prop · GT0323 · 2005-10-18 00:00:00 — Källa: Labour Force Survey (LFS), . Huvudindikator 22 Investeringar i kompetensutveckling (RL 23), strukturindikator Totala offentliga utgifter för utbildning som andel av BNP.40 Investeringar i kompetensutveckling (2002) Källa: Joint //frågeformulär. 39Låg=Mindre än gymnasieutbildning; Medel=Avslutad gymnasieutbildning; Hög=Avslutad universitetsutbildning. 40Den demografiska strukturen bör beaktas i analysen. Huvudindikator 23 Deltagande i personalutbildning (RL 23) Andel sysselsatta som har deltagit i personalutbildning, i procent. Deltagande i personalutbildning (1999) Källa: CVTS, . Huvudindikator 24 Arbetskraftsdeltagande (RL 17) Antalet personer i arbetskraften (sysselsatta + arbetslösa) som andel av antalet personer i befolkningen i arbetsför åldern , i procent. Källa: Quarterly Labour Force Survey, . Huvudindikator 25 Genomsnittlig pensionsålder (RL 18), strukturindikator Den faktiska genomsnittliga pensionsåldern viktad med sannolikheten att lämna arbetskraften vid en viss ålder. Faktisk genomsnittlig pensionsålder (2003) Källa: Labour Force Survey (LFS), och DG EMPL. Huvudindikator 26 Gap i sysselsättningsgrad mellan män och kvinnor (RL 18) Skillnaden i sysselsättningsgraden mellan män och kvinnor, i procentenheter. Mäns sysselsättningsgrad jämfört med kvinnors Källa: Quarterly Labour Force Survey, . Huvudindikator 27 Gap i relativ arbetslöshet mellan kvinnor och män (RL 18) Skillnaden i relativ arbetslöshet mellan kvinnor och män, i procentenheter. Kvinnors relativa arbetslöshet jämfört med mäns -0,4 Källa: harmoniserade arbetslöshetsserie. Huvudindikator 28 Lönegap mellan kvinnor och män (RL 22), Skr. 2005/06:23 strukturindikator Kvinnors månadslön i procent av mäns månadslön. Lönegap mellan kvinnor och män (2003) Källa: Lönestatistisk årsbok 2003, . Huvudindikator 29 Sysselsättningens inverkan på föräldraskap (RL 18) Sysselsättningsgrad för personer i åldern med eller utan barn , i procent. Sysselsättningens inverkan på föräldraskap -4,0 Källa: Arbetskraftsundersökningen (), . Huvudindikator 30 Barnomsorg (RL 18) Barn i barnomsorg i förhållande till alla barn i samma åldersgrupp42, i procent. Källa: (2004). Huvudindikator 31 Avbruten skolgång (RL 23), strukturindikator Andel 18-24-åringar som har avbrutit skolgången och som endast genomgått grundskola (ISCED-nivå 2) eller lägre och som inte deltar i vidareutbildning, i procent. Andel 18-24-åringar som har avbrutit skolgången Källa: Labour Force Survey (LFS), . 41Hänsyn har tagits till skillnader mellan kvinnor och män i ålder, utbildningsnivå, arbetstid, sektor och yrkeskategori. 42Deltagande i öppen fritidsverksamhet är inte inkluderat i uppgifterna. Huvudindikator 32 Skillnad i relativ arbetslöshet för mindre Skr. 2005/06:23 gynnade personer (RL 19) Skillnad i relativ arbetslöshet för mindre gynnade personer43 (enligt nationell definition) jämfört med den totala relativa arbetslösheten, i procentenheter. Skillnad i relativ arbetslöshet - Födda inom EU15/EEA -0,2 - Födda utanför EU15/EEA - Med nedsatt arbetsförmåga Huvudindikator 33 Skillnad i relativ arbetslöshet mellan icke EU15- medborgare och EU15-medborgare (19) Skillnad i relativ arbetslöshet mellan icke EU15-medborgare och EU15-medborgare, i procentenheter. Skillnad i relativ arbetslöshet Källa: Arbetskraftsundersökningen (), . Skillnad i relativ arbetslöshet mellan icke EU25-medborgare och EU25-medborgare, i procentenheter. Skillnad i relativ arbetslöshet Källa: Arbetskraftsundersökningen (), . Huvudindikator 34 Låginkomsttagare (21) Antal personer med låg inkomst44 som andel av arbetskraften, i procent. Låginkomsttagare (2001) Källa: EU-SILC, . 