prop · GS03162 · 2005-06-14 00:00:00 — Regeringens proposition 2004/05:162 Ny värld ny högskola Regeringen överlämnar denna proposition till . (Utbildnings- och ) I propositionen lämnar regeringen förslag, gör bedömningar och redo- visar sin syn inom flera områden som berör svenska universitet och högskolor. Syftet är att i fråga om svensk högre utbildning öka utbild- ningens internationalisering och attraktivitet, skapa tydlighet och jämförbarhet internationellt och nationellt, bidra till höjd kvalitet, breddad rekrytering och skapa en större tydlighet i tillträdesreglerna. Inledningsvis presenterar regeringen en nationell strategi för internationalisering av den högre utbildningen. Strategin tar sin utgångspunkt i befintliga mål för internationalisering på såväl nationell som internationell nivå. Regeringen redovisar i strategin sin syn på angelägna mål för att främja internationalisering av den högre utbildningen. Strategin skall vara ett stöd för och bidra till ett fokuserat och målmedvetet internationaliseringsarbete. Dessutom gör regeringen i anslutning till detta bedömningar som syftar till att stärka inresande utbytesstudenters rättssäkerhet, främja utvecklingen av gemensamma utbildningsprogram mellan lärosäten i och andra länder samt underlätta erkännandet av svensk högre utbildning utomlands. För att bidra till svensk högre utbildnings jämförbarhet, attraktivitet och gångbarhet internationellt lämnar regeringen förslag till och gör bedömningar i fråga om förändringar i utbildnings- och examens- strukturen för svensk högre utbildning. Detta görs framför allt mot bakgrund av deltagande i den s.k. Bolognaprocessen som inbegriper ett drygt 40-tal europeiska länder. Processen syftar till att främja rörlighet, anställningsbarhet och konkurrenskraft som utbildningskontinent. För att nå målen i Bolognadeklarationen strävar de deltagande länderna efter att skapa jämförbara strukturer för högre Särskilt viktig är uppdelningen av högre utbildning i tre Regeringen föreslår att den svenska högre utbildningen indelas i tre nivåer: grundnivå, avancerad nivå och forskarnivå. Utbildning på varje nivå skall förutsätta och bygga på utbildning på tidigare nivåer. Särskilda beskrivningar för var och en av nivåerna föreslås i högskolelagen. Regeringen föreslår också att samtliga examina skall ges på någon av nivåerna. Vidare gör regeringen bedömningen att varje kurs inom utbildning på grund- och avancerad nivå bör nivåbestämmas så att den tillhör antingen grundnivå eller avancerad nivå. Nya examensbeskrivningar bör utformas för alla examina. Principer för när en utbildning bör avslutas med en yrkesexamen anges. Regeringen gör vidare bedömningen att en masterexamen bör införas på avancerad nivå, att den bör förutsätta en tidigare examen om på grundnivå och att den bör omfatta heltidsstudier. Frågan om vilka universitet och högskolor samt enskilda utbildningsanordnare som bör får tillstånd att utfärda masterexamen berörs. Vidare gör regeringen bedömningen att en särskild examenskategori för det konstnärliga området bör införas. Doktorsexamen bör fortsatt omfatta heltidsstudier, men det bör kunna ske ett tillgodoräknande av studier inom masterexamen för utbildning på forskarnivå. Regeringens uppfattning är att den totala normalstudietiden för att nå en doktorsexamen bör vara . Regeringen gör vidare bedömningen att arbetet med breddad rekrytering fortsatt bör stödjas och har för avsikt att vidga uppgifterna för Myndigheten för till att omfatta även stöd till breddad rekrytering och pedagogisk utveckling. Rådet för högre utbildning hos bör därmed avvecklas. Regeringen bedömer att det finns behov av att särskilt stödja lärosätenas utvecklingsarbete inför genomförandet av reformerna som gäller utbildnings- och examensstrukturen och att även denna uppgift bör ligga på Myndigheten för . När det gäller tillträde till högre utbildning föreslås i propositionen bl.a. ändringar i bestämmelserna om behörighet och urval i syfte att göra reglerna enkla, rättvisa