prop · GS0360 · 2005-03-17 00:00:00 — Årets diskussioner behandlade olika trender såsom ungdomsresande, lågpris och tillgänglighet. höll ett anförande om tillgänglighet för funktionshindrade. Behovet av tillväxt i har präglat EU-arbetet inom olika områden däribland forskningsområdet. Diskussioner om kommande ram har intensifierats liksom arbetet med att nå Barcelonamålet om satsningar på av BNP till forskning och innovation. Det sjätte ramprogrammet för forskning och teknisk utveckling pågår. Resultatet för svensk del visar att det finns ett ökat intresse från svenska forskare att delta i ramprogrammet. presenterade kommissionen ett orienteringsdokument, Skr. 2004/05:60 (KOM (2004) 353), om det kommande ramprogrammet. bl.a förslag på att införa grundforskning på EU-nivå samt behovet av att inrätta ett europeiskt forskningsråd. Detta råd ska vara forskarstyrt och grunda sin utvärdering av ett projekt på kriteriet att det håller allra högsta vetenskapliga kvalitet. har kraftfullt drivit frågan om ett europeiskt forskningsråd och flertalet medlemsstater har givit stöd till detta förslag. kommer kommissionen att presentera sitt förslag till det sjunde ramprogrammet. har arbetet med att uppnå målet intensifierats. Den rådgivande kommittén till kommissionen och rådet i forskning och teknikfrågor, CREST, har arbetat i sex arbetsgrupper där deltagit i samtliga och varit ordförande i en. Arbetsgrupperna har presenterat rekommendationer som kan genomföras i de olika medlemsstaterna. Diskussionerna om den experimentella fusionsreaktorn, ITER, har pågått men har man inte nått någon lösning. 33.3ESPON ett forskningsprogram för rumsliga utveckling , , är ett europé- iskt forskningsprogram med fokus på den territoriella utvecklingen i . De länder som omfattas av programmet är förutom nuvarande 25 medlemsstater, ansökarländerna och samt och . , förvaltningsmyndighet och utbetalande myndighet, har sitt säte i . Syftet med programmet är att förbättra kunskapen om och förståelse för den territoriella utvecklingen i och att kunna beskriva och analysera rumsliga utvecklingstendenser och deras drivkrafter. Centrala områden i programmet är bl.a. tematiska studier kring stadsutveckling, flerkärnighet, transporter, landsbygdsutveckling, territoriella bedömning- ar av gemenskapens politik som transport-, miljö-, jordbruks-, energi- och strukturfondspolitiken samt metoder för regional utvecklingsplane- ring, bl.a. scenarioteknik. Programmet återspeglar tydligt de pågående diskussionerna om den territoriella utvecklingen och sammanhållningen i . De hittillsvarande resultaten har bl.a. legat till grund för en del slutsatser i den tredje sammanhållningsrapporten (KOM (2004) 107 final). Programmet beräknas ge stöd till ett trettiotal projekt , varav merparten redan beviljats stöd. Projekten är uppbyggda som transnationella forskningsprojekt med minst tre länder involverade. Det svenska deltagandet har varit framgångsrikt. är ansvarig för fem projekt och deltar som partner eller rådgivare i flera andra projekt. Nio projekt har avslutats . Ett centralt inslag i ESPON är också att skapa ett bättre samspel mellan Skr. 2004/05:60 forskare, planerare och beslutsfattare på såväl europeisk som nationell I är , ITPS kontakt- myndighet för ESPON. Ett svenskt nätverk finns bestående av flera forskningsinstitut, berörda myndigheter och organisationer samt Närings- departementet. Nätverket har haft en stor roll när det gäller att få till stånd ansökningar och att genom dialoger, seminarier, publikationer etc. göra resultaten kända. antog i en säkerhetsstrategi. Som stöd för denna strategi genomför kommissionen en s.k. förberedande insats inom säkerhetsforskningsområdet . Man vill genom denna utröna hur man kan stärka den europeiska industrin på området genom att minska fragmenteringen av forskningsinsatser som görs i medlemsstaterna, utnyttja potentialen för korsbefruktning mellan civil och militär forskning samt öka de resurser som läggs på området. Den förberedande insatsen ingår i arbetet med ett säkerhetsforsknings- program inom ramen för förslaget till det sjunde ramprogrammet för forskning och teknisk utveckling. De områden där forskningsinsatser främst förutses bli aktuella är övervakning av säkerhetsläget, säkerhet och skydd i nätverksbaserade system, skydd och beredskap mot terrorism (särskilt bioterrorism), förbättrad krishantering och förbättrad samverkan mellan kommunikationssystem. 