prop · GT0359 · 2005-12-14 00:00:00 — Regeringens proposition 2005/06:59 Regeringen överlämnar denna proposition till . I propositionen läggs fram förslag som syftar till att effektivisera syste- met med företagsbot och öka den praktiska användningen av sanktionen för brott i näringsverksamhet. Härigenom bör incitamenten för en när- ingsidkare att organisera verksamheten på ett sätt som motverkar över- trädelser öka, vilket också torde få betydelse i konkurrenshänseende. Vid viss mindre allvarlig brottslighet i näringsverksamhet görs näringsidka- rens ansvar primärt i förhållande till det individuella ansvaret. Det moti- veras bl.a. av rättviseskäl. Det bidrar också till att göra företagsbotsinsti- tutet till en mer central del av det straffrättsliga systemet. Möjligheten att ålägga företagsbot utvidgas. Kravet på att brottslighe- ten skall ha inneburit ett grovt åsidosättande av de särskilda skyldigheter som är förenade med verksamheten eller annars vara av allvarligt slag slopas. Företagsbot skall dock inte åläggas för brott för vilka endast pen- ningböter är föreskrivet. Vidare kompletteras kravet på att näringsidkaren inte har gjort vad som skäligen kunnat krävas för att förebygga brottslig- heten med en bestämmelse av innebörd att företagsbot härutöver kan åläggas när brottet har begåtts av en person i ledande ställning eller en person som annars haft ett särskilt ansvar för tillsyn eller kontroll i verk- samheten. Beloppsgränserna för företagsbot justeras. Företagsbot skall fastställas till lägst och högst . Vidare förtydligas principerna för bestämmande av företagsbot liksom bestäm- melsen om jämkning och eftergift. Grunderna för jämkning och eftergift ändras också i vissa hänseenden. Näringsidkarens ansvar görs i viss utsträckning primärt i förhållande till det individuella ansvaret när det gäller oaktsamma brott i närings- verksamhet som straffvärdemässigt ligger på bötesnivå. ningsregel införs som innebär att ett brott som kan föranleda talan om företagsbot och som har begåtts av oaktsamhet och inte kan antas föran- Prop. 2005/06:59 leda annan påföljd än böter får åtalas av åklagare endast om åtal är påkal- lat från allmän synpunkt. En möjlighet att ålägga företagsbot genom strafföreläggande införs. Företagsbot skall kunna åläggas genom strafföreläggande om boten avser ett belopp som inte överstiger . Lagändringarna föreslås träda i kraft . Förslag till riksdagsbeslut.................................................................. Förslag till lag om ändring i Förslag till lag om ändring i 2.3Förslag till lag om ändring i lagen (1986:1009) om förfarandet i vissa fall vid förverkande m.m..................... Ärendet och dess beredning............................................................. Bakgrund och allmänna utgångspunkter ......................................... Förutsättningar för åläggande av företagsbot.................................. 5.2Kravet på grovt åsidosättande eller brottslighet av allvarligt slag slopas.......................................................... 5.3Kravet att näringsidkaren inte har gjort vad som skäligen kunnat krävas för att förebygga brottsligheten Undantaget för uppenbart oskäliga fall slopas.................. En mer generell begränsning av tillämpningsområdet...... Beloppsgränser och regler om bestämmande av företagsbot .......... Reglerna om bestämmande av företagsbot förtydligas..... Jämkning och eftergift..................................................................... 7.2Grunderna för jämkning och eftergift förtydligas och Förhållandet mellan företagsboten och det individuella Nuvarande reglering m.m. ................................................ En åtalsprövningsregel införs ........................................... Företagsbot genom strafföreläggande ............................................. Företagsbot genom strafföreläggande............................... Beloppsgränser för föreläggande av företagsbot .............. Rättsverkan av utländsk dom........................................................... 10.2Utländsk brottmålsdoms rättsverkan i förhållande till Bör företagaransvaret lagregleras? Förslag till lag om ändring i ......................... Förslag till lag om ändring i .................. 