prop · GT031d16 · 2005-09-20 00:00:00 — Om en skattskyldig har haft kostnader för resa inom eller mellan EU:s medlemsländer eller EES-länderna i samband med tillträdande eller frånträdande av anställning eller uppdrag, s.k. inställelseresa, har denne rätt till skäligt avdrag för kostnaderna. Skatteutgiften avser inkomstskatt. Avdrag för kostnader för resor till och från arbetet Avser kostnader i näringsverksamhet. I övrigt se Avdrag för resor till och från arbetet. 2005/06:1 UTGIFTSOMRÅDE 13 Skattereduktion för avgiften till arbetslöshetskassa Från ersätts avdrag för avgiften till arbetslöshetskassa med en skattereduktion. Skattereduktionen uppgår till av avgiften till arbetslöshetskassan. Anställningsstöd vid anställning av långtidsarbetslösa Målgruppen är arbetslösa med långa inskrivningstider på arbetsförmedlingen och stödet till arbetsgivarna lämnas i form av allmänt, förstärkt och särskilt anställningsstöd. En ny form av anställningsstöd, s.k. Plusjobb införs . Anställningsstöd vid anställning av långtidssjukskrivna Målgruppen är sjukskrivna anställda som inte kan återgå till nuvarande arbetsgivare och där rehabiliteringsansvaret har övergått till . Skyddat arbete hos offentliga arbetsgivare () Målgruppen för stödet är arbetslösa med vissa funktionshinder. föreslås i denna budgetproposition att stöd i form av skattekreditering lämnas till arbetsgivare inom gemensamt finansierad vård och omsorg till utbildningskostnader för personal samt lönekostnader för vikarier som ersätter de anställda . Ett tillfälligt ROT-avdrag i form av en skattereduktion för utgifter för byggnadsarbeten. Åt- gärden är tidsbegränsad och gäller för byggnadsarbeten som utförs t.o.m. . Skattereduktion medges med en viss del av löneandelen av utgif- 2005/06:1 UTGIFTSOMRÅDE 13 ter för reparation, underhåll och om- och tillbyggnad för ägare till bostadshus eller innehavare av privatbostadsrätt. Skatteutgiften avser skatt på arbetsinkomst och skatt på näringsverksamhet. Målet för arbetsmarknadspolitiken är: - Bidra till en väl fungerande arbetsmarknad. Arbetsmarknadspolitiken skall därigenom tillsammans med övrig politik bidra till att målet för den ekonomiska politiken uppnås. Arbetsmarknadspolitikens målstruktur har tre nivåer: Ett övergripande mål för arbetsmarknadspolitiken, delmål som formuleras under tre verksamhetsområden och slutligen mål för verksamhetsgrenarna. Som grund för bedömningen av måluppfyllelsen för det övergripande målet för arbetsmarknadspolitiken ligger målen för verksamhetsområdena. Samlat skall insatser inom verksamhetsområdena bidra till dels en väl fungerande arbetsmarknad, dels att lika rättigheter, möjligheter och skyldigheter råder oavsett kön, kulturell bakgrund, ålder, sexuell läggning eller eventuella funktionshinder. Därigenom skall insatserna bidra till tillväxt, ökad sysselsättning och ett konkurrenskraftigt näringsliv i alla delar av landet samt skapa förutsättningar för flexibilitet, trygghet och delaktighet liksom jämställdhet mellan kvinnor och män i arbetslivet. Det jämställdhetspolitiska målet kvinnor och män skall ha samma möjligheter, rättigheter och skyldigheter inom livets alla områden och dess delmål skall beaktas inom ramen för målet för politikområdet Arbetsmarknadspolitik. Män och kvinnor skall ges lika villkor och förutsättningar i fråga om företagande, arbete, arbetsvillkor samt utvecklingsmöjligheter i arbetet. Arbetsmarknadspolitiken skall också, tillsammans med övriga politikområden, bidra till att regeringens särskilda mål för sysselsättning inom integrationspolitiken uppnås. Se vidare utgiftsområde 8. Målen och inriktningen för den svenska arbetsmarknadspolitiken ligger väl i linje med och dess mål och riktlinjer. De målsättningar inom som berör arbetsmarknadspolitiken är, där så är möjligt, direkt integrerade i Utifrån strategin avgör medlemsstaterna vilken kombination av åtgärder och mål som är lämplig på nationell nivå. Sysselsättningsriktlinjerna täcker flera politikområden vilket