prop · GS031d24 · 2005-01-01 00:00:00 — 2003/04:274) att regeringen får besluta om en låneram i för de prioriterade vägprojekten E 6 delen RabbalshedeHogdal, E 20 delen TolleredAlingsås samt genom , Rv 40 delen BrämhultHester, 40 delen , Rv 45 delen , Rv 44 delen BåbergVäneryr samt Rv 49 SkaraVarnhem. Dessa projekt beräknas kosta sammantaget och föreslås en låneram på högst . Inom ramen för de s.k. storstadspaketen har vissa väginvesteringar i och lånefinansierats. Vid utgången av 2003 var upplånade för , för övriga vägprojekt i samt för Göteborgspaketet. I tabell 4.15 redovisas nettoupplåningen med utgångspunkt från nu fattade beslut och förslag om anslag för amortering. Tabell 4.15 Beräknad nettoupplåning för vägar 2004-2012 Fyra vägobjekt (E4, E18/E20, E22) (inkl. HogdalNordby) 2004/05:1 UTGIFTSOMRÅDE 22 I tabell 4.16 redovisas ackumulerade skuld 20032012, vilken är en konsekvens av den nettoupplåning som anges i tabell 4.15. Tabell 4.16 Beräknad låneskuld för vägar 20032012 Fyra vägobjekt (E4, E18/E20, E22) E6 Svinesundsförbindelsen (inkl. De lån som har i samt övriga lån skall återbetalas genom att anslag belastas med kostnader för räntor och amorteringar. Det enda undantaget utgörs av lånen för nya Svinesundsförbindelsen som återbetalas med avgifter. I tabell 4.17 redovisas det årliga anslagsbehovet 20032012 för räntor och amortering av dessa lån. Byggandet av finansierades med statligt garanterade lån. Den nya modellen för hantering av statliga garantier innebär att alla garantier som staten ställer ut skall prissättas utifrån statens ekonomiska risk och övriga kostnader för åtagandet. () är den myndighet som hanterar dessa garantiavgifter. har RGK gjort en preliminär beräkning av garantiavgiften för . Den preliminära garantiavgiften, inklusive en administrativ avgift, uppgår till . RGK har genomfört nya beräkningar och föreslår mot den bakgrunden att avgiften sätts till . Eftersom avgifterna som tagits ut har varit för höga, föreslås en reducering av avgiften med . Regeringen föreslår mot denna bakgrund att garantiavgiften skall vara . Avgiften finansieras med hälften vardera från anslaget 36:2 Väghållning och statsbidrag respektive 36:4 : Banhållning och sektorsuppgifter. För , övriga Stockholmsprojekt och Göteborgspaketet redovisas den anslagsbelastning som krävs för att räntor och amortering i form av annuitet för projekten skall vara återbetalda efter det att de tas i bruk. Återbetalningstiden är i enlighet med beslut (prop. 2000/01:1, bet. 2000/01:TU1, rskr. 2000/01:80). För Övriga lån i tabell 4.17 redovisade regeringen ekonomiska vårproposition (prop. 1997/98:150) sin avsikt att beträffande anslagen 36:2 Väghållning och statsbidrag samt 36:4 : Banhållning och sektorsuppgifter inom utgiftsområde 22 redovisa i vilken utsträckning som framtida anslagsutrymme intecknas av redan fattade beslut. För verksamhet görs det i tabell 4.17. beräknas användas för räntor och amorteringar vilket motsvarar av anslaget 36:2 Väghållning och statsbidrag. är motsvarande procentandel beräknad till 11 respektive 10. 2004/05:1 UTGIFTSOMRÅDE 22 Tabell 4.17 Anslagsbehov för räntor och återbetalning av lån för vägar 20032012 Förutom ovanstående lån får tidigarelägga byggandet av allmänna vägar där förskottering (lån) sker från kommuner eller enskilda. Den bokförda förskotteringsskulden var 2003 ca . Budget för avgiftsbelagd verksamhet bedriver uppdrags-, uthyrnings- och försäljningsverksamhet som är förenlig med verkets uppgifter i övrigt. Utgångspunkten för uppdrags- och försäljningsverksamheten är att den bedrivs på företagsekonomisk grund, skild från övriga delar och utan subventioner från dessa. I uppdragsverksamheten ingår att administrera stödsystem för andra aktörer inom sektorn. Huvudregeln för denna verksamhet är att full kostnadstäckning skall uppnås i uppdragsverksamheten. beslutar själv (efter samråd med ()) om prissättningen för uppdragsverk samheten. uppdragsverksamhet om fattar följande tjänster. -Försäljning av informationsuttag ur vägtrafikregistret. -Administration av felparkeringsavgifter. -Försäljning av personliga skyltar. -Försäljning av informationsuttag ur den nationella vägdatabasen. -Försäljning av bygg- och anläggningsarbeten (). -Försäljning av konsulttjänster (). -Försäljning av vägfärjetjänster (Färjerederiet). -Tillhandahållande av fordon vid förarprov. -Försäljning av utbildning (Vägsektorns utbildningscentrum VUC). -Försäljning av trafikdata. I tabellen nedan framgår kostnader och intäkter för den avgiftsbelagda verksamheten i . 