prop · GS031d16 · 2005-01-01 00:00:00 — Både privat och offentlig verksamhet har, i syfte att uppnå en ökad produktivitet och effektivitet, avknoppat verksamheter som bedömts ligga utanför kärnverksamheten. Dessa verksamheter har därmed i sin tur blivit kärnverksamheter för nya företag eller offentliga verksamheter. Inom den offentliga verksamheten har det dessutom genomförts omfattande besparingar. För den enskilde har dessa förändringar medfört krav på omställning och anpassning till en delvis ny arbetsmarknad med nya krav på kompetens och förmåga. Utvecklingen inom arbetslivet med de ökade långtidssjukskrivningarna har visat på nödvändigheten av en kraftfull politik för att värna den enskildes hälsa och trygghet. Parternas viktiga roll måste betonas. Det går att skönja en minskning av sjukfrånvaron , som tidigare kraftigt stigit . Minskningen har varit mest markant för den kortare sjukfrånvaron. har antalet personer med sjuk- eller aktivitetsersättning, vilka tidigare benämndes förtidspensioner, ökat. Särskilt oroväckande är ökningen av antalet unga personer med sjuk- eller aktivitetsersättning. Orsakssambanden när det gäller sjukfrånvaron är komplexa. Förhållandena i arbetslivet är emellertid av stor betydelse liksom möjligheterna att förena arbetslivet med privatlivet. Sjukfrånvaron är delvis kopplad till konjunkturen och har visat sig minska när konjunkturen går ned. Men det finns också en tendens till långsiktig ökning av andelen personer 2004/05:1 UTGIFTSOMRÅDE 14 som utträder ur arbetslivet. Arbetsmiljöns betydelse i sammanhanget är alltså inte bara en fråga om risker utan också en fråga om i vilken grad människor med besvär eller handikapp kan delta. Strategi för ökad hälsa i arbetslivet Inriktning i regeringens 11-punktsprogram för ökad hälsa i arbetslivet (se avsnitt 3.5.1) är att sätta individen i centrum och att göra arbetsgivarens ansvar för ohälsan tydligare. Den negativa utgiftsutvecklingen inom ohälsoförsäkringarna skall därmed hejdas, och den framtida utgiftsutvecklingen skall vara långsiktigt samhällsekonomiskt stabil. Strategin bygger på insikten att det inte med några enskilda åtgärder går att komma till rätta med de komplexa problem som ryms inom ramen för ohälsan i arbetslivet. Det krävs arbete på ett flertal olika områden, där arbetsvillkoren och förhållandena i arbetslivet i övrigt är centrala. Mot bakgrund av att kvinnor i högre grad än män anmäler arbetssjukdomar samt är överrepresenterade när det gäller upplevda arbetsrelaterade besvär (se avsnitt 4.5.1), är det särskilt viktigt att uppmärksamma kvinnors hälsa och arbetsvillkor. För att påverka utvecklingen i arbetslivet krävs åtgärder inom flera politikområden. Re- geringen anser att det finns ett behov av ökad rörlighet och en lokal arbetslivssamverkan mellan olika arbetsplatser och arbetsgivare. Det förebyggande arbetet på arbetsplatserna måste stärkas och arbetsmiljön förbättras, framför allt i fråga om psykosociala villkor. Det är särskilt viktigt att komma till rätta med obalansen mellan ökad arbetsbelastning och minskat inflytande över arbetsförhållandena. Flexibilitet, trygghet och inflytande i arbetslivet Regeringen betonar vikten av en modern och väl fungerande arbetsrätt för både kvinnor och män. Arbetsrätten måste möta kraven på trygghet och inflytande för de anställda, som den bidrar till en effektiv och flexibel arbetsmarknad och till ett gynnsamt företagsklimat. De pågående förändringar som bland annat det internationaliserade arbetslivet medför kräver en arbetsrätt som kan möta dessa förändringar, både nationellt och på europeisk nivå. 2004/05:1 UTGIFTSOMRÅDE 14 Regeringen anser att arbetstidens längd och förläggning har betydelse för människors möjlighet att planera sin tid, för möjligheten att kombinera arbetslivet och livet i övrigt samt för arbetsgivarnas möjlighet att organisera och planera verksamheten. Inte minst är möjligheten att kunna påverka sin arbetstid viktig för människors hälsa och välbefinnande. Diskriminering