prop · GS031d20 · 2005-01-01 00:00:00 — 2001/02:138) beslutade att länsstyrelsernas styrelser utses av regeringen och inte som tidigare av landstingen. Därigenom har länsstyrelsernas statliga uppdrag tydliggjorts. I län med kommunala samverkansorgan eller försöksverksamhet med ändrad regional ansvarsfördelning har länsstyrelsernas styrelser nio ledamöter, inklusive landshövdingen. Övriga länsstyrelsers styrelser har tretton ledamöter, inklusive landshövdingen, för att möjliggöra en bred kommunalpolitisk representation. I linje med programmet för styrelseutbildning i statsförvaltningen har genomfört sådana styrelseutbildningar vid ett antal länsstyrelser (dnr. Fi2004/3504). Utvärdering av försöksverksamheten med ändrad ansvarsfördelning har beslutat att försöksverksamheten i och bör utvärderas (prop. 2001/02:7, bet. 2001/02:KU7, rskr. 2001/02:138). Regeringen har därför givit och Statskontoret i uppdrag att utvärdera försöksverksamheten i och (dnr. Fi2003/6216, dnr. Fi2003/6217). Den övergripande uppgiften för är att besvara frågan om försöksverksamheten har bidragit till en bättre demokratisk förankring av de regionala utvecklingsfrågorna. Statskontorets övergripande uppgift är att besvara frågan om försöksverksamheten har bidragit till bättre samordning och därmed till ett effektivare resursutnyttjande i länet. Under arbetets gång skall och Statskontoret hålla informerad om utfallet av utvärderingarna. Uppdragen skall redovisas till regeringen . För att inte föregripa samlade bedömning av den regionala nivåns struktur och uppgifter bereds inom en proposition med förslag om förlängd av försöksverksamhet med ändrad regional ansvarsfördelning i och . 2004/05:1 UTGIFTSOMRÅDE 18 Försöksverksamheten med vidgad samordnad länsförvaltning på i har i regleringsbreven fått i uppdrag att, med anledning av försöksverksamheten med vidgad samordnad länsförvaltning, redovisa initiativ och insatser i verksamheten som varit ett resultat av sådana sektorsövergripande bedömningar som försöksverksamheten möjliggjort. konstaterar att det tagits många initiativ som direkt eller indirekt varit ett resultat av sådana sektorsövergripande bedömningar som försöksverksamheten möjliggjort. Genom beslut att förlänga försöksverksamheten har det skapats nya incitament för att än mer fördjupa och utveckla det sektorsövergripande arbetet. räknar därför med att i årsredovisningen kunna redovisa ytterligare positiva resultat av den pågående försöksverksamheten. Vidare har (SOU 2004:14) studerat försöksverksamheten. Ett uppdrag att utvärdera försöksverksamheten kommer att beredas inom . EU:s ramdirektiv /60/EG för vatten (EGT L 327, 22.12.2000, s.1, Celex 32000L0060) innebär höjda ambitioner för att förbättra vattenkvaliteten. I 5 kap. 10 § första stycket framgår att för förvaltningen av kvaliteten på vattenmiljön skall landområden och kustvattenområden delas in i fem vattendistrikt. I 5 kap. 11 § första stycket finns en bestämmelse om att en länsstyrelse i varje vattendistrikt skall vara vattenmyndighet med ansvar för förvaltningen av kvaliteten på vattenmiljön i distriktet. De länsstyrelser som är vattenmyndigheter har ålagts nya arbetsuppgifter. Även övriga länsstyrelser har fått nya uppgifter inom ramen för vattenmiljöförvaltningen. Genom ändring i förordningen (2002:864) med länsstyrelseinstruktion har regeringen beslutat att: -i skall vara vattenmyndighet för . -i skall vara vattenmyndighet för vattendistrikt. -i skall vara vattenmyndighet för Norra vattendistrikt. -i län skall vara vattenmyndighet för Södra vattendistrikt. -i skall vara vattenmyndighet för vattendistrikt. Länsstyrelserna har uppgifter inom drygt 20 av de 48 politikområdena. Detta innebär att beslut och insatser inom olika politikområden ofta får konsekvenser för länsstyrelsernas verksamhet. Flera utredningar och framlagda propositioner har behandlat roller och ansvarsfördelning mellan olika statliga aktörer eller mellan staten och kommunerna. Bland annat kan delbetänkandet Kortare