34 Regional- och strukturpolitik 34.1Strukturfondsprogrammen under innevarande programperiod 20002006 Strukturfondsprogrammen har uppnått en god takt i genomförandet. av de ca som tilldelats har det fattats beslutat om t.o.m. . har betalats ut till dem som driver projekten. genomfördes oberoende utvärderingar av samtliga strukturfondsprogram. Utvärderarnas rekommendationer för Mål 1 och 2 -programmen var att koncentrera resterande resurser till strategiska och dynamiska projekt samt att integrera de horisontella målen miljöhänsyn och jämställdhet i projektens verksamhet. har utbildningar genomförts om de horisontella målen för de myndig- heter som ansvarar för att genomföra strukturfondsprogrammen. har också genomfört en studie om hur dessa mål integreras i struktur- fondsprogrammen i några regioner i , , och . genomför också en jämförande studie om hur näringslivet medverkat i genomförandet av strukturfondsprogrammen i några regioner i medlemsstaterna. Kommissionen har beslutat om revidering av strukturfondsprogram- Skr. 2004/05:60 men samt beslutat om tilldelningen av resultatreserven som ger ett tillskott på till . Halvtidsöversynen av mål 3 har inneburit att programmet fortsättningsvis ska bidra till regeringens mål om en halvering av sjukskrivningarna. Vidare har en breddning av mål- grupperna för mål 3 i övrigt skett och ett flertal åtgärder vidtagits för att förbättra styrningen och kontrollen av programmet. Den huvudsakliga inriktningen av programmet Equal har legat fast. Den andra och sista ansökningsomgången i programmet utlystes och beslutades . I och med att kommissionen presenterade den tredje rapporten om ekonomisk och social sammanhållning i unionen intensifierades diskussionerna om utformningen av den framtida sammanhållnings- politiken på såväl europeisk som nationell nivå. I rapporten ingick för- slag till en reformerad politik. Innehållet redovisades till i en faktapromemoria (2003/04:FPM92). Kommissionen presenterade ett förslag till EU:s långtidsbudget för perioden 20072013. Utgiftsnivån för sammanhållningspolitiken föreslogs där till . lämnade kommissionen förslag till strukturfondsförordningar, med konkreta förslag till utform- ning och genomförande. Förordningsförslagen redovisades till i en faktapromemoria (2003/04:FPM124). Förhandlingarna i rådet inled- des . hävdar, tillsammans med flera andra medlemsstater, att en total utgiftsnivå för nästa budgetperiod 20072013 på av EU:s BNI väl rymmer de utgifter som unionen finner angelägna. Därmed krävs emellertid tydliga prioriteringar inom sammanhållningspolitiken och en avsevärt lägre utgiftsnivå för ändamålet än den av kommissionen före- slagna. anser att sammanhållningspolitiken ska koncentreras till de nya medlemsstaterna, som har störst behov av stöd. Detta bör ske genom att relativt välmående medlemsstater själva ansvarar för att utjämna de regionala skillnaderna i sina egna länder. Om denna inriktning inte vinner gehör kommer med kraft att driva kravet på att de extremt glesbefolkade områdena i norra ska hanteras under det nya föreslagna konvergensmålet (motsvarande dagens mål 1) och på samma villkor som de ultraperifera regionerna i unionen. välkomnar sammanhållningspolitikens tydligare koppling till tillväxt, sysselsättning och hållbar utveckling i linje med målsättningarna i Lissabonstrategin liksom den föreslagna förstärkningen av samarbetet över nationsgränser. Regional sammanhållning och urban politik Ett informellt EU-ministermöte om territoriell sammanhållning och urban politik ägde rum i . huvudprioriteringar