prop · GT031d11 · 2005-09-20 00:00:00 — Det är därför angeläget att FHI behåller och utvecklar sin position som central tillsynsmyndighet. Inriktningen att integrera tillsyn och förebyggande arbete, bl.a. genom att systematiskt utveckla ansvarsfull alkoholservering, bör fortsätta. FHI bör även fortsätta utveckla den centrala tillsynen enligt tobakslagen. Omlokaliseringen av 150 årsarbetsplatser till kommer att innebära vissa omställningskostnader. Den uppskattning av kostnader för omställningen som kan göras för FHI grundas på antaganden av hur många av den befintliga personalen som kommer att följa med till . Regeringen avser att kompensera myndigheten för den engångspremie som en särskild pensionsersättning medför. Anslaget undantas även från den generella reduktionen som företrädesvis genomförs på anslag avsedda för förvaltnings- eller investeringsändamål. Vidare ökas anslaget med . Anslaget 14:9 minskas med motsvarande belopp. Om myndighetens kostnader ökar med anledning av flytten kommer regeringen senare att ta ställning till disposition av eventuellt anslagssparande samt till behov av en ökad anslagskredit. Vidare avser regeringen att noga följa utvecklingen av myndighetens ekonomiska situation så att verksamheten långsiktigt kan fungera med bibehållen kvalitet. Tabell 5.11 Härledning av anslagsnivån 20062008, för 14:4 Förändring till följd av: Pris och löneomräkning 2 Överföring till/från andra Förslag/beräknat anslag 1Statsbudget enligt beslut (bet. 2004/05:FiU10). Beloppet är således exklusive beslut på tilläggsbudget under innevarande år. 2Pris- och löneomräkningen baseras på anvisade medel statsbudget. Övriga förändringskomponenter redovisas i löpande priser och inkluderar därmed en pris- och löneomräkning. Mot bakgrund av ovanstående föreslår regeringen att anvisas under anslaget 14:4 . Tabell 5.12 Anslagsutveckling 14:5 1Inklusive tilläggsbudget i samband med ekonomiska vårproposition (bet. 2004/2005:FiU21) och förslag på tilläggsbudget i samband med budgetpropositionen . 2Motsvarar 183 568 tkr prisnivå. 3Motsvarar 183 568 tkr prisnivå. () är central förvaltningsmyndighet med uppgift att bevaka det epidemiologiska läget i fråga om smittsamma sjukdomar bland människor och främja skyddet mot sådana sjukdomar. En jämförelse mellan budget och utfall visar att det ekonomiska läget fortsatt att vara stabilt. Vid utgången av 2004 hade myndigheten utnyttjat en anslagskredit om . Det innebär att det anslagssparande om som myndigheten hade vid ingången av året har förbrukats. Genom det nya djurhuset, , och säkerhetslaboratoriet har fått en kapacitet att diagnostisera farliga smittämnen och bedriva forskning om smittämnen i olika djurmodeller. har Fagreuslaboratoriet drabbats av problem med djurrummens väggbeläggningar vilket omöjliggjort en fullskalig drift. Många av de byggnadstekniska problemen har dock nu åtgärdats. fick myndigheten även tillträde till den nya fastigheten för laboratorieverksamhet som ligger i anslutning till huvudbyggnad och säkerhetslaboratorium. Denna byggnad har tagits i bruk . Därmed kommer myndigheten att kunna lämna de lokaler som hyrts i andra hand och få en samlad lokaliseringslösning. har SMI på ett målmedvetet och aktivt sätt arbetat med att utveckla kanaler för information till smittskyddsprofessionen, yrkesverksamma inom hälso- och sjukvården och till allmänheten. SMI bedriver ett aktivt utvecklingsarbete av myndighetens webbplats i enlighet med de riktlinjer som gäller för 24-tim- marsmyndigheten. På webbplatsen tillhandahåller myndigheter en rad tjänster som infor- 2005/06:1 UTGIFTSOMRÅDE 9 mation om sjukdomar och aktuella smittskyddshändelser. För att möta frågor från allmänheten har myndigheten aktivt arbetat med att ta fram faktablad med sjukdomsbeskrivningar. En viktig del i detta arbete är att bearbeta medicinskt inriktad information för att göra den mer tillgänglig