på grund av sexuell läggning Det är olagligt att diskriminera någon i arbetslivet på grund av sexuell läggning. Regeringens principiella utgångspunkt för ett skydd mot diskriminering på grund av sexuell läggning är att det i grunden är en fråga om mänskliga rättigheter. Kampen mot diskriminering och homofobi syftar till att värna principen om alla människors lika värde och allas rätt att bli behandlade som individer på lika villkor. Regeringen har i olika sammanhang konstaterat att arbetet för att motverka all slags diskriminering och rasism är en av de viktigaste samhällsfrågorna. Denna uppfattning består. Mot denna bakgrund har skyddet mot diskriminering på grund av sexuell läggning och homofobi förstärkts, och arbete pågår för ett ytterligare förstärkt skydd. Kampen mot diskriminering syftar inte bara till att skydda människor mot kränkande behandling. Den bidrar även till att människors möjligheter och livschanser förbättras. Mot bakgrund av den stora ökningen av sjukfrånvaron, och särskilt de långa sjukskrivningarna, påbörjade regeringen ett arbete med en strategi för hälsa i arbetslivet. I budgetpropositionen (prop. 2001/02:1) presenterades ett 11-punktsprogram. En fortsatt strategi presenterades i budgetpropositionen . Följande kan redovisas beträffande de punkter i strategin som närmast faller inom politikområdet Arbetslivspolitik. Strategin för ökad hälsa Den gemensamt avgivna avsiktsförklaringen Ett hälsosammare arbetsliv som regeringen, och presenterade anger bland annat åtgärder för ett förbättrat arbetsmiljöarbete. Avsiktsförklaringen bygger på att arbetsmarknadens parters arbete och ansvarstagande är centralt när det gäller dessa frågor. Följande åtgärder angavs: -En nationell arbetsmiljökonferens skall genomföras . -Ett särskilt arbetsmiljöråd under ledning av arbetslivsministern skall tillsättas. -och ledarskap är centralt för arbetsmiljön. Myndigheter skall därför få i uppdrag att utarbeta mallar för utbildning i systematiskt arbetsmiljöarbete och chefsutbildning. -Företagshälsovårdens roll skall stärkas och utvecklas. -En översyn av lagstiftningen skall göras för att utreda hur vissa regler skulle kunna göras dispositiva för att ge möjlighet åt arbetsmarknadens parter att genom kollektivavtal reglera vad arbetsgivaren skall göra för att fullgöra sina skyldigheter vad gäller systematiskt arbetsmiljöarbete och rehabilitering. -Arbetsmarknadens parter skall uppmanas att sluta gemensamma arbetsmiljöavtal. -Goda exempel på arbete som främjar hälsa skall lyftas fram och spridas. Nedan följer en redogörelse för vad som har gjorts inom ramen för avsiktsförklaringen: Regeringen har som en del i strategin för ökad hälsa genomfört en informationssatsning om hälsa i arbetslivet. För satsningen avsattes , under förutsättning att parterna medverkade både i genomförande och finansiering. Regeringen tillsatte en arbetsgrupp för att leda och administrera informationssatsningen. Informationssatsningen har följts upp och utvärderats av (N2004/3706/ ARM). Uppföljningen har skett med utgångspunkt från syftet med satsningen och det övergripande mål som har angivits. Syftet har varit att bidra till ökad medvetenhet samt ett aktivt engagemang och aktiva insatser för att förbättra hälsan i arbetslivet och därmed bidra till att uppnå regeringens mål att frånvaron från arbetslivet på grund av sjukskrivning skall halveras i förhållande till 2002. Det övergripande målet med aktiviteterna har varit att informationsinsatserna skall öka samverkan mellan målgrupperna och stimulera till samtal på arbetsplatserna om frågor som rör hälsan i arbetslivet och hur den kan öka. Uppföljningen har strukturerats utifrån de strategier som bestämts för satsningen och inom olika sammanhängande block av aktiviteter. Regeringen anser, mot bakgrund av uppföljningen, att syftet och målen med satsningen har uppnåtts i de flesta fall. De som har deltagit i eller nåtts av satsningens aktiviteter har fått ny kunskap och ökad medvetenhet om olika faktorers