstebelopp som har fördelats enligt den bestämmelsen. Första stycket gäller inte om en mottagen andel är kvalificerad enligt 4 § eller 6 § första stycket då den avyttras. Bestämmelser om fördelning mellan inkomstslagen tjänst och kapital av ersättning i pengar vid andelsbyten finns i 48 a kap. 9 §. Anskaffningsutgiften för andelar som har förvärvats skall vid beräkning av omkost- nadsbeloppet enligt 12 § räknas upp med hänsyn till förändringarna i det allmänna prisläget från och med förvärvsåret, dock tidigast , till och med . Motsvarande gäller för ovillkorliga kapitaltillskott som gjorts . Bestämmelserna i första stycket gäller inte om omkostnadsbeloppet beräknas med tillämpning av 26 §. Som anskaffningsutgift för andelar som har förvärvats får vid beräkning av omkostnadsbeloppet enligt 12 § tas upp det justerade kapitalunder- laget i företaget enligt 2735 §§ fördelat med lika belopp på andelarna i företaget. Hänsyn får inte tas till ovillkorliga kapital- tillskott som gjorts före utgången av det beskattningsår som avses i 27 §. Som förutsättning för tillämp- ning av första stycket gäller att denna beräkning används för samtliga andelar i företaget som andelsägaren förvärvat . Bestämmelserna i första stycket gäller bara i fråga om andelar i juridiska personer som hör hemma i en stat inom Europeiska ekonomiska samarbetsområdet. Kapitalunderlaget är skillnaden mellan värdet på tillgångarna och skulderna i företaget vid utgången av det beskattningsår för vilket taxering skedde . Om företaget inte taxerades då, är kapitalunderlaget motsvarande skillnad det beskattningsår för vilket taxering skedde . Tillgångarna skall tas upp till det skattemässiga värdet, om inte annat följer av andra stycket eller av 29 eller 30 §. Sådana andelar i svenska handelsbolag som är kapital- tillgångar tas upp till den justerade anskaffningsutgiften enligt 50 kap. Andelar i andra dotterföretag än handelsbolag skall tas upp till ett värde som motsvarar kapital- underlaget i dotterföretaget. Om dotterföretaget inte var helägt, skall så stor del av detta värde tas upp som motsvarar moderföre- tagets andel av antalet andelar i dotterföretaget. Bestämmelserna i första stycket gäller bara i fråga om andel i dotterföretag som hör hemma i en stat inom Europeiska ekonomiska samarbetsområdet. Fastigheter i och i andra stater inom Europeiska ekonomiska samarbetsområdet som var kapitaltillgångar och som har förvärvats före utgången av får i stället anses förvärvade . I sådant fall skall hänsyn inte tas till utgifter och avdrag , utöver vad som anges i andra stycket. Vid tillämpning av första stycket Prop. 2005/06:40 skall anskaffningsutgiften för en fastighet i en annan stat inom Europeiska ekonomiska sam- arbetsområdet anses motsvara av fastighetens marknads- värde vid utgången av . För en fastighet i skall anskaffningsutgiften anses mot- svara den i det följande angivna delen av fastighetens taxerings- värde för minskad med värdeminskningsavdrag vid 1982 taxeringar, till den del avdraget uppgått till av denna del av taxeringsvärdet. Den del av taxeringsvärdet som skall användas är för Om marknadsvärdet på bygg- nader, mark och markanlägg- ningar som anses förvärvade vid beskattnings- årets utgång understeg av anskaffningsutgiften enligt andra stycket, skall denna utgift justeras i skälig mån. Det som sägs om värdeminsk- ningsavdrag gäller också liknande avdrag, såsom skogsavdrag och avdrag för substansminskning samt sådana belopp med vilka ersättningsfonder och