för en bredare allmänhet. Genom det elektriska veckobrevet har SMI skapat en kanal för snabb återrapportering av viktiga smittskyddshändelser inom och utom landet. har SMI även utvecklat ett nytt elektroniskt rapporteringssystem av anmälningspliktiga sjukdomar vilket gör att rapporteringen enligt smittskyddslagen (2004:168) nu kan ske direkt över Internet. har den externt finansierade verksamhet som myndigheten bedriver utökats avsevärt. uppgick de externa bidragen till vilket kan jämföras med 42 miljoner 2000. Ökningen av externa bidrag är delvis en följd av ambitionen att få till stånd en tydligare gränsdragning mellan den verksamhet som SMI bedriver och den verksamhet som bedrivs av men har också sin grund i en medveten strävan att öka myndighetens ambitioner på nya områden. Forskningsmässigt har SMI befäst sin ställning som en ledande aktör såväl nationellt som internationellt och flera nya projekt har påbörjats, inte minst inom området hivvacciner. En betydande majoritet av de forskningsprojekt som myndigheten bedriver är externt finansierade. Budget för avgiftsbelagd verksamhet (intäkt -kost- (varav tjänsteexport) (varav tjänsteexport) (varav tjänsteexport) bedriver uppdragsverksamhet inom den experimentella biomedicinen och den speciella diagnostiken. Den speciella diagnostiken skall finansieras med avgifter som 2005/06:1 UTGIFTSOMRÅDE 9 ger full kostnadstäckning. Den experimentella biomedicinen har medgivits undantag från 5 § avgiftsförordningen. Inkomsterna disponeras av SMI. Den experimentella biomedicinen redovisade ett underskott på , som täcks av ramanslaget. Underskottet beror på att nu har tagits i bruk. Underskottet är dock lägre än föregående år, vilket delvis beror på att kostnader i samband med flytten och avvecklingen av det gamla djurhuset inföll . Verksamheten har utsatts för stora störningar på grund av de renoveringar av djurrummens väggbeläggningar som genomförts. Efter förhandlingar med Akademiska hus AB har SMI dock erhållit nedsättning av hyran och ersättning för inkomstbortfall. har SMI fortsatt sina ansträngningar att förbättra djurmiljön. har en rad insatser vidtagits för att ytterligare stärka kompetensen hos den personal som är verksam i djurhållningen. SMI har även arbetat aktivt med att påverka uppfödningen av aporna i och bl.a. fått garantier för att de aldrig ensamhålls i exportkarantän. SMI har haft i uppdrag att redovisa vilka åtgärder som myndigheten vidtagit eller planerar att vidta för att öka avgiftsfinansieringen av den experimentella biomedicinen. Av myndighetens redovisning framgår att man har intensifierat ansträngningarna för att tillgodose kraven på en modern och etisk djurhållning. Vidare kommer SMI, i syfte att öka intäkterna för djurhållningen, att göra en översyn av avgifterna så att man debiterar en högre kostnad för vård av djur som infekterats och som därför kräver särskilda skyddsåtgärder. Målet med full kostnadstäckning för den speciella diagnostiken har inte kunnat uppnås . Den speciella diagnostiken redovisade ett underskott på . Underskottet beror främst på fluktuationer i antalet utförda analyser. SMI har kunnat uppfylla uppställda mål för verksamheten väl. Den verksamhet som bedrivs vid SMI är av avgörande betydelse för att smittskyddet i landet skall fungera. Av särskild vikt är myndighetens epidemiologiska övervakning och därmed kopplad diagnostik. Det faktum att sjukdomspanoramat förändras medför emellertid att myndigheten ständigt måste ha en beredskap för att göra omprioriteringar i sin verksamhet. De senaste årens utbrott av sars och fågelinfluensa och farhågorna kring riskerna för avsiktlig spridning av smittämnen har ytterligare understrukit den viktiga roll som institutet har för att smittskyddet i landet skall kunna fungera, inte minst i krissituationer. Av särskild betydelse är frågor som rör informationsberedskapen där institutet har en