prop · GS03111 · 2005-03-31 00:00:00 — Skälen är att detta alternativ dels tar hänsyn till om det finns flera barn i hushållet och därmed gynnar den mest utsatta barngruppen, dels innebär ett rejält tillskott till alla studerande med barn. Det är viktigt med ett samband mellan antalet barn och bidragets storlek. En differentierad modell tar hänsyn till om hushåll har fler barn även om bidraget inte ökar lika mycket för varje ytterligare barn. Barntillägget inom bostadsbidraget följer samma princip. Modellen bygger på tanken att det finns vissa stordriftsfördelar, t.ex. gemensamma hushållsutgifter, med fler barn. Även maxtaxan i barnomsorgsavgiften är utformad enligt principen att initialkostnaden är högst. De flesta studerandehushåll har bara hunnit få ett eller två barn. Det är därför angeläget att det ekonomiska stödet är förhållandevis påtagligt redan för dessa studerande. Därför antas den föreslagna differentierade modellen gynna flest antal studerande med barn. Det innebär att reformen får snabbare genomslag genom att redan den som har ett barn får ett ordentligt ekonomiskt tillskott. Eftersom både barn- och studerandeperspektivet beaktas i det differentierade alternativet kan utformningen av stödet motiveras ur såväl familjepolitisk som utbildningspolitisk synvinkel. Regeringen skall få meddela föreskrifter om tilläggsbidragets storlek i förhållande till antal barn och studieomfattning. Tilläggsbidraget bör lämnas med ett bidrag för vardera barn som viktas olika beroende på det totala antalet barn som ingår i hushållet. Störst tyngd ges till det första barnet i hushållet. Även studieomfattningen påverkar beräkningarna. Regeringen beräknar att tilläggsbidrag vid heltidsstudier kan lämnas av prisbasbeloppet för det första barnet, av prisbasbeloppet för det andra barnet och av prisbasbeloppet per barn fr.o.m. det tredje barnet. Det innebär att studerande beräknas få ett tilläggsbidrag avseende fyra veckors heltidsstudier med för det första barnet, med för det andra barnet och med per barn fr.o.m. det tredje barnet. Totalt får således vårdnadshavare med ett barn , med två barn och med tre barn . Beräkningarna avser 2006 och fyra veckors heltidsstudier. Regeringen avser att utfärda bestämmelser i enlighet härmed. Detta förfarande avviker från de principer som i övrigt gäller Prop. 2004/05:111 studiestödssystemet, nämligen att beloppsnivåerna regleras i lag. osäkerhet som präglar det statistiska underlaget för reformen gör att det är rimligt att avvakta utfallet innan beloppsnivåerna bestäms i lag. Regeringen avser att återkomma till med lagförslag . Tabell 5.1 visar hur mycket olika heltidsstuderande kan få i tilläggsbidrag beroende på hur många barn de har och beroende på studietid. Tabell 5.1 Beräknade belopp och utgifter för tilläggsbidraget, belopp i kronor 2006 Bidragsvariabel (veckobelopp vid heltidsstudier i % av PBB) Belopp per studiemånad (9 mån/år) Total utgift [] Studiemedel beräknas och utbetalning sker normalt vid tio tillfällen . För att kunna jämföra tilläggsbidraget med ersättningar som betalas ut lämnas i tabell 5.2 en redovisning av vad det totala månadsbeloppet uppgår till för en heltidsstuderande. Tabell 5.2 Jämförelse av förslaget för respektive hushåll, belopp i kronor per studiemånad Beträffande övriga förutsättningar för tilläggsbidraget skall regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer bemyndigas att meddela närmare föreskrifter. 8Belopp för vardera barn utöver de två första. 