14.3Förslag till lag om ändring i lagen (1986:1009) om förfarandet i vissa fall vid förverkande m.m..................... Sammanfattning av betänkandet Straffansvar för juridiska personer (SOU 1997:127)...................................................... Remissinstanserna (SOU 1997:127).................................... Företagsbot (Ds 2001:69).................................................... Remissinstanserna (Ds 2001:69) ......................................... Antagande av rambeslut om straffrättsliga regler vid föroreningar från fartyg)...................................................... Rådets rambeslut om förstärkning av det straffrättsliga regelverket för bekämpande av föroreningar orsakade och rådets direktiv om föroreningar förorsakade av fartyg och införandet av sanktioner för Utdrag ur protokoll vid regeringssammanträde .160 Regeringen föreslår att antar regeringens förslag till 1.lag om ändring i , 2.lag om ändring i , 3.lag om ändring i lagen (1986:1009) om förfarandet i vissa fall vid förverkande m.m. Regeringen har följande förslag till lagtext. 2.1Förslag till lag om ändring i Härigenom föreskrivs i fråga om dels att 36 kap. 710 §§ skall ha följande lydelse, dels att det i balken skall införas en ny paragraf, 36 kap. 10 a §, av föl- jande lydelse. För brott som har begåtts i utöv- ningen av näringsverksamhet skall, på yrkande av allmän åkla- gare, näringsidkaren åläggas före- tagsbot, om 1.brottsligheten har inneburit ett grovt åsidosättande av de sär- skilda skyldigheter som är förena- de med verksamheten eller annars är av allvarligt slag och 2.näringsidkaren inte har gjort vad som skäligen kunnat krävas för att förebygga brottsligheten. Första stycket gäller inte, om brottsligheten varit riktad mot när- ingsidkaren eller om det annars skulle vara uppenbart oskäligt att ålägga företagsbot. Företagsbot skall fastställas till lägst och högst . För brott som har begåtts i utöv- ningen av näringsverksamhet skall, på yrkande av allmän åkla- gare, näringsidkaren åläggas före- tagsbot, om det för brottet är före- skrivet strängare straff än pen- ningböter och 1.näringsidkaren inte har gjort vad som skäligen kunnat krävas för att förebygga brottsligheten, eller 2.brottet har begåtts av a)en person i ledande ställning grundad på befogenhet att före- träda näringsidkaren eller att fatta beslut på näringsidkarens vägnar, eller b)en person som annars haft ett särskilt ansvar för tillsyn eller kontroll i verksamheten. Första stycket gäller inte, om brottsligheten varit riktad mot när- ingsidkaren. Företagsbot skall fastställas till lägst och högst . 1Senaste lydelse 1986:1007. 2Senaste lydelse 1986:118. När storleken av företagsbot be- stäms, skall särskild hänsyn tas till brottslighetens art, omfattning och förhållande till näringsverksamhe- ten. När storleken av företagsbot be- stäms, skall, med beaktande av straffskalan för brottet, särskild hänsyn tas till den skada eller fara som brottsligheten inneburit samt till brottslighetens omfattning och förhållande till näringsverksamhe- ten. Skälig hänsyn skall också tas till om näringsidkaren tidigare ålagts att betala företagsbot. Företagsbot får efterges eller sättas lägre än vad som bort ske med tillämpning av 9 §, 1.om påföljd för brottet ådöms näringsidkaren eller företrädare för denne, 2.om brottet medför annan be- talningsskyldighet eller särskild rättsverkan för näringsidkaren el- ler 3.om det annars är påkallat av särskilda skäl. Företagsbot får sättas lägre än vad som borde ha skett med till- lämpning av 9 §, 1.om brottet medför annan be- talningsskyldighet eller särskild rättsverkan för näringsidkaren och den samlade reaktionen på brotts- ligheten skulle bli oproportioner- ligt sträng, 2.om näringsidkaren efter för- måga försökt förebygga, avhjälpa eller begränsa de skadliga verk- ningarna av brottet, 3.om näringsidkaren frivilligt angett brottet, eller 4.om det annars finns särskilda skäl för jämkning. Om det är särskilt påkallat med hänsyn till något förhållande som avses i första stycket får företags- bot efterges. Om ett brott som kan föranleda talan om företagsbot 1. har begåtts av oaktsamhet, och 2. inte kan antas föranleda an- nan påföljd än böter får brottet åtalas av åklagare en- dast om åtal är påkallat från all- män synpunkt. 