43Med mindre gynnade grupper avses personer födda utanför och personer med funktionshinder. När det gäller skillnaderna mellan utrikes födda och hela befolkningen har dessa skattats med andra vikter än när nivåerna för utrikes födda respektive befolkningen skattas. Det innebär att de skillnader som redovisas skiljer sig något åt jämfört med om nivån för utrikes födda subtraheras från nivån för befolkningen som helhet. 44Personer med låg inkomst definieras som andelen av de individer som betecknas i arbete (antingen som anställd eller som egen företagare) enligt den definition där individerna är mest aktiva (dvs. i den aktivitet för vilken information finns att tillgå, som individerna har varit sysselsatta av totala antalet månader) i vilken hushållens disponibla inkomst motsvarar en disponibel inkomst motsvarande nationell medianinkomst. Huvudindikator 35 Fattigdomsfälla (låg inkomst) (RL 19), Skr. 2005/06:23 strukturindikator Marginaleffekten vid en ökad arbetsinsats (ökning av antalet arbetade timmar eller byte till högre avlönat arbete) med hänsyn tagen till den sammantagna effekten av ökade skatter och minskade bidrag. Beräknas som kvoten av förändring i inkomstskatt (inklusive den allmänna egenavgiften) plus förändring (minskning) av bidrag, dividerat med ökning av bruttoinkomsten. Indikatorn uttrycks i procent och avser en diskret inkomstförändring från av en genomsnittlig industriarbetarlön. Fattigdomsfälla (2003) Sammanboende med två barn, där den ena har inkomst Ensamstående förälder med två barn Källa: och . Huvudindikator 36 Arbetslöshetsfälla (RL 19), strukturindikator Tröskeleffekten visar hur stor del av bruttolönen individen till följd av ökad skatt och minskade bidrag inte får behålla när han/hon går från arbetslöshet till att arbete. Beräknas som ett minus kvoten mellan förändring i disponibel inkomst och förändring i bruttolön. Indikatorn uttrycks i procent och avser en ensamstående person som går från arbetslöshet till ett arbete med en inkomst motsvarande av en genomsnittlig industriarbetarlön. Arbetslöshetsfälla (2003) Källa: och . Huvudindikator 37 Skatt på arbete för låginkomsttagare (22), strukturindikator Skattekil för arbete: inkomstskatt samt arbetstagarens och arbetsgivarens sociala avgifter inklusive särskild löneskatt minus kontantstöd dividerat med arbetskostnaden för en ensamstående löntagare med lön motsvarande av en genomsnittlig industriarbetarlön, i procent. Skatt på arbete för låginkomsttagare Källa: och . Huvudindikator 38 Odeklarerat arbete (RL 21) Inom denna riktlinje finns inga inom EU överenskomna indikatorer. Inledande diskussioner har lett fram till slutsatsen att det odeklarerade arbetets storlek i förhållande till BNP och andelen personer som utfört odeklarerat arbete torde vara två relevanta mått inom sysselsättningsstrategin. Därför redovisas dessa två mått. Andel personer som uppgivit att de utfört odeklarerat arbete (2001) Svarat sektorns andel av BNP (2002) Källa: Skattestatistisk årsbok 2004. Huvudindikator 39 Regionala skillnader variationskoefficienten Skr. (RL 17), strukturindikator Standardavvikelsen för sysselsättning (arbetslöshet) dividerat med viktat nationellt genomsnitt (åldersgrupp ), NUTS II. Regionala skillnader (2003) Källa: Labour Force Survey (LFS), . Huvudindikator 40 Regionala skillnader missgynnade regioner (RL 17) 1.Andel av missgynnade regioner i termer av sysselsättning och arbetslöshet (i relation till alla regioner och till befolkningen i arbetsför ålder/arbetskraften, NUTS II). 