9Avser antal studiemedelstagare som berörs. De som har fler än ett barn förekommer i flera Regeringens förslag: Tilläggsbidrag skall lämnas för då den studerande bedriver studier på minst halvtid. Storleken av bidraget bestäms i förhållande till studiernas omfattning på helfart, trekvartsfart eller halvfart. Arbetsgruppens förslag: Överensstämmer med regeringens. Remissinstanserna: De fåtal instanser som yttrat sig är positiva till Skälen för regeringens förslag: Studiemedel lämnas endast under studietid. Systemet hindrar däremot inte att studier bedrivs . Tilläggsbidraget inom studiemedelssystemet skall därför knytas till studietiden och endast lämnas man faktiskt får studiemedel. En förutsättning för rätt till studiemedel är att studierna bedrivs på minst halvtid. Detsamma bör gälla för tilläggsbidraget. Antalet deltidsstuderande är visserligen inte många, men studerande med barn har rimligen större behov av mer flexibla studier. Tilläggsbidraget skall således utformas i enlighet med övriga regler för studiemedel även i denna del och bestämmas i förhållande till studiernas omfattning. Regeringens förslag: Reglerna för tilläggsbidraget skall i så stor utsträckning som möjligt överensstämma med reglerna för studiemedel. Regeringens bedömning: Vid bedömning av rätt till det särskilda tilläggslånet i studiemedelssystemet skall den tid som studerande varit föräldralediga precis före studiernas början vara överhoppningsbar. Arbetsgruppens förslag: Arbetsgruppen föreslår att tilläggsbidraget så långt som möjligt skall följa reglerna i studiemedelssystemet. Remissinstanserna: Remissinstanserna delar arbetsgruppens förslag. CSN framhåller att det är viktigt att inte komplicera studiemedelssystemet i onödan. Reglerna behöver vara överblickbara för de studerande. CSN och Universitets Studentkår konstaterar att den som varit föräldraledig precis före studiernas början ofta inte kan få tilläggslån eftersom man inte har haft den inkomst som krävs för detta man uppburit föräldrapenning. CSN föreslår att föräldraledighet i direkt anslutning till studiernas början bör vara överhoppningsbar tid, så att prövningen av inkomsten för rätt till tilläggslån i stället skall grundas på den inkomst personen hade före barnets födelse. Skälen för regeringens förslag och bedömning: Utformningen av tilläggsbidraget behöver så långt som möjligt följa övriga regler i studiemedelssystemet. Skälen härtill är både ekonomiska och administrativa. Dessutom är det ur den studerandes synvinkel viktigt att regelverket är enkelt och tydligt. Det innebär t.ex. att bidraget skall kunna lämnas utan någon Prop. 2004/05:111 särskild ansökan. Nödvändiga uppgifter skall lämnas tillsammans med ordinarie ansökan om studiemedel. Nuvarande regler om ansökan om studiemedel skall därför gälla och omfatta även tilläggsbidraget. Även gällande studiemedelsregler vid sjukdom och återkrav vid t.ex. felaktiga uppgifter eller vid studieavbrott skall enligt regeringens mening tillämpas på tilläggsbidraget. Ett par remissinstanser har i sammanhanget tagit upp möjligheten att få tillgång till det särskilda tilläggslånet i studiemedelssystemet för personer som varit föräldralediga precis före studiernas början. I det nya studiemedelssystemet som gäller från kan studerande som är 25 och äldre, under vissa förutsättningar, få ett tilläggslån utöver studiemedlen. motsvarar detta vid heltidsstudier. Regelverket kräver också att den studerande haft en sammanlagd inkomst av tjänst och näringsverksamhet före studierna som uppgår till om studierna påbörjas . Inkomstgränsen medför bl.a. att studerande som närmast före studierna varit föräldralediga sällan kvalificerar sig för att få utnyttja denna utökade lånemöjlighet. Den studiesociala utredningen hade i uppdrag att analysera förutsättningarna för att införa ett barntillägg. I betänkandet, Studerande och trygghetssystemen (SOU 2003:130), framhålls att den ekonomiska situationen för studerande med barn kan underlättas genom att de ges möjlighet att utnyttja tilläggslån i studiemedelssystemet. Åtgärden skulle underlätta det livslånga lärandet och stimulera studerande att förena studier med föräldraskap. Detta skulle även bidra till en mer jämställd tillvaro mellan män och kvinnor. Även CSN har i skilda sammanhang påpekat att tilläggslånets nuvarande utformning missgynnar studerande som varit föräldralediga studierna påbörjats. Regeringen anser att det är rimligt att även se över nuvarande regler för tilläggslån i