prop · GS03100d4 · 2005-04-14 00:00:00 — Övergången innebär bland annat att alla intjänandeår numera ligger till grund för pensionens storlek, till skillnad från ATP i vilket de 15 bästa intjänandeåren är avgörande. Pensionen i det reformerade systemet utgörs av inkomstgrundad pension, garantipension samt bostadstillägg. Det sistnämnda är ett inkomstprövat tillägg som påverkas av inkomst och bostadskostnad. Tabell 1.9 Betydelse för hushållets disponibla inkomst av regler och ekonomi 20022005 2Förändringen beror på införandet av en extra månad i föräldraförsäkringen 3Sammantagen effekt understiger och avrundas därför till 0 Källa: HEK, SCB, beräkningar Av tabell 1.9 framgår hur regler och ekonomi påverkat den disponibla inkomsten och dess beståndsdelar. Beräkningarna är statiska och tar således inte hänsyn till eventuella beteendeförändringar som de förändrade reglerna kan ha genererat. I reala termer har den disponibla inkomsten ökat med ca () . En tredjedel av förändringen kan förklaras av förändrade regler medan två tredjedelar beror på den ekonomiska utvecklingen. allt påverkat de skattepliktiga transfereringarna. I huvudsak är detta en effekt av införandet av nya regler för garantipension, där ersättningsbeloppen höjts som de gjorts skattepliktiga. Reformen som sådan genomfördes dock så att ingen pensionär fick försämrad ekonomi. I tabellen framgår effekten av reformen där såväl de skattepliktiga transfereringarnas som de negativa transfereringarnas utveckling särredovisats för pensionärshushållen. Resultaten visar att regelförändringarna bidragit till att öka både de skattepliktiga och negativa transfereringarna för pensionärer. För den yrkesaktiva delen av befolkningen har däremot de negativa transfereringarna minskat.27 När hela befolkningen studeras tar dock dessa två effekter ut varandra, vilket gör att de regelförändringar som skett i skattesystemet 2005 inte betyder särskilt mycket för den disponibla inkomstens utveckling på aggregerad nivå. Diagram 1.11 Betydelse för hushållets disponibla inkomst av regler och ekonomi i olika deciler 20022005 Ekonomisk standard (deciler) Källa: SCB, HEK, beräkningar Den disponibla inkomsten har sammantaget förändrats relativt likartat i samtliga deciler, med undantag för decil 1 och 10 (diagram 1.11). När orsaken till förändringen delas upp i regelförändringar respektive ekonomieffekter kan det dock konstateras att de regelförändringar som genomförts har haft en större betydelse för förändringen i disponibel inkomst i hushåll med låg ekonomisk standard än hos andra hushåll. För hushåll med lägst ekonomisk standard (decil 1) har regelförändringarna 27 För den yrkesaktiva befolkningen har de negativa transfereringarna minskat med i genomsnitt . 2004/05:100 BILAGA 3 inneburit att den disponibla inkomsten ökat med . Den procentuella regelförändringen avtar sedan ju högre ekonomisk standard hushållen har. För hushåll i decil 5 har regelförändringarna inneburit att inkomsterna ökat och för hushåll med högst standard (decil 10) beräknas öka den disponibla inkomsten med i samtliga deciler, med undantag för decil 10 där ekonomin bidragit till en kraftigare ökning (). till olika hushållstyper har den disponibla inkomsten förbättrats mest för ensamstående och samboende utan barn (diagram 1.12). För samtliga familjer är det den ekonomiska utvecklingen som bidragit mest till den förbättrade familjeekonomin medan regelförändringar svarar för en mindre del. Regelförändringarna har varit mest betydelsefulla för ensamstående och samboende utan barn, där de bidragit till att öka den disponibla inkomsten med 2,02,. Diagram 1.12 Betydelse för hushållets disponibla inkomst av regler och ekonomi i olika hushållstyper 20022005 Källa: SCB, HEK, beräkningar Anm. E0 = Ensamstående utan barn, E1= Ensamstående med 1 barn, E2+ = Ensamstående med 2 eller fler barn, S0 = Gifta/sambo utan barn, S1 = Gifta/sambo med 1 barn, S2 = Gifta/sambo med 2 barn, S3+ = Gifta/sambo med 3 eller fler barn. För att stärka barnfamiljernas ekonomiska situation har regeringen aviserat att skall satsas på barnfamiljer . Satsningen innebär förslag om ett barntillägg för studerande med barn, att bostadsbidragen för barnfamiljer förbättras och att underhållsstödet för ensamstående föräldrar stärks. Därutöver har regeringen även aviserat att barnbidraget skall höjas och att flerbarnstillägg skall införas redan från det andra barnet. När dessa förändringar träder i kraft kan skillnaderna mellan barn- familjernas ekonomiska resurser och övriga hushåll förväntas minska. 