viktig roll att förse det operativa smittskyddet med ett tillförlitligt kunskapsunderlag. Institutet har även en viktig funktion när det gäller att tillsammans med förmedla information såväl till de som är verksamma inom smittskyddet i landet som till media och allmänhet. Den stora ökningen av de externt finansierade bidragen har potential att, tillsammans med det nya säkerhetslaboratoriet och djurhuset, ge myndigheten goda förutsättningar att hålla en hög profil såväl nationellt som internationellt inom flera angelägna forskningsområden. är det angeläget med en balans mellan den anslagsfinansierade och den externt finansierade verksamheten så att inte de instruktionsenliga uppgifterna, t.ex. uppföljningen av immunitetsläget, trängs undan. Detta gäller särskilt med tanke på de stora fasta kostnader som myndigheten har för sina lokaler. Även myndighetens avgiftsfinansierade verksamhet behöver följas noga också fortsättningsvis. I fråga om den experimentella biomedicinen finns det skäl att även fortsatt pröva vilka möjligheter det finns att öka avgiftsfinansieringen. Beträffande den speciella diagnostiken finns det behov av att göra en översyn av hur denna verksamhet förhåller sig till de instruktionsenliga uppgifter som myndigheten har beträffande den epidemiologiska övervakningen och kvalitetsstödet beträffande biomedicinsk diagnostik. Anslaget minskas med till följd av en generell reduktion av företrädesvis anslag avsedda för förvaltnings- eller investeringsändamål. Tabell 5.14 Härledning av anslagsnivån 20062008, för 14:5 Förändring till följd av: Pris och löneomräkning 2 Överföring till/från andra Förslag/beräknat anslag 1Statsbudget enligt beslut (bet. 2004/05:FiU10). Beloppet är således exklusive beslut på tilläggsbudget under innevarande år. 2Pris- och löneomräkningen baseras på anvisade medel statsbudget. Övriga förändringskomponenter redovisas i löpande priser och inkluderar därmed en pris- och löneomräkning. Mot bakgrund av ovanstående föreslår regeringen att anvisas under anslaget 14:5 . beräknas anslaget till respektive . Tabell 5.15 Anslagsutveckling 14:6 1Inklusive tilläggsbudget i samband med ekonomiska vårproposition (bet. 2004/2005:FiU21) och förslag på tilläggsbudget i samband med budgetpropositionen . 2Motsvarar 15 335 tkr prisnivå. 3Motsvarar 15 335 tkr prisnivå. () har till uppgift att bedriva och främja forskning i psykosocial medicin. Forskningen skall vara inriktad på praktisk tillämpning. IPM skall verka för att erfarenheter och rön från den psykosociala medicinska forskningen blir kända och nyttiggjorda. 2005/06:1 UTGIFTSOMRÅDE 9 Vid IPM bedrivs forskning inom områdena stress och återhämtning, arbete och hälsa, psykosomatik, migration och hälsa, självmordsproblematik samt barn och trauma. Verksamheten bedrivs i nära samverkan med , andra myndigheter inom folkhälsoområdet, frivilligorganisationer och näringslivet. Resultaten presenteras i första hand i vetenskapliga artiklar och andra publikationer men även genom medverkan i utbildningar, konferenser och seminarier. av verksamheten finansieras via bidrag från såväl statliga som icke-statliga finansiärer. I samarbete med bedriver IPM forskning och metodutveckling om självmord och självmordsprevention. ökades IPM:s anslag med i syfte att främja självmordspreventiva insatser i skolan. Medlen har huvudsakligen använts till vetenskaplig utvärdering av sådana insatser och till metodutveckling. IPM producerar kunskap om sambanden mellan psykosocial livssituation, hälsa och sjukdom. Som forskningsinstitut har IPM varit framgångsrikt och IPM:s expertkunskap har stor efterfrågan. I enlighet med det förvaltningspolitiska programmets intentioner om fortsatt renodling av den statliga verksamheten har Statskontoret haft regeringens uppdrag att utreda och föreslå andra organisationsformer än myndighetens för IPM. I uppdraget ingick även att utreda framtida former för en central expertfunktion inom självmordsområdet. Statskontorets rapport, som överlämnades , har remissbehandlats. Regeringen avser att återkomma med förslag i dessa frågor. Anslaget minskas med till följd av en generell reduktion av företrädesvis anslag avsedda för förvaltnings- eller investeringsändamål. 