och enhetliga. Bestämmelserna om grundläggande behörighet skall ändras så att kraven på sökande från gymnasieskolan och gymnasial vuxenutbildning blir mer enhetliga. Kraven för särskild behörighet för utbildningar som leder fram till en yrkesexamen skall som fastställas av . Standardbehörigheterna skall avvecklas. För övriga utbildningar som vänder sig till nybörjare skall varje högskola, inom vissa av fastställda ramar, besluta vilka krav som skall gälla. Universitet och högskolor skall få bestämma vilka urvalsgrunder som skall gälla för högst av platserna på en utbildning som vänder sig till nybörjare. Syftet är att ta till vara meriter och erfarenheter som är särskilt betydelsefulla för utbildningen vid sidan om betyg och högskoleprov. För att kunna särskilja sökande som har likvärdiga meriter bör lärosätena få möjlighet att använda sig av prov eller intervjuer innan lottning används. Fördjupningskurser i matematik och i andra moderna språk än engelska i gymnasieskolan bör ges ett större värde vid antagning till högre utbildning. Förslag till riksdagsbeslut.................................................................. Förslag till lag om ändring i högskolelagen (1992:1434)......................................................................... 2.2Förslag till lag om ändring i lagen (1993:792) om tillstånd att utfärda vissa examina..................................... 2.3Förslag till lag om ändring i studiestödslagen (1999:1395)....................................................................... 2.4Förslag till lag om ändring i tandvårdslagen (1985:125)......................................................................... 2.5Förslag till lag om ändring i hälso- och sjukvårdslagen (1982:763)......................................................................... 2.6Förslag till lag om ändring i lagen (1982:764) om vissa anställningar som läkare vid upplåtna enheter, m.m......... Förslag till lag om ändring i lagen (2001:1286) om likabehandling av studenter i högskolan........................... Ärendet och dess beredning............................................................. Globalt attraktiv och konkurrenskraftig utbildning .......... Breddad rekrytering rättvis antagning ........................... Internationalisering av högre utbildning ......................................... nationella .........initiativ för internationalisering Det internationella ......samarbetet inom högre utbildning Samarbetet i och med Samarbetet inom Europeiska unionen 5.4Nationell strategi för internationalisering av den högre Strategins syfte och tillämpning ..................... 5.4.4Strategi för internationalisering av den Utbildning för hållbar utveckling...................................... Inresande utbytesstudenters rättssäkerhet......................... Gemensamma examina och utbildningsprogram.............. Information till utlandet .................................................... Erkännande av svensk högre utbildning......... En ny utbildnings- och examensstruktur ......................................... universitets- och högskolereform..... 1993/942003/04 ............................................ Översyn av vissa examensfrågor och utredning om forskarutbildning ...................... Nivåer inom högre utbildning........................................... Indelning av högre utbildning och examina i tre nivåer ....................................................... Beskrivning av utbildning på grundnivå, avancerad nivå och forskarnivå ...................... Erkännande av studieperioder och examina ................... Bilaga till examensbevis för examina på Tillgodoräknande av utbildning.................... Principer för yrkesexamina ............................................. Generella examina på grundnivå .................. Generella examina på avancerad nivå .......... Examina på forskarnivå .................................................. Tillstånd att utfärda examina .......................................... Examensbenämningar och deras översättning................ Examensbenämningar på svenska ................ Översättning av examensbenämningar ......... Propositionen Den öppna högskolan .............................. Nästa steg för breddad rekrytering.................................. Fortsatt stöd för breddad rekrytering .............................. Uppföljning av lärosätenas rekryteringsarbete ............... Samverkan med gymnasieskolan.................................... Mottagande och stöd ....................................................... Rekryteringen till utbildning på forskarnivå................... Regler för tillträde till högre utbildning ........................................ Tillträdesregler för utbildningar som vänder sig till nybörjare i högskolan ............ Tillträdesregler för utbildning på avancerad nivå och forskarnivå .................... Översikt över nuvarande bestämmelser.......................... Tillträde till utbildning på grundnivå.............................. 8.4Tillträde till program som leder till en generell eller en konstnärlig examen på avancerad nivå .............. Tillträde till utbildning på forskarnivå............................ Antagningsförfarande och urval ................... 9.1Förslaget till lag om ändring i högskolelagen (1992:1434)..................................................................... 9.2Förslaget till lag om ändring i lagen (1993:792) om tillstånd att utfärda vissa examina................................... 9.3Förslaget till lag om ändring i studiestödslagen (1999:1395)..................................................................... 9.4Förslaget till lag om ändring i tandvårdslagen (1985:125)....................................................................... 9.5Förslaget till lag om ändring i hälso- och sjukvårdslagen (1982:763).............................................. 9.6Förslaget till lag om ändring i lagen (1982:764) om vissa anställningar som läkare vid upplåtna enheter, m.m.................................................................... 9.7Förslaget till lag om ändring i lagen (2001:1286) om likabehandling av studenter i högskolan................... Magisterexamen i internationell belysning (Ds 2003:4) ....................................................................... Sammanfattning av departementspromemorian Högre utbildning i utveckling Bolognaprocessen i svensk belysning (Ds 2004:2)....................................................... Förteckning över de remissinstanser som avgivit yttrande över departementspromemorian Magisterexamen i internationell belysning (Ds 2003:4) ................................ Förteckning över de remissinstanser som avgivit yttrande över departementspromemorian Högre utbildning i utveckling Bolognaprocessen i svensk belysning (Ds 2004:2) ....................................................................... Sammanfattning av betänkandet En Ny tillväxt (SOU 2004:27) ..................................................... Förteckning över de remissinstanser som avgivit yttrande över betänkandet En Ny Doktorsutbildning kraftsamling för excellens och tillväxt (SOU 2004:27).... Sammanfattning av betänkandet Tre vägar till den öppna högskolan (SOU 2004:29) ..................................... Förteckning över de remissinstansersom avgivit yttrande över betänkandet Tre vägar till den öppna högskolan (SOU 2004:29).................................................................. Förteckning över de remissinstanser som avgivit yttrande över promemorian Förslag till nivåbeskrivning för de tre nivåerna i högre utbildning (dnr U2005/1541/UH).......... Förteckning över de remissinstanser som avgivit yttrande över promemorian Förslag om grundläggande behörighet till högre utbildning (dnr U2005/4092/UH) ...250 Utdrag ur protokoll vid regeringssammanträde ........... Regeringen föreslår att dels antar regeringens förslag till 1.lag om ändring i högskolelagen (1992:1434), 2.lag om ändring i lagen (1993:792) om tillstånd att utfärda vissa examina, 3.lag om ändring i studiestödslagen (1999:1395), 4.lag om ändring i tandvårdslagen (1985:125), 5.lag om ändring i hälso- och sjukvårdslagen (1982:763), 6.lag om ändring i lagen (1982:764) om vissa anställningar som läkare vid upplåtna enheter, m.m., och 7.lag om ändring i lagen (2001:1286) om likabehandling av studenter i högskolan, dels godkänner vad regeringen föreslagit om riktlinjer för behörighet och urval till högre utbildning (avsnitten 8.3.1, 8.3.2 och 8.3.3). Regeringen har följande förslag till lagtext. 