2Ekonomisk standard och fördelning för olika grupper 2002 Ekonomisk standard är ett begrepp som ofta används vid fördelningsanalyser. Som mått på ekonomisk standard används i regel hushållets disponibla inkomst justerad för försörjningsbörda. I detta avsnitt redovisas inledningsvis hur den disponibla inkomsten är sammansatt, dvs. vilka olika slags inkomster, transfereringar och skatter som påverkar den. Därefter diskuteras varför och hur ekonomisk standard beräknas. I det följande avsnittet beskrivs hur olika grupper fördelar sig efter ekonomisk standard. Slutligen följer ett avsnitt där sambandet mellan fördelningen av ekonomisk standard och arbetslöshet belyses. 2.1Sammansättning av disponibel inkomst Den disponibla inkomsten är sammansatt av ett antal olika komponenter; lön, kapitalinkomst, skattepliktiga och skattefria transfereringar, med avdrag för direkt skatt som utgör en negativ transferering. Betydelsen av olika inkomstslag varierar mellan olika individer. I detta avsnitt beskrivs sammansättningen av individernas disponibla inkomst för olika typer av hushåll. I tabell 2.1 redovisas genomsnittlig löne- och företagarinkomst, kapitalinkomst samt skattepliktiga och skattefria transfereringar för olika hushållstyper. Kapitalinkomst utgörs av ränta, utdelning och kapitalvinst. Skattepliktiga transfereringar består av t.ex. ålderspension, föräldrapenning, vuxenstudie- och arbetsmarknadsstöd samt sjukpenning. De viktigaste skattefria transfereringarna är barnbidrag, underhållsstöd, studiebidrag samt social- och bostadsbidrag. I beräkningen av den individuella disponibla inkomsten har de hushållsrelaterade transfereringarna (barnbidrag, social- och bostadsbidrag) delats lika mellan makar. Även hushållets disponibla inkomst redovisas för att visa skillna- 2004/05:100 BILAGA 3 Tabell 2.1 Sammansättning av individuell disponibel inkomst i olika hushållsgrupper i åldern 2002 Medelvärde, kronor per person och år Källa: HEK, SCB, beräkningar den mellan individens och hushållets disponibla inkomst för hushåll med fler än en person. Löne- och företagarinkomst utgör det största enskilda inkomstslaget i samliga hushållstyper bortsett från pensionärshushåll. I tabellen framgår att löne- och företagarinkomsten varierar mellan olika hushållstyper. Framför allt är den låg bland pensionärshushållen vars huvudsakliga försörjningskälla utgörs av skattepliktig transferering i form av ålderspension. Män har genomgående högre genomsnittlig löne- och företagarinkomst än kvinnor. Skillnaderna mellan kvinnor och män när det gäller löne- och företagarinkomst är störst bland barnhushållen. Ensamstående kvinnor med barn har i genomsnitt jämfört med ensamstående män med barn som har . Fler kvinnor än män är ensamstående med barn. Pensionärer har högre kapitalinkomster än yngre grupper. Samboende pensionär har i genomsnitt jämfört med ensamstående hushåll med barn som endast har . Män har också högre genom- snittlig kapitalinkomst än kvinnor, med undantag för ensamstående kvinnliga pensionärer. Av tabellen framgår också hur skattefria transfereringar varierar mellan olika hushållstyper. Barnfamiljer har en hög andel skattefria transfereringar. En stor del av dessa utgörs av barnbidraget, som är per barn och år exklusive eventuella flerbarnstillägg. Kvinnor har genomgående högre genomsnittliga skattefria transfereringar än män. Till exempel får ensamstående kvinnor med barn i genomsnitt skattefria transfereringar. Det kan jämföras med samboende män utan barn som endast får i genomsnitt. Som framgår av tabellen varierar den disponibla inkomsten beroende på kön och hushållstyp. Pensionärer har lägst individuella disponibla inkomst. Ensamstående män och samboende män har högre disponibel inkomst än motsvarande grupper bland kvinnor. 