liknande fonder tagits i anspråk. Som skuld räknas av 1. en avsättning till skatteut- jämningsreserv enligt den upp- hävda lagen (1990:654) om 2. sådant uppskovsbelopp som avses i den upphävda lagen (1990:655) om återföring av obeskattade reserver till den del det vid beskattningsårets utgång inte hade återförts, och 3. avsättningar till ersättnings- fonder och liknande fonder. Avsättningar för framtida utgifter räknas som skuld till den del avdrag gjordes vid beskattningen. Om företaget gjorde avsättning till skatteutjämningsreserv vid taxering, får av det belopp som enligt lagen (1993:1540) om återföring av skatteutjämningsreserv minst skall återföras vid taxeringar tas upp som skuld i stället för vad som anges i 31 § första stycket 1. Om avdraget för avsättning är lägre än det avdrag som avses i den bestämmelsen, skall kapitalunderlaget minskas av skillnaden. Kapitalunderlaget skall minskas med vinstutdelning som lämnats för det räkenskapsår för vilket taxering skedde eller, om företaget inte taxerades då, det räkenskapsår för vilket taxering skedde . Vinstutdelning som lämnas för senare räkenskapsår än som avses i 33 § skall minska kapital- underlaget till den del utdelat belopp överstiger nettovinsten enligt fastställd balansräkning eller, i förekommande fall, fastställd koncernbalansräkning. Kapitalunderlaget i ett aktiebolag skall minskas med belopp som motsvarar utbetalningar från bolaget som gjorts i samband med minskning av aktiekapitalet eller reserv- fonden, om utbetalningen skett det räken- Prop. skapsår då underlaget beräknades. ekonomisk förening skall minskas utbetalningar enligt 10 kap. 1 § lagen (1987:667) om ekonomiska enligt 4 kap. 3 § samma lag vid återbetalning av överskjutande medlemsinsatser. Detta gäller bara om utbetalningen har gjorts efter utgången av det räkenskapsår då underlaget beräknades. När kapitalunderlaget justeras på grund av utdelningar och andra utbetalningar som avses i 34 §, tillämpas det nya kapital- underlaget för utdelningar som görs och kapitalvinster som uppkommer efter den utbetalning som medfört justeringen. Om andelsägarens make i betydande omfattning är eller under någon del av den senaste femårsperioden har varit verksam i ett fåmansföretag som avses i 4 §, gäller följande. Understiger andelsägarens beskattningsbara förvärvsinkomst, bortsett från vad som enligt detta kapitel skall tas upp i inkomstslaget tjänst (tjänsteintäkten), makens beskatt- ningsbara förvärvsinkomst, skall skatten på tjänsteintäkten beräknas enligt 65 kap. 5 § som om andelsägarens beskattnings- bara förvärvsinkomst, bortsett från tjänsteintäkten, motsvarade makens beskattningsbara förvärvs- inkomst. Det som sägs om make i första stycket skall, om andelsägaren fyller högst under beskattningsåret, i stället avse dennes föräldrar. Som makar anses vid tillämpning av denna paragraf de som skall behandlas som makar under större delen av beskattningsåret. ning inom familjen i fåmansföre- ning inom familjen i fåmansföre- tagsförhållanden finns i 57 kap. tagsförhållanden finns i 57 kap. Bestämmelser om särskild skatteberäkning i vissa fall för inkomst som hänför sig till minst två beskattningsår finns i 66 kap. Bestämmelser om begränsning av skatten finns i lagen (1997:324) om begränsning av skatt. 1.Denna lag träder i kraft och tillämpas första gången vid taxering. 