prop · GS031d21 · 2005-01-01 00:00:00 — konstaterar att det inte är möjligt att lämna precisa förslag på nedbrutna målsättningar på en övergripande nationell nivå. anser att utformningen och operationaliseringen av servicemålet i första hand måste ske på regional och lokal nivå, för att kunna fånga in olika regionala och lokala förutsättningar. Det är viktigt att detta arbete sker i breda partnerskap där såväl brukare, servicegivare som de som påverkar servicen bör ingå. För att målet om en god servicenivå i alla delar av landet skall kunna följas upp föreslår att befintlig statistik bör förbättras. Fokus i förbättringsarbetet bör vara postservice (brev, paket, etc.), kassaservice (kontantuttag, betalningar, etc.), vård, barnomsorg samt grundläggande utbildning. Respektive sektorsmyndighet bör även fortsättningsvis ha huvudansvar för framtagande och utveckling av statistik på området. bör ha det för den kommersiella servicen (bl.a. dagligvaror, postservice, kassaservice, apotek, drivmedel, systembolag, och övrig bankservice), för vård samt för utbildningsfrågor. föreslår även förbättringar av möjligheterna att följa upp den regionala projektverksamheten avseende projekt som främjar tillgången till service. ITPS och GBV:s förslag utgör enligt regeringens bedömning underlag för att förnya utvärderingsverktygen för politikområdet. Regional utvecklingspolitik och dess koppling till sysselsättningsstrategins mål och indikatorer Den europeiska sysselsättningsstrategins övergripande mål är full sysselsättning, förbättrad produktivitet och kvalitet i arbetet samt ökad social sammanhållning och en arbetsmarknad öppen för alla. Den regionala utvecklingspolitiken bidrar till måluppfyllandet inom flera områden. 2004/05:1 UTGIFTSOMRÅDE 19 Av sysselsättningsstrategins tio riktlinjer är det främst inom riktlinjerna 2 Skapande av nya arbetstillfällen och företagaranda, 3 Hantera förändringar samt främja anpassningsbarheten och rörligheten på arbetsmarknaden, 4 Främja utveckling av humankapital och det livslånga lärandet, 5 Öka utbudet av arbetskraft och främja ett aktivt åldrande, 7 Främja integrering av mindre gynnade grupper på arbetsmarknaden och motverka diskriminering och 10 Ta i tu med regionala skillnader i sysselsättningsnivå. Till dessa mål finns det ett stort antal indikatorer vilka mäter graden av måluppfyllnad. Detta redovisar regeringen i den nationella sysselsättningsplanen. Alla delar av landet skall bidra till utveckling Den regionala utvecklingspolitiken är inriktad mot att skapa en hållbar tillväxt och en god servicenivå för kvinnor och män i alla delar av landet. Politiken skall inte begränsas till att hitta kortsiktiga lösningar på akuta kriser. Po- litiken handlar nu mer om att förutse och förebygga strukturproblem. Åtgärderna skall därför ha ett fokus på långsiktig utveckling. Statens viktigaste roll är att skapa goda grundförutsättningar för en sådan utveckling. Kommande generationer av kvinnor och män skall kunna erbjudas sunda ekonomiska, sociala och ekologiska förhållanden. Ökad jämställdhet mellan kvinnor och män och en ökad förståelse för integrationens och mångfaldens stora betydelse för en hållbar regional utveckling är därmed av central betydelse. Hållbar tillväxt skapas på lokal och regional nivå, av kvinnor och män, i företag, och med hjälp av den service som framför allt kommuner runt om i landet svarar för. Den lokala och regionala nivån blir också allt viktigare för ett företags konkurrenskraft eftersom dess innovationsförmåga ökar om en fungerande kunskapsöverföring, och samspel med andra företag, kommuner, landsting och organisationer kommer till stånd. Det är regeringens uppfattning att arbete i s.k. partnerskap i hög grad bidrar till lokal mobilisering. Eftersom förutsättningarna och villkoren varierar över landet, 2004/05:1 UTGIFTSOMRÅDE 19 är större lokal och regional handlingsfrihet viktig för en god regional utveckling. Statliga och kommunala aktörer skall, i en tydlig ansvarsfördelning, samverka