samband med att tilläggsbidrag införs till studerande med barn. Remissinstanserna menar att detta är ytterligare en åtgärd som kan underlätta för föräldrar att studera. Regeringen delar denna uppfattning. Studerande som är föräldralediga precis före studiernas början har små möjligheter att få tilläggslån om inte tiden med föräldraledighet görs överhoppningsbar för inkomstberäkning. Även om det är få personer som berörs av regeln så kan den avskräcka eller utgöra ett onödigt hinder från studier. Regeringen avser därför att utforma reglerna så att föräldraledigheten görs överhoppningsbar vid inkomstprövningen för rätt till tilläggslån. Regeringens förslag: Tilläggsbidraget skall inte beaktas vid beräkning av bostadsbidrag, återbetalning av underhållsstöd eller bostadstillägg till Arbetsgruppens förslag: Överensstämmer med regeringens. Remissinstanserna: Ett antal remissinstanser, däribland CSN, ÖKS och SFS, tillstyrker arbetsgruppens förslag. Skälen för regeringens förslag: De skilda samhällsstöden samspelar Prop. 2004/05:111 med varandra i olika avseenden. Det finns ett stort antal regler som avgör om de olika förmånerna och ersättningarna kan uppbäras eller om de reduceras när förmånerna sammanfaller. De förbättringar som kommer att genomföras beträffande de familjepolitiska stöden gör, tillsammans med tilläggsbidraget till studerande, att den ekonomiska situationen för studerande med barn förbättras. Vid utformningen av tilläggsbidraget behöver en modell väljas för hur bidraget skall samordnas med andra förmåner. Normalt beaktas inte bidragsdelen av studiemedlen, som är skattefri, vid beräkning av andra förmåner. Ett viktigt undantag utgör bostadsbidraget. Bostadsbidraget är inkomstprövat och minskas om den bidragsgrundande inkomsten överstiger ett visst belopp för ett kalenderår. Den bidragsgrundande inkomsten beräknas som summan av överskottet av inkomst av tjänst, näringsverksamhet och kapital. Dessutom räknas av studiemedel i form av studiebidrag med i inkomstunderlaget. För vuxenstuderande med rekryteringsbidrag räknas hela bidraget med. Barnbidraget räknas däremot inte in i den bidragsgrundande inkomsten. Bestämmelserna om samordning återfinns i regelverket kring bostadsbidraget. Tilläggsbidraget inom studiemedlen kan alltså samordnas med bostadsbidraget enligt olika modeller. Regeringen anser i likhet med arbetsgruppen att tilläggsbidraget, för att få bäst fördelningsmässig genomslagskraft i förhållande till syftet att gynna barn i ekonomiskt utsatta familjer, inte skall beaktas vid beräkning av bostadsbidraget eller vid beräkning av bostadsbidraget till pensionärer. Även av administrativa skäl är detta alternativ att föredra. Alternativet att helt beakta stödet, precis så som gäller för rekryteringsbidraget, skulle innebära att bostadsbidraget skulle minska av tilläggsbidraget. En del av den positiva effekten av tilläggsbidraget skulle då gå om intet. Förslaget har också stöd av remissinstanserna. Även vid återbetalning av underhållsstöd ingår bidragsdelen i studiemedlen i inkomstunderlaget. Detsamma gäller rekryteringsbidrag till vuxenstuderande. Samordningen av det nya tilläggsbidraget med reglerna för underhållsstöd skall enligt regeringens mening ske på motsvarande sätt som beträffande bostadsbidraget, dvs. tilläggsbidraget skall inte beaktas vid beräkningen. Regeringens förslag: Tilläggsbidraget skall handhas av . Arbetsgruppens förslag: Överensstämmer i princip med regeringens. Arbetsgruppen föreslog att skall lämna aktuella personuppgifter som behövs för att administrera bidraget till de administrativa myndigheterna. Remissinstanserna: De remissinstanser som berör frågan tillstyrker förslaget. bedömer att CSN och ÖKS redan med nuvarande lagreglering har rätt att ta del av uppgifter som rör uppgift om Prop. 2004/05:111 vårdnadshavare. Skälen för regeringens förslag: Studiemedelsadministrationen handhas av CSN och således skall den myndigheten även hantera tilläggsbidraget. Mot bakgrund av att