prop · GS03125 · 2005-05-25 00:00:00 — Projektet har resulterat i att en klass har medverkat i radio, tv och deltagit på bokmässan i samt fått ett stipendium från Bibliotekstjänst. startades ett projekt inom i Göte- borgsregionen där föräldrautbildning erbjöds till de intagna i Göteborgs- regionen samt till intagna på landets sex kvinnoanstalter. star- tade projektet för att uppmärksamma behovet av stöd till barn vars föräldrar avtjänar straff inom kriminalvården där fyra fri- villigorganisationer medverkade till att ge stöd till barnen. har inom projekts ram utvidgat projektet främst i västra . En barngruppsaktivitet, en anhöriggruppsaktivitet samt annan stödverksamhet har anordnats (t.ex. hjälp vid barnbesök på anstalt, stöd vid permissioner och kontakter med dem som har den dagliga omvårdnaden om barnet). Föreningen har spridit kunskap genom konfe- renser och samarbete med lokalt och centralt. Under pro- jekttiden har kunskap genererats om barn med föräldrar i fängelse och deras anhöriga, hur man når denna grupp och vilken typ av stöd som behövs. Mot bakgrund av att stora förändringar sker inom barnsjukvården har Föreningen bedrivit ett projekt om Kvalitetssäk- ring och metodutveckling av lekterapiarbete vid dagsjukvård på sjukhus. Många barn och tonåringar som tidigare vårdats inom slutenvården behandlas på dagsjukvårdsavdelningar. Detta kräver insatser från lekterapeutens sida för att t.ex. med kort varsel försöka hjälpa barn att hantera den nya situationen, att pedagogiskt förbereda barn inför under- sökningar och behandlingar och att ge dem möjlighet att bearbeta sina upplevelser på sjukhuset. Inom lekterapiverksamhet på dagsjukvården saknades en kvalitetssäkringsmodell och pedagogiska riktlinjer för lekte- rapeuterna. Genom projektet har en modell utarbetats som kan bidra till att bättre förutsättningar för det enskilda barnet och dess familj nås vid behandling inom dagsjukvården. En rapport som utarbetats genom pro- jektet har sänts till dagsjukvårdsavdelningar, till alla lekterapier i landet samt till andra berörda och intresserade, bl.a. högskolor, , fackliga instanser och intresseföreningar. Projektet har bidragit till att ge underlag för en gemensam kvalitets- och dokumentmanual för lektera- peuter. 4.1.4Barn- och ungdomsprojekt inspirerade av FLICKA Projektet (S 2003:E) är ett projekt om flickors självbild som har startats av regeringen. Bakgrunden är att reklam och media påverkar alla och kanske ungdomar i synnerhet. Stressen och oron för att inte räcka till och för att inte duga ökar och självförtroendet blir allt sämre. Det är viktigt att veta och tro att man duger när man växer upp och är på väg in i vuxenvärlden. Framförallt vände sig FLICKA till flickor och pojkar mellan . reste FLICKA på en landsomfattande Sverigeresa för att lyssna på barn och unga och för att ge tips och råd om hur man kan tänka mer mediekritiskt. Man letade också efter bra idéer och goda exempel som skulle kunna inspirera och uppmuntra vuxna och medie- och reklambranschen att engagera sig i och ta ett större ansvar för. I 25 städer anordnades FLICKA-dagar tillsammans med kommunen och lokala organisationer, tjejgrupper och eldsjälar som arbetar med barn och ungdomar. beviljades stöd ur Allmänna arvsfonden till ett tjugotal projekt som har inspirerats av . I projekten deltar både barn och ungdomar. I årsbokens projektkatalog redovisas de flesta pro- jekt under ändamålet jämställdhet/könsroller (under huvudrubriken barn ). Verksamhet till förmån för ungdomar 1225 år beslutade Arvsfondsdelegationen och regeringen om för- delning av ur Allmänna arvsfonden till verksamhet för ungdom genom sammanlagt 47 beslut. Av de 47 projekt som har fått stöd är nästan hälften pågå- ende projekt som har fått stöd för ett andra eller tredje år. När det gäller stöd till anläggningar, lokaler och utrustning för ungdomsverksamhet är det alltid stöd som beviljas i form av engångsstöd. Tabell 10 Verksamhet för ungdomar 1225 år Summa (kr) Förebyggande av brott/våld/mobbning Utsatta barn och ungdomar I Arvsfondsdelegationens projektkatalog för redovisas samt- liga projekt som fått medel ur Allmänna arvsfonden , bilaga 2. 