2004/05:1 UTGIFTSOMRÅDE 22 Tabell 4.18 Intäkter som disponerar Tusental kronor (löpande priser) Stora delar av myndighetsutövningen finansieras via avgifter för registerhållning, registreringsskyltar, körkortstillverkning och prov inom yrkestrafik- och körkortsområdet. De offentligrättsliga avgifter som inte disponerar är ansökningsavgifter för främst transportdispenser. De redovisas i tabell 4.19 . Tabell 4.19 Intäkter som inte disponerar Tusental kronor (löpande priser) investeringsvolym bestäms av anvisade anslag, de lån tar upp och de tillskott som erhålls via externa bidrag. In- vesteringarna omfattar i princip de investeringar som fastställts av regeringen i nationell väghållningsplan och av länen i de regionala planerna. Därutöver omfattar investeringar broar som ersätter färjor, tidigarelagda vägprojekt och andra särskilt godkända vägprojekt som helt eller delvis finansieras med lån och/eller externa bidrag. beräknar att genomföra investeringar för . Investering i nationell plan Investering i regional plan Tjälsäkring, bärighet, re- Externa bidrag och för- 2004/05:1 UTGIFTSOMRÅDE 22 Bemyndigande om ekonomiska förpliktelser Den verksamhet som bedriver innebär ofta att ingår långsiktiga avtal med externa parter om ekonomiska förpliktelser . Det gäller såväl avtal om investeringar som avtal gällande drift och underhåll av vägnätet. har även regeringens uppdrag att lämna bidrag till olika ändamål. sluter även fleråriga . Med hänsyn till det anförda bör regeringen ges bemyndigande att ingå sådana ekonomiska förpliktelser. Detta bemyndigande bör avse all upphandlad verksamhet och bidrag där fleråriga avtal sluts, som inte faller under 13 § lagen (1996:1059) om statsbudgeten, oavsett om avtalen avser interna resultatenheter eller externa leverantörer. Regeringen föreslår att bemyn digandet avser det totalbelopp som regeringen får ha bundit upp i avtal vid budgetårets utgång. Beräkningarna omfattar dock inte framtida räntekostnader på upptagna lån. Tabell 4.21 Beställningsbemyndiganden om ekonomiska åtaganden Utestående åtaganden vid årets början 2004/05:1 UTGIFTSOMRÅDE 22 Verksamhetsområdet omfattar järnvägsinfrastruktur och järnvägstrafik. Verksamheten syftar till att säkerställa en samhällsekonomiskt effektiv och långsiktigt hållbar transportförsörjning för medborgarna och näringslivet i hela landet. är central förvaltningsmyndighet med ett samlat ansvar, sektorsansvar, för hela järnvägstransportsystemet i . Sektorsansvaret omfattar även tunnelbane- och spårvägssystem. Verket skall inom ramen för sitt sektorsansvar vara samlande, stödjande och pådrivande i förhållande till övriga berörda parter. skall verka för att järnvägstransportsystemet är tillgängligt, trafiksäkert, framkomligt, effektivt och miljöanpassat, dessutom att den lokala och interregionala järnvägstrafiken samordnas samt att hänsyn tas till funktionshindrades behov inom hela järnvägstransportsystemet. ansvarar för banhållningen, vilket innefattar att driva, underhålla och utveckla statens spåranläggningar samt att svara för den operativa trafikledningen. ansvar innebär också att handha säkerhetsfrågor för spårtrafik, leda och följa utvecklingen inom järnvägssektorn samt ansvara för tillsyn och fördelning av bidrag till trafikhuvudmän. Verket skall också främja en miljöanpassad järnvägstrafik samt initiera, planera och stödja samhällsmotiverad forskning och utveckling inom sitt område. får bedriva uppdragsverksamhet. Den