kräver samverkan på lokal, regional och nationell nivå. Hur genomför EU:s sysselsättningsriktlinjer redovisas . sker detta i ett samlat nationellt handlingsprogram för tillväxt och sysselsättning för perioden 20052008 där åtgärder som svar på både sysselsättningsriktlinjer och allmänekonomiska riktlinjer redovisas. Målen är att: 1.Bidra till att arbetslöshetstiden för de arbetssökande samt vakanstiden för icke tillsatta platser förkortas. lönegarantins roll som omställningsförsäkringar. Inriktningen för insatserna inom verksamhetsområdet är att dessa skall medverka till att arbetssökande snabbt sammanförs med vakanta platser. Denna uppgift är arbetsmarknadspolitikens viktigaste. Genom en snabb tillsättning av vakanta platser kommer arbetsmarknaden att fungera bättre och friktionsarbetslösheten att minimeras. Arbetssökande och arbetsgivare skall ges, i enlighet med EU:s sysselsättningsriktlinjer, tillgång till en effektiv och modern arbetsförmedling. För en väl fungerande arbetsmarknad i alla delar av landet fordras hög omställningsförmåga med goda möjligheter för arbetstagare att byta såväl arbetsplats som yrke och för arbetsgivare att få tillgång till arbetskraft med efterfrågad kompetens. Arbetslöshetsförsäkringen skall skapa förutsättningar för en trygg omställning med målet att individen så snabbt som möjligt skall få ett arbete på den reguljära arbetsmarknaden. En generös försäkring kräver en effektiv uppföljning och god kontroll. Insatserna inom verksamhetsområdet skall bidra till att nå målet i EU:s sysselsättningsriktlinjer om att alla arbetslösa erbjuds en ny start när de, vad gäller ungdomar, börjar närma sig sex månaders och vad gäller vuxna, tolv månaders arbetslöshet. Denna nystart skall ske i form av utbildning, omskolning, arbetspraktik, anställning eller andra åtgärder som främjar anställbarheten och när det är lämpligt kombinerat med fortlöpande stöd i sökandet efter arbete. Insatserna skall också bidra till att nå sysselsättningsriktlinjernas mål om att arbetssökande inom hela EU bör kunna få information om alla lediga platser som anmälts till medlemsstaternas arbetsförmedlingar. Målet är att: -De arbetsmarknadspolitiska programmen skall öka möjligheten för arbetssökande att få ett arbete samt motverka brist på arbetskraft. Med ökade kunskaper, som efterfrågas på arbetsmarknaden, hos de arbetslösa underlättas omställningen på arbetsmarknaden både regionalt och nationellt som den enskildes ställning stärks och anknytningen till arbetsmarknaden bibehålls. Därmed minskar risken för långvarig arbetslöshet och för att flaskhalsar uppstår på arbetsmarknaden. Insatserna inom verksamhetsområdet skall bidra till att nå målet i EU:s sysselsättningsriktlinjer om att av de långtidsarbetslösa deltar i en aktiv åtgärd bestående av utbildning, omskolning, arbetspraktik eller andra åtgärder som främjar anställbarheten med målet att nå genomsnittet för de tre medlemsländerna som har nått de bästa resultaten. Verksamhetsområde III Verksamhetstillsyn, kontroll och uppföljning Målen är att: 1.Tillsynen och kontrollen av det arbetsmarknadspolitiska regelverket skall förbättras. 2.Öka kunskaperna om de samlade effekterna av de arbetsmarknadspolitiska insatserna. Den arbetsmarknadspolitiska verksamheten skall präglas av en enhetlig och därmed rättvis tillämpning av reglerna hos arbetslöshetskassorna och arbetsförmedlingen. Rättssäkerheten är av grundläggande betydelse för de arbetslösa och för legitimiteten i arbetslöshetsförsäkringen. Uppföljningen av hur reglerna i arbetslöshetsförsäkringen tillämpas vid arbetslöshetskassorna och arbetsförmedlingarna skall bli effektivare. För att arbetsmarknadspolitikens insatser skall bli bättre och leda till att arbetslöshetstiderna kortas är uppföljning och utvärdering ett 2005/06:1 UTGIFTSOMRÅDE 13 Det är därför av största vikt att IFAU och andra utvärderingsorgan tar fram för regeringen och relevanta underlag. Insatserna inom verksamhetsområdet skall bidra till att