4.2.1Exempel på projekt som startats I det följande ges exempel på projekt som startats och som ligger inom ramen för de områden som regeringen prioriterade i föregå- ende års skrivelse till . Stärka ungdomars tilltro till den egna förmågan, förebygga psykisk och fysisk ohälsa samt utveckla metoder för att bearbeta problem när de redan uppstått Svensk Flyktinghjälp (SWERA) Projekt: Verksamhet gällande ensamkommande flyktingungdomar 1225 år Föreningen och Aids info (SHAI) Projekt: Ge hiv ett ansikte utifrån en hivpositiv Projekt: Lär mig! Förebyggande av brott, mobbning och trakasserier av och mot unga och stärka stödet till unga brottsoffer Projekt: Under ytan Projekt: Night Patrol Utveckling av ungdomars möjligheter att uttrycka sig genom kulturella Projekt: Ungdomar tar plats Kulturverkstan i Ek. Projekt: Ungdomens kulturhus i Stärka ungdomars inflytande i samhället och möjlighet till egen Projekt: Utveckling av projektet Projekt: En fight för vardags vardag Projekt: Av utrymmesskäl går ungdomarna först Utvecklingen av ungdomars inflytande och delaktighet på den för Ungdomsorganisationer (LSU) Projekt: Pass it on Projekt som syftar till att finna metoder för att öka ungdomars tillträde Projekt: Just Radio 89.2 på Projekt: Ung tillväxt i Projekt: Ny utveckling Projekt: Du duger social trygghet och alkohol- och drogprevention bland unga Projekt: Boken om narkotika Projekt: Agera ett vägval Projekt: Subörb och Subtour Projekt: Rookie on Tour Projekt: Utveckling av familjehem med kulturell kompetens för ungdo- mar Projekt: Möten under en mörk himmel Projekt: Inköp och ombyggnad av industrilokal till ungdomsarena på fastigheten nr 8, Projekt: Om- och tillbyggnad av klubbstuga på fastigheten 1:13 har slutredovisat det ettåriga projektet tik på ungas språk. Målet med detta projekt var att få fram ett nytt skol- material som skulle handla om barns och ungas situation globalt, ge kun- skap om , stärka barn och unga att kräva att få sina rättigheter tillgodosedda men även engagera unga att stötta andra unga, både i och i övriga världen. Materialet skrevs för ungdomar av ungdomar. Den röda tråden genom hela materialet var att det skulle vara politik på ungas språk. Målgruppen var främst elever och lärare på gym- nasienivå samt ungdomsorganisationer. En lärarhandledning har tagits fram och finns att beställa från . I samband med lanse- ringen av skolmaterialet har det genomförts en föreläsningsserie i av unga. Förutom lärarhandledningen resulterade projektet i , vilken skrivits utifrån frågeställningen hur efterlevs. Genom tjugo porträtt och sex essäer får man följa ett antal barn och ungdomar, runt om i världen, som själva berättar om sina liv och erfarenheter. Utgångspunkten för bokens förfat- tare är: Hur kan unga människor kräva sina rättigheter om de inte ens vet att den existerar? har Föreningen fått stöd för pro- jektet , vars syfte var att utveckla nya arbetssätt och metoder för att underlätta för unga flickor som befinner sig i patriarkala strukturer av kontroll och hederstänkande. De metoder och verksamhetsområden som projektet byggts på delas upp i tre faser: -identifikation av problematiken (rådgivning via telefon eller person- liga möten), -lösning av den akuta krissituationen (kontakt med myndigheter och praktiska lösningar om flickorna bestämmer sig för att lämna hemmet) och -den långsiktiga lösningen att komma vidare i livet (stödpersoner och Den tredje fasen har varit svårast att lösa. När flickorna skall påbörja sina nya liv blir ensamheten outhärdlig för många då de oftast tvingats bryta med sin familj och sina vänner. Projektet poängterar att det inte är ett ändamål i sig att flickorna skall bryta med sina familjer utan målet är att de skall leva ett självständigt och meningsfullt liv. Många av de flickor som bryter med familjen hamnar i destruktiva