prop · GS031d7 · 2005-01-01 00:00:00 — Regeringen anser att den verksamhet och de åtgärder som vidtagits av myndigheterna inom verksamhetsområdet har haft en positiv inverkan på samhällets förmåga att förebygga, förhindra och begränsa konsekvenserna av olyckor. Regeringen konstaterar emellertid att åtgärderna inom vissa delar av politikområdet Skydd och beredskap mot olyckor och svåra påfrestningar inte har varit tillräckliga för att uppfylla de långsiktiga målen, t.ex. att antalet olyckor skall minska. Regeringen anser därför att det finns behov av ytterligare åtgärder för att utveckla samhällets förmåga att förebygga och begränsa konsekvenserna av olyckor särskilt i arbetet med att förebygga personskador. Det internationella arbetet har på ett positivt sätt bidragit till att utveckla den svenska förmågan att agera tillsammans med resurser från andra länder och till att minska lidandet och skadeverkningarna av olyckor och katastrofer i andra länder. Inom sjösäkerhetsarbetet har tillsynen av lastbärare avskilda för sjötransport och bemanningskontroller avseende svenska fartyg upp till 1 500 brutto prioriterats. har även verkat för att fördjupa kontakterna med transportnäringen och inom ramen för myndighetens besökt speditörer och åkerier för att informera och bistå med tolkningar av regelverket. Vidare har i samråd med genomfört en inventering av samtliga hamnar där farligt gods hanteras. har därutöver bedrivit sjötrafikövervakning i syfte att öka säkerheten till sjöss och minska antalet överträdelser mot gällande regelverk. Det stora behovet av tillsyn inom sjösäkerhetsområdet skall bl.a. ses mot bakgrund av de allvarliga konsekvenser brister i säkerheten kan ge upphov till. har en ständig beredskap till sjöss och har genomfört 34 oljeskyddsoperationer, en kemoperation och sju förebyggande operationer. Totalt har olja tagits upp, varav merparten härrör från det kinesiska fartyget , som förliste utanför . Genom de förebyggande operationerna har myndigheten lyckats förhindra skadliga utsläpp till följd av olyckor och incidenter. De registrerade utsläppen inom svenskt ansvarsområde har minskat, jämfört med kan t.ex. en reducering av utsläppen med konstateras. Utsläppen till sjöss är i hög grad koncentrerade till de stora fartygsstråken, dvs. görs av fartyg som passerar svensk ansvarszon, på väg till eller från hamnar utanför . De senaste årens minskning av antalet oljeutsläpp har skett i de stora farledsstråken, vilket tyder på att flygövervakning, riktade operationer med satelliter och fartyg samt det internationella samarbetet har haft en preventiv effekt, även om antalet illegala oljeutsläpp är oacceptabelt många. Det finns emellertid en betydande risk att det utöver de konstaterade utsläppen föreligger ett mörkertal. skriver i sitt betänkande Havet tid för ny strategi (SOU 2003:72) att det sannolikt bara är cirka hälften av utsläppen som upptäcks och registreras. svarade för 233 sjöräddningsinsatser, vilket motsvarar ca en fjärdedel av det totala antalet som genomfördes i svenska vatten. Enligt regeringens bedömning har genomfört sjösäkerhetstillsyn, miljöövervakning och miljöräddningstjänst enligt de mål som ålagts myndigheten. har vidare medverkat i det internationella samarbetet inom miljöräddnings- tjänstområdet, bl. a. genom deltagande vid internationella möten inom ramen för (), EU, Bonn-överenskommelsen, (), och . Erfarenhetsutbyte bidrar även till kompetensuppbyggnad. har och finska Gränsbevakningen fördjupat sin samverkan genom en överenskommelse angående flygövervakningen av . Myndigheten har vidare fortsatt arbetet med att utveckla miljöövervakningen med hjälp av satellitbilder. Målet att antalet olyckor skall minska har inte uppnåtts . För att ytterligare öka kunskapen om olycksutvecklingen och säkerhetsarbetet bör det göras analyser på nationell, regional och lokal nivå. Tre faktorer som enligt regeringens bedömning kan bidra till att minska antalet olyckor är den nya lagen (2003:778) om skydd