arbetsmarknadsprogrammens effektivitet utvärderas regelbundet och att insatserna justeras i enlighet med de resultat som framkommer. Insatserna skall även utvärderas ur ett köns- och jämställdhetsperspektiv. Grunden i arbetsmarknadspolitiken är platsförmedlingen. En offensiv och tillväxtinriktad platsförmedling kräver intensiva företagskontakter och ett systematiskt arbete med de lediga platserna. Kvalitet i arbetet med platserna leder till ökat förtroende och större marknadsandelar för förmedlingen. Därmed blir den offentliga förmedlingen attraktiv för arbetsgivare. En sådan utveckling kan bidra till en bättre fungerande arbetsmarknad. Den låga efterfrågan på arbetskraft kräver ytterligare förstärkningar och effektiviseringar av arbetsmarknadspolitiken. För att fler personer skall få tillgång till de lediga jobben behövs ytterligare insatser för dem som har det svårast att få arbete. Detta skall göras i kombination med att arbetsförmedlingen måste skapa än bättre kontakter och samverkan med arbetsgivare. Försöksverksamheten med en vidgad samordnad länsförvaltning i fortsätter . Försöksverksamheten innebär att och har inordnats i . Regeringen beslutade att ge Statskontoret i uppdrag att utvärdera försöksverksamheten. Statskontoret lämnade sin rapport till regeringen. Rapporten kommer att remissbehandlas . Den övergripande strategin för Europeiska socialfondens mål 3 i , och för motsvarande del av mål 1, är att stärka individens ställning på arbetsmarknaden genom kompetensutveckling av såväl sysselsatta som arbetslösa. Även andra insatser som kompletterar och utvecklar den nationella sysselsättningspolitiken samt stödjer ge- 2005/06:1 UTGIFTSOMRÅDE 13 nomförandet av den europeiska sysselsättningsstrategin skall göras. Programmet skall därmed ha ett tydligt mervärde i förhållande till den nationella politiken. Den halvtidsöversyn som slutfördes innebär att mål 3- programmet även fokuseras på att främja hälsan i arbetslivet och därmed på att bidra till regeringens mål om en halverad sjukskrivning. Detta skall ske genom såväl insatser av förebyggande karaktär på arbetsplatser, som möjligheter för långtidssjuka att delta i projekt i syfte att byta arbete. Socialfondsmedlen i mål 3 uppgår till för programperioden 20002006, vartill skall läggas nationell offentlig medfinansiering med . Mål 3-programmet är indelat i fyra insatsområden: Kompetensutveckling för sysselsatta, Ökad anställbarhet och företagaranda, Integration, mångfald och jämställdhet samt Lokal utveckling. Samtliga insatsområden skall genomsyras av ett jämställdhetsperspektiv. Från starten t.o.m. har totalt 41 400 projekt bifallits. Projekten omfattar 1 250 000 deltagare, varav 682 000 kvinnor och 568 000 män. Den hittillsvarande könsfördelningen förklaras främst av projekten inom offentlig sektor, vilken har en hög andel anställda kvinnor. Antalet individer som har deltagit i mål 3-projekten kan uppskattas till 838 000 eller av arbetskraften. Insatsområdet Kompetensutveckling för sysselsatta, som genomförs i två steg, svarar för merparten av deltagarna och projekten. Övriga insatsområden, som främst avser arbetslösa, har omfattat 189 000 deltagare fördelade på 3 650 projekt. Av deltagarna i dessa projekt var 105 000 kvinnor och 84 000 män. Gemenskapsinitiativet Equal syftar till att genom transnationellt samarbete främja nya metoder för att motverka all slags diskriminering och ojämlikhet i anknytning till arbetsmarknaden, vad avser såväl arbetslösa som sysselsatta. Equal skall fungera som ett försökslaboratorium för den europeiska sysselsättningsstrategin. Ett övergripande mål för det svenska Equal-pro- grammet är ett arbetsliv utan diskriminering och ojämlikhet och som är präglat av mångfald. Bi- draget från Socialfonden uppgår till för perioden 20002006. Nationell medfinansiering med motsvarande belopp tillkommer. I en första ansökningsomgång in- gick 46 projekt, s.k. utvecklingspartnerskap, som avslutas senast . I den andra och sista ansökningsomgången har 25 