mönster och slussas vidare till institutioner och organisationer som har erfarenhet av att arbeta med den problematiken. I samband med det tredje och av projektet gjordes en utvärdering som resulterat i publikationen Jag är min egen person. Fritidsforum, och Hemgårdar har slut- redovisat ett treårigt projekt som syftat till att utveckla metoder för pojk- verksamhet ur ett jämställdhetsperspektiv. Både flickor och pojkar behö- ver tränas i att bryta gamla stereotypa könsrollsmönster tillsammans med inspirerande vuxna. Pojkar har omedvetet fått mycket uppmärksamhet när det gäller aktiviteter och pedagogisk handledning, men samtal om existentiella frågor och relationer med mera har haft mindre betydelse. Genom att definiera och utveckla verksamhet för pojkar på fritidsgården som har betydelse för jämställdheten ville förbundet uppmärksamma de traditionella kvinno- och mansrollernas betydelse. Det har genomförts Skr. 2004/05:125 lokal försöksverksamhet på sex olika fritidsgårdar för att utveckla meto- der för pojkverksamhet ur jämställdhetsperspektivet. Under det tredje och arbetades idé- och metodhandboken om pojkverksamhet på fritidsgård fram för att höja medvetenheten om kva- litativ pojkverksamhet. Genom erfarenhetsutbyte och utbildning, för hela personalgrupperna under projektet, har kunskapen kring kön, makt och jämställdhet ökats. Den lokala försöksverksamheten har under projektet prövat och utvecklat metoder för öppen verksamhet och gruppverksam- het. Det har i sin tur resulterat i att fritidsgårdens besökare fått del av nya metoder och kunskaper kring könsmönster. Erfarenheterna från projektet visar att den viktigaste förutsättningen för en mer jämställd och beri- kande verksamhet för pojkar utifrån ett jämställdhetstänkande, kräver medvetna ledare. Ledare som bottnar i målsättningen lika möjligheter, rättigheter och skyldigheter oavsett kön och som har kunskap kring kön/genus, makt och jämställdhet. Detta behövs för att bryta traditionella könsmönster. Metoderna handlar i hög grad om att finna vägar till och intressera för diskussioner om jämställdhet. Ledarnas egna förhållnings- sätt mot varandra såväl som mot flickor och pojkar har också stor bety- delse i detta förändringsarbete. En förändrad killstil på fritidsgårdarna har visat sig gynna stämningen och ökat besökarantalet bland flickorna. Något annat som kommit fram i projektet är att det gäller att ha ett tillå- tande klimat i personalgrupperna, att alla åsikter får utrymme och att gemensamma förhållningssätt utarbetas. 4.3Verksamhet till förmån för personer med funktionshinder beslutade Arvsfondsdelegationen och regeringen om fördelning av nästan ur Allmänna arvsfonden till verksamhet för personer med funktionshinder genom sammanlagt 147 beslut. Tabell 11 Verksamhet för personer med funktionshinder Summa (kr) I Arvsfondsdelegationens projektkatalog för redovisas samt- Skr. 2004/05:125 liga projekt som fått medel ur Allmänna arvsfonden , 4.3.1Exempel på projekt som startats I det följande ges exempel på projekt som startats och som ligger inom ramen för de områden som regeringen prioriterade i föregå- ende års skrivelse till . Kunskap om funktionshindrade personers villkor Föreningen , Assistans, Gemenskap (JAG) Projekt: Informationsprojekt om yrket personlig assistans Projekt: Ung med epilepsi Handikappföreningarnas Samarbetsorgan (HSO) i län Projekt: Patientutbildning på patientens villkor Handikappförbundens Samarbetsorgan (HSO) Projekt: Handikapprörelsens medverkan i hälso- och sjukvårdens arbete med prioriteringar Projekt: Lättöppnade förpackningar Projekt: Projekt om användning av bildsymboler Handikappförbundens Samarbetsorgan (HSO) Projekt: Mänskliga rättigheter för människor med funktionshinder regional demokrati (ID) Projekt: Nya vägar mot demokratisk delaktighet Samordning av vård, omsorg, stöd och service Projekt: Hälsosant Internet Projekt: Studie kring äldre personer som på grund av åldersrelaterade orsaker har en allvarlig kombination av syn- och