2.1Förslag till lag om ändring i högskolelagen (1992:1434) Härigenom föreskrivs i fråga om högskolelagen (1992:1434) dels att 1 kap. 79 och 1112 §§, 2 kap. 5, 5 a och 7 §§ samt 4 kap. 2 § skall ha följande lydelse, dels att det i lagen skall införas två nya paragrafer, 1 kap. 9 a och 10 a §§, av följande lydelse. Utbildningen skall omfatta såväl Utbildningen skall ges på avancerad nivå, och väsentligen bygga på de kunskaper väsentligen bygga på de kunskaper som eleverna får på nationella som eleverna får på nationella eller specialutformade program i medge undantag när det gäller medge undantag när det gäller förmåga att självständigt urskilja, formulera och lösa problem, och beredskap att möta förändringar i arbetslivet. Inom det område som utbildningen avser skall studenterna, utöver kunskaper och färdigheter, utveckla förmåga att 1 Senaste lydelse 2001:1263. Den grundläggande högskoleutbildningen skall ge studenterna förmåga att göra självständiga och kritiska bedömningar, förmåga att självständigt urskilja, formulera och lösa problem, samt beredskap att möta förändringar i arbetslivet. Inom det område som utbildningen avser skall studenterna, utöver kunskaper och färdigheter, utveckla förmåga att söka och värdera kunskap på vetenskaplig nivå, utbyta kunskaper även med personer utan specialkunskaper inom området. Forskarutbildningen skall, utöver vad som gäller för grundläggande högskoleutbildning, ge de kunskaper och färdigheter som behövs för att självständigt kunna bedriva forskning. söka och värdera kunskap på Prop. 2004/05:162 vetenskaplig nivå, utbyta kunskaper även med personer utan specialkunskaper inom området. Utbildning på avancerad nivå skall väsentligen bygga på de kunskaper som studenterna får inom utbildning på grundnivå eller motsvarande kunskaper. Utbildning på avancerad nivå skall innebära fördjupning av kunskaper, färdigheter och förmågor i förhållande till utbildning på grundnivå och skall, utöver vad som gäller för utbildning på grundnivå, ytterligare utveckla studenternas förmåga att självständigt integrera och använda kunskaper, utveckla studenternas förmåga att hantera komplexa företeelser, frågeställningar och situationer, och utveckla studenternas förutsättningar för yrkesverksamhet som ställer stora 2 Senaste lydelse 2001:1263. krav på självständighet eller för forsknings- och utvecklingsarbete. Utbildning på forskarnivå skall väsentligen bygga på de kunskaper som studenterna får inom utbildning på grundnivå och avancerad nivå eller motsvarande kunskaper. Utbildning på forskarnivå skall, utöver vad som gäller för utbildning på grundnivå och på avancerad nivå, utveckla de kunskaper och färdigheter som behövs för att självständigt kunna bedriva forskning. Examina skall avläggas på grundnivå, avancerad nivå eller forskarnivå. Regeringen meddelar föreskrifter om vilka examina som får avläggas och på vilken nivå de skall avläggas. Regeringen föreskriver vilka examina inom grundläggande högskoleutbildning som får avläggas. beslutar vid vilka högskolor dessa examina får avläggas. Regeringen föreskriver dock vilka examina som får avläggas vid . Ett tillstånd att utfärda examina får lämnas bara om utbildningen uppfyller de krav som ställs på grundläggande högskoleutbildning enligt detta kapitel och de särskilda krav som regeringen föreskriver. Dessutom skall det i ett rikstäckande perspektiv finnas ett allmänt intresse av att examina får utfärdas. Regeringen beslutar vid vilka högskolor som examina på grundnivå respektive avancerad nivå får avläggas. Regeringen får meddela föreskrifter om att någon annan myndighet får besluta i examina som får avläggas vid . Ett tillstånd att utfärda examina får lämnas bara om utbildningen uppfyller de krav som ställs på kapitel och de särskilda krav som finns i förordningsbestämmelser. Dessutom skall det i ett rikstäckande perspektiv finnas ett allmänt intresse av att examina får utfärdas. 