utvecklingspartnerskap godkänts för genomförande. Dessa har en genomsnittlig totalbudget om . Inom Equal görs omfattande insatser för att på olika nivåer sprida resultaten av programmet och påverka de strukturer som bidrar till diskriminering. Arbetet organiseras bl.a. i sju nationella temagrupper för att i högre grad kunna generalisera resultaten från Equal. Inom ramen för dessa grupper sker även forskning. Genom Amsterdamfördraget lades grunden för EU-ländernas samarbete inom sysselsättningsområdet. EU:s mål är full sysselsättning, kvalitet och produktivitet i arbetet samt social sammanhållning. Samarbetet bygger på den så kallade öppna samordningsmetoden. Metoden innefattar gemensamma målsättningar och riktlinjer, övervakning och uppföljning med hjälp av indikatorer och rekommendationer samt utbyte av goda exempel mellan medlemsstaterna. antas gemensamma sysselsättningsriktlinjer som skall ligga till grund för ländernas nationella sysselsättningspolitik. Arbetsmarknadspolitiken skall tillsammans med andra politikområden bidra till att målen uppfylls. De sysselsättningsriktlinjer som antogs för perioden 20052008 skall omsättas i tydliga prioriteringar; att få in och behålla fler människor på arbetsmarknaden, öka arbetskraftsutbudet och modernisera de sociala trygghetssystemen; förbättra arbetstagares och företags anpassningsförmåga samt öka investeringarna i humankapital genom bättre utbildning och färdigheter. Länderna återrapporterar den politik som har förts mot bakgrund av riktlinjerna. sker återrapporteringen i det nationella handlingsprogrammet för tillväxt och sysselsättning som både innefattar åtgärder som svarar mot sysselsättningsriktlinjerna och de allmänna ekonomiska riktlinjerna. Som nämndes i budgetpropositionen genomfördes de sista delarna av förmånsrättsreformen i och med . Reformen påverkade lönegarantin genom ändringar i lönegarantilagen, men även indirekt genom att bland annat ändra förhållanden för insolvenshanteringen. I samband med att propositionen om förmånsrättsreformen lades fram konstaterades att beredningsunderlaget inte var tillräckligt i fråga om förslaget om att införa lönegaranti vid företagsrekonstruktion. Regeringen avsåg att återkomma till i frågan efter att ha hämtat in det kompletterande beredningsunderlag som krävs. Regeringen överlämnade en proposition om införande av lönegaranti vid företagsrekonstruktion till . biföll regeringens förslag . Lagändringarna innebär att arbetstagare har samma rätt till lönegaranti vid företagsrekonstruktioner som de har i samband med konkurser. Lagändringarna började gälla . Rådets direktiv /987/EEG om tillnärmning av medlemsstaternas lagstiftning om skydd för arbetstagarna vid arbetsgivarens insolvens (lönegarantidirektivet) har som tidigare angivits reviderats och ett ändringsdirektiv (2002/74/EEG) har antagits. Ändringen var bl.a. föranledd av att i ett antal domar behandlat så kallade transnationella situationer, dvs. när insolvensförfarandet inleds i en annan medlemsstat än den där arbetet utförs. Direktivet skall vara implementerat före . Regeringen överlämnade en proposition om lönegaranti vid gränsöverskridande situationer. I propositionen föreslås att ersättning enligt den statliga lönegarantin skall lämnas i fall där en arbetsgivare i ett annat land i Europeiska unionen eller i ett annat land inom Europeiska ekonomiska samarbetsområdet än är föremål för ett sådant insolvensförfarande som avses i lönegarantidirektivet, och har arbetstagare som utför eller utförde sitt arbete för arbetsgivarens räkning främst i . I sådana fall skall samma bestämmelser i lönegarantilagen tillämpas som om det rörde sig om en konkurs i . biföll regeringens förslag . Lagändringarna träder i kraft . beslutade regeringen att tillsätta en utredning med uppdrag att lämna förslag till en förändrad modell för finansieringen av lönegarantin. Uppdraget redovisades genom överlämnande av betänkandet Lönegarantiförsäkring en partsfråga (SOU 2004:93). 