bedömer att CSN och ÖKS redan med nuvarande lagreglering kan ta del av uppgifter som rör vårdnadshavare, kan några ytterligare administrativa bestämmelser inte anses nödvändiga. Regeringens bedömning: () bör följa och två gånger redovisa omfattningen av tilläggsbidraget till studerande med barn. CSN bör också, inom ramen för sin bevakning av den studiesociala utvecklingen, redovisa tilläggsbidragets effekter. En fristående och samlad utvärdering av tilläggsbidraget bör redovisas . En samlad uppföljning av de genomförda satsningarna med förbättringar för barn i ekonomiskt utsatta familjer skall också genomföras. Skälen för regeringens bedömning: Men hänsyn till att det statistiska underlaget för reformen har vissa brister är det inte möjligt att med stor säkerhet bedöma dess effekter innan den genomförts och fått verka . CSN bör därför två gånger lämna en redovisning av omfattningen av tilläggsbidraget till studerande med barn. Av redovisningen skall bl.a. framgå omfattningen av de tilläggsbidrag som betalats ut samt myndighetens bedömningar av utflödet av tilläggsbidrag under . Det är vidare angeläget att CSN fortlöpande analyserar tilläggsbidraget vad gäller dess eventuella dynamiska effekter. En fristående och samlad utvärdering av tilläggsbidraget bör redovisas . Som redan framgått i avsnitt 5.3.1 avser regeringen att avvakta utfallet av reformen innan beloppsnivåerna bestäms i lag. Förslagen i denna proposition utgör tillsammans med dem i propositionen om Ett reformerat underhållsstöd (prop. 2004/05:116) samt propositionen om Ändrade regler för bostadsbidrag (prop. 2004/05:112) en omfattande satsning på förbättringar för barn i ekonomiskt utsatta familjer. Regeringen avser därför att redovisa en samlad uppföljning av de genomförda satsningarna för att se hur väl resultaten överensstämmer med syftet med insatserna. Regeringens förslag: Motsvarande system med tilläggsbidrag för studerande med barn skall införas inom ramen för rekryteringsbidraget till vuxenstuderande. Arbetsgruppens förslag: Överensstämmer med regeringens. Remissinstanserna: Majoriteten av remissinstanser ställer sig bakom CSN ifrågasätter dock att tilläggsbidraget införs inom rekryteringsbidraget eftersom det stödet redan har en kraftigt Handikappförbundens samarbetsorgan menar att det är viktigt att tilläggsbidraget även införs i rekryteringsbidraget eftersom det är en stödform som är specifikt riktad mot personer med Skälen för regeringens förslag: kompletteras studiemedelssystemet med ett rekryteringsbidrag till Stödet används som ett verktyg i kommunernas uppsökande verksamhet när det gäller att stimulera till studier på grundskole- och gymnasienivå. Rekryteringsbidrag får lämnas under Även om rekryteringsbidraget inte har inordnats i studiemedelssystemet harmonierar det i stora delar med detta studiestöd. Införandet av ett tilläggsbidrag till studerande med barn i studiemedelssystemet aktualiserar även anpassningar i rekryterings- bidraget till vuxenstuderande. För att bibehålla stödets rekryteringskraft anser regeringen att ett tilläggsbidrag skall införas även inom Majoriteten av remissinstanser ställer sig bakom Reglerna för tillägget skall vara samma som de som skall gälla Motsvarande anpassningar behöver därför göras i tillämpliga delar i rekryteringsbidraget till vuxenstuderande. 6Förbättrade möjligheter till studiestöd för äldre studerande 6.1Höjd åldersgräns för rätt till studiemedel Regeringens förslag: Åldersgränsen för rätt till studiemedel höjs till . Promemorians förslag: Överensstämmer med regeringens. Remissinstanserna: De remissinstanser som yttrar sig tillstyrker att åldersgränsen höjs till . SFS, TCO och anser att höjningen är bra men inte tillräcklig. CSN anser att åldersgränsen borde höjas till eftersom det är en mer vedertagen gräns och även är den övre gräns som gäller för studiebidrag för vissa bristyrkesutbildningar. Statskontoret avstyrker förslaget med hänsyn till att kostnadskonsekvenserna inte är möjliga