2.Om det vid utgången av finns sparat lättnadsutrymme enligt den upphävda 43 kap. 6 § får detta föras över till kommande beskattningsår och utnyttjas under beskattningsåren 20062010 enligt vad som anges i denna punkt. Dessa beskattningsår skall utdelning tas upp bara till den del den överstiger sparat lättnadsutrymme. Om utdelningen understiger sparat lättnadsutrymme, skall skillnaden föras vidare som sparat lättnadsutrymme till nästa beskattningsår. Av en kapitalvinst på en andel som uppkommer under beskattningsåren 2006 2010 skall bara ett belopp som överstiger det sparade lättnadsutrymmet tas upp. Detta gäller inte om kapitalvinsten skall tas upp som överskott av passiv näringsverksamhet enligt 49 a kap. Om en andel övergår till en ny ägare genom arv, testamente, gåva, bodelning eller på liknande sätt, tar förvärvaren över den tidigare ägarens sparade lättnadsutrymme. Om en andel avyttras genom ett andelsbyte och villkoren i 48 a kap. för framskjuten beskattning är uppfyllda, skall sparat lättnadsutrymme som hänför sig till de avyttrade andelarna fördelas på de mottagna andelarna. Om de mottagna andelarna inte är kvalificerade och hänför sig till ett företag som är marknadsnoterat, skall det sparade lättnadsutrymmet i stället läggas till anskaffningsutgiften vid beräkning av omkost- nadsbeloppet för de mottagna andelarna. 3.Om sparat lättnadsutrymme enligt punkt 2 överstiger gränsbeloppet, skall utdelning utöver sparat lättnadsutrymme tas upp i inkomstslaget tjänst. 4.Om sparat lättnadsutrymme enligt punkt 2 överstiger sparat utdelningsutrymme, tillämpas bestämmelserna i 57 kap. 21 § på kapitalvinst som överstiger sparat lättnadsutrymme. 5.Sparat utdelningsutrymme för tid före skall beräknas enligt reglerna i det upphävda 57 kap. Sådant sparat utdelningsutrymme skall anses som sparat utdelningsutrymme enligt Prop. 2005/06:40 denna lag. 6.Om andelar som är kvalificerade enligt 57 kap. 7 § första eller andra stycket avyttras till ett fåmansföretag eller fåmanshandelsbolag som säljaren direkt eller indirekt äger andel i, skall sparat lättnadsutrymme enligt punkt 2 fördelas på säljarens andelar i fåmansföretaget som förvärvat andelarna direkt eller indirekt. 7.Äldre bestämmelser i 48 a kap. 8 a § tillämpas på andelsbyten som skett före . 8.Vid tillämpningen av bestämmelsen i 42 kap. 15 a § andra stycket andra strecksatsen, skall det räkenskapsår som börjar närmast efter utgöra det första av de fyra räkenskapsår som bedömningen kan utgå ifrån. För tidigare räkenskapsår skall i stället gälla att företaget direkt eller genom dotterföretag, har ägt aktier med en röst- eller kapitalandel på eller mer i ett svenskt marknadsnoterat aktiebolag eller en marknadsnoterad utländsk juridisk person. Första stycket tillämpas under beskattningsåret 2006.Om den skattskyldige eller någon närstående har avyttrat en del av andelarna i ett företag under och någon del av en kapitalvinst togs upp som intäkt av tjänst på grund av bestämmelserna i 3 § 12 mom. i den upphävda lagen (1947:576) om statlig inkomstskatt, skall vid avyttring av återstående andelar i stället för perioden i 57 kap. 22 § inkomstskattelagen (1999:1229) gälla en period . Förslag till lag om ändring i lagen (1999:1230) om ikraftträdande av inkomstskattelagen (1999:1229) Härigenom föreskrivs i fråga om lagen (1999:1230) om ikraftträdande av inkomstskattelagen (1999:1229) dels att 4 kap. 67 § skall upphöra att gälla, dels att 4 kap. 102 § skall ha följande lydelse. 