hörselnedsättningar Projekt: Utveckling av träningsprogram för att ge inaktiva benampute- rade ökade möjligheter att delta i idrotts- och motionsaktiviteter Rekryteringsgruppen För Aktiv rehabilitering Projekt: Ryggmärgsskada och sex visst går det Av de projekt som avslutats kan särskilt nämnas ett projekt där , Neurologiskt Handikappades Riksför- bund, , och Ungdomar samt genomfört en undersökning med fokus på hjälpmedelsförsörjningen ur ett brukar- perspektiv. Förbunden har gjort fördjupningsstudier i några län och tittat på hjälpmedelsförsörjningen i förhållande till ålder, etnicitet och kön, om och hur organisationen av hjälpmedelsförsörjningen påverkar möjlighe- terna för den enskilde att få rätt hjälpmedel. Organisationerna har undersökt hur brukaren kan medverka i val av hjälpmedel och vilken information och kompetens som krävs för att kunna göra reella val. Man har också belyst beslutsprocessen, dvs. hur politiker, verksamhetsledning och hjälpmedelskonsulenter tolkar de poli- tiska intentionerna och vilka hinder och möjligheter som uppstår. Den samlade kunskapen har förts ut genom seminarier m.m. Projektet fann också att frågorna kring bostadsanpassning hanteras mycket olika i kommunerna. i och de regionala handi- kapporganisationerna HSO , HSO och har tillsammans med Stiftelsen Svensk Industridesign, Svensk Form, samt Design utvecklat projektet med omtanke. Projektets syfte var att nyskapa offentliga miljöer där männi- skor och miljö sätts i centrum. Utgångspunkten är en hållbar utveckling i funktionella och kreativa miljöer, tillgängliga för alla. Syftet är också att öka kunskapen om hur man integrerar miljö och tillgänglighet. Fem offentliga miljöer har förändrats för att bli goda exempel. Riktlinjer och standards för fysisk tillgänglighet samt riktlinjer för anpassad informa- tion som tidigare utarbetats av brukarrepresentanter i samarbete med handikappkommitténs kansli, ligger till grund för utformning av de fem miljöerna. Miljöerna har utvärderats av representanter för handikappor- ganisationer. Föreningen i har tillsammans med och Ungdomar (FUB) i Sydöstra och utvecklat en eftergymnasial konstutbildning för Skr. 2004/05:125 personer med utvecklingsstörning och som studerat på gymnasiesärskola. Målet var att skapa ett vidareutbildningsalternativ för målgruppen inom området bild och form. Deltagarna får förutom konstutbildning också pedagogisk utbildning så att de skall kunna fungera som instruktörer och handledare inom t.ex. daglig verksamhet. 5Särskilda satsningar för de olika målgrupperna Särskilda satsningar är medel som regeringen avsatt ur Allmänna arvs- fonden för särskilda ändamål. Medlen har fördelats av Arvsfondsdelega- tionen eller ställts till förfogande för fördelning till projekt. 5.1Arvsfondsdelegationens fördelning av stöd genom särskilda satsningar Arvsfondsdelegationen fördelade totalt genom särskilda satsningar fördelade på målgrupperna barn med , ungdomar mellan med och personer med funktionshinder med . I tabell 12 nedan anges Arvsfondsdelegationens fördelning av stöd inom respektive satsning. Tabell 12 Fördelning av stöd genom särskilda satsningar Summa (kr) Mot rasism och diskriminering (barn och personer med funktionshinder) Ungas arbete med konsumentfrågor Motverka och förebygga ungas psykiska ohälsa Alternativa stöd- och boendeformar (personer med funktionshinder) Bemötande med kultur (barn och personer Brukarstöd (personer med funktionshinder) Insatser mot rasism, främlingsfientlighet, homofobi och diskriminering Regeringen beslutade att avsätta totalt för en satsning mot rasism, främlingsfientlighet, homofobi och diskriminering riktad till barn och personer med funk- tionshinder. Ungas arbete med konsumentfrågor Regeringen har avsatt totalt i syfte att stödja ungdomar som konsumenter och opinionsbildare i kon- sumentfrågor. Att motverka och förebygga ungdomars psykiska ohälsa Regeringen beslutade att avsätta för av en treårig satsning vars syfte är att utveckla metoder hos före- ningslivet