2004/05:100 BILAGA 3 2.2Försörjningsbördans betydelse för motsvarande ekonomiska standard. Vid analyser av levnadsstandarden utgår man vanligtvis från hushållets disponibla inkomst. Hushållet är centralt. För det första antas att varje enskild individs ekonomiska standard bestäms av hela hushållets inkomster. Inte bara den egna, utan även de inkomster andra i hushållet har, får betydelse. För det andra påverkar hushållets sammansättning vilken standard som uppnås. Ju fler personer som ska försörjas på en viss disponibel inkomst, desto lägre ekonomisk standard. För att kunna jämföra disponibla inkomster mellan olika stora hushåll måste man alltså ta hänsyn till hur många som ska försörjas på inkomsten. Det enklaste vore att helt enkelt dividera inkomsten med antalet hushållsmedlemmar och på så sätt beräkna inkomst per person. Denna metod tar dock inte hänsyn till de stordriftsfördelar som finns i större hushåll. För att två samboende personer ska ha samma ekonomiska standard som en ensamstående krävs inte en dubbelt så stor disponibel inkomst. Man kan dela på fasta kostnader för telefon, el, tv-licens och bostadskostnaden är oftast inte dubbelt så stor. För att ta hänsyn till dessa stordriftsfördelar brukar man justera hushållets disponibla inkomst för försörjningsbördan genom att dividera inkomsten med en s.k. ekvivalensskala. Det beräknade måttet benämns hushållets ekonomiska standard. Varje individ i hushållet tilldelas denna ekonomiska standard, dvs. standarden antas vara lika stor för alla i hushållet. Det finns flera olika ekvivalensskalor som antar olika grad av stordriftsfördelar. Hushållens levnadsstandard kan inte direkt observeras, vilket gör att det inte går att uttala sig säkert om vilka skalor som bäst beskriver de sanna stordriftsfördelarna. Vissa skalor kan uteslutas som orimliga, men det återstår skalor i ett brett spann som är rimliga. I analyser används den så kallade PEL-skalan.28 Av tabell 2.2 framgår hur den ekonomiska standarden beräknas från hushållets disponibla inkomst. En vuxen person med en disponibel inkomst på har 28 Se underbilaga 3. personer med lika stor individuell disponibel inkomst bor tillsammans kommer hushållets disponibla inkomst att vara . Personernas, och hushållets, ekonomiska standard kommer dock att vara högre än för den ensamstående. Deras ekonomiska standard blir . Det är mer än de skulle ha haft som två separata hushåll. Tabell 2.2 Exempel på beräkning av ekonomisk standard utifrån disponibel inkomst skala (PEL) 150 000/1,00 300 000/1,62 2 vuxna 1 barn 300 000/2,00 Av tabell 2.2 framgår också hur hushållets ekonomiska standard påverkas om de samboende har ett barn. Givet att hushållets disponibla inkomst är kommer den ekonomiska standarden att minska till följd av att barnet innebär att fler ska försörjas på samma inkomst. Den ekonomiska standarden blir , vilket motsvarar en minskning med . Stordriftsfördelar och hur många som ska försörjas har således avgörande betydelse vid beräkning av människors ekonomiska standard. För att en ensamstående ska ha samma ekonomiska standard som två samboende med vardera en månadslön på krävs att den ensamstående har en månadslön på , allt annat lika. 2.2.1Indelning i grupper efter ekonomisk standard deciler Vid analyser av hur den ekonomiska standarden fördelar sig i befolkningen brukar man ofta dela in befolkningen i tio lika stora grupper efter ekonomisk standard, så kallade deciler. Se faktaruta 1. Ekonomisk standard beräknas normalt utifrån årsinkomster. I tabell 2.3 redovisas gränserna för ekonomisk standard i de olika decilerna omräknat till månadsbelopp . 