betydelse för hälsan i arbetslivet. Flertalet anser sig kunna ha praktisk användning av kunskaperna på den egna arbetsplatsen. De har vidare fått inspiration och nya kontakter av betydelse för det arbetet. Ett annat resultat är att samverkan mellan de olika aktörerna i informationssatsningen har inneburit ett mervärde i sig och medfört ett sammantaget bättre utfall än om var och en hade bedrivit sina egna informationssatsningar fristående från varandra. En fortsatt informationssatsning kommer att genomföras. beslutade regeringen att tillsätta en samverkansgrupp för en informations- och utbildningssatsning för hälsa i arbetslivet (N2004/5224/ARM) som skall genomföras . inom utgiftsområde 10 har avsatts för satsningen. Inom ramen för satsningen skall det bland annat genomföras en nationell arbetsmiljökonferens i enlighet med vad som anges i avsiktsförklaringen. I enlighet med avsiktsförklaringen tillsattes ett särskilt arbetsmiljöråd under ledning av statsrådet med ansvar för dessa frågor 2004/05:1 UTGIFTSOMRÅDE 14 (N2004/2945/ARM). I rådet ingår företrädare för regeringen, och samt skyddsombud och andra företrädare för fackliga organisationer, företrädare för arbetsgivarorganisationer, forskare, företagshälsovården och myndigheter. skall utgöra ett forum för diskussioner, tillföra regeringen aktuell kunskap på området och vara ett stöd i det fortsatta arbetet med en offensiv arbetsmiljöpolitik. Utveckling av arbetsmiljöarbetet på arbetsplatserna har beviljat de regionala skyddsombudens verksamhet ett ökat statligt stöd. har vidare beviljat utökade medel till metodutveckling och utbildning inom företagshälsovården. har fått resursförstärkningar genom en höjd anslagsnivå. Dessa satsningar framgår vidare under avsnitt 4.4.1. utsåg regeringen en särskild utredare med uppdraget att se över ett antal frågor som rör företagshälsovården. Utredaren skall slutredovisa uppdraget , se avsnitt 4.4.1. Översyn av arbetsmiljölagen m.m. Regeringen beslutade att tillkalla en särskild utredare (dir. 2004:91) med uppgift att utreda vissa bestämmelser i arbetsmiljölagen. Ut- redaren skall redovisa uppdraget . I direktivet ingår bland annat en översyn av lagstiftningen enligt en av punkterna i avsiktsförklaringen. Översynen beskrivs även ytterligare under avsnitt 4.4.1. Övriga delar av strategin för ökad hälsa Trepartssamtal mellan regeringen och arbetsmarknadens parter Regeringen har fört samtal med arbetsmarknadens parter för att skapa samsyn om behovet av åtgärder för ökad hälsa i en utvidgad handlingsplan. Dessa trepartssamtal inleddes och avslutades . Resultatet av trepartssamtalen har redovisats i slutrapporten arbetsliv för alla. Frågor som rör arbetsorganisa- 2004/05:1 UTGIFTSOMRÅDE 14 tion, ledarskap på arbetsplatserna, utbildning i arbetsmiljöfrågor, äldre i arbetslivet, ekonomiska drivkrafter, företagshälsovård, rörlighet på arbetsmarknaden och rehabilitering har bland annat diskuterats. Rapporten utgör ett viktigt underlag för regeringens fortsatta arbete med hälsan i arbetslivet. Försöksverksamhet för att minska ohälsan inom den offentliga sektorn I syfte att minska sjukfrånvaron i den offentliga sektorn avsattes totalt till försöksverksamhet när det gäller det förebyggande och rehabiliterande arbetet på arbetsplatserna (prop. 2001/02:1, utg.omr. 14, prop. 2002/03:1, utg.omr. Medlen fördelades till 19 projekt, i huvudsak inom kommuner och landsting. Flertalet av projekten påbörjades . hade sju projekt avslutats. Projektet har givits ett eget ansvar när det gäller utvärdering och spridning av resultat. Regeringen har därutöver uppdragit åt Verket för innovationssystem () att följa och utvärdera försöksverksamheten. Syftet med uppdraget är att samlat kunna dra slutsatser från projekten, få en effektiv spridning av resultaten och ge underlag för fortsatt forskning. lämnade en lägesrapport angående genomförda och planerade insatser för uppföljning och utvärdering. VIN- NOVA:s utvärderingsinsatser genomförs i samarbete med bland annat