102 § Om den skattskyldige eller någon närstående till honom har avyttrat en del av andelarna i ett företag under något av beskattningsåren 19911996 och någon del av en kapitalvinst togs upp som intäkt av tjänst på grund av bestämmelserna i 3 § 12 mom. i den upphävda lagen (1947:576) om statlig inkomstskatt, skall vid avyttring av återstående andelar i stället för perioden i 57 kap. 12 § tredje stycket inkomstskattelagen (1999:1229) gälla en period . Första stycket tillämpas under tio beskattningsår efter då en kapitalvinst på grund av en avyttring under något av beskattningsåren 19911996 togs upp som intäkt av tjänst. Denna lag träder i kraft och tillämpas första gången vid taxering. 2.3Förslag till lag om ändring i taxeringslagen (1990:324) Härigenom föreskrivs att det i taxeringslagen (1990:324) skall införas en ny paragraf, 4 kap. 11 b §, av följande lydelse. Om en skattskyldig enligt punkt 3 eller 4 av övergångsbestämmel- serna till lagen (2002:1143) om (1999:1229) begär att reglerna om tillämpas och detta medför att omprövning gått ut enligt 9 § första stycket. Denna lag träder i kraft . 2.4Förslag till lag om ändring i lagen (2001:1227) om självdeklarationer och kontrolluppgifter Härigenom föreskrivs att 2 kap. 2 §, 3 kap. 15 a och 16 a §§ samt 15 kap. 2 § lagen (2001:1227) om självdeklarationer och kontroll- uppgifter skall ha följande lydelse. Fysiska personer skall lämna allmän självdeklaration under näringsverksamhet i annat fall än som avses i 2 under beskattningsåret har uppgått till sammanlagt av prisbasbeloppet, tjänst som avses i 11 kap. 45 §, tjänst som avses i 11 kap. 45 §, § samt 57 kap. 7 och 50 kap. 7 § samt 57 kap. 20 och (1999:1229) eller intäkt av passiv (1999:1229) eller intäkt av passiv 3. intäkterna i inkomstslaget kapital, med undantag eller utdelning för vilken 9 kap., har uppgått till 4.den skattepliktiga förmögenheten enligt lagen (1997:323) om statlig förmögenhetsskatt vid beskattningsårets utgång överstiger fribeloppet enligt 19 § den lagen, 5.de är begränsat skattskyldiga och den skattepliktiga intäkten har uppgått till sammanlagt , 6.underlag för statlig fastighetsskatt, avkastningsskatt på pensionsmedel eller särskild löneskatt på pensionskostnader skall fastställas, eller 7.uppgift enligt 3 kap. 9 a § skall lämnas. Den som har mottagit en andel Den som innehar en andel som som är kvalificerad enligt 57 kap. är kvalificerad enligt 57 kap. 7 § 6 § andra stycket inkomstskatte- lagen (1999:1229) skall lämna de uppgifter som behövs för att skall lämna de uppgifter som behövs för att skall 1Senaste lydelse 2003:228. 2Senaste lydelse 2003:674. 48 a kap. 6 a och 12 §§ inkomst- skattelagen är uppfyllt samt besluta om kapitalbeloppet och tjänstebeloppet enligt 48 a kap. 8 a § den lagen. Vidare skall uppgifter lämnas om utdelning och kapitalvinst på sådana andelar. villkoret enligt 48 a kap. 6 a och 12 §§ inkomstskattelagen är uppfyllt samt besluta om kapitalbeloppet och tjänstebe- loppet enligt 48 a kap. 8 a § den lagen eller det tjänstebelopp som har fördelats enligt 57 kap. 7 § första stycket samma lag. Vidare skall uppgifter lämnas om utdelning och kapitalvinst på sådana andelar. som är kvalificerade enligt 57 kap. som är kvalificerade enligt 57 kap. 6 § andra stycket inkomst- 7 § första eller andra stycket övergått till någon annan genom har övergått till någon annan arv, testamente, genom arv, testamente, bodelning gåva, skall förvärvaren lämna eller gåva, skall förvärvaren lämna 1. uppgift om antalet som har förvärvats, som har förvärvats, 2. uppgift om tjänstebeloppet för 2. uppgift om tjänstebeloppet för varje andel, och varje andel, och den som andelarna har övergått den som