mot olyckor, den nya tvååriga yrkesutbildningen i skydd mot olyckor samt tillgången på analyser från från olyckor (NCO) i . De rapporter som fått från de lokala polismyndigheterna tyder på att skador vid användning av nöjesfyrverkerier har minskat. har som mål att stödet till länsstyrelserna skall utvecklas så att den regionala tillsynsverksamheten bättre anpassas till en målstyrd verksamhet. Detta för att över hela landet säkerställa en kvantitativt och kvalitativt jämn nivå på tillsynen. har personal och civilpliktiga under utbildning vid skola i deltagit vid räddningsinsatsen efter det oljeutsläpp utanför som främst drabbade Ystads och kommuner. Medverkan av civilpliktiga under utbildning bidrog positivt till räddningsinsatsen. skolor i Revinge och har även medverkat med personal, civilpliktiga och utrustning vid kommunala räddningsinsatser i samband med översvämning i respektive vid en skogsbrand i . genomför inte några räddningsinsatser på nationell nivå. Som nämnts ovan har verket dock på begäran av olika 2004/05:1 UTGIFTSOMRÅDE 6 kommuner medverkat med personal. har även genomfört fyra internationella observatörsinsatser, vilka bidragit till att målet för verksamhetsgrenen Åtgärder efter räddningsinsatser har uppfyllts. skall redovisa utbetalningar till kommuner som sker enligt lagen (2003:778) om skydd mot olyckor, samt före enligt räddningstjänstlagen (1986:1102) med angivande av ändamålet för respektive utbetalning. har ersättning för oljesaneringskostnader utbetalats till , , , och kommuner. har 6 111 tkr utbetalats för räddningstjänstkostnader till sju kommuner. Två utbetalningar avser fall där kommunen överklagat beslut och där domstolen bifallit kommunens överklagande. Efter har möjlighet att överklaga förvaltningsdomstols beslut i ersättningsärenden. En utbetalning avser delutbetalning i ett tidigare ärende med anledning av att kommunen inkommit med kompletterande uppgifter. förberedelser inför införandet av nya utbildningar och ny lagstiftning inom området skydd mot olyckor har krävt stora arbetsinsatser. Verksamhetsförändringarna har genomförts inom tilldelade ramar. För att göra detta möjligt har genomfört ett omställningsarbete som syftat till rationaliseringar, besparingar och en betydande minskning av organisation. Personalstyrkan har minskat med 140 medarbetare. har myndigheten ca 780 anställda. infördes en ny organisation för den centrala förvaltningen med inslag av processorientering där bl.a. hela den förebyggande verksamheten samlats i en avdelning. I förändringsarbetet har myndigheten även tagit till vara personalens intressen vid den tidigare som avvecklades varvid verksamheten och personalen överfördes till . Utvecklings- och omställningsarbetet har varit en stor utmaning för , men är en viktig förändring för att nå ett säkrare samhälle genom ett vidgat och systematiskt arbete för skydd mot olyckor. 2004/05:1 UTGIFTSOMRÅDE 6 Minhantering, civil krishantering och humanitära hjälpinsatser Målen för verksamhetsgrenen Internationella katastrof- och biståndsinsatser är att bidra till att minska lidande och skadeverkningar av olyckor och katastrofer i andra länder, medverka i uppbyggnad och beredskap för internationell civil krishantering samt att öka internationell samordning inom området genom bl.a. kunskapsutveckling och kunskapsspridning. När det gäller humanitär minröjning är målet att skall tillsammans med Försvarsmakten bidra till att utveckla SWEDEC som svenskt för ammunitions- och minröjning för att höja kompetensen i . och har bl.a. i samarbete rekryterat svensk personal till insats i minröjning i södra . skall även bidra med kompetens till det internationella minröjningscentret for Humanitarian (GICHD). Verket har bidragit till att svensk kompetens i minröjning har utvecklats i viss mån. Regeringen bedömer att de internationella insatserna till stöd för humanitär hjälpverksamhet indirekt eller direkt medverkat till att minska lidande och skadeverkningar av olyckor och katastrofer