instanskedja och ökad samordning Alternativ för plan- och bygglagens prövningsorganisation (SOU 2004:40) samt implementeringen i av EU:s beslut om en jordbruksreform (Ds 2004:9) nämnas. Även har länsstyrelserna rapporterat om ett ekonomiskt ansträngt läge. arbetar länsstyrelserna med att på olika sätt skapa större effektivitet och service genom förbättrade rutiner, ökad samordning mellan länsstyrelser och ökad tillgänglighet av länsstyrelsernas tjänster. Av bl.a. länsstyrelsernas årsredovisningar (dnr. Fi2004/685, dnr. Fi2004/1269), miljöledningsredovisningar (dnr. Fi2004/386), risk och sårbarhetsanalyser (dnr. Fi2004/289), redovisningen av uppdrag utöver de i regleringsbrevet (dnr. Fi2004/932), budgetunderlag (dnr. Fi2004/692) samt lämnade prognoser (dnr. Fi2004/448) och av delårsrapporten (dnr. Fi2004/3532 och dnr. 2004/3841) framgår att länsstyrelserna bedrivit sin verksamhet på ett i huvudsak tillfredsställande sätt och med gott resultat, men visar , , att det finns skillnader mellan länsstyrelserna och mellan de olika sakområdena. Ett kontinuerligt utvecklingsarbete pågår för att förbättra uppföljningen och möjligheterna till jämförelser, med syfte att nå en jämnare måluppfyllelse och högre grad av enhetlighet. Länsstyrelserna bedriver verksamhet inom ett stort antal politikområden. Den närmare redovisningen och bedömningen av länsstyrelsernas och i förekommande fall de kommunala samverkansorganens och de regionala självstyrelseorganens resultat redovisas i budgetpropositionen under respektive utgifts- och politikområde: -Utgiftsområde 6 Försvar samt beredskap mot sårbarhet -Utgiftsområde 8 Invandrare och flyktingar -Utgiftsområde 9 Hälsovård, sjukvård och social omsorg -Utgiftsområde 14 Arbetsliv -Utgiftsområde 17 Kultur, medier, trossamfund och fritid -Utgiftsområde 18 Samhällsplanering, bostadsförsörjning och byggande -Utgiftsområde 19 Regional utveckling -Utgiftsområde 20 Allmän miljö- och naturvård -Utgiftsområde 22 Kommunikationer -Utgiftsområde 23 Jord- och skogsbruk, fiske med anslutande näringar -Utgiftsområde 24 Näringsliv Resultaten 2003 för politikområdet Regional samhällsorganisation redovisas nedan per verksamhetsområde: -kunskapsuppbyggnad, samordnings- och sektorsövergripande arbete, -tillsyn och vägledning. Utvecklingsinsatser samt uppgifter om personal, kompetensförsörjning och ekonomi redovisas också. Då vissa förändringar gjorts i verksamhetsstrukturen kan historiska jämförelser inte alltid göras. 2004/05:1 UTGIFTSOMRÅDE 18 Kunskapsuppbyggnad, samordnings- och sektorsövergripande arbete Regeringens mål är ett långsiktigt hållbart förverkligande av den nationella politiken genom samordning och hänsynstagande till olika sakintressen. Det kunskapsuppbyggande, samordnings- och sektorsövergripande arbetet blir av allt större betydelse för att kunna jämka samman olika nationella mål och skilda intressen på regional nivå. Som ett led i att uppnå samhällsekonomiska och långsiktiga lösningar arbetar länsstyrelserna med utveckling av det sektorsövergripande arbetet och samordning av insatser. Länsstyrelserna anser att ett sektorsövergripande arbetssätt överlag ger ett positivt bidrag till verksamhetens resultat, men att det ofta är resurskrävande. Länsstyrelserna bedriver också ett sektorsövergripande arbete internt och samverkar såväl lokalt som regionalt med olika aktörer, men även med andra länsstyrelser och centrala myndigheter. Inom naturvård och kulturmiljö underlättas det sektorsövergripande arbetet genom att de långsiktiga målen för båda områdena styrs av de nationella miljökvalitetsmålen. Inom det civila försvaret och krisberedskapsområdet sker samverkan med externa aktörer, framför allt kommunerna. I arbetet med regionala tillväxt- avtal/-program och i det regionala utvecklingsarbetet i övrigt finns också ett omfattande samarbete med såväl interna som externa aktörer. För verksamhetsområdet , samordnings- och sektorsövergripande arbete som helhet har länsstyrelserna för redovisat att de använt resurser motsvarande eller av de totala verksamhetskostnaderna. Länsstyrelserna i , och har använt av sina totala kostnader inom verksamhetsområdet, se tabell 4.2. 