andelarna har övergått Den till vilken äganderätten till andelarna har övergått skall lämna de uppgifter som är av betydelse för frågan om tjänstebeloppet skall tas upp till beskattning. omfattas av 43 kap. inkomst- (1999:1229) samt fåmanshandels- bolag skall till företagsledare och delägare samt närstående till dem närstående till dem lämna alla lämna alla uppgifter som dessa uppgifter som dessa behöver för behöver för att kunna beräkna sina att kunna beräkna sina intäkter från företaget eller handelsbolaget. Bestämmelserna i första stycket skall på motsvarande sätt gälla för europeiska ekonomiska intressegrupperingar. Denna lag träder i kraft och tillämpas första gången vid taxering. 3 Senaste lydelse 2002:1144. Ärendet och dess beredning Regeringen tillsatte en utredning som hade till uppgift att bl.a. se över de regler som gäller för beskattning av utdelning från och kapitalvinst vid försäljning av aktier i fåmansföretag samt de särskilda reglerna i arvs- och gåvoskattelagstiftningen som gäller arv och gåva av företag (dir. 1999:72). Utredningen antog namnet 3:12- överlämnade utredningen sitt betänkande Beskattning av småföretagare (2002:52). delar 1 och 2 som behandlar 3:12-reglerna respektive generations- Betänkandet har remissbehandlats. över remissinstanserna finns i bilaga 1. remissvaren finns tillgänglig i lagstiftningsärendet (dnr Fi2002/2455). För 3:12-reglerna lämnade utredningen bl.a. ett förslag som innebar att den inkomst som skall beskattas som kapitalinkomst skulle kunna beräknas med utgångspunkt från bolagets beskattade egna kapital, den I budgetpropositionen (prop. 2003/04:1 volym 1, avsnitt 8.3.1 s. 204 och 205) aviserades att ett första steg i arbetet med 3:12-reglerna skulle tas genom att nivån på klyvningsräntan års inkomsttaxering skulle höjas till ett belopp motsvarande statslåneräntan ökad . klyvningsräntan har betydelse för hur stor del av kapitalinkomster i form av utdelning och kapitalvinst som skall beskattas i inkomstslagen kapital Ett förslag om detta lades fram (prop. 2003/04:17) och ledde till lagstiftning (bet. 2003/04:SkU9, rskr. 2003/04:117, SFS 2003:1200). För det fortsatta arbetet aviserade regeringen i budgetpropositionen för 2004 olika alternativa skattelättnader som tillsammans med den redan genomförda åtgärden skulle ge en varaktig skattesänkning på 1 miljard Ett alternativ var en ytterligare höjning av klyvningsräntan. andra alternativ var en justering av den lönesummeregel som bestämmer hur löner till anställda på visst sätt får medräknas i underlaget för beräkning av kapitalbeskattad utdelning och kapitalvinst. alternativ var en förändring av reglerna för kapitalvinstbeskattning och ett fjärde den s.k. BEK-modellen. I den efterföljande diskussionen, bl.a. i anslutning till tillväxtsamtalen mellan företrädare för näringslivet och regeringen, aktualiserades även Ett sådant innebar att det skulle införas regler där ägare till kvalificerade andelar under vissa förutsättningar vid en viss storlek på antalet anställda och företagsledarens/ägarens egna löneuttag inte skulle omfattas av 3:12-reglerna. Ett annat alternativ gällde möjligheten att utvidga den s.k. 100-basbeloppsregeln. Denna regel begränsar den del av kapitalvinster som skall tjänstebeskattas. innebära att även tjänstebeskattade inkomster skulle beaktas. Mot denna bakgrund förordnade dåvarande finansministern en expertgrupp med uppgift att genomföra en fördjupad prövning av 3:12-reglerna. I budgetpropositionen (prop. 2004/05:1 