2005/06:1 UTGIFTSOMRÅDE 9 Tabell 5.16 Härledning av anslagsnivån 20062008, för 14:6 Förändring till följd av: Pris och löneomräkning 2 Överföring till/från andra Förslag/beräknat anslag 1Statsbudget enligt beslut (bet. 2004/05:FiU10). Beloppet är således exklusive beslut på tilläggsbudget under innevarande år. 2Pris- och löneomräkningen baseras på anvisade medel statsbudget. Övriga förändringskomponenter redovisas i löpande priser och inkluderar därmed en pris- och löneomräkning. Mot bakgrund av ovanstående föreslår regeringen att anvisas under anslaget 14:6 . beräknas anslaget till respektive . eller av kommersiella utförare. Statens övergripande syfte med bidraget, att förstärka och komplettera den offentliga sektorns insatser, har i hög grad uppnåtts. Av redovisningen framgår också att organisationernas insatser främst sker inom tre områden: 1) förebyggande och stödjande insatser för organisationernas målgrupper, 2) opinionsbildning för att generellt stärka målgruppernas ställning i samhället samt 3) insatser från central nivå avsedda att stödja och stärka lokal utveckling av arbetet. Organisationerna har enligt bedömning i större utsträckning än tidigare fullföljt sina planer. Frivilliga organisationer på alkohol- och narkotikaområdet utför insatser av betydande värde och omfattning. På exempelvis alkohol- och narkotikaområdet når de frivilliga organisationerna fler människor med sina insatser än vad den kommunala gör. Det uppsökande, råd- 5.9.714:7 Folkhälsopolitiska åtgärder givande och motivationsskapande arbetet är Tabell 5.17 Anslagsutveckling 14:7 Folkhälsopolitiska åtgärder 1 Inklusive tilläggsbudget i samband med ekonomiska vårproposition (bet. 2004/2005:FiU21) och förslag på tilläggsbudget i samband med budgetpropositionen . Bidrag från detta anslag fördelas av till nykterhetsorganisationer och andra organisationer som arbetar med alkoholskadeförebyggande verksamhet och stöd och hjälp till personer med missbruksproblem. Även () erhåller statsbidrag från detta anslag. konstaterar i sin årliga summering och bedömning av bidragsgivningen att organisationerna genomgående anger att de använder statsbidraget enligt det syfte och de mål som staten har för bidraget. Vidare konstateras att organisationerna genomför ett för samhället viktigt arbete som kompletterar eller ger alternativ till det arbete som utförs av det offentliga omfattande och en allt större del av opinionsbildning, kunskapsspridning och förebyggande insatser sker genom de frivilliga organisationerna. Regeringen bedömer det som angeläget att även i fortsättningen kan fördela medel till organisationer som arbetar med alkohol- och narkotikafrågor och utveckla samarbetet mellan organisationerna och staten på det här området. Statens övergripande syfte med bidraget, att förstärka och komplettera de samhälleliga insatserna, har i hög grad uppnåtts. Statens stöd till CAN kanaliseras helt genom anslaget via (). Ett särskilt avtal har träffats mellan staten och CAN som reglerar användning, uppföljning och utvärdering av medlen. För att fortsätta arbetet med att öka kunskapen om spelberoende och för att initiera aktiviteter för att förebygga spelberoende ökar regeringen anslaget med 2006 jämfört med , så att avsätts för att bekämpa spelmissbruk. Utvärderingar av Sluta-Röka-Linjen visar att verksamheten är kostnadseffektiv och att den hjälper en ansenlig mängd människor att sluta röka. Regeringen bedömer därför att stöd bör utgå även 2006 till Sluta-Röka-Linjen. sätt anser regeringen att frivilligorganisationerna mot tobak gör ett