för kvinnors och mäns samt företags bästa. Olika delar av landet har olika utvecklingsförutsättningar, men de skall inte ställas mot varandra. Staten skall uppmuntra till samarbete, men även till konkurrens, som viktiga drivkrafter för framväxt av kreativa miljöer och dynamiska regioner. Alla delar av landet har mycket att vinna på att samverka. Bristande eller mycket ojämn tillväxt skapar problem. Problem såväl i tillväxtregioner som i regioner som har geografiska lägesnackdelar eller upplever stora strukturella förändringar, måste tas på allvar. Den regionala utvecklingspolitiken utgår från lokala arbetsmarknadsregioners funktionssätt och bedrivs i såväl gles- och landsbygd som i små och medelstora städer samt i storstadsområden. Tätorter och gles- och landsbygd ses som kompletterande områden. Det är i det sammanhanget särskilt viktigt att lyfta fram städernas och stadsregionernas betydelse för den regionala utvecklingen, inte bara för staden själv utan också för dess omgivning. De lokala arbetsmarknadsregionerna kan i sin helhet stärkas genom samarbete och samspel mellan städer. Det är viktigt att framtida regionalt utvecklingsarbete tar hänsyn till att kvinnor och män har olika lokala arbetsmarknadsregioner. Det finns ett starkt beroendeförhållande mellan tillväxt och välfärd. Det är inte bara välfärden som är beroende av tillväxten. För att alla skall kunna vara med och bidra till tillväxten är välfärden, i form av till exempel god miljö, god barnomsorg, skola och sjukvård, en förutsättning. För allt fler företag i vårt land är den välfärdsservice som kommunerna svarar för en viktig konkurrensfaktor. Välfärden, i form av goda levnadsvillkor och en fungerande service, måste därför säkras i alla delar av landet för kvinnor och män samt flickor och pojkar. Det kommunala utjämningssystemet syftar till att ge kommuner och landsting i alla delar av landet likvärdiga ekonomiska förutsättningar för att erbjuda verksamhet till medborgarna. Regeringen har i propositionen Ändringar i det kommunala utjämningssystemet (prop. 2003/04:155) föreslagit att en statligt finansierad inkomstutjämning införs, att kostnadsutjämningen bör uppdateras och förenklas samt att ett statligt strukturbidrag skall införas. Olika politikområden, till exempel IT, Transport-, Forsknings-, Utbildnings- och Näringspolitiken samt kommunernas ekonomi är avgörande för alla regioners möjligheter att utvecklas. Utbyggnaden av högskolor har skapat en stark högskola i varje län som fungerar som kraftcentra för förnyelse och dynamik. Utvecklingen av infrastrukturen för vuxnas lärande, vilket bl.a. inneburit ett ökat samarbete mellan olika utbildningsformer samt mellan aktörer och intressenter från flera politikområden, har ökat tillgängligheten då det gäller lärande och kompetensutveckling. Inte minst har utbyggnaden av Lärcentra i stort sett alla kommuner bidragit till detta. Genom väl utbyggda kommunikationer och tillgång till infrastruktur i bred bemärkelse ökar också kvinnors och mäns möjligheter att bo, arbeta och studera på olika platser. Det är viktigt att myndigheternas lokalisering får en större spridning över landet. Det handlar primärt om att noga pröva om nya myndigheter kan lokaliseras utanför storstäderna, i första hand till länscentra eller vissa andra orter eller i anslutning till de regionala stödområdena. En utgångspunkt är att myndigheterna skall kunna utföra sina arbetsuppgifter effektivt. EU:s sammanhållningspolitik och nationella Regionala utvecklingspolitik måste vara samordnad. Att målsättningarna i EG:s strukturfondsprogram uppfylls är dessutom viktigt för den regionala utvecklingen och för att skall tillgodogöra sig återflödet från fullt ut. Regeringen avser att noga följa upp utvecklingen av programmen för perioden 20002006. Kommissionen lämnade sitt förslag till finansiellt perspektiv för perioden 20072013 i ett utvidgat EU med 27 medlemsstater. Där ingick ett förslag till utgiftsnivå för sammanhållningspolitiken. I den