3Senaste lydelse 1986:118. 4Senaste lydelse 1986:118. Denna lag träder i kraft . Förslag till lag om ändring i Härigenom föreskrivs att 48 kap. 2, 4 och 5 §§ skall ha följande lydelse. Strafföreläggande enligt detta kapitel innebär att den misstänkte till godkännande eller föreläggs ett bötesstraff efter vad åklagaren anser att brottet bör föranleda. Under förutsättningar som anges i 4 § andra stycket får strafföreläggande avse villkorlig dom eller sådan påföljd i förening med böter. Av 5 a § framgår att ett strafföreläg- gande också får omfatta ett enskilt anspråk som avser betalningsskyldig- het. Föreläggande av ordningsbot enligt detta kapitel innebär att den miss- tänkte till godkännande eller föreläggs ett bö- tesstraff efter vad som bestämts enligt 14 §. Är brott förenat med egendoms förverkande, annan sådan särskild rättsverkan eller särskild rättsverkan i form av avgift enligt lagen (1994:419) om brottsofferfond, skall också denna föreläggas den miss- tänkte till godkännande. Detsamma gäller kostnad för blodprovstagning och blodundersökning som avser den misstänkte och som har gjorts för utredning om brottet. I fråga om sådan kostnad tillämpas bestämmelserna om särskild rättsverkan. Är brott förenat med företagsbot skall också denna genom strafföre- läggande föreläggas den misstänk- te till godkännande. Bötesstraff får föreläggas genom strafföreläggande beträffande brott, för vilket böter ingår i straffskalan, dock inte normerade böter. Det finns särskilda bestämmelser om föreläggande av bötesstraff för brott som har begåtts av någon som är . Bestämmelsen i 34 kap. 1 § för- sta stycket 2 är tillämplig vid föreläggande av bötesstraff. Villkorlig dom eller sådan påföljd i förening med böter får föreläggas genom strafföreläggande i fall då det är uppenbart att rätten skulle döma till sådan påföljd. Detta gäller dock inte för brott som har begåtts av nå- gon som inte har fyllt eller om det finns anledning att förena den villkorliga domen med en föreskrift om samhällstjänst. Företagsbot får föreläggas ge- nom strafföreläggande i fall då boten inte överstiger . Senaste lydelse 1996:1624. Senaste lydelse 1998:605. Strafföreläggande får inte utfärdas, om förutsättningar för allmänt åtal inte föreligger, om i föreläggandet inte tas upp om i föreläggandet inte tas upp alla brott av den misstänkte, vilka alla brott av den misstänkte, vilka enligt åklagarens vetskap förelig- enligt åklagarens vetskap förelig- ger till bedömning, ger till bedömning, eller om målsäganden förklarat, att han avser att föra talan om enskilt han eller hon avser att föra talan anspråk i anledning av brottet som om enskilt anspråk i anledning av avser annat än betalningsskyldig- brottet som avser annat än betal- om talan om företagsbot skall föras i anledning av brottet. Denna lag träder i kraft . 3 Senaste lydelse 1994:1412. 