3 Senaste lydelse 2000:1370. Om det inte längre finns förutsättningar enligt 11 § andra stycket första meningen att utfärda en generell examen i ett visst huvudämne eller med en viss inriktning eller en yrkesexamen, skall anmoda högskolan att avhjälpa bristerna. Finns bristerna helt eller till Finns bristerna helt eller till som sägs i första stycket, får som sägs i första stycket, får regeringen besluta att högskolan högskolan inte längre får utfärda inte längre får utfärda en sådan en sådan examen som bristerna Om det meddelas ett sådant beslut, får dock högskolan också föreskrifter om att någon annan därefter utfärda examen för de myndighet får besluta om detta. studenter som har påbörjat sin Om det meddelas ett beslut om att en högskola inte längre får utfärda vid den högskolan före beslutet. en examen, får dock högskolan Detta gäller dock bara om också därefter utfärda examen för utbildningen omfattar ett program de studenter som har påbörjat sin eller en kurs som kan leda fram till utbildning vid den högskolan före en sådan examen som beslutet Detta gäller dock bara om utbildningen omfattar ett program eller en kurs som kan leda fram till en sådan examen som beslutet Frågor som avses i andra stycket skall avgöras av regeringen, om de avser . Därvid får regeringen ta hänsyn också till om det i ett rikstäckande perspektiv finns ett allmänt intresse av att examina får utfärdas vid . Regeringen föreskriver vilka examina inom forskarutbildning som får avläggas. Examina inom forskarutbildning får avläggas vid universiteten. Vid andra högskolor får sådana examina avläggas inom de vetenskapsområden som finns vid högskolan med stöd av beslut enligt 2 kap. 5 §. Examina på forskarnivå får avläggas vid universiteten. Vid andra högskolor får sådana examina avläggas inom de vetenskapsområden som finns vid högskolan med stöd av beslut enligt 2 kap. 5 §. 4Senaste lydelse 2000:1370. 5Senaste lydelse 1997:797. Fakultetsnämnderna skall ansvara för forskning och utbildning på forskarnivå. Nämnderna skall också ansvara för utbildning på grundnivå och avancerad nivå, om inte eller högskolan inrättar särskilda organ för utbildning på dessa nivåer. Universitet och högskolor där lärarexamen får avläggas skall dock alltid ha ett särskilt organ med ansvar för lärarutbildning och för forskning som knyter an till sådan utbildning. och högskolor där det finns vetenskapsområde skall det särskilda organet ha ansvar också för sådan utbildning på forskarnivå som knyter an till lärarutbildningen. Högskolorna skall därutöver alltid ha särskilda organ för utbildning på grundnivå och avancerad nivå och för För forskarutbildning finns de vetenskapsområden som bestämmer. Dessa vetenskapsområden finns vid universiteten. På ansökan av en högskola som inte är universitet, kan regeringen besluta att ett eller flera av vetenskapsområdena skall finnas vid den högskolan. Ett sådant beslut får meddelas, om grundutbildning och forskning vid högskolan har en sådan kvalitet och omfattning inom vetenskapsområdet att forskarutbildning kan bedrivas på en hög vetenskaplig nivå. För utbildning på forskarnivå finns de vetenskapsområden som bestämmer. Dessa vetenskapsområden finns vid universiteten. På ansökan av en högskola som inte är universitet, kan regeringen besluta att ett eller flera av vetenskapsområdena skall finnas vid den högskolan. Ett sådant beslut får meddelas, om utbildning på grundnivå och avancerad nivå samt forskning vid högskolan har en sådan kvalitet och omfattning inom vetenskapsområdet