sammanlagda verksamhetsvolymen inklusive externa intäkter och lånefinansierad verksamhet uppgick till ca för . Genom beslut (prop. 2003/04:123, bet. 2003/04:TU14, rskr. 2003/04:258) om en ny järnvägslag inrättades en ny myndighet, Järnvägsstyrelsen. Järnvägsstyrelsen är central förvaltningsmyndighet och utövar tillsyn över järnvägs-, tunnelbane- och spårvägssystemen. Järnvägsstyrelsen skall verka för säkerheten inom systemen och för en effektiv järnvägsmarknad med en sundare konkurrens. förvaltar egendom och ansvarar för verksamhet som ingick i dåvarande Statens järnvägars verksamhet vid utgången av 2000 och som inte fördes över till aktiebolag. Denna verksamhet beskrivs i avsnitt 5.8. Kopplat till verksamhetsområdet är tre av staten helägda aktiebolag (), (A-Banan) och Tunnelpersonalen i . förvaltar själv eller tillsammans med andra intressenter aktier i dessa bolag. Aktierna i () förvaltas av och vardera. Bolagets uppgift är att förvalta de svenska intressena i det hälftenägda Konsortiet som svarar för kusttill kustförbindelsen samt att förvalta väg- och järnvägsanslutningarna på den svenska sidan av Öresundsförbindelsen. Finansieringen av kusttill kustförbindelsen sker med lån som garanteras av både den svenska och danska staten. För byggande av i svarar , som också äger samtliga aktier i i . Statens del av finansieringen inryms i planeringsramen för järnvägsinvesteringar (prop. 2001/02:20, bet. 2001/02:TU2, rskr. 2001/02:126). planeras att vara klar . 2004/05:1 UTGIFTSOMRÅDE 22 är ett helstatligt bolag vars aktier till lika delar förvaltas av och . Bolaget har till uppgift att bevaka statens rättigheter och skyldigheter enligt de s.k. Arlandabaneavtalen som reglerar byggande och drift av järnvägen från till . skall vidare övervaka driften av och den del av anläggningen som byggts för intercitytrafik samt följa återbetalningen av det statliga villkorslånet. har anlagts av ett konsortium bestående av Alstom, Construction och NCC. Konsortiet har bildat ett särskilt bolag, , för att genomföra och driva anläggningen. Efter färdigställandet överlämnades anläggningen till som i sin tur hyr ut den till . har som ersättning fått ensamrätt att bedriva flygpendeltrafik mellan och . bedriver trafiken under namnet Express. Ägarna av har träffat en överenskommelse om att sälja aktierna i till , som har sitt säte i . I samband med överlåtelsen av aktierna har även en refinansiering skett av projektet. godkände försäljningen och refinansieringen . Vid utgången av 2003 var anslagsförbrukningen för hela verksamhetsområdet . Anslagen uppgick till . Det innebär att anslagen underskreds med (inklusive den besparing som beslutade om ekonomiska vårproposition). Det fanns vid detta års ingång ett anslagssparande om . Utgiftsprognosen är ca vilket är ca högre än anvisade anslag för budgetåret. Tabell 5.1 Utgiftsutveckling inom verksamhetsområdet 36:4 : Banhållning och sektorsuppgifter 36:5 Från EG-budgeten finansierade stöd till Trans- Totalt för verksamhetsområdet järnvägar 1Inklusive tilläggsbudget i samband med ekonomiska vårproposition (bet. 2003/04:FiU21) och förslag på tilläggsbudget i samband med budgetpropositionen . 2Avser den del som finansierar järnvägar. Väl fungerande järnvägstransporter är en viktig förutsättning för att tillgodose näringslivets behov av långväga transporter och för effektiv och konkurrenskraftig kollektivtrafik i hela landet. Ett välutvecklat järnvägssystem innebär snabba, säkra och miljövänliga transporter med hög kapacitet och tillförlitlighet. Marknaden för inrikes godstrafik är helt öppnad. Utländska företag har tillträde till marknaden. Persontrafiken på statens spåranläggningar organiseras av ett antal olika verksamhetsutövare. persontrafik med ensamrätt på interregionala linjer. väljer att inte trafikera en olönsam linje kan regeringen göra bedömningen att det finns transportpolitiskt motiverade skäl att upprätthålla trafiken. I sådant fall upphandlas trafiken i konkurrens av den statliga myndigheten . För