2 finns exempelvis alla de som lever i hushåll där 2004/05:100 BILAGA 3 den ekonomiska standarden ligger mellan och . För en ensamstående utan barn är den ekonomiska standarden detsamma som den disponibla inkomsten eftersom ekvivalensvikten är 1, men för övriga hushållstyper är värdet på den ekonomiska standarden inte direkt kopplat till hur många kronor hushållet har att röra sig med. Tabell 2.3 Gränsvärden på ekonomisk standard i olika deciler 2002 Genomsnittligt månadsbelopp, kronor Källa: HEK, SCB, beräkningar Storleken på den disponibla inkomsten i genomsnitt för olika hushållstyper i olika deciler redovisas i tabell 2.4. Detta ger en bild av hur mycket pengar en viss hushållstyp har i grupper med olika ekonomisk standard. Ensamstående utan barn i decil 1 har i genomsnitt , medan de i decil 10 i genomsnitt har i Samboende med två barn i decil 1 har i genomsnitt medan de i decil 10 i genomsnitt har . Av tabellen framgår att det krävs olika stora disponibla inkomster för olika hushållstyper för att uppnå en viss ekonomisk standard. För att tydliggöra vilken betydelse hushållssammansättningen har för i vilken decil individer hamnar har ett antal typfallsberäkningar gjorts. Hushållens disponibla inkomst och ekonomiska standard har beräknats med olika månadslöner. Gällande regler för skatter och transfereringar har använts i beräkningen. Barnhushållen erhåller barnbidrag, den ensamstående med två barn erhåller dessutom underhållsstöd och, vid månadslön upp till ca , även bostadsbidrag. I tabell 2.5 redovisas exempel på vilken decil olika hushåll hamnar i vid varierande månadslöner. Oavsett månadslön får ensamstående med två barn lägst ekonomisk standard medan samboende utan barn får högst ekonomisk standard. En ensamstående med två barn med i månadslön hamnar inte högre än i decil 3. Samboende utan barn har en högre ekonomisk standard redan vid månadslöner på . Den ekonomiska standarden för ensamstående med två barn ökar mycket lite med högre månadslön. Förklaringen till detta är att hushållet erhåller inkomstrelaterade bostadsbidrag som trappas av när inkomsten ökar. Tabell 2.4 Disponibel inkomst för hushåll efter ekonomisk standard 2002 Källa: HEK, SCB, beräkningar 2004/05:100 BILAGA 3 Beroende på hushållets sammansättning ger en viss månadslön betydande skillnader i ekonomisk standard. Med en månadslön på hamnar en ensamstående med två barn i decil 1, medan samboende utan barn (med samma månadslöner) hamnar i decil 7. Ensamstående utan barn och samboende med två barn hamnar i decil 4. Tabell 2.5 Ekonomisk standard vid olika månadslöner för fyra hushållstyper. (brutto) per vuxen Anm. Samboende antas ha samma månadslön 2.3Ekonomisk standard och dess fördelning för olika grupper När den ekonomiska standarden jämförs mellan olika grupper är det oftast medelvärden eller medianvärden som jämförs. I detta avsnitt redovisas istället var olika grupper befinner sig i fördelningen av ekonomisk standard. Detta ger en mer nyanserad bild av hur t.ex. barnfamiljernas ekonomiska standard ser ut jämfört med övriga hushåll. Beskrivningen visar också vilka grupper som har den lägsta ekonomiska standarden, och vilka som har den högsta. Hela befolkningens ekonomiska standard beskrivs, dvs. även barn och pensionärer ingår. Alla i ett hushåll antas ha samma ekonomiska standard. Indelningen i olika undergrupper, t.ex. efter kön, sker med ledning av individernas egenskaper om inte annat anges. Man bör komma ihåg att en enskild persons ekonomiska standard också påverkas av andra personer i hushållet. Om man tittar på hela befolkningen och studerar i vilka deciler olika hushåll finns ser man att samboende utan barn främst förekommer i grupperna med högre ekonomisk standard, och ensamstående med barn i grupperna med lägre ekonomisk standard. Samboende med barn finns framför allt i decilerna 47 och i mindre grad i de högsta och lägsta decilerna. Ensamstående utan barn är relativt jämnt fördelade i inkomstfördelningen, bortsett från att de är överrepresenterade i decil 1. Stordriftsfördelar och hur många som försörjer sig