prop · GS03171 · 2005-05-31 00:00:00 — Regeringen anser att Svenska Kommunförbundets krav på kompensation för ökade kostnader för kommunerna till följd av det föreslagna ansvaret för ajourhållningen av lägenhetsregistret får betraktas som tillgodosedda mot bakgrund av den höjning av statsbidragen 2006 med som har aviserats ekonomiska vårproposition. Regeringens bedömning: Förslaget innebär att fastighetsägare och fastighetsförvaltare måste vidta vissa administrativa och praktiska åtgärder såsom uppgiftslämnande till myndigheter och kommuner, införande av lägenhetsnummer samt information till de boende. Förslaget innebär emellertid i betydande utsträckning förenklingar för medborgarna samt för fastighetsägare och fastighetsförvaltare när det gäller uppgiftslämnande och förfrågningar jämfört med en traditionell folk- och bostadsräkning. Skälen för regeringens bedömning: En grundläggande förutsättning för att kunna ta fram registerbaserad hushålls- och bostadsstatistik är att erforderliga register finns upplagda och håller god kvalitet. Att upprätta ett lägenhetsregister innebär att fastighetsägare initialt måste lämna uppgifter till . tillkommer de boendes i flerbostadshus uppgifter om lägenhetsnummer till . För ajourföringen av lägenhetsregistret skall fastighetsägarna därefter enbart lämna uppgifter om eventuella ändringar i lägenhetsbeståndet till kommunerna. Ajourföringen av lägenhetsnummer i folkbokföringen vid sker genom de normala flyttningsanmälningar allmänheten lämnar in. För att lägenhetsregistret skall innehålla aktuella uppgifter skall fastighetsägarna lämna uppgift till kommunen om förändringar i lägenhetsbeståndet (rivningar, nybyggnationer, sammanslagningar, delningar m.m.). Eftersom flertalet sådana uppgifter redan enligt gällande lagstiftning skall lämnas till kommunen, innebär kravet som motiveras av lägenhetsregistrets ajourhållning i praktiken en obetydlig utökning av uppgiftsskyldigheten. För de boende tillkommer en skyldighet för dem som flyttar till flerbostadshus att i sina flyttningsanmälningar även ange till vilken lägenhet (lägenhetsnummer) flyttning sker. På så sätt hålls folkbokföringsregistret aktuellt. , (numera ) och har på regeringens uppdrag gjort en konsekvensanalys för fastighetsägarna och fastighetsförvaltarna av upprättandet av lägenhetsregistret och folkbokföringen på lägenhet. Konsekvensanalysen innehåller bland annat följande. Fastighetsägaren skall lämna ett antal uppgifter till myndigheterna. I fastighetsägarnas register torde i vissa fall uppgifter om lägenheterna finnas i en annan form än den som behövs för inrapporteringen. Det innebär att informationen kan behöva åtgärdas i detta avseende. För vissa uppgifter, exempelvis kökstyp, efterfrågas ett antal varianter som skall anges med viss kod. Andra uppgifter som efterfrågas kan helt saknas i fastighetsägarnas register som då måste kompletteras med dessa uppgifter, antingen i befintliga system eller parallellt med dessa. En övergång till den föreslagna, informationsbärande modellen för lägenhetsnummer kommer i princip att medföra att samtliga fastighetsägare måste numrera om sina lägenheter eller åsätta lägenheterna ytterligare ett nummer. förvaltare kommer antingen att behöva ändra lägenheternas identitet i sina register eller registrera in ytterligare ett nummer. uppstår gäller dels nödvändiga ändringar och kompletteringar i eller i anslutning till befintliga system, dels eventuell inregistrering av uppgifter som saknas i systemen. Där fastighetsägarna saknar egen IT-kompetens Prop. 2004/05:171 torde konsultinsatser bli nödvändiga. systemleverantörer tillhandahålla enkla redskap för att hantera nödvändiga systemförändringar. För fastighetsägare som saknar ADB- system uppstår kostnaden huvudsakligen vid själva uppgiftslämnandet. Fastighetsägaren skall vidare informera de boende om fastställt lägenhetsnummer och anslå numret på väl synlig plats i huset. Fastighetsägaren kommer också att kunna få förfrågningar från , och kommunerna med krav på kompletteringar och korrigeringar av lämnade uppgifter som är ofullständiga eller oriktiga. Styckkostnaden för ändring eller komplettering av lägenhetsuppgifterna kan antas variera mellan olika fastighetsägare beroende av system och innehavskaraktär. diskuterar möjligheten att erbjuda fastighetsägarna registreringsprogram för de variabler som ägarna saknar i sina databaser. Fastighetsägarna skulle då inte behöva göra ingrepp i de egna systemen eller lagra uppgifter de inte anser sig behöva. Ett viktigt mål är att fastighetsägarna erbjuds möjlighet att leverera uppgifterna på för dem anpassat och enklast möjliga sätt. Exempelvis kommer fastighetsägarna att erbjudas lämna informationen på olika media som blanketter, webbformulär och webbfiler. Kostnaden för själva leveransen av uppgifterna beror på valt media och uppgifternas kvalitet. Genom att exempelvis utnyttja Internet förenklas arbetet. Uppgifternas kvalitet ökar genom att en automatisk uppgiftskontroll införs vid så att eventuella brister i uppgifterna kan åtgärdas . Eftersom de boende skall använda lägenhetsnumret vid kontakter med folkbokföringen blir det en huvuduppgift att göra beteckningen känd bland de boende. Fastighetsägaren skall därför på lämpligt sätt informera de boende om fastställda lägenhetsnummer. Fastighetsägaren skall också anslå fastställda lägenhetsnummer på väl synlig plats i huset. Styckekostnaden för skyltning blir givetvis beroende av vald skyltningslösning och ambitionsnivå. Omfattningen av de åtgärder som fastighetsägare och fastighetsförvaltare behöver vidta med anledning av den föreslagna lagstiftningen står huvudsakligen i direkt proportion till antalet lägenheter. De konsekvenser som uppstår hos fastighetsägare och förvaltare är av samma art men av olika omfattning. Med hänsyn till detta bedöms inte konkurrensförutsättningarna komma att förändras genom de åtgärder som skall vidtas. Efterlevnaden av reglerna kommer att vara möjlig att följa upp. Uppfyllandet av uppgiftsskyldigheten kommer att bevakas. Den fastighetsägare som inte fullgör sin skyldighet kommer att påminnas och eventuellt föreläggas att lämna in sina uppgifter. Den del av regleringen som medför åtgärder från fastighetsägarnas sida gäller endast viss begränsad tid eftersom den avser ett uppläggningsskede. Vissa särskilda hänsyn måste tas till fastighetsägares och fastighetsförvaltares villkor när det gäller tiden för reglernas ikraftträdande. En alltför snabb omställning kan av vissa fastighetsägare och förvaltare med mycket stora bestånd bli svår att klara av. Den tid som krävs för att förbereda uppgiftslämnande och numrera lägenheterna torde exempelvis vara mindre för fastighetsägare med små fastighetsbestånd. Myndigheterna har bjudit in för regelgranskning (NNR), , , samt allmännyttiga bostadsföretag att medverka i konsekvensanalysen. har i ett yttrande inkommit med kompletterande analyser. Yttrandet innehåller sammanfattningsvis följande synpunkter. Det finns ca 45 000 privata fastighetsföretag, varav ca 36 000 är små företag. Merparten av de små företagen ca 28 000 är enskilda näringsidkare, som inte har samma kompetens och resurser i dessa avseenden som större företag. Många av dem har därför ofta överlämnat fastighetsförvaltningen till fastighetsägareföreningar eller förvaltningsföretag, som tar ut marknadsmässig ersättning även för att fullgöra nu aktuella uppgifter. I hyresbeståndet finns ca 1,6 miljoner hyresbostäder och drygt 700 000 bostadsrättslägenheter. Sammantaget berörs alltså ca 2,3 miljoner bostäder i flerbostadshus av det föreslagna åläggandet. Konsekvenserna för fastighetsägare kan delas upp i dels de som även skulle bli aktuella vid en traditionell folk- och bostadsräkning, dels de som är en följd av upprättandet av lägenhetsregistret. När det gäller uppgiftslämnandet kan kostnaden för uppgiftslämningen beräknas uppgå till åtminstone ca per lägenhet i genomsnitt. Kostnaden för enskilda fastighetsägare varierar