den regionala persontrafiken ansvarar länstrafikansvariga genom trafikhuvudmännen i länen, som antingen bedriver trafiken i egen regi eller upphandlar den i konkurrens. Person- och godsmarknaderna domineras av respektive , som båda bildades vid bolagiseringen av affärsverket , men det finns också flera nya aktörer. Vid bolagiseringen av affärsverket bildades dessutom flera statligt ägda bolag som tillhandahåller järnvägsrelaterade tjänster, exempelvis som utför underhåll av vagnmateriel och som förvaltar en stor del av stationerna. Regeringen bedömer att järnvägsmarknaden har en stor potential att fortsätta utvecklas, både vad gäller innehållet i och kvaliteten på de tjänster som produceras. Flera av trafikhuvudmännen samarbetar i nya storregionala trafikupplägg som delvis konkurrerar med den interregionala trafik som bedriver. Satsningar på regionaltågstrafik bidrar till att förbättra samverkan mellan olika arbetsmarknadsregioner. För individen innebär det valmöjligheter när det gäller arbete och boende. För arbetsgivarna innebär det förbättrade möjligheter att rekrytera arbetskraft. Den utveckling vi ser i stöds även av den politik som drivs på den Europeiska gemenskapens nivå. En ny samlad lag för järnvägssektorns funktioner, järnvägslagen (2004:519) trädde i kraft fr.o.m. . Regeringen har från samma datum inrättat en ny myndighet, Järnvägsstyrelsen, vars uppgift är att utöva tillsyn över säkerhetsfrågor, driftskompatibilitetsfrågor och konkurrensfrågor. Inom EU har rådet och fattat beslut om det s.k. andra järnvägspaketet som innehåller ett nytt säkerhetsdirektiv, införandet av en europeisk järnvägsmyndighet och åtgärder som syftar till att vidga marknadstillträdet i trafikutövarledet m.m. Kommissionen har dessutom lagt fram ett tredje järnvägspaket som innehåller förslag till bättre transportkvalitet för gods och internationella passagerartransporter, marknadsöppning för internationella persontransporter samt införande av en gemensam tågförarlicens. Parallellt med utvecklingen av järnvägssektorn har den svenska järnvägsinfrastrukturen moderniserats och upprustats i syfte att tillgodose medborgarnas behov av kollektivtrafik och näringslivets behov av långväga transporter. har regeringen granskat och fastställt de förslag till långsiktiga infrastruk turplaner som , och länen redovisat till regeringen . Den totala planeringsramen för järnvägsinvesteringar åren 20042015 är . Ramen för drift och underhåll är 38 miljarder 2004/05:1 UTGIFTSOMRÅDE 22 kronor och ramen för sektorsuppgifter är . drift- och underhållsverksamhet har omfattat drift, avhjälpande underhåll, förebyggande underhåll och reinvesteringar. Kostnaderna för drift och underhåll ökade med 2003 jämfört med . Den satsning på förebyggande underhåll som gjordes 2002 har inte kunnat fullföljas 2003 på grund av ökade kostnader för byte av felaktiga sliprar. Andra poster med kostnadsökningar är snöröjning och trafikledning. Reinvesteringarna har ökat med jämfört med . har investerats i åtgärder enligt stomnätsplanen för perioden 19982007. Det är en minskning med jämfört med . Med sektorsuppgifter avses uppgift att samordna och tydliggöra sektorns agerande i en riktning som överensstämmer med de transportpolitiska målen. I detta ingår även att följa utvecklingen i sektorn och vid behov påverka övriga aktörers insatser. Vidare ingår forskning och utveckling, att tillgodose en god kompetensförsörjning till järnvägssektorn och att samordna det internationella arbetet. Inom området övergripande sektorsinsatser har bl.a. genomfört särskilda insatser för att öka funktionshindrades möjligheter att utnyttja järnvägstransportsystemet. Arbetet med stationsmiljöer, arkitektur, formgivning och design har vidareutvecklats . En inventering av den verksamhet inom som rör barn har också genomförts . Samarbetet mellan och övriga aktörer inom sektorn med utgångspunkt från sektorsprogrammet 2002 har också utvecklats . har investeringar enligt stomnätsplanen genomförts med . El- och teleinvesteringar, som finansieras med lån, ingår inte i stomnätsplanen. 