tredje rapporten om ekonomisk och social sammanhållning lämnade kommissionen sedan sitt förslag till en reformerad sammanhållningspolitik. Den framtida sammanhållningspolitiken föreslås vara inriktad på konvergens, konkurrenskraft och gränsöverskridande samarbete. Huvuddelen av resurserna föreslås gå till tillväxt och jobbskapande för såväl kvinnor som män i de minst utvecklade medlemsstaterna och regionerna. För övriga regioner föreslås åtgärder för att främja regional konkurrenskraft och sysselsättning i linje med Lissabonagendan. En förstärkning av det gränsöverskridande samarbetet föreslås också. hävdar, tillsammans med flera andra medlemsstater (, , , och ) att en total utgiftsnivå för nästa finansiella perspektiv på av EU:s BNI väl rymmer de utgifter som unionen finner angelägna. Då krävs emellertid tydliga prioriteringar inom sammanhållningspolitiken och en avsevärt lägre utgiftsnivå för ändamålet än de av BNI som kommissionen föreslagit. anser att sammanhållningspolitiken måste koncentreras på de nya medlemsstaterna, som har störst behov av stöd. Detta bör ske genom att relativt välmående medlemsstater själva utjämnar regionala skillnader. Regeringen vill se att sammanhållningspolitiken får en tydlig koppling till tillväxt, sysselsättning och hållbar utveckling i linje med målsättningarna i Lissabonstrategin. De insatser som skall finansieras med EU-medel måste dock ha ett verkligt mervärde på gemenskapsnivå. välkomnar den, av kommissionen, föreslagna förstärkningen av samarbetet över nationsgränser och då inte minst att sjögränser jämställs med landgränser, vilket ligger i linje med regeringens strävanden om utökat samarbete med våra grannar på andra sidan . godtar inte kommissionens förslag rörande de s.k. gleshetsområdena i norra . Dessa områdens särställning, baserade på anslutningsfördraget, har inte tillräckligt beaktats. Det kommer att vara ett svenskt krav att dessa extremt glesbefolkade områden placeras under det föreslagna konvergensmålet, vilket skulle motsvara bibehållen Mål 1-status. För områden med geografiska lägesnackdelar är också den framtida utformningen av , som bl.a. styr utformningen av de regionala företagsstöden, viktig. eftersträvar i detta sammanhang en begränsning av företagsstödens omfattning i EU, och bevarande av de anpassningar som finns 2004/05:1 UTGIFTSOMRÅDE 19 med hänsyn till de nordiska geografiska särdragen. Tre verktyg för att nå målet för politikområdet har med anledning av regeringens proposition En politik för tillväxt och livskraft i hela landet, bedömt att det krävs en kombination av olika offensiva strategiska åtgärder och riktade åtgärder för att nå målet för den regionala utvecklingspolitiken. Inom utgiftsområde 19 Regional utveckling redovisas vad regeringen har gjort samt vad regeringen avser att göra inom utgiftsområdet för att förverkliga detta. Övriga initiativ och åtgärder som genomförts redovisas under respektive utgiftsområde. Följande tre verktyg är i fokus för att nå målet för politikområdet (se bild 1 i avsnitt 3.4 Mål): Nationell samordning och regionala hänsyn för hållbar regional tillväxt Det behövs en väl utvecklad systemsyn och väl fungerande verktyg för sektorssamordning på central nivå för att lokal och regional samverkan skall kunna genomföras på ett effektivt sätt. Systemansatsen vilar på två övergripande principer, den om horisontell samordning mellan sektorer och politikområden, och den om vertikal samordning mellan planeringsnivåerna på lokal, regional, nationell och EU- nivå. Genom en systemsyn får Regional utvecklingspolitik effektivare instrument för samordning mellan nationell, regional och lokal nivå. Regeringens ambition är att utveckla en sammanhållen politik för en hållbar regional utveckling, inom vilken nationella sektorsmål och prioriteringar på ett systematiskt sätt kan utformas med hänsynstagande till skilda regionala behov och förutsättningar. Åtgärder inom flertalet politikområden och utgiftsområden är sammantagna av avgörande