volym 1, avsnitt 8.3.4 s. 211 och 212) gjorde regeringen bedömningen att 3:12-reglerna bör så att de blir mer gynnsamma för hänvisade till det fördjupade analysarbete om reglerna som bedrevs av den av finansministern särskilt förordnade expertgruppen. Denna expertgrupp redovisade i promemorian Reformerad ägarbeskattning effektivitet, prevention, legitimitet resultatet av sitt arbete. Gruppen presenterade två förslag. Promemorians lagförslag finns i bilaga 2. Ett av dessa förslag det s.k. begränsade alternativförslaget har remissbehandlats. En förteckning över remissinstanserna finns i bilaga 3. En sammanställning av remissyttrandena finns tillgänglig i lagstiftningsärendet (dnr Fi2005/522). I propositionen lämnas ett förslag som huvudsakligen bygger på detta alternativförslag. Till en del lämnas dessutom förslag som bygger på 3:12-utredningens förslag. Vidare föreslås en ändring i taxeringslagen (1990:324, TL) som innebär att den femåriga omprövningstiden för beslut om taxering inte skall gälla i vissa fall vid en retroaktiv tillämpning av reglerna om framskjuten beskattning vid andelsbyten. I de fall som avses har kvalificerade andelar avyttrats genom ett andelsbyte före . Frågan har aktualiserats av i en skrivelse till (dnr Fi2005/966). Regeringens förslag, som inte kan innebära nackdelar för någon skattskyldig, har beretts med . Slutligen föreslås en särskild bestämmelse för andelar som är kvalificerade på grund av att de mottagits vid ett andelsbyte. Om en sådan andel avyttras till ett företag som mottagaren direkt eller indirekt äger andelar i, skall mottagarens andelar i det företag som direkt eller indirekt förvärvat andelarna anses kvalificerade. Förslaget bygger på ett förslag som lämnats av företagsskatteutredning i delbetänkandet Beskattningen vid omstruktureringar enligt fusionsdirektivet (SOU 2005:19). Utredningens lagförslag i denna del finns i bilaga 4. Förslaget har remissbehandlats. En förteckning över remissinstanserna finns i bilaga 5. Remissyttrande som behandlar förslaget finns tillgängligt i lagstiftningsärendet (dnr Fi2005/1670). Ett annat förslag från utredningen som innebär att europabolag skall få använda sig av de fördelar som fusionsdirektivet ger behandlas i prop. 2005/06:39 Vissa skattefrågor med anledning av ny aktiebolagslag, m.m. Utredningens övriga förslag bereds inom . Regeringen beslutade att inhämta Lagrådets yttrande över de lagförslag som finns i bilaga 8. Lagrådets yttrande finns i bilaga 9. Lagrådet har avseende förslaget till ändring i inkomstskattelagen föreslagit dels vissa justeringar i lagtexten, dels att en paragraf bör ha en annan placering. Regeringen har beaktat Lagrådets förslag i dessa delar. Lagrådets synpunkter behandlas i författningskommentaren i avsnitt 15. I förhållande till lagrådsremissens förslag har dessutom vissa rent redaktionella justeringar gjorts. Lagrådet har vidare ansett att det bör övervägas om förslagen till 57 kap. 22 och 35 §§ IL skall ändras på visst sätt. Lagrådets synpunkter avseende 57 kap. 22 § IL som gäller den s.k. 100-basbeloppsregeln behandlas i avsnitt 8.2. IL, som efter förslag av Lagrådet flyttats från 57 kap. de var placerade i lagrådsremissen, handlar bl.a. om beskattning av kapitalvinst av andelar som är kvalificerade på grund av ett andelsbyte. Genom bestämmelsen begränsas den del av vinsten som skall tas upp i inkomstslaget tjänst. Bestämmelsen har utvidgats i förhållande till bestämmelsen som fanns i 57 kap. 13 § IL och som föreslås upphävas.