2004/05:1 UTGIFTSOMRÅDE 18 Tabell 4.2 Sektorsövergripande arbetes m.m. andel av kostnaderna Källa: Länsstyrelsernas årsredovisningar för Regeringens mål är att länsstyrelsernas verksamhet skall kännetecknas av en enhetlig rättstillämpning, god service och information samt en snabb och korrekt handläggning. inkom knappt 790 000 ärenden till länsstyrelserna. Ytterligare cirka 22 000 initiativärenden hanterades. Antalet inkomna ärenden var ca 7 000 fler än föregående år. Beträffande initiativärenden har dessa minskat med ca 12 000 ärenden. I statistiken ingår inte ärenden avseende ansökningar om körkortstillstånd som inte föranleder någon utredning och som finns registrerade hos . Ärenden inom områdena Kommunikationer och Lantbruk är dominerande. Tillsammans utgjorde de av alla ärenden. Det totala antalet överklagandeärenden (11 400 stycken) har ökat något jämfört med föregående år (ca 300 stycken). Av de ärenden som avgjorts i högre instans (9 500 stycken) har beslut ändrats i av fallen, vilket är något mer än föregående år. Den utgående balansen för ärenden avseende överklaganden av kommuns beslut enligt samt investeringsbidrag till bostäder, har ökat med drygt 1 200 ärenden jämfört med . Detta förklaras främst av att ett stort antal överklagade bygglovsbeslut avseende uppförande av och antenner för tredje generationens mobiltelefoni () medfört att ärendemängden ökat kraftigt. Länsstyrelserna i de tre storstadslänen uppger i sina årsredovisningar att de vidtagit åtgärder , och att ytterligare åtgärder vidtas , för att framöver kunna minska balanserna och genomströmningstiden för ett ärende. har länsstyrelserna, trots förändrade arbetssätt och fler antal avgjorda ärenden jämfört med , varit tvungna att göra prioriteringar i ärendehandläggningen. Detta har fått som konsekvens att genomströmningstiderna för ärenden som inte är prioriterade ökat. Den genomsnittliga genomströmningstiden för samtliga länsstyrelser avseende överklagande av kommuns beslut enligt ligger och för investeringsbidrag till bostäder. Variationen i genomsnittlig genomströmningstid mellan länsstyrelserna är dock stor. Länsstyrelserna i , och redovisar få investeringsbidragsärenden och uppgifter om genomströmningstid saknas. I tabell 4.3 återfinns uppgifter per länsstyrelse. Tabell 4.3 Genomströmningstider (dagar) Källa: Länsstyrelsernas årsredovisningar 2004/05:1 UTGIFTSOMRÅDE 18 Tabell 4.4 Ärendehandläggningens andel av kostnaderna Källa: Länsstyrelsernas årsredovisningar för För verksamhetsområde Ärendehandläggning som helhet har länsstyrelserna för använt resurser motsvarande eller av de totala verksamhetskostnaderna, se tabell 4.4. Länsstyrelserna utövar tillsyn över verksamhet för vilka kommunerna har ett ansvar, t.ex. äldreomsorg, miljö- och hälsoskydd samt socialtjänst, men också över andra aktörer t.ex. inom näringslivet. Tillsynen är därmed ett viktigt instrument för att uppnå de nationella målen och se till att statsmakternas beslut fullföljs och upprätthålls inom dessa områden. Länsstyrelsernas tillsynsuppgifter har ökat inom olika politikområden. Exempel på detta är tillsynsuppgifter enligt och beslutet om äldreskyddsombud. Regeringens mål är ett ökat skydd för enskilda och värnande om samhället i övrigt genom såväl tillsyn som vägledande arbete. gällde speciellt att tillsynsplaner skulle upprättas för samtliga tillsynsområden. Antalet tillsynsobjekt 2003 var ca 830 000. För verksamhetsområde Tillsyn och vägledning som helhet har länsstyrelserna använt resurser motsvarande eller drygt 15 2004/05:1 UTGIFTSOMRÅDE 18 procent av de totala verksamhetskostnaderna, se tabell 4.5. Ett arbete med att upprätta tillsynsplaner pågår. har länsstyrelserna upprättat tillsynsplaner för av objekten. Tabell 4.5 Tillsynens andel av kostnaderna Källa: Länsstyrelsernas årsredovisningar för Länsstyrelserna