för att motverka och förebygga ungdomars psykiska ohälsa. Regeringen aviserade att sammanlagt skall avsättas för denna satsning. Kulturella uttrycksformer kan vara ett bra sätt för kommunikation. Med exempelvis teater, litteratur, film, musik, texter och konst kan fördomar, attityder och bemötande tydliggöras, lyftas fram och granskas. Rege- ringen beslutade att avsätta sammanlagt ur Allmänna arvsfonden för ideella organisationers för- söksverksamhet inom detta område. Många personer med funktionshinder har svårt att hävda sig i mötet med myndigheter och andra offentliga organ. Regeringen beslutade därför att avsätta sammanlagt ur Allmänna arvsfonden för att utveckla s.k. personligt brukarstöd. 5.2Ungdomsstyrelsens fördelning av stöd genom särskilda satsningar I det följande redovisas de särskilda satsningar där rätten att fördela stöd ur fonden delegerats till . I tabellen framgår hur medel fördelats ur respektive satsning. Information om projekten finns på Ung- domsstyrelsens hemsida . Tabell 13 fördelning av stöd genom särskild satsning Summa (kr) Ungas tillträde till arbetsmarknaden Utveckling av ungas möjlighet till 1 Denna satsning upphörde Ungas tillträde till arbetsmarknaden fattade regeringen beslut (U2003/2359/UNG) om att ställa till förfogande, för en sär- skild satsning som syftar till att bryta ungdomars utanförskap på arbets- marknaden. Av beslutet framgår att regeringen avser att avsätta sam- manlagt för det angivna ändamålet. Utveckling av ungas möjlighet till organisering Regeringen har ställt till Ung- domsstyrelsens förfogande, till stöd för utveckling av ungdomars möjlig- het till organisering. Syftet är att därigenom stärka ungas inflytande i samhället. Denna satsning upphörde . beslutade regeringen (U2003/3648/UNG) ställa 5 miljo- ner kronor till förfogande för stöd till projekt som, genom ungdomsutbyten i EU:s östra gränsregion, syftar till att stärka ungdomars delaktighet och inflytande i samhället samt att utveckla den interkulturella förståelsen och toleransen hos unga. avsatte Arvsfondsdelegationen ytterligare för detta ändamål. 6Information, uppföljning, utvärdering och erfarenhetsspridning Arvsfondsdelegationens uppgifter är, förutom att fördela stöd ur fonden, att följa upp projekt som beviljats stöd samt att informera allmänheten om arvsfondens ändamål och fondmedlens användningsområde. Arvsfondsdelegationen har fastställt en informationsstrategi som ligger till grund för arbetet med information och kommunikation. Informations- arbetet är uppdelat i tre delmål: att nå ut med information om fondens ansökningskriterier till potentiella projektanordnare så att de ansökningar som kommer in är relevanta och att andelen obehöriga sökande minimeras, att genom information om projektens resultat till organisationer, myndigheter och politiker bidra till utveckling av verksamhet till för- mån för fondens målgrupper, att informera allmänheten om fondens ändamål och medlens använd- För att uppnå dessa mål krävs olika former av informationsinsatser. Några exempel på informationskanaler som användes är Arvs- fondsdelegationens hemsida, informationsbroschyrer, årsboken, utvärde- ringsrapporter och pressmeddelanden om beviljade projektstöd. får många telefonsamtal och e-postför- Skr. 2004/05:125 frågningar från organisationer och allmänhet som önskar information om hur och till vad man kan söka stöd ur fonden. Förutom de svar som kan lämnas per telefon hänvisas också till hemsidan. Till dem som inte har tillgång till internet skickades årsboken och informationsbroschyren All- männa arvsfonden gör det möjligt att förnya och utveckla verksamhet för barn, ungdomar och personer med funktionshinder, där svaren på de vanligaste frågorna finns att läsa. producerades i syfte att öka allmänhetens och ideella organi- sationers kunskap om Allmänna arvsfonden och vad fondens medel används till. fungerar också som verksamhetsberättelse. Års- boken distribueras till föreningar, bibliotek och kommuner och till dem