2.3Förslag till lag om ändring i lagen (1986:1009) om förfarandet i vissa fall vid förverkande m.m. Härigenom föreskrivs i fråga om lagen (1986:1009) om förfarandet i vissa fall vid förverkande m.m. dels att 2 § skall ha följande lydelse, dels att det i lagen skall införas en ny paragraf, 5 §, av följande lydelse. En fråga som avses i 1 § prövas, En fråga som avses i 1 § prövas, om inte annat följer av 3 §, av om inte annat följer av 3 eller 5 §, tingsrätten efter särskild talan. av tingsrätten efter särskild talan. inte annat framgår av denna lag, Om inte annat framgår av denna gäller för sådan talan i tillämpliga lag, gäller för sådan talan i till- lämpliga delar reglerna i rätte- om åtal för brott på vilket inte kan gångsbalken om åtal för brott på följa svårare straff än böter. vilket inte kan följa svårare straff får dock avgöras utan huvudför- Målet får dock avgöras handling, om en sådan förhandling utan huvudförhandling, om en så- inte behövs med hänsyn till utred- dan förhandling inte behövs med ningen i målet och inte heller be- hänsyn till utredningen i målet och gärs av någon av parterna. inte heller begärs av någon av par- Utfärdas stämning, skall den mot vilken talan riktas föreläggas att in- ställa sig till huvudförhandling eller yttra sig skriftligen vid påföljd att egendomen annars kan förklaras förverkad. Uteblir han från förhandling- en eller yttrar han sig inte, skall egendomen förklaras förverkad, om det inte framgår att talan är ogrundad. Innan ett mål avgörs utan huvudförhandling, skall parterna ges tillfälle att slutföra sin talan, om det inte är uppenbart obehövligt. Företagsbot får föreläggas när- ingsidkare genom strafföreläg- gande. I sådana fall gäller 48 kap. 25, 68, 10 och 12 a §§ rätte- gångsbalken i tillämpliga delar och det som sägs där om den miss- tänkte gäller i stället den som före- läggs företagsbot. Ett strafföreläggande om före- tagsbot godkänns genom att när- ingsidkaren 1. undertecknar en förklaring om att denne erkänner de omstän- digheter som ligger till grund för föreläggandet och godtar den fö- 1 Senaste lydelse 2000:178. retagsbot som tagits upp i föreläg- Prop. 2005/06:59 gandet, och 2. lämnar förklaringen till den mottagare som är behörig att ta emot förklaringen enligt föreskrif- ter som meddelas av regeringen. Föreläggandet kan också god- kännas genom att hela beloppet betalas till den myndighet som regeringen föreskriver. En sådan betalning skall inte anses som ett godkännande, om det framgår att näringsidkaren inte har avsett att godkänna föreläggandet. Ett godkännande är utan verkan om det sker sedan åklagaren har väckt talan om företagsbot. Denna lag träder i kraft . 3 Ärendet och dess beredning Prop. Regeringen beslutade att tillkalla en särskild utredare för att utreda frågor om sanktioner vid brott i näringsverksamhet med syfte att effektivisera bekämpningen av den ekonomiska brottsligheten (dir. 1995:95). Utredningen, som antog namnet , överlämnade betänkandet Straffansvar för juridiska per- soner (SOU 1997:127). Utredningens sammanfattning av betänkandet finns i bilaga 1 och dess lagförslag i bilaga 2. Betänkandet har remissbehandlats. över remissinstanserna finns i bilaga 3. En sammanställning av remiss- yttrandena finns tillgänglig i (dnr Ju1997/3660/L5). Som ett led i den fortsatta beredningen av frågan om en reform av före- tagsbotsinstitutet utarbetades inom en promemoria med förslag till effektivisering av regelsystemet inom ramen för det be- fintliga systemet med företagsbot, Företagsbot (Ds 2001:69). En sammanfattning av departementspromemorian och dess lagförslag finns i bilaga 4 respektive bilaga 5. En förteckning över remissinstanser- na finns i bilaga 6. En sammanställning av remissyttrandena finns till- gänglig i (dnr Ju1997/3660/L5). föreslog Europeiska kommissionen ett direktiv om föroreningar orsakade av fartyg och införandet av påföljder, inbegripet brottspåföljder, för föroreningsbrott (EUT C 76, 25.3.2004, s. 5). kompletterade kommissionen förslaget till direktiv med ett för- slag till rådets rambeslut om förstärkning av det straffrättsliga regelverket för bestraffning av föroreningar orsakade av fartyg (EUT C 76, 25.3.2004, s. 15). mentet en promemoria om antagande av rambeslutet, Antagan- de av rambeslut om straffrättsliga regler vid föroreningar från fartyg. Promemorian har remissbehandlats. En förteckning över remissinstan- serna finns i bilaga 7. En sammanställning av remissyttrandena finns tillgänglig i (dnr N2005/3212/RS). promemorian utarbetade regeringen proposition 2004/05:157 Antagande av rambeslut om straffrättsliga