arbetar inom ett stort antal utvecklingsområden. Nedan återges några. IT-området är ett område inom vilket länsstyrelserna har utvecklat en långtgående samordning. Det finns en IT-strategigrupp som har huvudansvaret för samordningen. En omfattande satsning är nätverket mellan länsstyrelserna, det s.k. LstNet. Till detta nätverk är ytterligare ungefär 20 myndigheter knutna. Det medför stora fördelar i kommunikationen mellan länsstyrelserna och övriga myndigheter. Yrkestrafiktillstånd via Internet ett steg mot 24- timmarsmyndigheten I samverkan med , , , , samt Statskontoret bedrevs ett för länsstyrelserna gemensamt pilotprojekt hos i . Syftet var att minska handläggningstiden och minimera den sökandes myndighetskontakter vid ansökan om yrkestrafiktillstånd. Genom nya lösningar skall myndigheterna samverka och använda en utvecklad teknik för ärendehanteringen. Projektet innebar att de ca 3 000 företag och personer som söker yrkestrafiktillstånd i därmed fick en förenklad och avsevärt snabbare ansökningsprocess via Internet. Sedan driftstarten har handläggningstiden kunnat begränsas till ca . Fortsatt utveckling mot 24-timmarsmyndigheten omfattar 21 myndigheter som var och en bedriver verksamhet inom ett stort antal sektorer, ofta i samverkan med andra offentliga aktörer, bl.a. ett 20-tal centrala sektorsmyndigheter. Detta ställer särskilda krav på länsstyrelsernas ledning och på samordning av det gemensamma utvecklings- och förvaltningsarbetet. I det fortsatta utvecklingsarbetet mot 24- timmarsmyndigheten är det viktigt att länsstyrelserna uppträder samlat och erbjuder gemensamma tjänster som förenklar för medborgare, företag och andra aktörer inom den offentliga sektorn. Länsstyrelserna skall i större utsträckning erbjuda 24-timmarsrelaterade tjänster genom Internet. Det är därför angeläget att länsstyrelserna verkar för att de nödvändiga gemensamma förutsättningarna i form av struktur etc. för en sådan sammanhållen, effektiv utveckling etableras. Ett syfte skall vara att skapa en vägledande modell för en sammanhängande funktionalitet som underlättar den gemensamma utvecklingen av 24-timmars- tjänster, parallellt med att de egna verksamheterna effektiviseras. Länsstyrelserna har startat nya gemensamma projekt för andra ärendegrupper, där bl.a. erfarenheter som erhållits från det genomförda pilotprojektet tas till vara. Länsstyrelsernas gemensamma arbete med 24- timmarsutvecklingen förutsätts kunna ledas och samordnas inom ramen för den nya länsstyrelsegemensamma organisationen för sammanhållen utveckling. I sakfrågor som är föremål för samordning och samverkan sker detta i olika konstellationer beroende på frågornas karaktär. Många av de frågor som länsstyrelserna har att hantera når geografiskt över en eller fler länsgränser. Vissa frågor kan ha mer funktionella samband och gränser. Det kan röra sig om samverkan kring sjöar, vattendrag, skogar och skärgård. RUS- projektet () är ett exempel på samordning inom miljöområdet. Huvudmålet för RUS är att utveckla ett gemensamt uppföljningssystem för miljömålen och därmed stödja, vägleda och samordna länsstyrelsernas arbete. Arbetet berör även representanter från och . Ett annat exempel på samverkan är LAKY, (Länsstyrelsernas Arbetsgrupp för Körkorts- och Yrkestrafikfrågor). LAKY har som huvuduppgift att skapa ett bra samarbete mellan länsstyrelserna och samt att utveckla gemensamma och effektiva handläggningsrutiner, en enhetlig rättstillämpning och IT-stöd i ärenden om körkort och yrkestrafik. Det finns också frågor som endast förekommer i vissa län och där samverkan är nödvändig. Till exempel har länsstyrelserna i de län där det finns kärnkraftverk ett nära samarbete med varandra och med angränsande län. Inom kompetensutvecklingsområdet är Länsstyrelseakademien ett exempel på ett samordningsprojekt. bedrivs som en försöksverksamhet mellan sex länsstyrelser med uppgift att ta fram ett samordnat utbud av länsstyrelsespecifik utbildning. Syftet är att tillhandahålla anpassad utbildning till låga kostnader och med möjlighet till alternativa utbildningsformer, bl.a. genom att utnyttja datatekniken på olika sätt. Målgruppen är personal. I projektet ingår även /. 