2004/05:1 UTGIFTSOMRÅDE 22 vestering var elektrifieringen av sträckan YstadSimrishamn. Elinvesteringarna har uppgått till . Teleinvesteringarna har utförts uteslutande i regi. har investerats i telenätet. har investeringarna i regional plan uppgått till . Investeringarna baseras på fastställda länstransportplaner och omfattar i huvudsak små, men viktiga åtgärder för att åstadkomma förbättringar för godstrafiken och den regionala persontrafiken på länsjärnvägarna. Miljöanpassning genom bullerskyddsåtgärder är prioriterade åtgärder. ingick nyinvesteringar för totalt i länsplanerna. Investeringarna i länsplanerna har uppgått till vilket motsvarar av vad som planerats för perioden 19982003. En uppföljning av åtgärder i stomnätsplanen redovisas i tabell 5.2 och en uppföljning av genomförandet per län framgår av tabell 5.3. Nedan redogörs närmare för läget i de fyra investeringsprojekt som särskilt pekats ut av regering och riksdag (prop. 2001/02:20, bet. 2001/02:TU2, rskr. 2001/02:126). Regeringen gav projektet tillåtlighet enligt och fastställde en järnvägsplan för delen Citytunnelbanan och förbindelsespår vid Vintrie. beslut har överklagats till regeringen och beredning av detta ärende pågår. Fastställelseprövning av delen förbindelsespår Lockarp pågår. Parallellt pågår också förhandling för den frivilliga delen, miljöfarlig verksamhet, av projektets prövning i miljödomstol. har också ansökt om den obligatoriska prövningen av vattenverksamhet. ingår i den nationella banhållningsplanen för 20042015 med statens andel av kostnaden, . kommun, , och svarar för resterande finansiering. fastställde Miljödomstolens beslut om att tillåta att mer grundvatten leds bort under byggnationen. Bygget återupptogs därmed och beräknas kunna slutföras . Ungefär en tredjedel av tunnlarna är färdigbyggda. har ansökt om regeringens tillåtlighet enligt att bygga en pendeltågstunnel under de centrala delarna av med stationer vid Södra, City och . Komplettering av regeringens beslutsunderlag pågår. Parallellt sker planering och prövning enligt av anslutande anordningar som stationsentréer m.m. I regeringens beslut om nationell banhållningsplan för åren 20042015 har det avsatts till sträckan (i beslutet benämnd Mälartunneln). Re- gional medfinansiering förutsätts enligt planen. Mellan och pågår byggandet av järnvägen. Regeringen gav tillåtlighet till den sista etappen och fastställelseprövning av de fem järnvägsplanerna för sträckan NordmalingUmeå pågår. plan för kompensationsåtgärder för påverkan på naturvärdena vid har sänts till EG- kommissionen . Banan byggs av som ägs av staten och berörda kommuner och landsting. Den finansieras med riksgäldslån och EU-bidrag (TEN). beslutade att utöka Botniabanan AB:s finansieringsram till . Omförhandling av huvud avtalet pågår under ledning av statens förhandlingsman. överlämnade sitt huvudbetänkande till regeringen. Be- tänkandet innehåller förslag på hur järnvägens person- och godstransporter kan utvecklas. Re- geringen har för avsikt att behandla dessa förslag i en proposition . beslutade om en ny järnvägslag (prop. 2003/04:123, bet. 2003/04:TU14, rskr. 2003/04:258). Den nya järnvägslagen (2004:519) innehåller bestämmelser om järnvägsinfrastruktur och järnvägsfordon samt om utförande och organisation av järnvägstrafik. 2004/05:1 UTGIFTSOMRÅDE 22 Tabell 5.2 Uppföljning av åtgärder i stomnätsplanen 19982003 Värmlandsbanan/Jönköpingsbanan och Skånebanan och Godsstråket genom Mittbanan, , Haparandabanan 1Utfall är redovisat efter externa bidrag till finansiering utom för som är bruttoredovisad i stomnätsplanen. 