beroende på om uppgifterna redan finns tillgängliga i fastighetsägarnas register eller om de måste tas fram för varje särskilt fall. Kostnadsberäkningen förutsätter att fastighetsföretaget inte tvingas till särskilda utredningsinsatser, t.ex. att mäta bostadsarean enligt annan standard än den som företaget tillämpar. Den sammanlagda kostnaden för uppgiftslämnandet kan således beräknas uppgå till ca . Fastighetsägarnas kostnader för införande av lägenhetsnummer, skyltning av lägenhetsnummer och information till de boende bedöms vara betydligt högre. Här är det fråga om nya insatser för fastighetsägaren. Flera av åtgärderna är tidsödande och kostsamma. Även till denna del kan kostnaden variera mellan de företag som måste göra detta arbete manuellt och de som måste göra ingrepp i befintliga datasystem. Under förutsättning att det inte tillstöter datatekniska komplikationer och med enklaste informations- och skyltningsutförande kan kostnaden beräknas uppgå till ca per lägenhet i genomsnitt. Många fastighetsföretag har dock s.k. fasta datasystem, som inte alltid lämnar utrymme för sådan komplettering utan särskild kompetens. Särskilt för de små företag som måste köpa sådana tjänster, kan därför kostnaden bli betydligt högre. Den sammanlagda kostnaden för ägare av flerbostadshus kan beräknas uppgå till åtminstone ca . Om ett utbyte av nu tillämpade lägenhetsnummer till de myndighetsbestämda gör att hyresavtal behöver skrivas om, blir kostnaden mångfalt högre och kan beräknas uppgå till per lägenhet. , och har gjort bedömningen att den redovisade kostnadsuppskattningen är rimlig. Jämförelse mellan traditionell folk- och bostadsräkning och registerbaserad Prop. 2004/05:171 hushålls- och bostadsstatistik Tabellerna nedan sammanfattar de positiva, negativa respektive oförändrade effekter som registerbaserad hushålls- och bostadsstatistik innebär för fastighetsägare och boende jämfört med en traditionell folk- och bostadsräkning av den modell som användes vid den senaste folk- och bostadsräkningen 1990. Jämförelse görs dels av uppgiftslämnande i samband med upprättandet av lägenhetsregistret, dels av uppgiftslämnande i samband med statistikframställningen. Uppgifterna i kolumnen för traditionell folk- och bostadsräkning avser både småhus och hus med flera lägenheter. fick alla boende en blankett, för bostadsuppgifterna lämnades en blankett per hushåll parallellt med fastighetsägarnas uppgifter. Effekter för fastighetsägare och boende vid statistikframtagning i anslutning till att registerlösningen införs Positiv (bortfaller) Positiv (bortfaller) Negativ (tillkommer) positiv (bortfaller för ägare av småhus) Positiv (bortfaller) positiv (bortfaller för ägare av småhus) Positiv (bortfaller) Positiv (bortfaller) Positiv (bortfaller) Positiv (bortfaller) Positiv (bortfaller) Positiv (bortfaller) (flertalet småhus) Negativ (tillkommer) och vissa småhus) Positiv (bortfaller) (kollektivt boende) Positiv (bortfaller för Positiv (bortfaller) Positiv (bortfaller) Positiv (bortfaller) Positiv (bortfaller) Positiv (bortfaller) Positiv (bortfaller) Positiv (bortfaller) Orsak till att en Positiv (bortfaller) Positiv (bortfaller) Positiv (bortfaller) Effekter för fastighetsägare och boende vid statistikframtagning när registerlösningen är införd Positiv (bortfaller) Positiv (bortfaller) Positiv (bortfaller) Positiv (bortfaller) Positiv (bortfaller) Positiv (bortfaller) Positiv (bortfaller) Positiv (bortfaller) Positiv (bortfaller) Positiv (bortfaller) Positiv (bortfaller) Positiv (bortfaller) (kollektivt boende) Positiv (bortfaller för Positiv (bortfaller) Positiv (bortfaller) Positiv (bortfaller) Positiv (bortfaller) Positiv (bortfaller) Positiv (bortfaller) Positiv (bortfaller) Orsak till att en Positiv (bortfaller) Positiv (bortfaller) Positiv (bortfaller) Vid framställning av registerbaserad hushålls- och bostadsstatistik kommer de flesta uppgifterna att lämnas enbart vid upprättandet av lägenhetsregistret. Fastighetsägaren skall