på inkomsten får ett tydligt genomslag i fördelningen av ekonomisk standard. Men även andra förhållanden påverkar hushållstypernas fördelning över decilerna, t.ex. månadslöner och arbetstid. Diagram 2.1 Hushållstyper i deciler 2002 Ekonomisk standard (deciler) Pensionärer och övriga hushåll redovisas inte diagrammet och därför summerar inte staplarna till . Källa: HEK, SCB, beräkningar Antalet barn i hushållet har stor betydelse, vilket framgår av tabell 2.6. Av befolkningen lever i hushåll med samboende vuxna och ett barn. De är underrepresenterade i den lägre standard, och av gruppen med högst standard. För hushåll med minst tre barn gäller motsatsen. En tiondel av befolkningen lever i ett sådant hushåll. De är underrepresenterade i de högre decilerna och utgör av gruppen med högst standard. Tabell 2.6 Andel i befolkningen i grupper med olika ekonomisk standard fördelade efter hushållstyp 2002 Ensamstående, antal barn Samboende, antal barn Anm. Andelarna i en rad summerar inte till då pensionärshushåll och övriga hushåll inte redovisas i tabellen. Källa: HEK, SCB, beräkningar I diagram 2.2 visas den ekonomiska standarden för kvinnor (inklusive flickor) och män (inklusive pojkar). Ensamstående kvinnor är överrepresenterade i de lägre decilerna och underrepresenterade i de högre. Totalt sett fördelar sig kvinnor och män relativt lika över decilerna. Andelen kvinnor är högst i decil 2 och 3 där de utgör . Många kvinnor med barn och ensamstående pensionärskvinnor finns i dessa deciler. Diagram 2.2 Kvinnor och män i deciler 2002 Ekonomisk standard (deciler) Källa: HEK, SCB, beräkningar 2004/05:100 BILAGA 3 per definition alltid har samma standard. Detta är ett antagande som kan ifrågasättas och intresset inom forskningen har ökat kring hur ekonomiska resurser fördelas inom hushållet. I en årlig bilaga till budgetpropositionen beskrivs utförligt kvinnors och mäns individuella ekonomiska resurser.29 Den ekonomiska standarden beror också på var i livscykeln hushållsmedlemmarna befinner sig. I diagram 2.3 är befolkningen indelad efter ålder och ekonomisk standard. Andelen barn är ganska jämnt fördelad i decil 17, men avtar i de högre decilerna. Ungdomar i åldern är överrepresenterade i decil 1 och underrepresenterade i decil 10, men är jämnt fördelade i decilerna 28. Orsaken till den höga andelen i decil 1 är att många i denna åldersgrupp studerar och ännu inte etablerat sig på arbetsmarknaden. Arbetslösheten är också högre bland ungdomar. Personer och är ungefär lika fördelade i alla inkomstgrupper, men är något vanligare i mitten av inkomstfördelningen. Diagram 2.3 Ålderssammansättningen i deciler 2002 Ekonomisk standard (deciler) Källa: HEK, SCB, beräkningar Andelen personer i åldern ökar däremot tydligt med ökande inkomst, från i decil i decil 10. Denna åldersgrupps starka ställning förklaras delvis av att de som är yrkesaktiva nått långt i karriären, En förklaring till den relativt jämna fördelningen mellan kvinnor och män är antagandet att alla i ett hushåll har samma ekonomiska standard. Detta medför att samboende kvinnor och män 29 Fördelning av ekonomiska resurser mellan kvinnor och män, Prop. 2004/05:1, bilaga 4. 2004/05:100 BILAGA 3 men också av att det ofta handlar om samboende hushåll med utflugna barn. Personer över 65, oftast ålderspensionärer, är vanligast i decil 24. Det är stor skillnad mellan ensamstående och samboende pensionärer. I de lägre decilerna är det främst ensamstående pensionärer, i de högre samboende. Den socioekonomiska indelningen används t.ex. i välfärdsanalyser och kan tjäna som indikatorer för den sociala miljön.30 Det övergripande mönstret är att de som är förvärvsaktiva har högre ekonomiska standard, och de som inte är förvärvsaktiva har lägre. Personer som var arbetslösa förekommer inom alla socioekonomiska grupper i åldrarna , såväl bland de som klassas som förvärvsaktiva som bland dem som inte gör det. Diagram 2.4 Socioekonomisk grupp för förvärvsaktiva i deciler 2002 Ekonomisk standard (deciler) Källa: HEK, SCB, beräkningar Bland de förvärvsaktiva, se diagram 2.4, är ett tydligt mönster att andelen tjänstemän ökar med stigande inkomster från i decil i decil 10. Arbetare är vanligast i decil 49, där de utgör av befolkningen, men de är mindre vanliga i de lägre och den högsta decilen. Övriga anställda, dvs. anställda för vilka socioekonomisk klassificering saknas, ökar något med ökande inkomst. 