prop · GS03150d2 · 2005-05-10 00:00:00 — 2000/2001: 130, bet. 2001/02:MJU3, rskr. 2001/02:36) angav regeringen att en strategi skulle fastställas för hur introduktion av förnybara drivmedel skulle främjas med hjälp av skattenedsättning. I budgetpropositionen presenterades huvudkomponenterna för en sådan skattestrategi för alternativa drivmedel. För att garantera de koldioxidneutrala drivmedlens konkurrenskraft, har regeringen i budgetpropositionen utvecklat den tidigare presenterade skattestrategin för alternativa drivmedel. Koldioxidneutrala drivmedel befrias från både koldioxidskatt och energiskatt inom ramen för ett program som är avsett att sträcka sig . Detta gäller under förutsättning att strategin godkänns såsom förenlig med EG- fördragets statsstödsregler. Regeringen tillkallade en särskild utredare med uppgift att föreslå mål och strategier för en fortsatt introduktion av förnybara fordonsbränslen (dir. 2003:89). I uppdraget ingick bl.a. att utreda frågan om skyldighet för bensinstationer att tillhandahålla minst ett förnybart fordonsbränsle 2005. Vidare ingår att analysera möjligheten att införa någon form av drivmedelscertifikat för att främja introduktion av förnybara fordonsbränslen och presentera författningsförslag till ett sådant system. överlämnade utredaren ett delbetänkande (SOU 2004:4) med förslag bl.a. till det nationella, vägledande målet . Delbetänkandet har remissbehandlats. Därefter har regeringen arbetat vidare på utredningens förslag om skyldighet för bensinstationer att tillhandahålla förnybara fordonsbränslen. Det nya förslaget syftar till en successiv utbyggnad av tankställen för förnybart motorbränsle med början 2006 och . Utbyggnaden skall innebära en ökning av antalet tankställen med förnybara motorbränslen. Regeringen instämmer i utredarens bedömning att marknadsaktörernas ambition kommer att vara högre än EU:s referensnivå på . beslutade därför (prop. 2004/05:1, UO:21, bet. 2004/05:NU3, rskr. 2004/05:120) att det nationella vägledande målet sätts till . En högre ambitionsnivå för det nationella vägledande målet utgör framför allt en signal till aktörerna på marknaden. Utfallet på kort sikt beror på hur marknaden utvecklats utifrån den skattestrategi som redan beslutats. I slutbetänkandet, som överlämnades , föreslår utredaren att det nationella målet skall sättas till . Målet skall nås bl.a. genom att verkar för en ändring i direktivet (98/70/EG i dess lydelse enligt direktiv /17/EG) om kvaliteten på bensin och bränslen så att en ökad låginblandning av biodrivmedel i bensin kan komma till stånd samt att gränsen för inblandning av FAME (fettsyra- metylestrar, Fatty Acid Methyl ) i miljöklass 1 dieselolja ökas till . Utredaren föreslår också att ett drivmedelcertifikatsystem bör utredas vidare med målet att detta system skall kunna träda i kraft . Utredaren föreslår även att staten skall finansiera forskning, utveckling och demonstrationsprogram med för perioden 20052009. Utredningens slutbetänkande om förnybara fordonsbränslen skall remissbehandlas . Med syfte att nå de nationella målen har regeringen givit tre särskilda uppdrag. I det första uppdraget skall ta fram underlag för miljöklassning och beskattning av diesel med inblandning av fettsyrametylestrar. I det andra uppdraget skall granska förutsättningarna för en svensk reglering som tillåter efterkonvertering av personbilar. De efterkonverterade personbilarna skall utan att komma i konflikt med EU:s tillverkaransvar för avgasrening drivas med alternativa eller förnybara drivmedel. Båda nämnda uppdrag skall göras i samarbete med och andra berörda myndigheter. I det tredje uppdraget skall i samråd med och utarbeta ett förslag till miljöbilsdefinition samt en strategi för hur definitionen kan utvecklas över tiden för att fortlöpande främja introduktionen av de miljömässigt bästa bilarna. Förslaget till definition skall kunna användas vid statens inköp och leasing av personbilar . Ett av de viktigaste hindren