2004/05:1 UTGIFTSOMRÅDE 18 Ett geografiskt samarbete mellan länsstyrelserna finns bl.a. bland mälardalslänen, sydlänen och de nordliga länen inom såväl olika sakområden som administrativa frågor. har fortsatt arbetet med att utveckla styrningen av länsstyrelserna, bl.a. genom budgetdokumenten och mål- och resultatdialogerna. genomfördes kompetensutvecklingsinsatser i form av seminarier en med temat En attraktiv arbetsplats från ord till handling och en om tillsynsfrågor. Konferensen om en attraktiv arbetsplats vände sig till länsöverdirektörer/länsråd, personalchefer samt representanter för det länsstyrelsegemensamma De ungas råd. Syftet var att utbyta erfarenheter och att inspirera till fortsatt arbete med att utveckla till en attraktiv arbetsplats samt att ge möjlighet till erfarenhetsutbyte. Bakgrunden var diskussioner om den framtida personalförsörjningen med anledning av den höga medelåldern och de stora pensionsavgångarna som väntar samt hur länsstyrelserna skall kunna attrahera den framtida arbetskraften och vara en attraktiv arbetsplats. Som ett led i ett mer aktivt arbete med tillsyn har anordnat ett seminarium riktat till personer på länsstyrelserna som har övergripande ansvar för tillsynsverksamheten avseende styrningsuppföljnings- och metodfrågor. arrangerade Närings- och ett länsledningsseminarium för landshövdingar och länsråd med fokus på jämställdhetsintegrering. har även ett utbildningsprogram för länsstyrelsernas jämställdhetssakkunniga startats. Som ett led i förstärkningen av krishanteringsförmåga genomför departementen seminarier med sina respektive myndigheter. har tre seminarier ägt rum med och länsstyrelserna. Målet var att identifiera på vilket sätt bör utveckla sin krishanteringsförmåga i samarbete med länsstyrelserna. Vid seminarierna diskuterades bl.a. länsstyrelsernas nya roll som geografiskt områdesansvariga och samverkan mellan och länsstyrelserna. 2004/05:1 UTGIFTSOMRÅDE 18 I regeringens skrivelse En nationell handlingsplan för de mänskliga rättigheterna (skr. 2001/02:83) framgår bland annat att vissa myndigheter skall göras särskilt uppmärksamma på frågor om mänskliga rättigheter. Mot bakgrund av detta fick länsstyrelserna i , , , , , och i uppdrag att kartlägga och analysera hur de mänskliga rättigheterna berör och berörs av länsstyrelsernas verksamhet. Utifrån denna information skall de utvalda länsstyrelserna ta fram handlingsplaner, bland annat för hur kunskapen och medvetenheten om de mänskliga rättigheterna hos de anställda kan öka . Planen skall redovisas till . En slutlig rapport med dittills framkomna resultat skall redovisas . Antalet anställda vid länsstyrelserna uppgick till drygt 5 200 personer. Det är en ökning med 116 personer. Även ökade personalen med ca 100 personer jämfört med föregående år. Andelen kvinnor 2003 var . Dock är kvinnor underrepresenterade i ledande befattningar. Könsfördelningen i den statliga sektorn är jämnare än hos länsstyrelserna. var av de statligt sysselsatta kvinnor och män. Av de kommun- och landstingsanställda är fyra av fem kvinnor. Det omvända förhållandet råder inom tillverkningsindustrin, där nästan tre fjärdedelar är män. Sammantaget varierar personalrörligheten vid länsstyrelserna mellan . Personalomsättningen sjunker med stigande ålder. Skillnaden mellan könen i personalrörlighet är marginell. Personalrörligheten är låg inom personalkategorierna ledningskompetens och stödkompetens, men högre bland övriga anställda. Personalen vid länsstyrelserna har en högre medelålder än i staten som helhet. Medelåldern för statligt anställda är och för länsstyrelserna är medelåldern . Medelåldern för män vid länsstyrelserna är och för kvinnor . För staten som helhet är motsvarande siffror och . Av de anställda i staten 2003 var eller Motsvarande andel på hela arbetsmarknaden