under sitt ordförandeskap var att stärka unionens konkurrenskraft inom ramen för Lissabon- och Göteborgsstrategierna. Den regionala sammanhållningen framhölls som en viktig faktor och städer borde ges en framträdande roll för att uppnå konkurrensmålet. DEL 7 TRANSPORT, TELEKOMMUNIKATION 35.1Frågor som rör flera transportslag 35.1.1Galileo projektet går vidare har beslut tagits för att förbereda kommande faser i uppbyggnaden av satellitnavigeringssystemet . Rådet har bestämt vilka tjänster som ska tillhandahållas genom samt fastställt att gemenskapen åtar sig sin del av den fortsatta finansieringen av projektet inför slutupphandlingen med konkurrerande privata koncessionärer. Beslut har vidare tagits om den framtida förvaltningsmyndigheten för , vilken ska ta över förvaltning och ägande av systemet och dess resurser. Avtal har också tecknats mellan och om samarbete inom satellitnavigationsområdet 35.1.2De transeuropeiska transportnätverken TEN-T Nya riktlinjer för TEN-T beslutades slutligt de nya riktlinjerna för TEN-T (nr 884/2004/EG). Beslutet bygger på en rapport som utarbetades av en högnivågrupp ledd av den före detta transportkommissionären . I de nya riktlinjerna utpekas 30 prioriterade projekt som kom- missionen och medlemsstaterna ska satsa sina resurser på för att färdigställa . Två av dessa projekt berör direkt . Dessa är den nordiska triangeln (vägar/järnvägar som förbinder Köpenhamn- Oslo-Stockholm-Helsingfors) och sjömotorvägar i . Förslag om höjda bidrag I och med det nya finansiella perspektivet för 2007-2013 har kommissionen lämnat ett förslag (KOM (2004) 475 slutlig) till revidering av finansieringsförordningen för TEN-T. Kommissionen föreslår bl.a att bidragsdelen höjs från nuvarande maximalt för gränsöverskridande prioriterade projekt till . Kommissionen presenterade ett förslag om att fortsätta den redan inledda processen med att finna konkreta projekt som kan reducera trängsel och förbättra miljön genom att etablera ett andra (KOM (2004) 478 slutlig). Syftet med programmet är att minska trängseln, förbättra godstransportsystemets miljöprestanda i gemenskapen och underlätta intermodala transporter för att skapa ett effektivt och hållbart transportsystem. Den föreslagna programbudgeten är väsentligt mycket större än den i det nuvarande , vilket förklaras med att åtgärdsprogrammet har fördjupats. Behandlingen av förslaget kommer att påverkas av det pågående arbetet med ett nytt finansiellt perspektiv för gemenskapen. Det holländska ordförandeskapet tog upp stafettpinnen från det italienska och de bägge länderna samarrangerade ett andra trafiksäkerhetsmöte med EU:s transportministrar i . På mötet utarbetades ett dokument som kommit att ligga till grund för slutsatser om trafiksäkerhet, vilka antogs på rådets möte . I slut- satserna bekräftar rådet trafiksäkerhetsmålet att minska antalet döda i vägtrafikolyckor . Vidare pekar man ut fyra viktiga områden för trafiksäkerhetsarbetet: Övervakning och goda exem- pel, fordonssäkerhet, förbättrad säkerhet på vägar samt finan- siering av trafiksäkerhet. Ett gemensamt europeiskt körkort presenterade kommissionen ett förslag till ett omarbetat direktiv om körkort (KOM (2003) 621 slutlig). Förslaget behandlades snabbt av rådet och nåddes en gemensam inriktning av transportministrarna. Överenskommelsen skiljer sig i flera delar från kommissionens förslag. Den innebär i korthet följande. Alla nya körkort som utfärdas i EU ska, i likhet med det svenska körkortet, vara av plast och i kontokortsformat. Enligt svensk uppfattning borde lämpligen också redan existerande körkort, som är av en annan äldre typ, bytas ut. Först då får vi en verklig harmonisering av körkorten, vilket inte minst är viktigt från kontrollsynpunkt. Denna syn fick vi dock inte gehör för bland tillräckligt många av de andra medlemsstaterna. Vad gäller körkortens administrativa giltighetstid så är denna för A- och B-behörighet och för C- och D-behörighet. vill får även lägga in ett microchips på körkortet. också tre nya behörigheter. För det första en behörighet AM för moped. 