2004/05:1 UTGIFTSOMRÅDE 22 Tabell 5.3 Uppföljning av investeringar per län enligt länsplaner Antal objekt i plan Genomförda och/eller Andel utfall av plan I avsnitt 3.5 redogörs för det övergripande transportpolitiska målet och för delmålen. I regleringsbrevet till bryts dessa ned i specifika verksamhetsmål för verksamhetsområdet och resultatindikatorer anges. Merparten av de mål som regeringen satt upp för bedöms nås helt eller delvis. Transportarbetet på järnväg ökar, trafiksäkerheten är fortsatt god och satsningen på drift och underhåll tycks ge resultat. Störningarna har minskat och punktligheten har förbättrats. Bullermålet bedöms dock inte kunna uppnås. För målen om regional utveckling respektive jämställdhet behövs fortsatt utveckling av resultatmåtten. Av tabell 5.4 framgår regeringens bedömning av måluppfyllelsen. Tabell 5.4 Uppfyllelse av målen regleringsbrev Tillgängligheten för medborgarna och näringslivet skall successivt förbättras mellan regioner och omvärlden. skall verka för att förutsättningarna för ut- nyttjandet av statens spåranläggningar förbättras. Andelen funktionshindrade och andra grupper med särskilda behov som kan nyttja järnvägstransport- systemet skall öka. kunna användas av de flesta funktionshindrade. Andelen barn som på egen hand kan nyttja järnvägs- transportsystemet skall öka. Kvaliteten i järnvägstransportsystemet skall förbättras och tågförseningarna på järnvägsnätet skall minska. Antalet störningstillfällen för godstrafik på de mest drabbade järnvägssträckorna skall minst halveras till 2007 jämfört med . Till 2007 skall högsta tillåtna axellast ökas från 22,5 ton till på järnvägssträckor med omfattande Effektiviteten avseende underhållet av det statliga järnvägsnätet skall öka. Banans tillstånd skall moti- veras av aktuell trafik. Antalet dödade och skadade inom järnvägstransport- systemet skall minska. Särskilt bör åtgärder som syftar till barns säkerhet prioriteras. Energianvändningen per utfört transportarbete på sta- tens spåranläggningar skall minska. Negativ miljöpåverkan av banhållning skall minska jämfört med påverkan 2002. skall det inte finnas några bostadslägenheter som utsätts för buller, orsakat av järnvägstrafik, över- stigande (mätt som ett maxvärde i sovrum ) vid fler än fem tillfällen per natt. skall ha en effektiv användning av naturre- surser och föroreningen av naturen från miljöfarliga ämnen i infrastrukturen skall minska. Nya transportanläggningar skall lokaliseras så att de fungerar i samklang med sin omgivning och utformas med hänsyn till regionala och lokala natur- och kultur- En positiv regional utveckling skall inom ramen för anvisade medel genomföra åtgärder på statens spåranläggningar i enlighet med stomnätsplanen och länsplanen för regio- av länsplanerna för regional transportinfrastruktur skall ske på ett sådant sätt att en lika stor andel av respektive länsplan är genomförd när en ny plan träder Målet är ett jämställt järnvägstransportsystem, som är utformat så att det svarar upp mot både kvinnors och Kvinnor och män skall ha samma möjligheter att påverka järnvägstransportsystemets tillkomst, utformning och förvaltning och deras värde- ringar skall tillmätas samma vikt. Målet är en jämn fördelning av makt och inflytande mellan kvinnor och män inom järnvägstransportområ- 2004/05:1 UTGIFTSOMRÅDE 22 skall bedriva en egenregiverksamhet med en lönsamhet som är jämförbar med branschen i övrigt. Produktiviteten skall öka inom resultaten- Kostnaden för fjärrtågklarering och tågklarering per tågkilometer skall minska jämfört med kostnaden . skall effektivt administrera sökandet, ge- nomförandet och återrapportering av bidrag från EU:s budget för Transeuropeiska nätverk. skall effektivt förvalta statens järnvägsfas- Målet är ett tillgängligt transportsystem, där järnvägstransportsystemet utformas så att medborgarnas och näringslivets grundläggande transportbehov kan tillgodoses. De verksamhetsmål som regeringen satt upp för fokuserar dels på att utnyttjandet av hela järnvägstransportsystemet skall öka, dels på att andelen personer med funktionshinder och med särskilda behov som kan nyttja järnvägen skall öka. Regeringen bedömer sammanfattningsvis att de insatser som gjorts verkat i riktning mot att målet uppnås. Persontransportarbetet ökade återigen och ligger nu på den rekordhöga nivån (+ ).