att överblicka. Skälen för regeringens förslag: I dagens samhälle där krav ställs på kompetensutveckling under i princip hela yrkeslivet är det viktigt att möjligheter till finansiering av studier finns jämförelsevis högt upp i åldrarna. dagens åldersgräns för rätt till studiemedel, återstår för de flesta personer fortfarande 15 av aktiv yrkesverksamhet. Under en så är det troligt att individen behöver genomgå någon form av utbildning för att kunna möta de krav som ställs i arbetslivet. Det är därför rimligt att det finns möjligheter att utbilda sig både inom sitt yrke och för en ny yrkesinriktning även för den Prop. 2004/05:111 som är något . Inom det äldre studiemedelssystemet fanns en möjlighet att bevilja studiemedel om det fanns särskilda skäl. Även inom de dåvarande vuxenstudiestöden fanns möjligheter att få studiestöd om det fanns särskilda skäl. Erfarenheterna från dessa äldre studiestöd visar att det fanns ett relativt stort intresse för studiestöd bland personer , men att intresset avtog successivt . Ur samhällsekonomisk synpunkt är studier att föredra framför studier senare i livet. I många fall finns det dock goda skäl att studera även efter ungdomsåren. En höjd åldersgräns och därmed förbättrade möjligheter att finansiera sin utbildning kan anses gynna såväl den enskilde som samhället. Den enskilde får bättre möjligheter att finansiera sina studier och samhället drar nytta av att individen fortsatt kan vara en tillgång på arbetsmarknaden. Regeringen föreslår därför att studiemedel skall kunna beviljas t.o.m. det kalenderår då den studerande fyller . Eftersom därefter återstår i arbetslivet och eftersom intresset för studier, och därmed behovet av studiestöd, avtar, finns det dock inte skäl att höja åldersgränsen utöver detta. CSN har framfört synpunkten att studiemedel i stället bör lämnas . Nämnden menar att är en mer vedertagen åldersgräns och att studiebidrag för studier på bristyrkesutbildningar kan beviljas . Andra remissinstanser, bl.a. SFS, TCO och , anser att höjningen är ett steg i rätt riktning men inte tillräcklig. Resurserna som har beräknats för att förbättra studiestödet för äldre studerande är emellertid begränsade. En höjning av åldersgränsen skulle enligt regeringens bedömning kräva resurser som överstiger de beräknade medlen och riskerna för att lån inte kan återbetalas skulle öka. I samband med att åldersgränsen höjs till avser regeringen att avskaffa möjligheten att få studiemedlets bidragsdel för utbildningar inom s.k. bristyrkesområden. Denna möjlighet finns för den som är mellan . I och med att det blir möjligt att få studiemedel med både bidrag och lån upp blir dessa bestämmelser i stort sett obsoleta, även om den som är just mister möjligheten att beviljas bidrag. Det finns dock inte skäl att behålla dessa bestämmelser för den lilla studerandegrupp som är just . Övergångsregler kommer dock att införas så att ingen som påbörjat studier utifrån dessa regler skall drabbas oförutsett av att bestämmelserna ändras. 6.2Lånetrappan flyttas fyra år Regeringens förslag: Nedtrappningen i rätten att låna inom studiemedelssystemet skall påbörjas . En nedtrappning av möjligheten att ta studielån skall ske . Promemorians förslag: Överensstämmer med regeringens. Remissinstanserna: En stor majoritet av remissinstanserna , däribland Nationellt centrum för flexibelt lärande, och LO, tillstyrker att lånetrappan flyttas och gäller . SFS och TCO anser att det är bra att lånetrappan flyttas uppåt, men menar att det bästa vore om lånetrappan avskaffades helt. CSN anser att lånetrappan bör flyttas uppåt i enlighet med nämndens eget förslag beträffande en åldersgräns . Skälen för regeringens förslag: En av grundprinciperna i studiemedelssystemet är att studielånen inte skall vara större än att de kan betalas tillbaka. Rätten att låna begränsas därför enligt en s.k. lånetrappa. Motivet till trappan är alltså att skuldsättningen för personer med kort återbetalningstid inte skall bli alltför