forskare vid . I samband med detta utvärderingsarbete kommer även insatser att göras till stöd för projektens egna arbeten med utvärderingar och resultatspridning. Uppdraget skall slutredovisas . har det i redovisningslagstiftningen införts krav på obligatorisk redovisning av sjukfrånvaron. Det innebär att uppgifter om sjukfrånvaro skall lämnas i årsredovisningen och att redovisningen skall vara jämförbar för privata företag, kommuner, landsting och statliga myndigheter. En avsikt med denna lagstiftning är att tydliggöra situationen när det gäller sjukfrånvaron, och därmed öka medvetenheten om ohälsan, dess or- saker och konsekvenserna för verksamheten. En redovisning av detta slag kan till exempel vara ett instrument för att planera och följa upp de åtgärder som vidtas för att förbättra arbetsmiljön. Den kan dessutom vara en viktig information för externa intressenter som aktieägare, arbetssökande och kunder. Regeringen beslutade , inom ramen för försöksverksamheten inom offentlig sektor, om medel till försöksverksamhet avseende så kallade hälsobokslut. Syftet är att utveckla hälsobokslutens roll i planering och styrning av verksamheten. Även denna försöksverksamhet skall följas och utvärderas av . genomför också en satsning inom området i samarbete med det av , LO och PTK samägda försäkringsbolaget . Personalekonomi och hälsobokslut styrning av hälsa i arbetslivet på organisations- och samhällsnivå kommer att pågå mellan åren 2004 2006. Samverkan mellan arbetsgivare i det förebyggande och rehabiliterande arbetet Regeringen har uppdragit åt att stödja en utveckling av arbetsgivarsamverkan när det gäller förebyggande och rehabiliterande åtgärder. skall inom ramen för uppdraget stärka och utveckla metoder och modeller för samverkan mellan flera arbetsgivare. I uppdraget ingår också insatser för kunskaps- och erfarenhetsspridning samt utvärdering. Totalt avsattes 2003 för genomförande och stödinsatser. lämnade en första delrapport. Två kartläggnings- och analysstudier har genomförts. Dessa studier behandlar främst så kallade arbetsgivarringar, som är en modell för samverkan i rehabiliteringsarbetet mellan arbetsgivare. Regeringsuppdraget har, när det gäller stöd till projekt, samordnats med eget program DYNAMO, Dynamiska arbetsmarknader och organisationer, som behandlar rörlighet på den lokala arbetsmarknaden. Inom ramen för detta program beviljades stöd till 14 utvecklings- och forskningsprojekt. Uppdraget skall slutredovisas . Trender och utveckling i arbetslivet I ; om dagens möjligheter och framtidens behov, en trendanalys, som redovisades , behandlas bland annat frågor som rör den demografiska obalansen, sjukskrivningarna, de utanförstående arbetslösa samt utflyttningen av arbetstillfällen. Effektiva omställningsprocesser i arbetslivet lyfts fram som en viktig förutsättning för att upprätthålla den svenska arbetslinjen (se avsnitt 3.6.2). har även redovisat uppdraget att ta fram en modell för att fortlöpande kunna följa trender och utveckling inom arbetslivet, samt för att jämföra utvecklingen i med andra relevanta länder. Flexibilitet, trygghet och inflytande i arbetslivet Regeringen tillsatte 2001 en parlamentarisk kommitté med uppdrag att se över arbetstidslagen, semesterlagen och övrig ledighetslagstiftning (dir. 2000:97). I kommitténs uppdrag ingick bland annat att föreslå ett tydligare genomförande av EG:s arbetstidsdirektiv. lämnade kommittén ett delbetänkande med förslag om en ny lag om flexibel ledighet samt ändringar i arbetstidslagen. Delbetänkandet har remissbehandlats. lämnade kommittén sitt slutbetänkande med överväganden och förslag om förenklingar av semesterlagen och annan ledighetslagstiftning. Slutbetänkandet har remissbehandlats. Med kommitténs delbetänkande som underlag har regeringen överlämnat en proposition (prop. 2004/05:180) till med förslag till ändringar i arbetstidslagen som syftar till ett tydligare genomförande av EG:s arbetstidsdirektiv. ökade sysselsättningen som arbetslösheten minskade. I