som tar kontakt med delegationens kansli. Allmänna arvsfonden inrättades genom lagen (1928:281) om allmänna arvsfonden. Arvsfondens 75-årsjubileum firades från halvårs- skiftet 2003 bland annat med fyra så kallade Arvs- fondsdagar runt om i (läs mer i kapitel 6.3). En jubileumsbok som speglar fondens 75-åriga historia gavs också ut . Arvs- fondsdelegationen informerade om fonden på mässor och andra evenemang som till exempel Bok- och biblioteksmässan i och (Identitet och Idé) på i . I Arvsfondsdelegationens uppgifter ingår att följa upp de projekt som beviljas stöd ur Allmänna arvsfonden. har arbetet med upp- följning och utvärdering utgått från den strategi om uppföljning, utvärde- ring och erfarenhetsspridning som fastställdes av delegationen . Samtliga organisationer som beviljas stöd skall efter varje avslutat projektår lämna en skriftlig redogörelse för de genomförda insatserna och ekonomisk redovisning styrkt av revisor. På detta sätt kan delegationen kontrollera att medlen används till det som avsetts samt få underlag inför beslut om projektet är flerårigt. Om redovisningen inte godkänns blir organisationen återbetalningsskyldig för del av eller hela stödet. För att höja kvalitén på de utvärderingsrapporter som projekten redovi- sar har delegationen genomfört en utbildningsdag för projekt- ledare till nystartade projekt. Utbildningen bygger på ett utbildningsma- terial i form av en handbok, som har tagits fram särskilt anpassad för arvsfondsprojekt. I handboken framgår hur dokumentation bör genomfö- ras, hur måluppfyllelse kan mätas och vilka specifika krav som Arvs- fondsdelegationen ställer på en projektredovisning. Arvsfondsdelegationen gör uppföljningar av lokalstöden efter att har förflutit sedan stödet beviljats. gick en enkät ut till de 45 föreningar som beviljats stöd till anläggningar, lokaler och utrustning . Av de som besvarat enkäten (ca. ) uppgav samtliga att lokalstödet haft avgörande betydelse för att kunna bedriva en bra verksamhet. Större utvärderingar görs i syfte att undersöka vilka långsiktiga effek- ter som uppnås i den verksamhet som beviljas stöd ur arvsfonden. utvärdering avser Arvsfondsdelegationen en systematiskt genomförd Skr. 2004/05:125 undersökning för att få fram tillförlitliga och användbara resultat om vär- det eller förtjänsterna av ett enskilt projekt eller en grupp av projekt. Utvärderingar av detta slag görs av avgränsade större satsningar eller prioriterade områden som regeringen har beslutat om. Interna seminarier riktade till delegationens kansli och berörda hand- läggare inom genomförs i samband med att större utvärderingar slutförs. Syftet med dessa seminarier är att de kunskaper som genereras genom utvärderingarna återförs till Arvsfondsdelegatio- nen vilket bidrar till höjd kvalitet i fördelningen av projektstöd. har två interna seminarier anordnats. inbjöds utvärderarna från för att dis- kutera den avslutade satsningen på idrottsområdet på temat Lokal idrottsutveckling. genomfördes ett internt seminarium i samband med att utvärderingen av den treåriga satsningen Arm i arm 4:e initiati- vet (mot rasism, främlingsfientlighet, homofobi och diskriminering) avslutades. Utvärderingen genomfördes av , Institutio- nen för Internationell Migration och Etniska Relationer (). I det följande anges de uppföljnings- och utvärderingsrapporter som färdigställts . Utveckling av arbete mot rasism, främlingsfientlighet, diskriminering och homofobi riktad till ungdomar (perioden 20002003) Regeringen har avsatt sammanlagt ur Allmänna arvsfonden för att utveckla ungdomsföreningars lokala arbete på området. Av 279 inkomna ansökningar beviljades 45 projektstöd. överlämnades en utvärdering av satsningen genomförd av Internationell Migration och Etniska Relationer vid . Syftet med utvärderingen har varit att problematisera hur satsningen genomförts, om den uppnått sina syften och vilka metoder som varit framgångsrika i det lokala arbetet mot rasism, främlingsfientlighet, homofobi och diskriminering.