regler vid föroreningar från fartyg. positionen föreslog regeringen att skulle godkänna rambeslu- Regeringen redovisade också huvuddragen kring de lagändringar som Några konkreta lagförslag lades inte fram i proposi- tionen, utan det angavs att de redovisade lagstiftningsbehoven skulle komma att beredas vidare och behandlas i ett senare sammanhang. dagen godkände rambeslutet (prop. 2004/05:157, bet. 2004/05:TU13, rskr. 2004/05:292). Rambeslutet och direktivet antogs av rådet för ekonomiska och finansiella frågor (EKOFIN) ; rådets rambeslut om förstärkning av det straffrättsliga regelverket för bekämpande av föroreningar orsakade av fartyg (EUT L 255, 30.9.2005, s. 164) och och rådets direktiv om föroreningar för- orsakade av fartyg och införandet av sanktioner för överträdelser (EUT L 255, 30.9.2005, s. 11). Rambeslutet och direktivet finns i bilaga 89. I detta lagstiftningsärende behandlar regeringen främst de förslag som lagts fram i departementspromemorian. Vidare lämnas förslag till de lag- ändringar som bör vidtas för att fullt ut skall uppfylla rambeslu- tets åtaganden om ansvar och påföljder för juridiska personer. Propositionen bygger på en överenskommelse mellan den socialdemo- Prop. 2005/06:59 kratiska regeringen och . Regeringen beslutade att inhämta Lagrådets yttran- de över de lagförslag som finns i bilaga 10. Lagrådet har lämnat försla- gen utan erinran. Yttrandet finns i bilaga 11. I förhållande till de remitte- rade förslagen har det gjorts vissa ändringar av redaktionell karaktär. 4 Bakgrund och allmänna utgångspunkter Bestämmelserna om företagsbot infördes . Lagstiftningen byggde på ett förslag från kommissionen (Ju 1982:05) mot ekonomisk brottslig- het (prop. 1985/86:23, bet. 1985/86:JuU13, rskr. 1985/86:110). Till grund för förslaget låg delbetänkandet Företagsbot (Ds Ju 1984:5). Företagsbot skall åläggas näringsidkare vid brott som har begåtts i när- ingsverksamhet, om brottsligheten inneburit ett grovt åsidosättande av de särskilda skyldigheter som är förenade med verksamheten eller annars är av allvarligt slag och näringsidkaren inte har gjort vad som skäligen kun- nat krävas för att förebygga brottsligheten. Tillkomsten av systemet med företagsbot motiverades med att det då gällande sanktionssystemet var otillräckligt när det gällde att komma till rätta med brott i näringsverksamhet. Ett skäl till det uppgavs vara bris- tande proportioner mellan ådömda påföljder och de ekonomiska intressen som kan stå på spel för ett företag. De straff som mättes ut framstod som otillräckliga från preventiv synpunkt. En annan brist angavs vara att för- verkande endast kunde användas för att till samhället dra in faktiska upp- nådda förtjänster av brott. Eftersom förverkande inte kunde användas för att eliminera utsikten till vinst ansågs ordningen kunna inbjuda till chans- tagningar från företagets sida. Det ansågs därför finnas behov av en sank- tion mot företag med påtagligt repressiva inslag. Företagsboten konstruerades inte som en brottspåföljd utan som en särskild rättsverkan av brott, och skulle utgöra ett komplement till det individuella straffansvaret. Systemet med företagsbot har dock kritiserats från bl.a. effektivitetssyn- punkt. tillsatte därför regeringen en utredning med uppgift att utreda frågor om sanktioner vid brott i näringsverksamhet, Företagsbots- utredningen (dir. 1995:95). Utredningen skulle bl.a. utvärdera reglerna om företagsbot och utifrån denna utvärdering föreslå hur sanktionssy- stemet när det gäller brott inom näringsverksamhet skall effektiviseras. Utredningen avlämnade sitt betänkande, Straffansvar för juridiska per- soner (SOU 1997:127), . Betänkandet innehåller en genomgång och analys av sanktionsmöjligheterna vid brott och andra överträdelser begångna inom ramen för juridiska personers verksamhet. I betänkandet föreslogs bl.a. att de nuvarande reglerna om företagsbot skulle upphävas och att juridiska personer i stället skulle kunna dömas till straff för brott som fysiska personer