i de drabbade länderna. Beredskapen vid för att genomföra insatserna är enligt regeringens bedömning väl utvecklad. samverkar såväl nationellt med berörda myndigheter som internationellt med andra länder, FN, EU och Nato/PFF. Kriget i medförde ett stort antal större och mindre insatser i och angränsande länder. Uppgifterna var dels stöd med logistik, utbildning och samband till olika FN-organ, dels stöd för minhantering. har även medverkat vid två jordbävningskatastrofer i och . Målet när det gäller säkerhetsfrämjande arbete i är att vidmakthålla och utveckla samarbetet med länderna i regionen på räddningstjänstområdet. vikt skall läggas vid miljöskyddsarbetet. skall bidra till att utveckla samarbetet mellan svensk räddningstjänst och motsvarande organisationer i , och i syfte att ömsesidigt kunna bistå varandra med räddningsinsatser till lands i samband med allvarliga olyckor. Förutsättningarna för stöd till de baltiska länderna har ändrats sedan de blev medlemmar av EU. Detta innebär att fortsatta utbildningsinsatser finansieras framför allt av EU. Verksamheten i och övriga påverkas dock inte. Utvärderingarna av PFF-kurserna visar att kurserna håller hög kvalitet. har genomfört en analys tillsammans med Natos civila direktorat för att kartlägga elevunderlaget och säkra kvaliteten i utbildningen. Den förtroendeskapande verksamheten har utvecklats på ett förtjänstfullt sätt genom den PFF- verksamhet som genomförts i form av kurser med hög kvalitet och framgångsrikt deltagande i övningsverksamhet. Det är vidare positivt att en analys av kursverksamhetens fortsatta inriktning påbörjats bl.a. mot bakgrund av den förändring av PFF-inriktningen som bl.a. Natos utvidgning inneburit. Övningsverksamheten har utvecklats bl.a. genom den övningspolicy, som behandlas inom SCEPC. Deltagandet bör även fortsättningsvis så långt möjligt innehålla element av samverkan mellan civila och militära element. Miljöaspekter skall beaktas i allt arbete inom verksamhetsområdet mot olyckor. verksamhet har betydelse för miljön främst genom den miljöövervakning och de utsläppsbekämpande åtgärder som myndigheten företar inom ramen för sitt ansvarsområde. Åtgärderna bedöms ha haft en positiv miljöeffekt. Myndigheten arbetar successivt med att byta ut motorer, installera reningsutrustning, samt med att växla över till vissa underhållsprodukter som har en mindre negativ miljöpåverkan. har, enligt regeringens bedömning, genomfört miljöarbetet på ett bra sätt. har redovisat ett regeringsuppdrag om arbetet med det särskilda sektorsansvaret för ekologisk hållbar utveckling till . har också medverkat i beredningsgruppen för uppföljning av de nationella miljökvalitetsmålen. För att öka kunskapen om olyckor med miljöeffekter har ett antal projekt bedrivits. Ett flerårigt provtagningsprojekt har genomförts. Tillsammans med har inletts ett projekt om dioxinbildning vid soptippar. Utbildning om miljöeffekter av olyckor har genomförts för kommuner och länsstyrelser. En revidering av miljöläroboken för räddningstjänsten har också tills stora delar genomförts. redovisar i sin årsredovisning att den kommunala räddningstjänstens intresse för att agera miljömedvetet inom den egna verksamheten, såväl vid det olycksförebyggande arbetet som under insatser, bedöms ha stärkts avsevärt . Kunskapen om olyckors miljöpåverkan är fortfarande ofullständig, men de projekt som genomförts har successivt minskat kunskapsluckorna. Fortsatt långsiktig forskning är därför nödvändig för att klarlägga olyckornas totala miljöpåverkan. Regeringen anser att har genomfört miljöarbetet på ett bra sätt. Regeringen beslutade respektive att myndigheter under Försvarsdepartementet som ett led i det pågående arbetet med jämställdhetsintegrering skall redovisa förslag till mål- och resultatindikatorer för den egna verksamheten. Förslagen skall tillsammans med myndighetens analys redovisas i anslutning till budgetunderlaget genom en särskild skrivelse. Arbetet skall ske i nära samverkan