2.Skillnaden mellan genomsnittlig sysselsättning/arbetslöshet i de missgynnade regionerna och riksgenomsnittet i relation till riksgenomsnittet av sysselsättning/arbetslöshet, NUTS II. Restriktion: och av riksgenomsnittet för sysselsättningsgrad respektive en relativ arbetslöshet. Regionala skillnader missgynnade regioner Andel av arbetskraften som bor i missgynnade regioner, % Källa: Labour Force Survey (LFS), . Tilläggsindikatorer för att stödja analysen i det nationella handlingsprogrammet genom att sätta nationell politik och dess utfall i ett sammanhang45 Tilläggsindikator 1 BNP-tillväxt (RL 17), strukturindikator Årlig BNP-tillväxt, % Källa: ESA95, DG ECFIN. Tilläggsindikator 2 Sysselsättningsgrad per åldersgrupp (RL 18) Antalet sysselsatta som andel av befolkningen i samma åldersgrupp, i procent. Källa: Labour Force Survey (LFS), . Tilläggsindikator 3 Sysselsättningsgrad i heltidsekvivalenter (RL17) Totala antalet arbetade timmar dividerat med det genomsnittliga antalet arbetade timmar i heltidsjobb, beräknat som andel av befolkningen i , i procent. Källa: Labour Force Survey (LFS), . Tilläggsindikator 5 Real enhetsarbetskostnad (RL 22), strukturindikator Ökning i total kompensation per arbetstagare justerad för arbetsproduktivitet och BNP-deflator, i procent. -1,5 Källa: ESA95, DG ECFIN. Tilläggsindikator 6 Arbetskraftens produktivitet (RL 22), strukturindikator Total årlig output dividerad med antalet sysselsatta respektive antalet arbetade timmar. i relation till EU15 där EU15=100. Arbetskraftens produktivitet (2003) Källa: ESA95, DG ECFIN. 45 Om inget annat anges avser uppgifterna årsmedeltalet . Tilläggsindikatorerna 4, 7, 15 och delvis 24 är exkluderade på grund av brist på data. Tilläggsindikator 8 Inflöde till långtidsarbetslöshet (RL 19) Andel ungdomar och vuxna som blev arbetslösa i månad X, fortfarande arbetslösa i månad X+6/X+12, utan ett avbrott i arbetslösheten (28-31 kalenderdagar), i procent. Inflöde in till långtidsarbetslöshet46 Källa: , AMS Tilläggsindikator 9 Ungdomsarbetslöshet (RL 18) Antalet arbetslösa ungdomar som andel av befolkningen i samma åldersgrupp, i procent. Källa: Labour Force Survey (LFS), Tilläggsindikator 10 Utgifter för aktiva och passiva åtgärder(RL 19) Utgifter för aktiva och passiva åtgärder som andel av BNP, i procent. Utgifter i procent av BNP Källa: (). Tilläggsindikator 11 Sysselsättning i nya företag (RL 21) Antalet personer sysselsatta i nya företag (år t) och i överlevande företag (uppstartade år t-3, t-2 och t-1) i relation till antalet personer sysselsatta i alla företag (år t), i procent. Sysselsättning i nya företag Källa: Structural Business Statistics, . Tilläggsindikator 12 Sysselsättning i tjänstesektorn (RL 19) Antalet sysselsatta i tjänstesektorn (i huvudsysslan) i som andel av befolkningen i samma åldersgrupp, i procent. Sysselsättning i tjänstesektorn (2003) Källa: QLFD, . 46 Med ungdomar menas kvinnor och män och med vuxna menas kvinnor och män . Tilläggsindikator 13 Arbetad tid (RL 21) 1.Genomsnittliga antalet arbetade timmar definierat som totala antalet arbetade timmar bland heltidsanställda dividerat med antalet heltidsanställda. 2.Genomsnittlig årsarbetstid per sysselsatt. Källa: Labour Force Survey (LFS), . Tilläggsindikator 14 Övertidsarbete (RL 21) Antalet anställda för vilka antalet arbetade timmar överstiger antalet vanligen arbetade timmar, som andel av alla anställda. Övertidsarbete (2003) Källa: Labour Force Survey (LFS), Tilläggsindikator 16 Datoranvändning (RL 21) Andelen av arbetskraften som använder dator hemma och/eller på arbetsplatser i arbetssyfte, i procent. Datoranvändning (2002) Källa: Eurobarometer survey on ICT and employment 2002. Tilläggsindikator 17 Företagens investeringar i kompetensutveckling (RL 23) Företagens investeringar i kompetensutveckling i relation till arbetskostnaderna, i procent. Företagens investeringar i kompetensutveckling (1999) Källa: CVTS, . Tilläggsindikator 18 Arbetskraftsreserven (RL 18) Inaktiva personer som önskar arbeta i förhållande till den arbetsföra befolkningen i åldern 15-64, i procent. 