2005/06:1 UTGIFTSOMRÅDE 13 handlats och bereds inom (). Det pågår omfattande arbete i samhället som bidrar till målet för arbetsmarknadspolitiken, t.ex. av kommuner, arbetsgivare, fackliga organisationer. Regeringen saknar möjlighet att redovisa omfattningen av dessa verksamheter. AMS bedriver tillsammans med arbetslivsinriktad rehabilitering i syfte att fler lämnar sjukskrivning och börjar arbeta. In- satserna finansieras via det under utgiftsområde10 Ekonomisk trygghet vid sjukdom och handikapp uppgjorda anslaget 19:1 Sjukpenning och rehabilitering m.m. Insatser inom arbetsmarknads- och den regionala utvecklingspolitiken skall bidra till att målen uppfylls inom respektive politikområde. Detta kan exempelvis ske genom engagemang i de regionala tillväxtprogrammen. Resultatbedömningen bygger på den målstruktur för arbetsmarknadspolitiken som gäller , enligt bl.a. önskemål (bet. 2003/04:AU1), se avsnitt 4.4. AMV har en central roll i att bidra till måluppfyllelsen för arbetsmarknadspolitiken. I AMV:s regleringsbrev anges återrapporteringskraven samt hur dessa skall redovisas. skulle AMS lämna tre sammanhållna återrapporteringar utifrån målen. Dessa återrapporteringar har följts upp med möten mellan AMS och (). har AMV haft större möjligheter att formulera anpassade mål för verksamheten utifrån att regeringen satt mer övergripande mål i regleringsbrevet. För att bedöma måluppfyllelsen har regeringen formulerat en inriktning och återrapportering för varje mål. Till detta har då 2005/06:1 UTGIFTSOMRÅDE 13 också den ovan beskrivna uppföljningen knutits. Det innebär att resultatuppföljningen sker löpande i tre steg . Det första steget är att myndigheten lämnar en redovisning av det som uppnåtts föregående år samt en övergripande strategi . Andra steget, , är en lägesrapport. Det tredje steget skall vara en möjlighet för departementet att ge en preliminär resultatbedömning samt skapa en dialog med myndigheten om kommande regleringsbrev. Detta sker /november. Till detta kommer en löpande dialog med myndigheten samt den årliga mål- och resultatdialogen. Målen för förmedlingsverksamheten är att: 1.Bidra till att arbetslöshetstiden för de arbetssökande samt vakanstiden för icke tillsatta platser förkortas. 2.Säkerställa arbetslöshetsförsäkringens och lönegarantins roll som omställningsförsäk- Inriktningen och målen för arbetsförmedlingen är att verksamheten skall bidra till att arbetssökande är aktiva i sitt arbetssökande. Arbetslösa och arbetssökande som har svårt att hitta jobb skall få hjälp från arbetsförmedlingen. Särskild uppmärksamhet skall riktas mot de personer som har svårast att få ett varaktigt arbete. Insatserna skall främja ett snabbt tillträde till arbetsmarknaden för ungdomar, flyktingar och andra invandrare. Deltids- och säsongsarbetslösheten skall minska. Personer som har arbetslöshetsersättning eller deltar i ett program skall söka arbete aktivt. Den arbetslivsinriktade rehabiliteringen skall prioriteras. Regeringens bedömning är att arbetsförmedlingens insatser bidragit till att arbetslöshetstiderna och vakanstiderna för lediga platser kunnat förkortats i hela landet utifrån rådande låga efterfrågan på arbetskraft. För att säkerställa arbetslöshetsförsäkringens roll som en omställningsförsäkring har insatser vidtagits . Regeringens bedömning är att om målet för arbetslöshetsförsäkringen roll som omställningsförsäkring skall uppnås måste insatserna och kontrollfunktionen utvecklas och anvisning av jobb och åtgärder intensifieras. AMS har även valt att utifrån regeringens uppsatta mål fokusera på handlingsplanerna för de arbetssökande. Regeringen anser att det är viktigt att verksamheten har stort fokus på kvaliteten i handlingsplanerna eftersom dessa bidrar till den arbetssökandes aktiva väg till att få ett nytt arbete. Regeringens uppsatta mål och inriktning har dock ett bredare perspektiv. Detta har också påtalats vid uppföljningar med myndigheten. Regeringen gav också AMS uppdraget att omgående ta fram och implementera