som måste övervinnas för att klara EU:s indikativa mål på en substitution av bensin och dieselolja motsvarande på energibas till 2010 är en ökad inblandning av alkoholer i bensin utöver de etanol som blandas in . En ändring av gränserna för inblandning av alkoholer i bensin kräver att direktiv /70/EG förändras. Den viktigaste orsaken till varför det är så svårt att få acceptans för bensin med en inblandning av etanol inom EU verkar vara kunskapsbrist. För att få till en ändring driver fortsatt frågan, bl.a. genom att sammanställa ett underlag som skall fylla denna brist. Som en uppföljning till världstoppmötet i om hållbar utveckling har en global konferens om förnybar energi genomförts i , , . var värd för denna konferens. Konferensen, renewable2004, syftade till att samla världens länder kring ett program för att främja utvecklingen och introduktionen av förnybar energi globalt. Konferensen hade föregåtts av fyra regionala konferenser där regionala program för förnybar energi diskuterats. Konferensen blev en betydande framgång och resulterade i en deklaration som representanterna för 154 länder stod bakom. Konferensen antog också ett aktionsprogram med ca 200 konkreta initiativ för att stödja förnybar energi världen över. bidrog i detta sammanhang med två internationella initiativ. De avser att stärka den institutionella kapaciteten i respektive för att på så sätt gynna efterfrågan på förnyelsebar energi. bl.a. betonade betydelsen av teknikutveckling, att lämpliga drivkrafter för introduktion av förnybar energi måste införas, t.ex. en koldioxidbeskattning, och att man bör se över och avskaffa snedvridande subventioner inom energisektorn. Konferensen bildar ett avstamp för den behandling av energifrågorna inom FN:s kommission för hållbar utveckling (CSD) som inleds 2006. Genomförandet av aktionsprogrammet bör följas upp och rapporteras till CSD. Inom EU bedrivs f.n. ett intensivt arbete med att utveckla och förhandla ny lagstiftning med bäring på energieffektivisering och främjandet av förnybar energi, bl.a. som ett led i EU:s strävanden att nå åtagandena inom Kyotoprotokollet. Det är viktigt för att driva på denna utveckling och bidra till att utformningen av sådan ny lagstiftning ger kostnadseffektiva bidrag till arbetet med energieffektivisering och förnybar energi. Ett arbete pågår också att införa ett par nya viktiga direktiv i svensk lagstiftning. Ett direktiv om byggnaders energiprestanda (2002/91/EG) skall vara genomfört i medlemsstaterna . Syftet med direktivet är att främja en effektivare energianvändning i byggnader för att minska utsläppen av klimatpåverkande gaser samt att minska EU:s importberoende av energi. Hänsyn skall härvid tas till lokala förhållanden, inomhusklimat och kostnadseffektivitet. Regeringen har gett en särskild utredare i uppdrag att lämna förslag till hur direktivet om byggnaders energiprestanda skall genomföras i . Utredaren har redovisat uppdraget till regeringen (SOU 2004:109) och betänkandet remissbehandlas f.n. Regeringen avser att återkomma till med förslag till hur EG- direktivet om byggnaders energiprestanda skall genomföras i . Direktivet om främjande av kraftvärme (2004/8/EG) syftar till ökad energieffektivisering och förbättrad försörjningstrygghet genom att skapa ett ramverk för främjande av högeffektiv kraftvärme. Utgångspunkten är att kraftvärme är ett effektivt redskap för att uppnå ökad energieffektivitet och bidra till minskade koldioxidutsläpp. Direktivet innebär bl.a. att ursprungsgarantier för högeffektiv kraftvärme införs. Det skall vara genomfört i medlemsstaterna . (N 2003:03) har fått i tilläggsuppdrag att lämna förslag till hur direktivet skall genomföras i (dir. 2004:58). Tilläggsuppdraget har redovisats i betänkandet Fjärrvärme och kraftvärme (SOU 2005:33) och remissbehandlas f.n. innehåller åtgärder på energiområdet och ersätter det tidigare ramprogrammet för energi som löpte ut . Programmet inriktas på förstärkta åtgärder avseende