därefter enbart anmäla förändringar i lägenhetsbeståndet. Det innebär väsentliga förändringar jämfört med tidigare folk- och bostadsräkningar då fastighetsägarna medverkat genom att vid varje räkningstillfälle lämna uppgifter om fastigheten, byggnaden och lägenheterna. Namn på kontraktsinnehavare har också lämnats. Att använda registeruppgifter är därför en mycket rationell metod för uppgiftsinsamling. Den tidigare återkommande skyldigheten för fastighetsägare att lämna alla uppgifter på nytt vid varje folk- och bostadsräkning faller således bort. Vid ajourföringen av lägenhetsregistret kan dessutom en samordning ske med rapporteringen till nybyggnads-, ombyggnads- och rivningsstatistik. Rapporteringen till lägenhetsregistret behöver därmed inte innebära något extra uppgiftslämnande för fastighetsägare och kommuner utöver det som redan sker . Allmänheten berörs på så sätt att lägenhetsnummer skall anges i flyttningsanmälan eller i vissa fall genom att svara på en påminnelse från . Innehållet i lägenhetsregistret kommer, vad gäller bostäder i småhus, att fullständigt anpassas till de uppgifter som inhämtas i anslutning till fastighetstaxeringen 2003 och 2005. fastighetsägarna endast behöver lämna uppgifter om sin fastighet en Prop. 2004/05:171 gång. Dessutom behöver flertalet småhusägare inte besväras med någon uppgiftsinsamling över huvud taget för lägenhetsregistrets uppläggning. En separat uppgiftsinsamling kommer emellertid att behövas för småhus med mer än en lägenhet samt för de småhus som inte ingår i de allmänna fastighetstaxeringarna, bl.a. skattefria småhus och småhus med värde understigande . 10.1Förslaget till lag om lägenhetsregister Paragrafen anger innehållet i lagen om lägenhetsregister. I första stycket anges att det skall finnas ett lägenhetsregister och att det skall föras av . I andra stycket anges att personuppgiftslagen skall tillämpas när det inte finns avvikande bestämmelser i denna lag eller i andra föreskrifter meddelade med stöd av lagen eller med stöd av personuppgiftslagen. Bestämmelsen är även tillämplig som registret upprättas. skall inte innehålla några uppgifter om personer men uppgifter i registret kommer att kunna kopplas till en person, t.ex. genom uppgift om fastighetsbeteckning och lägenhetsnummer. Detta gör att personuppgiftslagen blir tillämplig. Förhållandet till personuppgiftslagen har behandlats närmare i avsnitt 6.2. Paragrafen innehåller bl.a. definitioner. I första stycket anges att termer och uttryck har samma betydelse och tillämpningsområde som i lagen (2000:224) om fastighetsregister och fastighetstaxeringslagen (1979:1152). I andra stycket definieras begreppet bostadslägenhet. Med bostadslägenhet avses en sådan lägenhet som är avsedd att helt eller till en inte oväsentlig del användas som bostad. Definitionen överensstämmer med den som finns i 1 kap. 2 § lagen (2002:93) om kooperativ hyresrätt och i 1 kap. 6 § bostadsrättslagen (1991:614). Avsikten är att alla lägenheter som är avsedda att vara bostadslägenheter skall ingå dvs. även lägenheter i fritidshus och specialbostäder. I tredje stycket anges vad som avses med entré. I det här avseendet är det ingången till byggnaden som bostadslägenheten finns i som åsyftas. En bostadslägenhet kan aldrig ha mer än en entré i lägenhetsregistret. I fjärde stycket definieras belägenhetsadress. En belägenhetsadress är lokaliserande, dvs. den anger på vilken plats entrén finns. Den anger alltid en plats till skillnad mot postens adress, som anger vart posten skall skickas för att nå rätt person. Belägenhetsadressen måste vara entydig för att inte kunna förväxlas med någon annan. I många tätorter finns redan belägenhetsadresser och består då vanligtvis av ett väg-/gatunamn och ett nummer. Utbyggnaden av belägenhetsadresser pågår i de flesta kommuner även på landsbygden. Flera av bestämmelserna i den föreslagna lagen om lägenhetsregister riktar sig mot fastighetsägaren. Fastighetsägaren är den civilrättsliga ägaren till