viktigt arbete för att bidra till att minska rökningen i befolkningen. Därför tillför regeringen anslaget för tobaksprevention, varav 5 miljoner ska gå till Sluta-Röka-Linjen vid , , och 5 miljoner till stöd för organisationer som arbetar med tobaksprevention. Alkohol- och narkotikapolitiska åtgärder minskas med motsvarande belopp. EHLASS, European Home and Leisure Accident Surveillance, är ett skadedatasystem som registrerar detaljerade uppgifter om olycksfall som kommer in till akutmottagningar och jourcentraler. Genom EHLASS, som drivs av , erhålls uppgifter om bl.a. den aktivitet som bedrivits vid olyckstillfället, typen av olycksfall, den produkt som varit inblandad och den skadades ålder, kön och typ av skada. Skadesystemets primära syfte är att förse myndigheter och andra aktörer med ansvar för säkerhet och skadeförebyggande arbete inom olika samhällssektorer med adekvat statistik och att göra data om skador tillgänglig för forskning. Ett nationellt skaderegister är en grundförutsättning för att kunna följa skadeutvecklingen i befolkningen, inte minst bland barn, och är därför centralt ur folkhälsosynpunkt. fördubblade regeringen stödet till EHLASS, från till . Även kommer ett stöd på totalt att utgå från anslaget till EHLASS, varav hälften kommer från konsumentområdet, utgiftsområde 24 Näringsliv, och hälften från anslaget 14:8 Alkohol- och narkotikapolitiska åtgärder. och minskad antibiotikaresistens (STRAMA) har finansierats inom ramen för den särskilda överenskommelsen mellan regeringen och om vissa ersättningar till hälso- och sjukvården. uppgick stödet till STRAMA till . De tecken som finns när det gäller ökad spridning av antibiotikaresistenta bakterier medför att det finns behov av en fortsatt samverkan mellan myndigheter, landsting och kommuner inom ramen för STRAMA i syfte att öka kunskapen och medvetenheten om problemen med antibiotikaresistens och hur det kan förebyggas. I syfte att ge bättre förutsättningar för att långsiktigt planera den verksamhet 2005/06:1 UTGIFTSOMRÅDE 9 som bedrivs inom STRAMA anser regeringen att STRAMA fortsättningsvis bör finansieras via de medel som finns avsatta för folkhälsopolitiska åtgärder och att anslaget till STRAMA fortsättningsvis bör uppgå till . Med anledning av detta ökas anslaget med . Anslag 13:3 Bidrag till hälso- och sjukvården minskas med motsvarande belopp. Det finns behov av att stärka den nationella beredskapsplaneringen och informationsberedskapen för utbrott av allvarliga smittsamma sjukdomar inom och utom landets gränser. Dessutom behöver förmåga att samordna smittskyddet i landet och förmåga att förse det operativa smittskyddet med tillförliga kunskapsunderlag stärkas. Som ett led i att genomföra den nationella handlingsplanen för influensaberedskap behöver även medel tillföras för att bygga upp ett tillförlitligt system för influensaövervakning. Anslaget ökas med 20062008 för att tillgodose dessa behov. Anslaget ökas med 20062008 för att finansiera en telefonjour för homo- och bisexuella samt transpersoner. Anslaget minskas med till följd av en generell reduktion av företrädesvis anslag avsedda för förvaltnings- eller investeringsändamål. Tabell 5.18 Härledning av anslagsnivån 20062008, för 14:7 Folkhälsopolitiska åtgärder Förändring till följd av: Överföring till/från andra Förslag/beräknat anslag 1 Statsbudget enligt beslut (bet. 2004/05:FiU10). Beloppet är således exklusive beslut på tilläggsbudget under innevarande år. Mot bakgrund av ovanstående föreslår regeringen att anvisas under anslaget 14:7 Folkhälsopolitiska åtgärder . beräknas anslaget till vardera år. 2005/06:1 UTGIFTSOMRÅDE 9 5.9.814:8 Alkohol- och narkotikapolitiska angeläget. Regeringen avser att till Tabell 5.19 Anslagsutveckling 14:8 Alkohol- och narkotikapolitiska åtgärder 1 Inklusive tilläggsbudget i samband med ekonomiska vårproposition (bet. 2004/2005:FiU21) och förslag