samband med denna gynnsamma utveckling på arbetsmarknaden minskade även deltidsarbetslösheten i stor omfattning. Under framför allt 2003 har dock den öppna arbetslösheten ökat, antalet timanställda stigit och den positiva utvecklingen av deltidsarbetslöshe- 2004/05:1 UTGIFTSOMRÅDE 14 ten stannat av. Även om deltidsarbetslösheten är lägre än tidigare är det dock regeringens mening att deltidsarbetslösheten är av den omfattningen att den utgör ett allvarligt problem. Deltidsarbetslöshet förekommer dessutom i större grad inom sektorer som är kvinnodominerade. Deltidarbetslösheten för kvinnor utgör således ett hinder för att uppnå målet om att lika villkor och förutsättningar i fråga om företagande, arbete, arbetsvillkor samt utvecklingsmöjligheter i arbetet skall gälla för kvinnor och män. Frågan om heltid är också en rättighetsfråga. Det är enligt regeringen ytterst viktigt att arbetstagarna ges ett ökat inflytande över sina arbetsvillkor. Heltidsarbete skall utgöra en norm från vilken avvikelser skall kunna göras då det finns sakliga skäl för det. Regeringen beslutade att tillsätta en utredning (dir. 2004:50) som skall utreda frågan om hur rätten till heltidsanställning skall stärkas. Utredaren skall överväga om det bör införas en reglering som begränsar arbetsgivares möjlighet att anställa på deltid, men som medger undantag när så är befogat utifrån till exempel verksamhetens behov. Utredningen skall lämna sitt betänkande . Regeringen gav i uppdrag att se över den arbetsrättsliga lagstiftningen i vissa avseenden. Utgångspunkterna var bland annat att arbetsrätten skall uppfylla kraven på trygghet och inflytande för de anställda inom ramen för en flexibel och effektiv arbetsmarknad. I utredningen behandlas bland annat regleringen av tidsbegränsade anställningar. I ett tilläggsuppdrag till översynen gav regeringen institutet i uppdrag att bedöma om det finns behov av att förstärka skyddet för de arbetstagare som utnyttjar sin rätt till ledighet i samband med föräldraskap. redovisade sitt uppdrag . Re- sultatet har remissbehandlats och bereds inom (se vidare avsnitt 3.6.2). Regeringen tillsatte en arbetsgrupp bestående av företrädare från , arbetsmarknadens parter och branschföreträdare med uppdrag att kartlägga de problem som kan vara förknippade med en an- 2004/05:1 UTGIFTSOMRÅDE 14 ställning i ett bemanningsföretag. Uppdraget skulle ha redovisats , men på grund av att förhandlingar inleddes om ett EG- direktiv vilade arbetet i gruppen . Genom ett regeringsbeslut förlängdes gruppens redovisningstid och arbetet återupptogs . Frågan om bemanningsföretag drevs parallellt på EU-nivå och förslaget var uppe för beslut vid ministerrådets möte för sysselsättning och socialpolitik (EPSCO) . Det framstod då tydligt att medlemsstaterna stod alltför långt från varandra i några avgörande punkter och frågan skickades därför tillbaka till rådsarbetsgruppen. begärde därefter att EPSCO skulle uppnå en överenskommelse vid sitt möte , vilket inte uppnåddes. Ärendet har därefter inte förts upp på ministerrådets dagordning. Det nederländska ordförandeskapet har för avsikt att ta upp frågan . Regeringen beslutade att tillsätta en utredning (dir. 2003:143) för att se över om regler om arbetstagares rätt till information och samråd räcker för att uppfylla ett EG-direktiv på området. Utredaren redovisade sitt uppdrag (SOU 2004:85). Re- missbehandling av betänkandet pågår. Inom EU pågår ett arbete med att tillskapa ett antal nya associationsrättsliga former för gränsöverskridande verksamhet. Reglerna kommer att återfinnas i ett antal EG-förordningar. Arbetstagarnas rätt till inflytande i dessa nya associationsformer värnas genom kompletterande direktiv. Arbete pågår inom med att lämna förslag till hur rådets direktiv /72/EG av om komplettering av stadgan för kooperativa föreningar med avseende på arbetstagarinflytande skall genomföras i svensk rätt. Direktivet skall vara genomfört i medlemsstaterna . Arbete pågår inom EU med att utarbeta nya direktiv