med övriga berörda myndigheter och bedrivas på ett sådant sätt att (Försvarsdepartementet) ges insyn och möjlighet att påverka arbetet. arbetar aktivt för att få in fler kvinnor och personer av annan etnisk bakgrund än svensk i sin verksamhet. Andelen kvinnor i linjeorganisationen är emellertid låg och utgörs knappt en procent av personalen av personer som inte är födda i . Myndigheten gör bedömningen att arbetet med etnisk mångfald och jämställdhet har utvecklas positivt och bl. a. bidragit till att allmänheten oftare möter kvinnliga kustbevakningstjänstemän i kontakten med myndigheten. har även sett över lönebilden för att kartlägga, analysera och i 2004/05:1 UTGIFTSOMRÅDE 6 förekommande fall upptäcka osakliga löneskillnader. Myndigheten har vidare förbättrat den interna och externa informationen om myndighetens policy och handlingsplan i jämställdhetsarbetet. Myndigheten arbetar aktivt med att försöka öka intresset för verksamhet och medverkar bl. a. vid utbildnings- och rekryteringsmässor. Vidare planeras särskilda informationsinsatser vid gymnasieskolor och högskolor med sjöfartsutbildning, bl.a. för att sprida information och upplysning om kustbevakningsyrket vid grund- och gymnasieskolor. Regeringen beslutade att skall redovisa en plan för att motverka diskriminering av homosexuella, bisexuella och transpersoner i årsredovisningen . har sett över antagningskraven för fysisk förmåga för att få en jämnare könsfördelning till den nya tvååriga utbildningen för skydd mot olyckor. En normaltränad kvinna eller man bör klara de fysiska baskraven. Särskilda åtgärder för att marknadsföra utbildningen har riktats mot kvinnor. En uttalad ambition med att införa den nya utbildningen har varit att i högre grad beakta jämställdhets- och mångfaldsaspekter. Av de 180 personer som har antagits till utbildningen är 26 kvinnor, vilket motsvarar . av de sökande till utbildningen var kvinnor, detta såväl under vårens som under höstens ansökningsomgångar. Det är en ökning med en procentenhet sedan höstterminen 2003. har i arbetet med sin nya personalorganisation arbetat med att öka jämställdheten i chefspositioner med resultatet att andelen kvinnor i chefsposition ökat från . Vidare har verket i en lönekartläggning särskilt justerat lönesättning med avseende på osakliga löneskillnader på grund av kön. Regeringen anser att och har genomfört arbetet med jämställdhet och mångfald på ett bra sätt men att det återstår omfattande arbete för att nå effekt i organisationerna. Genom regeringsbeslut fick i uppdrag att påbörja 2004/05:1 UTGIFTSOMRÅDE 6 uppbyggnaden av ett från olyckor (NCO). Syftet är att uppnå en ökad, tvärsektoriell samverkan samt en sammanhållen insamling av data från olika sektorer om olycksutvecklingen för att samlat kunna bedöma behov och effekter av genomförda åtgärder nationellt, regionalt och lokalt. Regeringen uppdrog i regleringsbreven åt ett stort antal myndigheter att redovisa på vilket sätt respektive myndighet kan bidra till verksamheten vid NCO samt att bedöma nyttan för den egna verksamheten av att delta i samarbetet. Av redovisningarna framgår att flertalet myndigheter anser att nyttan med NCO är stor och att ett stort antal gemensamma projekt initierats eller planeras att påbörjas. De flesta myndigheter förordar att NCO har egen finansiering i grunden, men att de myndigheter som deltar i projekt och aktiviteter står för sina egna kostnader. Regeringen anförde i budgetpropositionen att det skulle vara önskvärt att kunna lämna en samlad bedömning av det offentliga olycksförebyggande och skadeavhjälpande arbetet till . En nationell bild av olycksutvecklingen i ges i rapporten i siffror som NCO redovisat . Vidare har NCO utgett en s.k. äldreskadeatlas som särskilt fokuserar på olyckor bland äldre människor. Av NCO:s rapporter framgår att den långsiktiga trenden för dödsfall till följd av olyckor har varit neråtgående . Minskningen har dock avstannat och ersatts av en viss uppgång. har antalet dödsfall