energieffektivisering och förnybara energikällor. Nytt är energisamarbete med utvecklingsländerna och energianvändningen i transportsektorn. Ett särskilt genomförandeorgan Exekutiva byrån för intelligent energi ansvarar för genomförandet av programmet. Kommissionen presenterade ett förslag till ramdirektiv om krav på ekodesign av energianvändande produkter (ändring av rådets direktiv /42/EEG (KOM/2003/0453 slutlig)). Direktivets syfte är att förbättra produkternas energieffektivitet och miljöpåverkan under hela livscykeln och integrera detta i produktdesignen. energianvändande produkters resurseffektivitet vill man uppnå en hållbar utveckling och bidra till försörjningstryggheten för energi. finns ett energimärkningssystem i enlighet med direktiv /75/EEG för hushållsapparater som f.n. omfattar ett tiotal produktgrupper. är den myndighet som svarar för efterlevnaden av energimärkningssystemet i och utfärdar föreskrifter för energimärkningen av respektive produkt. Åtgärdsprogrammen för kvävedioxid och partiklar i och fastställde regeringen åtgärdsprogram för att klara miljökvalitetsnormerna för kvävedioxid och partiklar i och i . Programmen, som har utarbetats av länsstyrelserna i de berörda länen, anger bl.a. de åtgärder som behöver vidtas och vilken myndighet eller kommun som har ansvaret. Programmen riktar sig till myndigheter och kommuner och dessa är skyldiga att inom sina ansvarsområden vidta de åtgärder som behövs. Några nya befogenheter följer inte av ett åtgärdsprogram utan åtgärderna skall genomföras med de verktyg som myndigheter och kommuner har till sitt förfogande. Åtgärdsprogrammen bidrar också till att uppnå miljökvalitetsmålen luft och Bara naturlig försurning. Åtgärderna skall vara genomförda . Regeringen gav också länsstyrelserna i uppdrag att upprätta förslag till kompletterande åtgärdsprogram för att miljökvalitetsnormerna för kvävedioxid respektive partiklar (PM10) skall kunna uppnås. Förslagen skall vara klara . Länsstyrelserna skall efter genomfört samråd fastställa de kompletterande åtgärdsprogrammen. Miljökvalitetsnormen för kvävedioxid får inte överskridas efter och miljökvalitetsnormen för partiklar (PM10) får inte överskridas efter . Miljökvalitetsnormen för kvävedioxid överskrids och kommer med stor sannolikhet att överskridas efter 2005 på ett antal gator och vägar i om inte åtgärder vidtas. i anger att utgångspunkten för arbetet med åtgärdsprogrammet för kvävedioxid i har varit att förena uppfyllande av miljökvalitetsnormerna med tillväxt så att angelägna trafik- och bostadsförsörjningsprojekt skall kunna genomföras. Miljökvalitetsnormen för partiklar (PM10) överskrids i stora delar av samt längs med vägarna i länet med mer än 50 000 fordon . Även på kommunala gator utanför innerstaden i närheten av trafikleder med omfattande trafik överskrids . Överskridanden sker inte bara i utan även i andra kommuner i länet. Olika utredningar har också visat att miljökvalitetsnormen för kvävedioxid kommer att överskridas i vissa delar av , främst längs de stora lederna, om inga åtgärder vidtas. Åtgärder som behöver vidtas i för att minska halterna av kvävedioxid är t.ex. att utveckla och tillämpa miljökrav vid upphandling av persontransporter och tunga transporter, åtgärder inom parkeringspolitiken samt åtgärder som rör tunga fordon, såsom skärpta miljökrav i miljözonen och åtgärder för att begränsa genomfartstrafiken på I behöver åtgärder vidtas för att minska halterna av kvävedioxid, t.ex. genom att öka utbudet av kollektivtrafik och öka framkomligheten för bussar. Åtgärder behöver också vidtas inom parkeringspolitiken och för att minska utsläppen från tunga fordon, t.ex. utvidga miljözonen geografiskt och öka lastfaktorn för distributionsfordon i inre delarna av miljözonen. Dessutom behövs satsningar på kollektivtrafiken. Exempel på åtgärder för att sänka halten av partiklar i luften är åtgärder i de delar av vägnätet där det finns risk för extremt höga partikelhalter, åtgärder