ett operativt mål för arbetsförmedlingarna utifrån regeringens mål att korta arbetslöshetstiderna. AMS införde aldrig något sådant mål . Regeringen utgår från att AMS inför ett sådant mål . Totalt angav av de sökande att de hade en handlingsplan. Det är ingen större statistisk skillnad mellan kvinnor och män. På länsnivå varierade resultaten från . Det är anmärkningsvärt att de prioriterade grupperna i mindre omfattning har en handlingsplan (). De utrikes födda som har en handlingsplan upplever också i högre grad än de som är födda i att den är ett bra stöd. Regeringen har påtalat att det finns brister i hur arbetsförmedlingen hanterar regelverken kring arbetslöshetsförsäkringen. Även och har i flera rapporter påtalat dessa brister. AMS har kontinuerligt genomfört utvecklingsarbeten inom organisationen för att komma till rätta med bristerna. Regeringens bedömning var att arbetet gick i rätt riktning men att insatserna behövde bli fler och införas snabbare. Regeringen gav därför AMV i uppdrag att utarbeta rutiner och metoder för att säkerställa en mer likartad tillämpning av arbetslöshetsförsäkringen inom områdena anvisning till lämpligt arbete, underrättelse till arbetslöshetskassorna, förlängning av ersättningsperioden och handlingsplanerna. Insatserna skulle vara genomförda . Det är viktigt att hanteringen av arbetslöshetsförsäkringen är korrekt och rättssäker, men det är även andra faktorer som påverkar läget på arbetsmarknaden. AMS har genom detta uppdrag utarbetat rutiner för arbetsförmedlarna för uppföljning av anvisning till ledig plats, metodstöd för när en underrättelse till arbetslöshetskassan skall lämnas, en ny handlingsplan i det operativa datasystemet samt metodstöd för att kunna identifiera brister i handläggningen av ärenden rörande arbetslöshetsförsäkringen. Till detta har personalen utbildats och informationsbroschyrer är framtagna. Det är för tidigt att dra några slutsatser, men en rad indikatorer tyder dock på att det skett positiva förändringar inom ovanstående insatsområden. Andelen arbetslösa som inte sökt något arbete under den senaste månaden har minskat. angav av kvinnorna och av männen att de inte sökt arbete. har andelen sjunkit till för kvinnorna och av männen. Regeringens bedömning är att resultaten påvisar en ökad aktivitet bland de arbetslösa men att den är alltför låg. Bedömningen görs utifrån att arbetslöshetsförsäkringens regelverk kräver att den arbetssökande aktivt söker arbete för att ha rätt till ersättning. Antalet sökta arbeten har också ökat. sökte arbetslösa i genomsnitt fyra jobb under en månad. Denna siffra har ökat till fem jobb . Det är ingen statistisk skillnad mellan kvinnor och män. Antalet anvisningar per plats har minskat något . gör arbetsförmedlaren cirka två anvisningar per plats. Däremot har de i högre grad följt upp gjorda anvisningar. har av anvisningarna följts upp. Det är dock fortfarande stora skillnader mellan länen. har en uppföljningsgrad på jämfört i . Regeringens bedömning är att så stora skillnader är oacceptabla. Eftersom anvisningen kan kopplas till rätten till arbetslöshetsersättning kan så stora skillnader mellan länens matchningsarbete också leda till att reglerna tillämpas olika. AMS har också infört ett metodstöd till arbetsförmedlarna i syfte att mer kontinuerligt följa upp de personer som har fått förlängd ersättningsperiod. Metodstödet innebär att förmedlingarna skall dokumentera och motivera varför den arbetssökande inte skall anvisas till aktivitetsgarantin utan i stället fortsätta att erhålla arbetslöshetsersättning. Antalet underrättelser till arbetslöshetskassorna har ökat jämfört med . Totalt har 3 400 underrättelser lämnats till arbetslöshetskassorna . 2005/06:1 UTGIFTSOMRÅDE 13 Regeringen kommer att noga fortsätta att följa utvecklingen av de åtgärder som AMV vidtagit och förväntar sig att de nya rutiner, metodstöd och föreskrifter som tagits fram reducerar bristerna i tillämpningen av reglerna kring arbetslöshetsförsäkringen.