fastigheten. Det är i de flesta fall den som har lagfart på Det är därför normalt att utgå från att den som är registrerad som lagfaren ägare till fastigheten också är fastighetsägaren. Det är först när denne bestrider detta som en närmare utredning behöver göras. De åtgärder som skall vidtas är uteslutande knutna till byggnaden. Om byggnaden med bostadslägenheter ägs av någon annan än fastighetens ägare skall bestämmelserna i stället tillämpas på byggnadens ägare. I femte stycket anges därför att vad som föreskrivs om fastighetsägare, om tomträtt har upplåtits i en fastighet, gäller tomträttshavare och om det på fastigheten finns en byggnad som inte hör till fastigheten, ägaren till byggnaden. Bestämmelsen har utformats i enlighet med Lagrådets förslag. skall vara personuppgiftsansvarigt enligt personuppgiftslagen (1998:204) för registret. Innebörden av begreppet personuppgiftsansvar framgår av personuppgiftslagen. Det innebär bland annat att skall se till att uppgifterna i registret behandlas på ett korrekt och säkert sätt. personuppgiftsansvar gäller även under upprättandet av registret. Se även avsnitt 6.3. I paragrafen anges för vilka ändamål uppgifterna i lägenhetsregistret får behandlas. Punkterna 1 och 2, folkbokföring och statistikframställning, är identiska med ändamålen i 2 § den gällande lagen (1995:1537) om lägenhetsregister. Med folkbokföring avses folkbok- föringsverksamhet vilken även omfattar folkbokföringskontrollen. Punkten 3, forskning, har lagts till i förtydligande syfte för att det klart skall framgå att uppgifterna i registret får behandlas även för detta ändamål. Punkten 4 innebär att uppgifterna i registret får behandlas för planering, uppföljning och utvärdering av bostadsbestånd och byggande. Ändamålet har i den här delen förtydligats i förhållande till den nu gällande lagen om lägenhetsregister. har ändamålet begränsats såtillvida att planering, uppföljning och utvärdering av kommunikationer inte längre finns med. Det föreslagna ändamålet är avsett att mer svara mot de uttalade behoven. Ändamålen med lägenhetsregistret behandlas närmare i avsnitt 6.4. Med hänsyn till att de uppgifter som får ingå i lägenhetsregistret skall inhämtas med uppgiftsskyldighet för fastighetsägare, har registerinnehållet angetts i lagen. En uppdelning har skett under de fyra huvudrubrikerna bostadslägenhet, entré, byggnad och fastighet. I den utsträckning det föreslås förändringar i förhållande till vad som gäller, behandlas det i avsnitt 6.5. I paragrafen erinras om att regeringen eller den myndighet regeringen bestämmer meddelar så kallade verkställighetsföreskrifter, dvs. bestämmelser om innehållet i registret. Det kan t.ex. avse vilka lägenhetskategorier som skall finnas. Paragrafen reglerar inhämtandet av uppgifter från fastighetsregistret hos . regleras i lagen (2000:224) om fastighetsregister. I övrigt är inhämtandet av uppgifter reglerat genom uppgiftsskyldighet för fastighetsägare. Paragrafen anger vilka som skall ha behörighet att föra in, ändra och ta bort uppgifter i lägenhetsregistret. De uppgifter som skall samlas in av kommunen skall kommunen föra in och i övrigt kunna korrigera. skall i egenskap av personuppgiftsansvarig kunna korrigera samtliga uppgifter, inte enbart de som verket självt har ansvar för att föra in. Här regleras kommunernas skyldighet att fastställa belägenhetsadress för varje entré. Med entré avses enligt 3 § en ingång till en byggnad med en bostadslägenhet. Belägenhetsadress behandlas i avsnitt 6.8. I första stycket återfinns bestämmelser om kommunens skyldighet att fastställa ett lägenhetsnummer för varje bostadslägenhet enligt de principer som regeringen eller den myndighet regeringen bestämmer föreskriver. Lägenhetsnummer behandlas i avsnitt 6.9. Kommunen skall enligt bestämmelserna i andra stycket omgående underrätta fastighetsägaren om beslut som avser lägenhetsnummer. Denna tidsrymd bör normalt inte överstiga . I paragrafen erinras om att regeringen eller den myndighet