för att öka kunskapen om halkbekämpning samt användning av olika beläggningsmaterial och olika metoder för barmarksrenhållning. Dessutom behövs åtgärder för att minska bidragen till partikelhalterna från fartyg, arbetsmaskiner och småskalig fastbränsleeldning. De ansvariga parterna diskuterar f.n. utformningen av en sådan informationskampanj. I och har andra åtgärder också prövats med viss framgång. I liksom i har en särskild dubbdäcksavgift tagits ut för att minska användningen av dubbade vinterdäck. Detta har visat sig vara ett effektivt styrmedel. I har tvättad bergskross, där de finaste partikelfraktionerna tagits bort, använts i stället för sand. Man har också ökat saltanvändningen . I ogynnsamma situationer när dammhalten förväntats öka har gatorna bevattnats med en saltlösning. Upphandling av entreprenadmaskiner och transporttjänster m.m. Regeringens bedömning: ges i uppdrag att i samråd med AB utveckla upphandlingskrav för entreprenadmaskintjänster samt för transporttjänster med tunga fordon med särskilt låga utsläpp med syftet att stimulera införandet av ren teknik innan den blir obligatorisk. Skälen för regeringens bedömning Större dieseldrivna arbetsmaskiner är vanligen obeskattade och oregistrerade. Detta förhållande gör att det tekniskt sett är i praktiken omöjligt att införa ett skatteincitament som gynnar maskiner med särskilt låga utsläpp trots att EU nu antagit långt gående avgaskrav som introduceras i tre steg . kan sådan teknik lämna ett viktigt bidrag till att infria de delmål som knyts till utsläppen av partiklar och kväveoxider främst inom miljökvalitetsmålen luft, Bara naturlig försurning och Ingen övergödning. Då marknaden för entreprenadtjänster påverkas starkt av ett begränsat antal större kunder som statliga myndigheter, kommuner och större företag är samordnade upphandlingskrav ett effektivt alternativt styrmedel. Även om det är möjligt att differentiera beskattningen av tunga fordon för att gynna renare teknik, kan samordnade upphandlingskrav vara ett effektivt styrmedel även i det fallet. har övertagit ansvaret för den nationella tillämpningen av avgasregelverket från och är dessutom den största kunden på marknaden för entreprenadmaskinstjänster. 2004/05:150 avser därför att ge i uppdrag att i samråd med AB Svenska samordna utvecklingen av upphandlingskrav för entreprenadmaskintjänster samt för transporttjänster med tunga fordon. För att öka andelen miljöanpassade bilar i den statliga förvaltningen beslutade regeringen i förordningen (2004:1364) om myndigheters inköp och leasing av miljöbilar att motsvarande av alla statliga bilar som köps in 2005 skall vara miljöbilar. har målet satts till . En ökad andel kollektivt resande är en viktig komponent i ett långsiktigt hållbart transportsystem. Det har dock resandet i den lokala och regionala kollektivtrafiken stagnerat som vissa kvalitetsproblem börjat dyka upp. Även om huvudansvaret för kollektivtrafiken ligger på kommuner och landsting är det ett brett samhällsintresse att kollektivtrafiken utvecklas och av väsentlig betydelse för möjligheterna att uppnå flera miljökvalitetsmål. För att utreda och föreslå vad som utifrån ett konsument- och helhetsperspektiv kan göras för att stimulera kollektivtrafikens utveckling tillsatte regeringen 2001. Kommittén lämnade ett stort antal förslag i sitt slutbetänkande (SOU 2003:67). Regeringen avser att återkomma med ett samlat ställningstagande till förslag i den transportpolitiska propositionen 2005. Ett effektivt godstransportsystem är viktigt inte bara från ett näringslivsperspektiv utan också från ett miljöperspektiv. Mot bakgrund av den prognostiserade ökningen av godstransporterna måste utsläppen minska. Genom en förbättrad logistik kan man uppnå såväl effektivitetsvinster som minskad miljöpåverkan. I detta perspektiv framstår det som centralt att utveckla fordonen och infrastrukturen liksom att skapa förutsättningar för en ökad samverkan mellan trafikslagen genom