47 Arbetskraftsreserven definieras som personer som vill arbeta men inte finns i arbetskraften på grund av studier, förtidspension, hemarbete, värnplikt eller av annat skäl. Tilläggsindikator 19 Förändring av arbetskraftsutbudet (RL 18) Årlig förändring av arbetskraftsutbudet (inkluderar sysselsatta och arbetslösa i åldern ), i procentenheter. -0,1 -0,2 -0,1 Källa: , . Tilläggsindikator 20 Gap i sysselsättningsgrad mellan män och kvinnor, i heltidsekvivalenter (RL 18) Skillnaden i sysselsättningsgrad (mätt i heltidsekvivalenter) mellan män och kvinnor, i procentenheter. Gap i sysselsättningsgrad i heltidsekvivalenter Källa: Labour Force Survey (LFS), Tilläggsindikator 21 Gap i sysselsättningsgrad mellan män och kvinnor nedbrutet på ålder och utbildningsnivå (RL 18) Skillnaden i sysselsättningsgrad mellan män och kvinnor, i procentenheter. -0,7 -0,9 Källa: Labour Force Survey (LFS), . Tilläggsindikator 22 Lönegap mellan män och kvinnor (RL 22) Lönegap mellan män och kvinnor nedbrutet på åldersgrupp och utbildningsnivå (skillnad mellan mäns och kvinnors genomsnittliga timlön som andel av mäns genomsnittliga timlön för anställda som arbetar mer än ), i procent. Lönegap (2001) Källa: European Community Household Panel (ECHP), . 48Låg=Mindre än gymnasieutbildning; Medel=Avslutad gymnasieutbildning; Hög=Avslutad universitetsutbildning. 49Låg=Mindre än gymnasieutbildning; Medel=Avslutad gymnasieutbildning; Hög=Avslutad universitetsutbildning. Tilläggsindikator 23 Könssegregering (RL 18) Mått på könssegregering i yrken, beräknat genom att skillnaden mellan andelen män respektive andelen kvinnor i varje yrke summeras till ett totalt mått på könsmässig obalans. Yrkena är indelade i enlighet med ISCO-klassificeringen. Mått på könssegregering i sektorer, beräknat genom att skillnaden mellan andelen män respektive andelen kvinnor i varje sektor summeras till ett totalt mått på könsmässig obalans. Sektorerna är indelade i enlighet med NACE-klassificeringen. I sektorer (2003) Källa: Labour Force Survey (LFS), . Tilläggsindikator 24 Äldreomsorg (RL 18) Andelen av befolkningen i som bor i ordinärt boende och som behöver och får hjälp , i procent. Äldreomsorg (2002) Hjälp från övrig anhörig/bekant Källa: undersökningar av levnadsförhållanden (). Tilläggsindikator 25 Mindre gynnade grupper (RL 19) Gap på arbetsmarknaden mellan mindre gynnade grupper50 (enligt nationella definitioner) och hela befolkningen. Gruppens storlek i förhållande till befolkningen, % - Födda inom EU15/EEA - Födda utanför EU15/EEA - Med nedsatt arbetsförmåga Källa: Arbetskraftsundersökningen (), . Skillnad i arbetskraftsdeltagande för mindre gynnade personer jämfört med det totala arbetskraftsdeltagandet, i procentenheter. -10,3 -12,3 -8,2 - Födda inom EU15/EEA -2,3 -1,3 -3,2 - Födda utanför EU15/EEA -14,1 -17,4 -10,6 -11,0 -11,6 -10,1 - Med nedsatt arbetsförmåga -21,9 -22,3 -21,0 Källa: Arbetskraftsundersökningen (), . 50 Med mindre gynnade grupper avses personer födda utanför och personer med funktionshinder. När det gäller skillnaderna mellan utrikes födda och hela befolkningen har dessa skattats med andra vikter än när nivåerna för utrikes födda respektive befolkningen skattas. Det innebär att de skillnader som redovisas skiljer sig något åt jämfört med om nivån för utrikes födda subtraheras från nivån för befolkningen som helhet. Skillnad i sysselsättningsgrad för mindre gynnade personer jämfört med den totala Skr. 2005/06:23 sysselsättningsgraden, i procentenheter. -13,8 -15,1 -12,4 - Födda inom EU15/EEA -2,6 -2,2 -2,9 - Födda utanför EU15/EEA -19,2 -21,2 -17,0 -11,3 -12,1 -10,2 - Med nedsatt arbetsförmåga -22,5 -22,9 -21,4 Källa: Arbetskraftsundersökningen (), . Tilläggsindikator 26 Implicit skatt på arbete (RL 19) Total skatt på arbete (personlig inkomstskatt samt arbetstagarens och arbetsgivarens sociala avgifter inklusive särskild löneskatt) dividerat med arbetstagarnas totala kompensation samt särskild löneskatt, i procent. Implicit skatt på arbete Källa: och . Utdrag ur protokoll vid regeringssammanträde Närvarande: Statsministern , statsråden , , , , , Y. , , , , , Andnor, Nuder, , , , Regeringen beslutar skrivelse 2005/06:23 handlingsprogram för tillväxt och sysselsättning.