betydelse för den regionala utvecklingen och därmed för möjligheterna att uppnå målet för den regionala utvecklingspolitiken. För att skapa en hållbar tillväxt och säkra välfärden i alla delar av landet skall samtliga statliga myndigheter ta regionala hänsyn. Detta framgår av verksförordningen (1995:1322) och förordningen (2003:595) om regionalt utvecklingsarbete. Därutöver har vissa statliga bolag till 2004/05:1 UTGIFTSOMRÅDE 19 uppgift att uppfylla särskilda samhällsintressen. Vissa statliga företag har dessutom en serviceskyldighet som omfattar hela landet. Lokal och regional samverkan för hållbar regional tillväxt En viktig förutsättning för hållbar tillväxt är att öka samförståndet och dialogen mellan olika delar av samhället. Det är i samverkan som den hållbara tillväxtens förutsättningar bäst skapas. De regionala utvecklingsprogrammen och regionala tillväxtprogrammen är centrala instrument för att uppnå målet för den regionala utvecklingspolitiken. Programmen syftar till att samordna insatser inom olika politikområden för att genom sektorssamverkan bidra till att uppfylla politikområdets mål. I förordningen (2003:595) om regionalt utvecklingsarbete framhålls särskilt att statliga myndigheter skall beakta dessa program. I län utan samverkansorgan eller självstyrelseorgan, skall länsstyrelserna samordna det regionala uvecklingsarbetet och de statliga insatserna i detta arbete. I län med samverkansorgan eller självstyrelseorgan skall dessa samordna det regionala utvecklingsarbetet. Länsstyrelserna skall i samtliga län samordna de statliga myndigheternas insatser i det regionala utvecklingsarbetet. Regeringen har dessutom i regleringsbrev för myndigheter inom de politikområden, som är av störst betydelse för den regionala utvecklingen, ställt tydliga krav på att de skall bidra till att uppnå målet för den regionala utvecklingspolitiken. Under utgiftsområde 24 Näringsliv redovisas riktlinjer för en innovationsstrategi för . Genom en rad åtgärder och genom mer samverkan mellan forskning, näringsliv och offentlig sektor skall innovativa förmåga stärkas. Åtgärder skall bedrivas inom ett antal politikområden. Samverkan mellan olika aktörer är en av de tre områden som är i fokus för den regionala utvecklingspolitiken. Många av de åtgärder som syftar till att genomföra innovationsstrategin kan vidtas inom ramen för de regionala tillväxtprogrammen. En stor del av insatserna inom den regionala utvecklingspolitiken skall genomföras inom ramen för de regionala tillväxtprogrammen och EG:s strukturfondsprogram. gionala projektverksamheten inom dessa program fungerar som överskridande och samordnande instrument mellan olika politikområden och sektorer. Åtgärderna inom EG:s strukturfondsprogram är betydelsefulla och utgör en viktig medfinansiering av tillväxtprogrammen. En del av insatserna kommer att genomföras inom mindre program. Syftet med flera av programmen är att de skall bidra med kunskap och stöd som är viktiga för utformningen och genomförandet av de regionala tillväxtprogrammen. Stöd till kommersiell service är viktigt för att upprätthålla försörjningen av dagligvaror och drivmedel i serviceglesa områden. Vissa insatser genomförs även med selektiva regionala företagsstöd för att främja utvecklingen av näringslivet. De nationella regionala företagsstöden regionalt utvecklingsbidrag, landsbygdsstöd och sysselsättningsbidrag avses omformas . Avsikten är att fokus skall flyttas från stöd till enskilda företag till insatser av bredare karaktär. Resurser som frigörs avses istället användas inom de regionala tillväxtprogramsprocesserna. Dessa förändringar innebär bl.a. förbättrade förutsättningar för länsstyrelsernas arbete med sektorsamordning inom ramen för olika samverkansprocesser. (Se även avsnitt 3.7.1 Insatser.) Regeringen tillsatte 2001 en utredare med uppgift att lämna förslag till inriktning, effektivisering och organisering av statens insatser för företagsutveckling på regional nivå (Insatser för tillväxt och