ökat med till 2 861. Vidare framgår att antalet dödsfall till följd av olyckor inom arbetslivet har under en följd av år varit minskande. har minskningen planat ut. omkom drygt 400 arbetstagare till följd av olyckor. är antalet omkomna 50 . Det totala antalet dödsfall i trafiken fortsätter att minska men har ökat i åldersgrupperna . Större reduktioner av dödsfall i vägtrafiken har i första hand skett bland fotgängare, cyklister och bilpassagerare. omkom drygt 1 400 personer i vägtrafiken. är motsvarande antal ca 500 personer. fordon på vägarna mer än fördubblats. av alla olyckor som föranleder ett besök på en akut- eller jourmottagning inträffar i hem- och fritidsmiljöer. Här skadar sig framför allt barn, ungdomar och äldre. Antalet olyckor i hem- och fritidsmiljöer ökar svagt. Antalet omkomna i bränder har pendlat mellan 100 och 150 . Någon tydlig trend går inte att urskilja. Antalet omkomna till följd av drunkning ligger i samma storleksordning som för bränder och har under en följd av år varit minskande. har dock en viss uppgång av drunkningsfall skett vilket möjligen kan förklaras av varma somrar dessa år. Antalet stora olyckor (olyckor med fem eller fler omkomna) minskar, i både antal och omfattning. I stället inträffar fler olyckor med inte lika katastrofala konsekvenser, till exempel förgiftningar och fallolyckor. I jämförelse med andra liknande länder inom EU eller avviker enligt NCO:s rapporter endast i två avseenden och båda är positiva. Det gäller dels olyckor i vägtrafiken där tillhört de mest säkra länderna, dels säkerheten i arbetslivet. ligger också i topp när det gäller barnsäkerhet. omkom 450 barn, i åldrarna , till följd av olycksfall. omkom 45 barn. Regeringen anser att det finns ett stort värde i att ha en samlad olycksstatistik som inte enbart följer de olika sektorsmyndigheternas ansvarsområden. Det kommer att ge bättre möjlighet att spåra orsakerna till olyckor och därigenom har regeringen bättre underlag för prioriteringar. 4.6.2.3 Analys och slutsatser till sjöss syftar till att begränsa och avhjälpa konsekvenserna av ett utsläpp av olja eller andra skadliga ämnen. Målet är att minimera de miljömässiga konsekvenserna. Bekämpning av utsläppen till sjöss är därtill mer kostnadseffektivt än att ta hand om föroreningarna på stränderna. Regeringen gör bedömningen att korta insatstider för miljöräddningstjänsten och närvaro till sjöss är en förutsättning för en hög beredskap och en effektiv miljöräddningstjänst. Närvaron till sjöss utgör även grunden för förmåga avseende sjöräddningsinsatser och andra myndighetsuppgifter till sjöss. Regeringen bedömer att dessa målsättningar, liksom målsättningarna vad gäller sjösäkerhetsarbetet, har uppfyllts. Regeringen bedömer att de åtgärder som vidtagits inom verksamhetsområdet mot olyckor har bidragit till att stärka samhällets förmåga att förebygga, förhindra och minska konsekvenserna av olyckor. Den samlade bilden av olycksutvecklingen, tillsammans med övriga förändringar i samhället, pekar på att ökade ansträngningar i det förebyggande arbetet primärt bör inriktas mot hem- och fritidsmiljöer. Det gäller i första hand fallolyckor bland äldre, men även äldres säkerhet i stort måste prioriteras. Vad gäller internationell förtroendeskapande verksamhet bedömer regeringen att tillräckliga åtgärder har vidtagits för att vidmakthålla samarbetet med länder i Öst- och . Regeringen har beslutat om en överenskommelse mellan om samarbete inom området förebyggande av, beredskap för och insatser vid olyckhändelser. Ett liknande beslut har fattats avseende samarbete med . Överenskommelser med och och finns . I avsnitt 4.3.1 har regeringen angett målet för verksamhetsområdet. Nedan bedömer regeringen vad som i övrigt bör gälla . bör åtgärder vidtas som förbättrar samhällets krishanteringsförmåga att leda, samordna, samverka och informera under en kris. Vidare bör åtgärder vidtas som stärker insatsberedskapen och förmågan att genomföra operativa insatser inom främst