2004/05:60 Den innebär att det kommer att krävas körkort för att köra mopeder med en högre konstruktiv hastighet än . För det andra införs behörigheten C1 som innebär rätt att köra lastbil upp till . Slutligen så kommer behörigheten D1, buss med maximalt 16 passagerare, att införas i det svenska körkortsystemet. En svensk fråga som drevs hårt på rådsmötet var att vidga rätten något för att dra släpvagnar med B-behörighet. Det svenska förslaget innebär att det skulle vara tillåtet att köra en kombination med en högsta totalvikt för dragbil och släp som inte överstiger . Förslaget stöddes dock bara av några enstaka stater. väntas behandla direktiv- förslaget . Direktiv /54/EG om minimikrav för säkerhet i tunnlar som ingår i det transeuropeiska vägnätet antogs slutligt . Direktivet har sin bakgrund bl.a. i de svåra bränder som inträffat i tunnlar . Direktivet gäller alla tunnlar som är längre än och som ingår i det transeuropeiska vägnätet oavsett om tunneln är i drift, under byggnad eller på projekteringsstadiet. finns ingen sådan tunnel i men i , där bygget pågår, kommer att omfattas. Direktivet syftar till en harmonisering av säkerhetsorganisationen och att klargöra olika roller och ansvarsområden. Varje medlemsstat ska utse en administrativ myndighet som ska se till att alla aspekter på säkerheten i en tunnel tillgodoses, särskilt huruvida tunneln uppfyller direktivets krav. Tillstånd från myndigheten krävs vid nybyggnad och ombyggnad av en befintlig tunnel. En tunnelhållare ska utses för varje tunnel, liksom en säkerhetssamordnare som koordinerar förebyggande åtgärder, deltar i räddningsplanering m.m. Regelbundna inspektioner ska genomföras av oberoende kontrollenheter. Vidare fastläggs minimikrav för teknisk utformning, utrustning och drift, utifrån en klassificering av tunnlarna. Dessutom finns förfaranderegler för godkännande, öppnande för trafik m.m. och om skyltning. utreds hur direktivet ska införlivas i svensk rätt, vilket ska vara klart senast . Längre vila för yrkeschaufförer presenterade kommissionen ett förslag till förordning om kör- och vilotider på vägtrafikområdet. Ett ändrat förslag till förordning (KOM (2003) 490 slutlig) lades fram . uppnådde en politisk överenskommelse om förslaget . Överenskommelsen innebär att chaufförernas dagliga viloperiod ökar och att deras högsta tillåtna körtid Den nya förordningen innehåller dessutom färre möjligheter till undantag från bestämmelserna än den nuvarande. försöker förordningen verka för en harmonisering av medlemsstaternas påföljder för överträdelser av bestämmelserna. 2004/05:60 Slutligen innehåller beslutet ett antal ändringar i förordningen (EEG) 3821/85 om färdskrivare som är väsentliga för införandet av den nya digitala färdskrivaren. Bland annat uppskjuts införandet av den nya typen färdskrivare till . behandlar för- slaget i andra behandlingen . Ökad kontroll av yrkeschaufförerna I kommissionens vitbok (2001) om gemenskapens transportpolitik pekades på behovet av skärpt kontroll av yrkestrafiken, i synnerhet avseende den sociala lagstiftningen för vägtransporter. Kom- missionen lade därför fram ett förslag (KOM (2003) 628 slutlig) till ett nytt direktiv om kontroll av kör- och vilotider och av färdskrivare. Rådet fattade beslut om politisk överenskommelse avseende för- slaget. Beslutet innebär att kvaliteten på övervakningen förbättras. Det sker genom att minimiregler i fråga om utbildning och utrustning införs samt att samarbetet mellan medlemsstaterna utökas. Slutligen ska antalet kontroller utökas stegvis från en procent av alla utförda dagsverken till . Förslaget går vidare till andra behandlingen i parlamentet. Liksom flera tidigare ordförandeskap försökte även det irländska ord- förandeskapet sig på att ta upp förslaget (KOM (2003) 473 slutlig) till direktiv om ett system med harmoniserade regler om körförbud för tunga lastbilar i internationell trafik, populärt kallat för