30 Den socioekonomiska indelningen sker efter flera olika kriterier, eftersom ingen enskild indelningsgrund kan beakta alla de faktorer som påverkar en persons ställning. I indelningen beaktas en persons livsskede, yrke och yrkesställning. företagare är högst i decil 1 och 10, och ganska jämnt fördelade i övriga deciler. Andelen ej förvärvsaktiva, se diagram 2.5, minskar med ökande decil. I denna grupp ingår ålderspensionärer, barn, studenter, förtidspensionärer etc. Ålderspensionärer och barn har kommenterats i föregående avsnitt. Studerande är vanligast i de lägre decilerna. 1 utgör de av befolkningen. Redan i decil 2 har denna andel minskat till . Från decil 3 10 faller sedan andelen svagt från . Förtidspensionärer är vanligast i decil 23 där de utgör . Inom övriga deciler är andelen svagt fallande med ökande decil från i decil 4 till i de högre decilerna. Gruppen övriga är störst i den lägsta decilen, , och minskar sedan med stigande inkomster från i decil i decil 10.31 Diagram 2.5 Socioekonomisk grupp för ej förvärvsaktiva i deciler 2002 Ekonomisk standard (deciler) Källa: HEK, SCB, beräkningar I diagram 2.6 visas sysselsättningens omfattning för hela hushållet på årsbasis i olika deciler. I de lägsta decilerna är det relativt vanligt att ingen i hushållet varit sysselsatt. 1 lever i hushåll där ingen vuxen varit sysselsatt och bor i hushåll där två vuxna varit helårssysselsatta. Med helårssysselsatt avses personer som varit sysselsatta av årsarbetstiden. I gruppen Annat finns hushåll där ingen varit helårs- 31 I gruppen övriga ingår personer som inte ingår i någon annan grupp. av gruppen var arbetslösa . sysselsatt, men minst en person varit sysselsatt en del av året (av årsarbetstiden). Hushåll med en ensamstående heltidsarbetande är relativt jämnt fördelade över decilerna 49 och färre i de lägre decilerna. Detsamma gäller för samboende hushåll med en heltidsarbetande, medan andelen med två heltidsarbetande stiger kraftigt i de högre decilerna. 10 lever av individerna i hushåll där minst en person är helårssysselsatt. Diagram 2.6 Sysselsättningens omfattning i hushållen i deciler 2002 Ekonomisk standard (deciler) Källa: HEK, SCB, beräkningar Månadslönen brukar vanligen vara det som avses i diskussionen om låg- och höginkomsttagare. I HEK finns uppgift om månadslöner. Uppgiften avser en viss månad, och är därför svår att relatera till årsinkomster. Av tabell 2.7 framgår att andelen med lön under en viss månad är låg i grupper med lägre ekonomisk standard, och högre i grupper med högre standard. Den genomsnittliga månadslönen för dem som har en löneinkomst under månaden ökar också ju högre den ekonomiska standarden är. I de lägsta inkomstgrupperna är det som överhuvudtaget har en löneinkomst. Skillnaderna är dock små, endast några hundralappar skiljer mellan närliggande deciler upp till decil 5. I högre inkomstgrupper är det åtminstone som har en löneinkomst och på en väsentligt högre nivå. Det är en betydligt större andel kvinnor än män i de tre lägsta decilerna som har en månadslön. Det faktum att kvinnor oftare har barn skrivna hos sig och därmed räknas som ensamstående med barn innebär att deras 2004/05:100 BILAGA 3 ekonomiska standard blir låg, trots förvärvsarbete. Kvinnornas genomsnittliga lön är däremot lägre än männens i alla deciler utom den lägsta, och skillnaden mellan könen ökar ju högre den ekonomiska standarden är, vilket är konsistent med lönekvoterna som redovisades i avsnitt 1.2.2. Tabell 2.7 Genomsnittlig månadslön samt andel med lön i olika inkomstgrupper 2002. Andel, procent samt medelvärde, kronor