begått i den juridiska personens verksamhet. Enskilda näringsidkare skulle också kunna bestraffas på motsvarande sätt. Vidare skulle stat och kommun, med undantag för brott begångna vid myndighetsutövning, omfattas av regleringen. Förslaget innebär inte att brottsbegreppet ändras. Liksom tidigare skul- le enbart fysiska personer kunna begå brott och straffansvar för juridiska personer skulle, liksom när det gäller åläggande av företagsbot, förutsätta att brott begåtts inom ramen för den juridiska personens verksamhet. I princip skulle tillämpningsområdet för straffansvaret för juridiska personer endast omfatta vissa utvalda brott, vid vilka det är särskilt före- skrivet att företagsböter skall kunna dömas ut, dvs. ett selektivt urval. Huvudtanken var att det selektiva urvalet endast skulle omfatta närings- reglerande straffbestämmelser. Enligt förslaget skulle det emellertid ock- så införas en fakultativ genombrottsregel som kompletterar det selektiva urvalet. Genombrottsregeln innebär att det under vissa förutsättningar skall vara möjligt att döma juridiska personer till ansvar också för andra brott än de som ingår i det selektiva urvalet. Endast personer som ingår i den juridiska personens ledning eller som haft i uppdrag att svara för viss del av verksamheten skulle kunna utlösa straffansvar för den juridiska personen enligt genombrottsregeln. Vidare skulle ansvar enligt genom- brottsregeln fordra att det varit fråga om ett grovt åsidosättande av de skyldigheter som är förenade med verksamheten. När det gäller mindre allvarliga brott på det näringsreglerande området ansåg utredningen att det normalt var tillräckligt med straff för den juri- diska personen. Av den anledningen föreslogs en särskild bestämmelse om åtalsunderlåtelse för den som är misstänkt för brott i det fall åtal för brottet väcks mot en juridisk person. Utredningen föreslog även att principerna för det s.k. företagaransvaret skulle kodifieras. betänkande fick ett i många avseenden posi- tivt bemötande vid remissbehandlingen. Utredningens förslag bedömdes vara väl genomtänkta och underbyggda. Ett antal remissinstanser kritise- rade emellertid utredningen för att inte i tillräcklig omfattning ha utrett möjligheterna att, i stället för att införa ett helt nytt system, förbättra och effektivisera det nuvarande systemet med företagsbot. Bl.a. menade att det inte kan uteslutas att det nuvarande systemet skulle kunna fungera effektivt om det fick en annan utformning och föreslog därför att frågan utreds vidare. Hovrätten över och ansåg att det mot bakgrund av att utredningen inte tillräckligt analyserat och utvärderat det nuvarande systemet var svårt både att bedöma vilka brister det nuvarande systemet har och om det var motiverat att ersätta det nuva- rande systemet med straffansvar för juridiska personer. Utredningens förslag till den s.k. genombrottsregeln kritiserades också från rättssäker- hets- och legalitetssynpunkt. Förslaget har inte lett till några författningsändringar. mot utredningens förslag och den omständigheten att det kan ifrågasättas om det är motiverat att genomföra så omfattande och komplicerade sy- stemförändringar bl.a. införandet av ett straffansvar för juridiska perso- ner och det selektiva urvalet när de i praktiken endast kommer att berö- ra mindre allvarlig brottslighet, aktualiserade frågan om inte de ovan nämnda problemen bör angripas på ett annat sätt än det som utredningen Mot denna bakgrund gjordes bedömningen att det bör övervägas om man inte genom mer begränsade förändringar i det nuvarande systemet kan komma till rätta med de svagheter som är förknippade med företags- Ett förslag till sådana förändringar, som innebär att det nuvarande systemet med företagsbot effektiviseras, har därför utarbetats inom i departementspromemorian Företagsbot (Ds Även om de förslag som presenterats i många avseenden avvi- ker från de som presenterats i betänkande finns det betydande likheter i inriktningen av förslagen, bl.a. såtillvida att till-