var (2002). Vid länsstyrelserna var . Mot bakgrund av den relativt höga medelåldern ökar antalet kommande pensionsavgångar. Om antalet anställda är , kommer av de anställda vid länsstyrelserna 2010 att vara . är motsvarande siffra . av de anställda vid länsstyrelserna har någon form av eftergymnasial utbildning. Detta är en lägre siffra än för staten som helhet, där har en eftergymnasial utbildning. vid länsstyrelserna har eftergymnasial utbildning. Allt fler länsstyrelser arbetar därför med pensions- och kompetensförsörjningsfrågorna, där kompetensanalyser, kompetensinventeringar och individuella kompetensplaner blir allt vanligare. Sjukfrånvaron på länsstyrelserna varierar mellan och . Staten som helhet hade . Kvinnorna hade generellt sett högre sjukfrånvaro än männen och stigande ålder medför en ökad sjukfrånvaro. Långtidssjukskrivningarna utgör mellan av den totala sjukfrånvaron. Flertalet länsstyrelser arbetar aktivt med åtgärder för att förebygga ohälsa. I den ekonomiadministrativa värderingen av de statliga myndigheterna som genomfört har sju länsstyrelser fått högsta värde (AA) på en niogradig skala. Elva har fått det tredje värdet (BA) och tre det fjärde högsta värdet (BB). Länsstyrelsernas totala verksamhetskostnader uppgick till och verksamhetens intäkter till . Därutöver har länsstyrelserna levererat till statskassan avseende avgifter m.m. som inbetalats till länsstyrelserna. Avgifterna avser bl.a. ansökningsavgifter, miljöskyddsavgifter och vissa EU-bidrag. Vidare administrerade länsstyrelserna transfereringar av olika slag, bl.a. lönegarantier, till ett värde av . Verksamheten finansierades till ungefär två tredjedelar av anslaget 32:1 Länsstyrelserna m.m. och uppgick till . En ökning med mot 2002 (4,). Det är främst pris- och löneomräkning av anslaget och medel för äldreskyddsombud som har medfört denna ökning. Andra anslag har tillfört till finansieringen av länsstyrelsernas verksamhet (en minskning med ), medan avgifter och andra ersättningar tillfört (oförändrad nivå). Den bidragsfinansierade verksamheten har, jämfört med föregående år, ökat sin andel av den totala finansieringen, från . Ökningen beror i första hand på att medel som tidigare direkt tilldelats via anslag i stället överförts som bidrag från andra myndigheter. Diagram 4.1 Länsstyrelsernas finansiering (%) 2004/05:1 UTGIFTSOMRÅDE 18 medel för satsningar inom ramen för allmänna regionalpolitiska åtgärder. Generellt uppvisar länsstyrelserna en komplex finansiell struktur med ett flertal olika finansieringskällor. De totala intäkterna uppgick till , vilket är en ökning med , eller , jämfört med föregående år. Intäkter av anslag är länsstyrelsernas största finansieringskälla och utgör av de totala intäkterna. För att länsstyrelserna skall kunna fullgöra sina uppgifter på ett tillfredsställande sätt inom ramen för tilldelade medel krävs fortsatt utveckling och effektivisering av verksamheten. Regeringen vill i det sammanhanget lyfta fram möjligheterna till fortsatt och vidareutvecklad samverkan samt gemensamt resursutnyttjande mellan länen. Detta har närmare belysts i den tidigare nämnda översynen av styrningen av länsstyrelsernas verksamhet. Det fortsatta utvecklingsarbetet kan bl.a. ta sin utgångspunkt i detta. Skillnader i finansiering förekommer dock mellan länsstyrelserna. i har, i relation till sina totala intäkter, en förhållandevis liten andel ramanslag och en stor andel finansiering via övriga anslag. Detta beror främst på försöksverksamheten med vidgad samordnad statlig länsförvaltning, vilken innebär att även verksamheter inom arbetsmarknad och skogsfrågor inordnats i . Även de nordligaste länen finansieras i större omfattning med övriga anslag än via anslaget 32:1 Länsstyrelserna m.m.. Detta beror främst på en, i förhållande till övriga län, större tilldelning av har i allt väsentligt funnit länsstyrelsernas årsredovisningar rättvisande (dnr. Fi 2004/1268). Dock har i och i fått revisionsberättelse med invändning avseende 2003.