en utveckling av terminaler, knutpunkter och informationssystem. Regeringen tillsatte 1998 en särskild Godstransportdelegation som hade i uppgift att forma en övergripande godstransportstrategi och vara ett forum för samverkan mellan staten och näringslivet. Delegationen lämnade ett betänkande med en strategi för hur en hållbar utveckling kan uppnås inom godstransportsystemet (SOU 2001:61). förnyades delegationens mandat. Huvuduppdraget för den nya Godstransportdelegationen var att föreslå åtgärder från statens sida för att främja samverkan mellan trafikslagen i arbetet med att uppnå ett hållbart transportsystem. Godstransportdelegationens slutbetänkande lämnades (SOU 2004:76) och har remissbehandlats. Regeringen avser att återkomma med ett samlat ställningstagande till Godstransportdelegationens förslag i den transportpolitiska propositionen 2005. Regering och riksdag har anslagit sammanlagt för stöd till klimatinvesteringsprogram (Klimp) åren 20022006. I de två första bidragsomgångarna 2003 och 2004/05 har fördelats till 47 program med 289 olika åtgärder inom framför allt transport- och energisektorerna. Dessutom har sex särskilda projekt beviljats bidrag (s.k. guldklimpar). Sammanlagt har gått till investeringar i transportsektorn där merparten avser fortsatt introduktion av biogasfordon. har fördelats på energiprojekt, främst utbyggnad av fjärrvärme och konvertering till biobränslen. Dessutom gick av bidraget till olika informationsprojekt, där en stor andel är kopplad till trafikområdet. Till detta kommer att av bidragen går till avfallsområdet, huvudsakligen till främjande av biogasproduktion. De beviljade programmen beräknas leda till minskade utsläpp av växthusgaser motsvarande koldioxidekvivalenter . Det leder även till minskad energianvändning med 570 000 MWh. Investeringarna leder i många fall även till minskade utsläpp av andra ämnen, vilket bidrar till att uppnå bl.a. miljökvalitetsmålen luft, Ingen övergödning, Bara naturlig försurning och En god bebyggd miljö. Investeringar med mycket lång livslängd är väsentliga i en långsiktig klimatstrategi eftersom investeringsbeslut bestämmer förutsättningarna för resursanvändningen för . Byggnader, energi och transportinfrastruktur är i detta sammanhang nyckelområden. Vid nybyggnation finns de största förutsättningarna att minska energianvändningen till en låg kostnad. I samband med omfattande renoveringar är det också viktigt att incitamenten styr mot minskad energianvändning. Infrastrukturinvesteringar och lokaliseringsfrågor i den fysiska planeringen kan långsiktigt ha stor betydelse för hur trans- Det är också viktigt att skapa gynnsamma och stabila förutsättningar för ökad användning av förnybar energi, som är av stor betydelse för den fortsatta omställningen av transport- och energisystemet. Investeringar bör i första hand göras i sådan energiinfrastruktur som även på kan användas när utsläppen av växthusgaser behöver minska ytterligare. Ökad energieffektivitet i alla delar av samhället är ett annat nyckelområde. Den pågående utbyggnaden av fjärrvärmenätet som ersättning för bl.a. direktverkande el och olja för uppvärmning är ett exempel på en effektiviseringsåtgärd som kan bidra både till att kortsiktiga och långsiktiga mål nås. En förbättring av nya bilars bränsleeffektivitet ger vissa positiva effekter i ett kortsiktigt perspektiv men påverkar även utsläppen på lång sikt eftersom bilar i den svenska fordonsparken har en lång livslängd. Teknikspridning och utveckling av ny teknik är centralt för att klara långsiktiga mål och förutsätter ett samspel mellan innovatörer, entreprenörer och marknad. För att teknikutvecklingen skall ta fart är en marknadsefterfrågan nödvändig och skapandet av nischmarknader kan vara ett bidrag för att de långsiktiga klimatmålen skall kunna uppnås. Investeringsbidrag är i detta sammanhang ett strategiskt viktigt instru- ment för att forskningsresultat och ny teknik skall kunna introduceras på marknaden. Utvecklingen