direktivet om helg- förbud. Ordförandeskapets syfte var att på rådets möte pröva förslaget mot bakgrund av den utvidgade kretsen medlemsstater. Inte heller kunde emellertid en politisk överenskommelse nås sedan det konstaterats att flera av de nya medlemsstaterna var emot förslaget och att en blockerande minoritet kunde uppnås. Beskattning av tunga lastbilar (Eurovinjettdirektivet) Kommissionens förslag (KOM (2003) 448 slutlig) till nytt direktiv om uttag av skatt och avgift på tunga godstransporter diskuterades av trans- portministrarna vid flera rådsmöten utan att någon politisk överens- kommelse kunnat nås. Förslaget gör det möjligt att ta ut tids- eller avståndsrelaterade skatter på hela vägnätet, vilket inte är möjligt enligt det nuvarande direktivet. förändring av det nuvarande direktivet är avgörande för de svenska möjligheterna att införa en kilometerskatt för tunga fordon. sionens ursprungliga förslag gick i huvudsak ut på att de länder som väljer att införa system för avgifts- eller skatteuttag vid användandet av vägarna ska återföra intäkterna till vägsektorn. öronmärkning ingår inte i det kompromissförslag som diskuterats senast. Tillämpningsområdet föreslås utvidgas till lastbilar med en totalvikt på På svenskt initiativ har det i föreliggande kompro- missförslag förts in en möjlighet att ta ut lägre skatter eller avgifter från Skr. 2004/05:60 särskilt miljövänliga fordon (EEV). 35.2.4Driftskompatibilitet mellan elektroniska vägtullsystem i gemenskapen antogs slutligt direktiv /52/EG om driftskompatibilitet mellan elektroniska vägtullsystem i gemenskapen. Förslaget syftar till att åstad- komma standardisering som möjliggör att en fordonsenhet kan användas i samtliga elektroniska betalsystem i EU. presenterade kommissionen sitt tredje järnvägspaket. innehåller förslag till fyra nya rättsakter. marknadsöppning för internationell persontrafik, förarbevis för lokförare och viss annan tågpersonal, passagerares rättigheter och kvalitetskrav vid godstransporter på järnväg. Rådet kunde enas om en allmän inriktning för ett beslut om det förslag som avser behörighetsbevis för lokförare ((2004) 142) 2003/04: FKPM95. Detta förslag har vi från svensk sida varit positiva till när det gäller syftet. Gemensamma regler för lokförares utbildning och behörighetsbevis kommer att underlätta gränsöverskridande transporter Ökade möjligheter att transportera gods på järnväg genom till och från är något vi eftersträvar. förslaget har dock upprepade gånger påpekat att det inte får bli för byråkratiskt och inte för betungande för järnvägsföretagen och nationella behöriga myndigheter. Förslaget har förbättrats betydligt på just dessa punkter under arbetet i rådet. Som exempel på detta kan nämnas att fått igenom en möjlighet att avstå från att tillämpa direktivet för svenska lokförare som inte kör gränsöverskridande trafik. Denna möjlighet kan utnyttjas om det efter en analys av Europeiska järnvägsbyrån inte visar sig vara kostnadseffektivt att nationella förare Förslaget om marknadsöppning för internationell persontrafik (KOM (2004) 139) 2003/04: FKPM98 behandlades inte av rådet . Innehållet i förslaget till förordning om internationella tågresenärers rättigheter och skyldigheter (KOM (2004) 143 slutlig) redovisas i faktapromemoria 2003/04:FPM115. om informationsskyldighet, särskild hjälp åt rörelsehindrade passagerare, ansvar för person- och sakskador, försening m.m. Syftet är att stärka Förslaget behandlades inte i rådsarbetsgrupp Förslaget till förordning om ersättning vid åsidosättande av avtalade kvalitetskrav för godstrandsport på järnväg (KOM (2004) 144 slutlig) har beskrivits i faktapromemoria 2003/04:FPM117. I förslaget finns bestäm- melser om kvalitetskrav för godstransporter och om ersättning i den mån Ett av huvudsyftena med förslaget är att allmänt främja godstransporter på järnväg inom EU. Förslaget diskuterades vid ett första En klar majoritet av medlems- staterna ställde sig negativa till förslaget. Några ytterligare förhandlingar Skr. 2004/05:60 förekom inte . 