att utbildning på forskarnivå kan bedrivas på en hög vetenskaplig nivå. Det skall finnas minst en fakultetsnämnd vid varje universitet och vid varje högskola där det finns vetenskapsområde med stöd av beslut enligt 5 §. Fakultetsnämnderna skall ansvara för forskning och forskarutbildning. Nämnderna skall också ansvara för grundutbildningen, om inte eller högskolan inrättar särskilda organ för den utbildningen. Universitet och högskolor där lärarexamen får avläggas skall dock alltid ha ett särskilt organ med ansvar för grundläggande lärarutbildning och för forskning som knyter an till sådan utbildning. och högskolor där det finns vetenskapsområde skall det särskilda organet ha ansvar också för sådan forskarutbildning som knyter an till lärarutbildningen. Högskolorna skall därutöver alltid ha särskilda organ för grundutbildning och forskning som inte hör till ansvarsområdet för någon fakultetsnämnd. 6Senaste lydelse 1998:1832. 7Senaste lydelse 2000:830. Universiteten och sådana högskolor som avses i första stycket skall bestämma vilka fakultetsnämnder som skall finnas och vilket ansvarsområde som varje nämnd skall ha. Ett ansvarsområde behöver inte sammanfalla med ett vetenskapsområde. Vid högskolor som inte är universitet får ansvarsområdet för forskarutbildning dock bara avse de vetenskapsområden som finns vid högskolan med stöd av beslut enligt 5 §. Regeringen meddelar särskilda bestämmelser om sammansättningen av styrelse, fakultetsnämnd och eventuella särskilda organ för grundutbildningen vid . forskning som inte hör till Prop. 2004/05:162 ansvarsområdet för någon Universiteten och sådana högskolor som avses i första stycket skall bestämma vilka fakultetsnämnder som skall finnas och vilket ansvarsområde som varje nämnd skall ha. Ett ansvarsområde behöver inte sammanfalla med ett vetenskapsområde. Vid högskolor som inte är universitet får ansvarsområdet för utbildning på forskarnivå dock bara avse de vetenskapsområden som finns vid högskolan med stöd av beslut enligt 5 §. Regeringen meddelar särskilda föreskrifter om sammansättningen av styrelse, fakultetsnämnd och eventuella särskilda organ för utbildning på grundnivå och avancerad nivå vid . Om inte annat följer av föreskrifter som meddelas av regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer, avgör den högskola som anordnar en utbildning vilka behörighetsvillkor som skall gälla för att bli antagen till utbildningen. Till sådan grundläggande högskoleutbildning som anordnas av en kommun eller ett landsting skall sökande antas utan avseende på folkbokföringsort. 1.Denna lag träder i kraft utom i fråga om 1 kap. 12 §, 2 kap. 5, 5 a och 7 §§ samt 4 kap. 2 § som träder i kraft . 2.De nya bestämmelserna i 1 kap. 79 a och 10 a11 a §§ skall tillämpas i fråga om utbildning som börjar efter utgången av eller examina som utfärdas därefter. 3.Regeringen får meddela föreskrifter om i vilken utsträckning utbildning får fullföljas och examen tas ut enligt äldre bestämmelser. De beslut om tillstånd att utfärda examina som regeringen eller någon annan myndighet har fattat med stöd av äldre bestämmelser gäller fortfarande. 2.2Förslag till lag om ändring i lagen (1993:792) om tillstånd att utfärda vissa examina Härigenom föreskrivs i fråga om lagen (1993:792) om tillstånd att utfärda vissa examina dels att 3 § skall upphöra att gälla, dels att 1, 2 och 7 §§ skall ha följande lydelse. En enskild fysisk eller juridisk person som anordnar utbildning (enskild utbildningsanordnare) får endast efter tillstånd utfärda sådana examina som regeringen med stöd av högskolelagen (1992:1434) meddelat föreskrifter om. Tillstånd får lämnas endast om utbildningen uppfyller de krav som uppställs i 2 eller 3 §. Följande krav gäller för att få utfärda andra examina än doktors- och licentiatexamina. Utbildningen skall vila på vetenskaplig eller konstnärlig grund och bedrivas så att den i övrigt uppfyller de krav som uppställs på grundläggande högskoleutbildning i 1 kap. högskolelagen (1992:1434).