företagsutveckling på regional nivå, dir 2001:103). Utredaren lämnade sitt betänkande till regeringen (SOU 2002:101, Företagsutveckling på regional nivå). Utredningen har remissbehandlats. Regeringens bedömningar och slutsatser redovisas inom utgiftsområde 24 Nä- ringsliv. Stimulansåtgärder för hållbar regional tillväxt För att främja framför allt näringslivets utveckling i vissa utsatta regioner är stimulansåtgärder betydelsefulla i form av bl.a. särregler i skattelagstiftningen. Det finns en regional nedsättning av socialavgifter som är en utvidgning av den nedsättning som mindre företag i alla delar av landet får. Även skattesatsen för elförbrukning i vissa kommuner är nedsatt lik- 2004/05:1 UTGIFTSOMRÅDE 19 som bidragen som lämnas till regionala utvecklingsbolag. Därutöver främjas näringslivets utveckling i vissa delar av landet genom Transportbidrag. Regionala utvecklingsprogram och dess relation till andra program och åtgärder Bild 2 Regionala utvecklingsprogram och dess relation till andra program och åtgärder Källa: Målet är hållbar tillväxt Lokala och regionala processer och samarbeten, 2004. För att åstadkomma en hållbar regional utveckling krävs bl.a. att strategier för de för den regionala utvecklingspolitiken viktigaste samhällsområdena utvecklas på lokal och regional nivå. regionala utvecklingsprogram (RUP) skall därför utarbetas av samtliga län (se bild 2 för dess relation till andra program och åtgärder). En bred samlad utvecklingsstrategi för hållbar regional utveckling kan sedan ligga till grund för olika delprogram inom de olika sektorer som skall bidra till att uppnå för regionen gemensamma mål. De regionala tillväxtprogrammen bör betraktas som ett sådant delprogram. 2004/05:1 UTGIFTSOMRÅDE 19 Regeringens förslag: Anslagen 33:1 Allmänna regionalpolitiska åtgärder och 33:5 Europeiska regionala utvecklingsfonden perioden 2006 under utgiftsområde 19 Regional utveckling skall, inom ramen för EG:s strukturfondsprogram, få användas till pilotprojekt i form av finansiering av särskilda regionala riskkapitalinsatser i vissa program, genom vilka staten direkt eller indirekt tillskjuter ägarkapital i form av aktier eller motsvarande i enskilda företag. Skälen för regeringens förslag: Europeiska kommissionen har utformat en allmän politik för främjande av tillgången till riskkapital i gemenskapen. Europeiska kommissionen har betonat att en utvidgning av riskkapitalmarknaderna skulle få en gynnsam effekt på tillväxten och sysselsättningen. Med hänsyn till bl.a. den ovilja många låneinstitut har mot risktagande anser Europeiska kommissionen att vissa slag av företag och företag i vissa utvecklingsstadier kan ha större behov av finansiering i form av eget kapital eller liknande kapitaltillskott än enbart lån (EGT C 235, 21.8.2001). Vissa strukturfondsdelegationer har, i syfte att främja tillgången till riskkapital, beslutat att reservera EU-medel till finansiering av särskilda regionala riskkapitalinsatser. Regeringen bedömer det som värdefullt att komplettera och stimulera den existerande riskkapitalmarknaden i Mål 1- och Mål 2-om- rådena för att öka lönsamheten och tillväxten i nystartade och existerande små och medelstora företag. Nationella och regionala aktörer har påbörjat utarbetande av en modell till pilotprojekt för särskilda regionala riskkapitalinsatser inom ramen för Mål 1- och Mål 2-programmen. Mo- dellen föreslås innebära att staten direkt eller indirekt tillskjuter ägarkapital, upp till vissa belopp, i form av aktier eller motsvarande i enskilda företag. Regeringen avser att noga följa detta arbete. För att realisera ett pilotprojekt förutsätts och regeringens beslut. Regeringen föreslår därför att anslagen 33:1 Allmänna regionalpolitiska åtgärder och 33:5 Europeiska regionala utvecklingsfonden perioden 20002006 under utgiftsområde 19 Regional utveckling skall, inom ramen för EG:s strukturfondsprogram, få användas till pilotprojekt i form av finansiering av särskilda regionala riskkapitalinsatser i vissa program, genom vilka staten direkt eller indirekt tillskjuter ägarkapital i form av aktier eller motsvarande i enskilda företag. Regeringen avser att återkomma till med en redogörelse avseende utvecklingen i denna fråga. 