hög. En hög skuld kombinerad med en kort återbetalningstid leder både till höga årliga belopp att betala för individen och till risker för att hela lånet inte betalas tillbaka. Subventionen i systemet skall ligga på tilldelningssidan och det skall vara lätt för den studerande att se vad han eller hon själv bekostar och vad samhället bidrar med. I promemorian konstaterades att lånetrappan delvis motverkar möjligheten till ett livslångt lärande. För att studier skall vara ett reellt alternativ är det för många viktigt att komma upp i en ersättningsnivå som motsvarar studiemedlets totalbelopp. Det är således viktigt att studiemedel kan beviljas med både bidrag och lån så långt detta är möjligt. Möjligheten att ta studielån måste alltså vägas mot den återbetalningsbörda den studerande får efter avslutade studier och mot riskerna för att statens kostnader i form av ej återbetalda lån ökar. Bland andra TCO och SFS menar att de argument som finns för lånetrappan inte är tillräckligt starka. TCO menar att det finns en åldersdiskriminering inbyggd i systemet som hindrar förkovring och förbättrade möjligheter på arbetsmarknaden. Regeringen konstaterar att utgångspunkten för studiemedelssystemet är att lånen skall återbetalas i sin helhet. Denna grundprincip måste ligga fast. Därför är det inte möjligt att avskaffa lånetrappan. Vid obegränsade lånemöjligheter ända upp till den övre åldersgränsen skulle det inte vara ovanligt att ha en studieskuld på . De årsbelopp den studerande då skulle åläggas att betala skulle bli mycket höga. Med rätt till nedsättning av årsbeloppen till av inkomsten under de återstående åren till , en rätt som redan finns genom de nuvarande trygghetsreglerna, skulle riskerna för att lån inte återbetalas dessutom bli avsevärda. En justering av bestämmelserna kan dock genomföras utan att huvudprinciperna i studiemedelssystemet överges. Regeringen anser därför att lånetrappan skall finnas kvar i studiemedelssystemet, men att den skall flyttas uppåt i åldrarna. Majoriteten av remissinstanserna är positiva till en sådan förändring. Nuvarande begränsning av lånerätten inträder som redan nämnts . Regeringen bedömer att denna begränsning i stället kan starta utan att riskerna för orimligt höga återbetalningsbelopp eller stora avskrivningskostnader ökar alltför mycket. Rätten att låna trappas med förslaget ned . Personer som är kommer därmed att kunna ta studielån utan någon särskild begränsning av lånerätten. antal veckor med lån Förslaget innebär att den som t.ex. påbörjar en utbildning har rätt till studielån (). En person som är får möjlighet att läsa med studielån i sammanlagt . Det skall dock observeras att en studerande som vid exempelvis bestämmer sig för att byta sektor eller verksamhet inte alltid kan beviljas lån . Antalet studieveckor som den studerande har haft studielån skall räknas in i det sammanlagda antalet veckor och minskar således lånerätten (se även det förslag som lämnas i avsnitt 6.3 om vad som föreslås gälla för helt återbetalda studielån). Som ytterligare ett exempel kan nämnas att en person som exempelvis påbörjar studier ges möjlighet att låna , vilket innebär att han eller hon kan ha en studieskuld på vid studiernas slut. Återbetalningen av lånet påbörjas då . Med en månadsinkomst vid återbetalningens början på ca och normal löne- och ränteutveckling, är lånet vid tillämpning av trygghetsreglerna (nedsättning till av inkomsten) återbetalat . Regeringen bedömer sammantaget inte risken för ökade avskrivningar som överhängande. Även låntagarens återbetalningsbörda hålls nere genom de trygghetsregler som redan finns i återbetalningssystemet. Förslaget innebär en väsentlig förbättring för samtliga studerande . Personer kan låna utan särskild prövning av lånerätten, vilket inte är möjligt. För personer i åldrarna 45 ökar lånemöjligheten markant och för studerande ges en möjlighet att låna som inte finns med dagens bestämmelser. 6.3Tidigare lån som är återbetalade skall inte beaktas