polis, hälso- och sjukvård och räddningstjänst samt insatser som minskar samhällets sårbarhet och ökar robustheten i samhällsviktiga system. När det gäller krishanteringsförmågan bör det finnas en tillräcklig uthållighet och tillgänglighet hos berörda aktörer och de områdesvisa organen så att insatser kan genomföras och upprätthållas 2004/05:1 UTGIFTSOMRÅDE 6 under ett utdraget krisförlopp motsvarande svåra påfrestningar på samhället i fred. Myndigheterna bör vidta åtgärder för att inom en rimlig tid kunna uppnå en godtagbar förmåga att hantera svåra påfrestningar på samhället i fred. Detta innebär att myndigheterna bör identifiera de åtgärder som ger störst effekt för att snabbt öka samhällets beredskap mot svåra påfrestningar på samhället i fred. En icke godtagbar förmåga innebär större krav på samtliga aktörers förmåga att kunna leda, samordna, samverka och informera om en kris skulle inträffa. Viktiga instrument för att skapa denna krishanteringsförmåga är bl.a. utbildning och övning. Frekvensen av utbildningar och övningar bör därför öka. För att åstadkomma en tillräcklig krishanteringsförmåga i samhället bör åtgärder prioriteras som syftar till att öka säkerheten inom områdena elförsörjning och elektroniska kommunikationer. Förutom de åtgärder som vidtas för att öka säkerheten i produktion och distribution av el och elektroniska kommunikationer bör användarna av dessa tjänster beakta och överväga åtgärder som minskar skadeverkningarna om ett långvarigt och omfattande avbrott i elförsörjningen och i de elektroniska kommunikationerna inträffar. Målet är att snabbt kunna få fungerande el- och elektroniska kommunikationssystem efter ett avbrott. Det är respektive leverantörs ansvar att vidta de åtgärder som behövs för att upprätthålla leveranssäkerhet i fred. Det är av stor betydelse att det i händelse av störningar finns etablerade kommunikationskanaler, liksom att personal och system är väl utbildade och övade. Ömsesidiga beroenden mellan elförsörjningen och elektroniska kommunikationer bör analyseras och åtgärder som minskar beroendeförhållandena genomföras. Det är angeläget att bygga upp och vidmakthålla en förmåga att analysera risker, hot och sårbarheter för samhällsviktiga transport- och varudistributionssystem samt att identifiera åtgärder som möjliggör en större utbytbarhet mellan transportslagen. Målet är ökad handlingsfrihet och flexibilitet samt minskad sårbarhet i samhällsviktiga transport- och varudistributionssystem. Åtgärder för att förebygga och minska risken för såväl avsiktlig som oavsiktlig användning och spridning av CBRN bör fortsatt stärkas, liksom förmågan att hantera konsekvenser av inträffade 2004/05:1 UTGIFTSOMRÅDE 6 De operativt ansvariga aktörerna bör tillförsäkras snabb och säker tillgång till experter inom C-, B-, R- och N- områdena. Nödvändig teknisk utrustning för bl.a. laboratorieanalyser och indikering bör finnas tillgänglig. Det är av stor vikt att skapa goda förutsättningar för effektiv operativ samverkan, bl.a. genom att genomföra gemensamma utbildnings- och övningsinsatser för operativt ansvariga och expertberedskapens aktörer. Därutöver bör även förutsättningarna för att hantera en kris i försörjningen av dricksvatten ytterligare stärkas. Det är av vikt att stödet till kommunerna fortskrider och utvecklas så att dessa kan förbättra robustheten i dricksvattensystemen och förmågan att hantera störningar som kan inträffa i vattenförsörjningen. Information om vattenförsörjningen samt ansvarsfördelningen mellan olika myndigheter har betydelse för den slutliga förmågan och är därför viktig. Förmågan att hantera störningar i betalningsväsendet och värdepappershandeln samt de samhällsviktiga transfereringssystemen bör utvecklas vidare. Därför bör de åtgärder som leder till att det finns en förmåga hos myndigheterna att kunna hantera omfattande avbrott i el- och teletjänster har hög prioritet. Fortsatta utbildnings- och övningsinsatser inom den finansiella sektorn är viktiga.