2004/05:1 UTGIFTSOMRÅDE 19 Åtgärder och med vilka anslag de finansieras Av sammanställningen nedan framgår från vilka anslag inom utgiftsområde 19 Regional utveckling åtgärder finansieras, vem som beslutar om respektive åtgärd och vilket geografiskt område den avser. Tabell 3.4 Åtgärder som finansieras av anslag inom utgiftsområde 19 Regional utveckling Hela landet med tyngdpunkt i Länsstyrelserna, de regionala Hela landet med tyngdpunkt i Länsstyrelserna, de regionala Stödområdena A och B Länsstyrelserna, de regionala Stödområdena A och B samt gles- och landsbygd enligt läns- Länsstyrelserna, de regionala Stödområdena A och B Länsstyrelserna, de regionala Stöd till kommersiell service Länsstyrelserna, de regionala Gles- och landsbygd enligt läns- Länsstyrelserna, de regionala Stödområdena A och B samt gles- och landsbygd enligt läns- Målområdena 1 och 2 samt ge- 1 Alla nedan angivna anslag avser anslag uppsatta på statsbudgeten . Inom ramen för de regionala tillväxtavtalen respektive de regionala tillväxtprogrammen sker en sektorssamordning för att nå samsyn kring prioriteringar av insatser i länen. projekt består av: projektverksamheten är en viktig medfinansie- Central projektverksamhet, m.m. ring till dessa avtal och program. viktiga flexibla medel som kan anpassas till den lokala och regionala nivåns förutsättningar och Den regionala nivån har därmed inflytande över medlens användning. nala projektverksamheten kan därmed fungera 2004/05:1 UTGIFTSOMRÅDE 19 som överskridande och samordnande instrument mellan olika politikområden. Den största delen av programlagda utvecklingsprojekt bedrivs inom de regionala tillväxtavtalen samt inom EG:s strukturfondsprogram. De senare utgör även en betydelsefull medfinansiering av tillväxtavtalen. Därutöver bedrivs projekt på central nivå dels av regeringen, dels av . Regeringen bedriver dessutom central projektverksamhet i form av mindre program. Tabell 3.5 Fördelning av resurser mellan basverksamhet och projektverksamhet för lokala och regionala resurscentra för kvinnor åren 19992003 Central projektverksamhet, m.m. Regeringen har 2003 beslutat om , varav avser medfinansiering av EG:s strukturfondsprogram och i bidrag till verksamheterna vid och . Därutöver avser beslutade medel olika insatser för utveckling av såväl privat som offentlig verksamhet av betydelse för den regionala utvecklingen. har 2003 fattat beslut om totalt . Medlen har huvudsakligen beviljats till pilotprojekt för utveckling av de regionala tillväxtprogrammen och näringslivet, utveckling av samverkansformer mellan olika politikområden samt främjande av de regionala högskolornas uppgift att stödja tillkomsten av nya företag. Vidare avser projekten samordnade insatser med i samband med större varsel om uppsägningar av personal. Lokala och regionala resurscentra för kvinnor Lokala och regionala resurscentra för kvinnor finns på cirka 130 platser i . Dessutom finns ett 50-tal nätverk för kvinnor, med skilda fokus, men med kopplingar till lokala och regionala resurscentra för kvinnor. Verksamheten är inriktad mot att bl.a. utveckla och öka kunskaperna om kvinnors företagande och bedriva utvecklingsprojekt. har verksamheten fått ett tydligare syfte vilket är att bidra till att utveckla jämställdhetsperspektivet inom de regionala tillväxtavtalen och de regionala tillväxtprogrammen. Av beslut om totalt i projektverksamhet 2003 (se ovan) avser medfinansiering av projekt vid lokala och regionala resurscentra för kvinnor och basfinansiering. Totalt uppgår beslutade medel uppskattningsvis till . Finansiärer av verksamheten är förutom även EU, länsarbetsnämnder, länsstyrelser, kommuner, regionala självstyrelseorgan och landsting. En stor del av dessa projekt avser utbildningsinsatser och kompetensutveckling.