regeringen bestämmer meddelar så kallade verkställighetsföreskrifter, dvs. närmare föreskrifter om utformningen av lägenhetsnumret. Kommunen har inte bara en rätt att föra in, ändra och ta bort uppgifter ur registret utan också en skyldighet att för varje bostadslägenhet i kommunen löpande registrera anmälda ändringar och kompletteringar för de bostadslägenheter som finns inom kommunen. Paragrafen behandlar i första stycket fastighetsägarnas uppgiftsskyldighet i förhållande till kommunen. Uppgiftsskyldighetens omfattning är beroende av hustyp. Fastighetsägare till småhus med enbart en bostadslägenhet skall lämna färre uppgifter då uppgifterna i viss omfattning skall inhämtas via taxeringsuppgiftsdelen i fastighetsregistret. De behöver således inte lämna uppgift om antal rum, kökstyp och lägenhetskategori. Fastighetsägarna skall också lämna förslag till lägenhetsnummer i de fall det är aktuellt. Förslagen skall utformas enligt de föreskrifter som har meddelats med stöd av 12 §. Fastighetsägarens uppgiftsskyldighet behandlas närmare i avsnitt 6.7. Fastighetsägarna skall enligt första stycket lämna uppgifterna enligt fastställt formulär. Formulären skall fastställas av kommunen och utformningen kan därför variera mellan kommunerna. Uppgifterna skall enligt andra stycket lämnas senast efter det att den förändring har skett som föranleder ändringen eller kompletteringen av lägenhetsregistret. Lägenhetsnumren skall göras kända för de boende i huset genom att fastighetsägaren inom en månad från det att fastighetsägaren har fått del av beslutet om lägenhetsnummer skriftligen informerar de boende. Det kan ske genom en enkel information på ett papper som delas ut i brevlådorna. Bestämmelsen tar sikte på information till de boende vid det tillfälle när lägenhetsnummer fastställs första gången, men gäller även vid förändring i numreringen. Vidare skall fastighetsägaren anslå lägenhetsnumren på en väl synlig plats i byggnaden. Att de boende snabbt får reda på lägenhetsnumren är särskilt viktigt under uppläggningen av folkbokföring på lägenhet. Anslagsskyldigheten skall emellertid gälla fortlöpande när nya nummer fastställs, t.ex. i samband med ombyggnad. Det är också viktigt att nyinflyttade informeras, vilket kan ske vid tecknandet av kontrakt. Se även avsnitt 6.7. Bestämmelserna gäller även registret upprättas. Paragrafen anger vissa begränsningar beträffande direktåtkomst till registret. För att det skall kunna ske måste det vara reglerat i lag eller förordning. Av 18 § följer t.ex. att kommunerna skall ha direktåtkomst till vissa uppgifter. Kommunerna skall få ha direktåtkomst till sådana uppgifter i lägenhetsregistret som avser bostadslägenheter som har en belägenhetsadress i kommunen. Paragrafen innehåller en begränsning vid behandlingen av uppgifterna i registret, t.ex. vid urval och bearbetningar. är rikstäckande och är av det skälet särskilt känsligt. och den som har direktåtkomst till lägenhetsregistret får därför samköra uppgifter i registret med uppgifter om namn och personnummer endast om det är särskilt föreskrivet av regeringen. Se även avsnitt 6.10. Enligt första stycket får regeringen meddela föreskrifter om att uppgifter i lägenhetsregistret får lämnas ut på upptagning för automatiserad behandling. Av andra stycket framgår att uppgifterna endast får lämnas ut för de ändamål som anges i lagen. Enligt första stycket får användningen av lägenhetsregistret vara avgiftsbelagd. Det innebär att får ta ut avgifter för tillhandahållandet av uppgifter ur registret. Det påverkar dock inte verkets skyldigheter att tillhandahålla allmänna handlingar när ett utlämnande har begärts med stöd av offentlighetsprincipen enligt 2 kap. 12 § tryckfrihetsförordningen. I andra stycket anges att regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer får meddela föreskrifter om avgifter. Det gäller andra avgifter än sådana som tas ut för tillhandahållande av utskrifter som har begärts med stöd av offentlighetsprincipen.