på bolagsrättens område, bland annat rörande flytt av bolagssäte mellan medlemsstaterna och så kallade gränsöverskridande fusioner. Även i dessa direktiv är frågor rörande arbetstagarinflytande aktuella. Det är av värde att det bevakas att skäliga löne- och anställningsvillkor, regler om försäkringar med mera enligt kollektivavtal, tillämpas på arbetsmarknaden. När det gäller bevakningen av att träffade kollektivavtal respekteras har det i praktiken stor betydelse om den fackliga organisationen har medlemmar bland de anställda eller inte. I fråga om arbetsgivare som är bundna av kollektivavtal, men vars anställda inte är fackligt organiserade, eller är organiserade i andra organisationer än den kollektivavtalsbärande, har den avtalsbärande organisationen begränsade möjligheter att följa om eller hur avtalet tillämpas. Regeringen beslutade mot denna bakgrund att tillkalla en särskild utredare (dir. 2004:98) med uppdrag att lämna förslag till hur en reglering kan utformas som ger kollektivavtalsbärande fackliga organisationer möjligheter att bedriva en effektiv bevakning av efterlevnaden av tecknade kollektivavtal, även i de fall organisationen saknar medlemmar på en arbetsplats. Uppdraget skall redovisas . Uppdraget sammanfaller med tillkännagivande att regeringen skyndsamt bör återkomma till med förslag om möjligheterna till bevakning av kollektivavtal. Regeringen driver, även inom ramen för EU:s arbete, en politik för att uppnå goda arbetsvillkor. Lissabonstrategin, , anger att sysselsättningen måste öka då fler och bättre arbetstillfällen bidrar till såväl hållbar tillväxt som en ökad social sammanhållning. Vid Europeiska rådets möte konstaterades att framsteg har gjorts inom Lissabonstrategin. bekräftade att processen och målen fortfarande gäller. Reformtakten måste ökas väsentligt om målen som uppställts skall kunna uppnås. Eu- slog också fast att arbetet med att skapa fler och bättre arbetstillfällen är det kommande årets mest angelägna fråga. Inom ramen för sysselsättningsstrategin bör medlemsstaterna uppmärksamma fyra särskilda strukturella problem: -åtgärder för att locka fler människor till arbetsmarknaden, -förbättringar av de kvalitativa aspekterna på arbetet samt -investeringar i humankapital. slog fast att den stora utmaningen nu är genomförd, liksom uppföljningen av medlemsstaternas åtaganden. kommer vid vårmötet att se över framstegen, och har för avsikt att särskilt uppmärksamma i vilken utsträckning nationella åtgärder har drivit på framstegen mot Lissabonmålen. Kommissionen presenterade ett meddelande om kvalitet i arbetet med en översikt av de framsteg som har uppnåtts. I meddelandet konstateras att arbetet går i rätt riktning, men att det i medlemsstaterna särskilt behövs kraftfulla politiska åtgärder. Det gäller åtgärder för att uppmuntra investeringar från företagens sida i yrkesutbildning, främjande av ett aktivt åldrande genom bättre anpassning av arbetsförhållandena och ökade ekonomiska incitament för fortsatt arbete, ett ökat utbud av barnomsorg och vård av andra anhöriga och en väsentlig minskning av arbetsolyckor och arbetssjukdomar. De rekommendationer som rör inom ramen för sysselsättningsstrategin framgår av avsnitt 3.4. lade kommissionen fram ett meddelande med den fjärde uppföljningen för genomförandet av den socialpolitiska dagordningen (sociala agendan). Syftet är att följa upp hur den socialpolitiska dagordningen omsätts i politiska och konkreta åtgärder. påbörjas arbetet med att ta fram en ny socialpolitisk dagordning, då den förra enbart avser perioden 2005. Inom EU pågår ett arbete med att främja företagens sociala ansvar (CSR), både på EU-nivå och på nationell nivå. Syftet är att skapa uppmärksamhet kring företagens sociala ansvar för sysselsättnings- och sociala frågor. Målet är att kommissionen skall presentera ett förslag till en europeisk strategi för företagens sociala ansvar. Denna skall bygga på bidrag från olika håll, bland annat från det flerpartsforum som inrättades 2002.