35.2.6Europeiska järnvägsbyrån (ERA) inrättas Den Europeiska järnvägsbyrån (ERA) inrättas successivt för att underlätta genomförandet av en integrerad europeiskt järnvägsmarknad. Byråns inrättande och verksamhet regleras i förordning (EG) nr 881/2004, som beslutades slutligt . Byråns uppgift består i att tillhandahålla teknisk assistans till kommissionen för genomförandet av gemenskapslagstiftning som syftar till ökad driftskompabilitet mellan olika järnvägssystem samt att lägga fast en gemensam inriktning för arbetet med säkerheten inom det europeiska järnvägssystemet. Belgaren utsågs till byråns första generaldirektör. Byrån kommer att vara lokaliserad i Valenciennes i och arbetsstyrkan kommer att uppgå till ungefär 100 personer. Inom sjösäkerhetsområdet har EU fortsatt inriktat arbetet på att dels förhindra förorening från fartyg, dels öka skyddet mot brottsliga handlingar riktade mot fartyg och hamnar. En ny fråga som har behandlats är ISM-kodens införande. Ökad sjösäkerhet och förhindrande av förorening Rådet antog en gemensam ståndpunkt om kommissionens direktivförslag (KOM (2003) 92 slutlig) om att införa påföljder vid föroreningsbrott till sjöss. Direktivet definierar vad som ska utgöra otillåtna utsläpp. Utsläpp av olja och andra skadliga ämnen från fartyg regleras internationellt genom . Genom direktivet har definitionen av överträdelser vidgats något i förhållande till MARPOL. I korthet innebär detta att det för alla utsläpp även utsläpp till följd av skador på fartyget ska räcka med vårdslöshet för att någon ska kunna hållas ansvarig. Kommissionen har också lagt ett förslag (KOM (2003) 227 slutlig) till rådets rambeslut som kompletterar direktivet och föreskriver att de överträdelser som anges i direktivet ska kriminaliseras. Genom rambeslutet kommer man också att ange vilka straff som ska följa på brotten. Arbetet med direktivet kommer att fortgå under det luxemburgska ordförandeskapet. antogs slutligt förordningen (EG) nr 724/2004 om ändring av förordning (EG) nr 1406/2002 om inrättande av en europeisk sjösäkerhetsbyrå. Genom förordningen utvidgas sjösäkerhetsbyråns (EMSA) verksamhetsområde till att även omfatta bekämpning av föro- reningar, sjöfartsskydd och utbildning av sjöfolk. antog rådet en gemensam ståndpunkt om kommis- sionens förslag (KOM (2003) 767) till förordning om tillämpning av Internationella säkerhetsorganisationskoden (ISM-koden) i gemenska- pen. Koden antogs av den internationella sjöfartsorganisationen (IMO) och tjänar som vägledning för rederiernas förvalt- ning och drift av sina flottor samt att främja utvecklingen av sjösäkerhet och förhindrande av skador på havsmiljö och egendom. Genom förordningen kommer koden att föras in i EG-lagstiftningen. I rådets gemensamma ståndpunkt innefattas följande fartygstyper i förordningens tillämpningsområde: Last- och passagerarfartyg registrerade i en med- lemsstat som går i internationell trafik, last- och passagerarfartyg oavsett registerstat som antingen går i nationell trafik eller som regelbundet anlöper gemenskapens hamnar samt rörliga oljeplattformar under en medlemsstats jurisdiktion. antogs förordningen (EG) nr 725/2004 om förbättrat sjöfartsskydd på fartyg och i hamnanläggningar. Förordningen innebär att EU inför stora delar av i EG-lagstiftningen för att uppnå ett harmoniserat förfarande när det gäller de förebyggande åtgärder som ska vidtas för att skydda sjöfartssektorn från brottsliga handlingar. På så sätt blir dessa regler bindande för medlemsstaterna. Kommissionen har enligt förordningen bl.a. rätt att genomföra inspektioner av hamn- anläggningar och rederier för att övervaka medlemsstaternas tillämpning av denna rättsakt. presenterade kommissionen ett förslag till direktiv om ökat hamnskydd (KOM (2004) 76 slutlig). Med hamnskydd menas att skydda sjöfartssektorn, hamnarna med dess infrastruktur och olika anläggningar samt de människor som arbetar inom dessa områden från brottsliga handlingar.