av program för fysisk planering i kommunerna Fysisk planering kan bidra till att minska utsläppen från energi- och transportsektorerna. En del i arbetet är att verka för att bättre integrera utbudet av bostäder, arbetsplatser och service för att begränsa transportbehovet. Genom en framåtsyftande trafikplanering i tätorterna med satsningar på goda kollektiva förbindelser och attraktiva och säkra gång- och cykelvägar kan biltrafiken minskas eller begränsas. I översiktsplaneringen kan kommunerna också utveckla systemtänkandet när det gäller såväl befintlig som tillkommande kollektivtrafik. En viktig åtgärd är att göra kollektivtrafiken mer kundorienterad så att den blir ett verkligt alternativ till bilen för så många som möjligt. För att minska långväga transporter på landsväg krävs att infrastrukturplaneringen gynnar spårbundna och vattenbaserade transportsätt. Den fysiska planeringen kan också medverka till att främja en bebyggelsestruktur som gynnar t.ex. fjärrvärmeanslutning vilket i sin tur kan bidra till minskade utsläpp vid uppvärmning. Kommunerna, som är ansvariga för den fysiska planeringen, har både en mycket viktig roll att spela i och ett stort ansvar för denna samhällsutveckling. Det gäller inte minst att utveckla program för transporter, energieffektivisering och introduktion av förnybar energi som kan vara underlag för den fysiska planeringen. En särskild fråga gäller externa handelscentra. Både när det gäller kommunernas detaljplaner och översiktsplaner kommer krav att ställas på miljökonsekvensbeskrivning (MKB) vid etablering av köpcentrum. Regeringens proposition (prop. 2004/05:59, bet. 2004/05:BoU6, rskr. 2004/05:169) om Miljökonsekvensbeskrivning enligt , m.m. innehåller krav på miljökonsekvensbeskrivningar när en detaljplan medger etablering av bl.a. köpcentrum. Lagen trädde i kraft . kommer också EG-direktivet om strategiska miljökonsekvensbeskrivningar (SEA) att genomföras vilket innebär att krav även kommer att ställas på MKB om översiktsplaner medger etablering av köpcentrum. Ekonomiska styrmedel inom transportsektorn Regeringens bedömning: För att nå uppsatta delmål krävs ytterligare utsläppsminskningar i transportsektorn. används ett stort antal ekonomiska styrmedel i transportsektorn. För att ytterligare öka miljöstyrningen och därmed minska utsläppen i transportsektorn behövs en fortsatt utveckling av de ekonomiska styrmedlen. Detta kan exempelvis ske inom ramen för den fortsatta gröna skatteväxlingen. Det behövs ytterligare ekonomiska incitament för att få bilköpare att välja bränslesnålare bilar än vad som finns . En koldioxidbaserad fordonsskatt för lätta fordon införs för att öka miljöstyrningen i fordonsbeskattningen. En miljöinriktad skatteomläggning för tunga fordon bör införas . Trängselskatt kan bidra till en minskning av utsläppen av kväveoxider, Prop. 2004/05:150 partiklar, kolväten och koldioxid. En kilometerskatt för tunga fordon kan vara en viktig åtgärd för att bidra till en hållbar utveckling av vägtrafiksektorn och till att miljökvalitetsmålen uppnås. De nya svenska differentierade farledsavgifterna ökar de ekonomiska incitamenten för sjöfarten att minska utsläppen till luft genom att använda lågsvavlig olja och installera kväveoxidrening. Fortsätta aktivt arbete för att ett system med differentierade sjöfartsavgifter införs inom EU är angeläget. Även systemet med differentierade landningsavgifter är viktigt för att minska flygets miljöpåverkan. Skälen för regeringens bedömning Kraftfulla kompletterande åtgärder krävs inom transportsektorn, i synnerhet inom vägtrafiken, om utsläppsmålen för växthusgaser, kväveoxider och partiklar skall nås. Enligt prognoser i Kontrollstation fortsätter utsläppen av växthusgaser från transportsektorn att fortsätta öka utan ytterligare åtgärder. Ekonomiska styrmedel kan användas för att internalisera de externa kostnader som transporter ger upphov till och därmed bidra till ett mer effektivt transportsystem.