på tilläggsbudget i samband med budgetpropositionen . Anslaget utgörs av stöd till alkohol- och narkotikapolitiska insatser. Internationaliseringen och inträde i Europeiska unionen har ändrat förutsättningarna att bedriva en traditionell svensk alkoholpolitik. Mot den bakgrunden presenterade regeringen för 2001 en nationell handlingsplan för att förebygga alkoholskador (prop. 2000/01:02). Handlingsplanens huvudinriktning är att stimulera utvecklingen av målinriktade och samordnade förebyggande insatser på nivå. Handlingsplanen gäller och från anslaget har avsatts för dess genomförande. beslutade om propositionen Nationell narkotikahandlingsplan (prop. 2001/02:91). Handlingsplanens syfte var bland annat att förstärka narkotikainsatserna på alla nivåer för att få till stånd ett bättre förebyggande arbete och vård för personer med missbruksproblem samt att begränsa tillgängligheten av narkotika. Handlingsplanen gäller och har avsatts från anslaget i syfte att genomföra planen. har en rad förändringar som innebär utmaningar för alkoholpolitiken skett i vår omvärld. Spritskatten har successivt sänkts i våra närmaste grannländer och införselbegränsningarna på alkohol har i princip försvunnit. De nya EU-medlemsländerna i vår närhet har alkoholpriser som är väsentligt lägre än i . Arbetet med att minska den ökade konsumtionen och stoppa narkotikamissbruket är inkomma med förslag till nya handlingsplaner för att minska alkoholens skadeverkningar och stoppa narkotikamissbruket. För att minska konsumtionen av alkoholhaltiga blanddrycker och vissa andra alkoholdrycker, s.k. alkoläsk, vilka särskilt konsumeras bland ungdomar, föreslår regeringen en tilläggsskatt på dessa drycker. Tilläggsskatten beräknas kunna träda i kraft . Regeringen föreslår även att anslaget ökas med 2006 och 2007 för genomförandet av de alkohol- och narkotikapolitiska handlingsplanerna. Det innebär att regeringen avsätter sammanlagt och . Medlen som avsätts för handlingsplanerna bör bl.a. bidra till en fortsatt satsning via länsstyrelserna till landets kommuner för att förstärka det lokala alkohol- och narkotikaförebyggande arbetet. En målsättning är att samtliga kommuner skall ha en drogsamordnare anställd, under förutsättning att kommunens egna insatser motsvarar minst halva kostnaden. Därutöver finns länssamordnare i landets samtliga län som också bör få fortsatt statligt stöd under förutsättning att länets egen insats motsvarar minst halva kostnaden. Det är viktigt att verkar i ett internationellt perspektiv. Det nordiska samarbetet bör utvidgas till att omfatta samtliga länder i . Inom EU skall verka för att folkhälsoperspektivet förstärks i alla frågor som rör alkohol och att den övergripande strategin för att minska alkoholens skadeverkningar inom EU får ett brett genomslag. skall aktivt stötta och bidra till att utveckla () alkoholarbete inom och globalt. I närområde kommer samarbetet rörande alkohol och andra livsstilsrelaterade problem att intensifieras inom ramen för Partnerskapet för hälsa och socialt välbefinnande. Från anslaget avsätts till Dopingjouren. Ett lika stort belopp avsätts för ändamålet från anslaget 30:1 Stöd till idrotten inom utgiftsområdet 17. Anslaget minskas med och anslaget 14:7 Folkhälsopolitiska åtgärder ökas i motsvarande utsträckning i syfte att stärka det tobaksförebyggande arbetet. Vidare minskas anslaget med och anslaget 14:7 Folkhälsopolitiska åtgärder ökas med motsvarande belopp för att finansiera det nationella skaderegistreringssystemet, se avsnitt 5.9.7. Anslaget minskas med till följd av en generell reduktion av företrädesvis anslag avsedda för förvaltnings- eller investeringsändamål. Tabell 5.20 Härledning av anslagsnivån 20062008, för 14:8 Alkohol- och narkotikapolitiska åtgärder Förändring till följd av: Överföring till/från andra Förslag/beräknat anslag 1 Statsbudget enligt beslut (bet. 2004/05:FiU10). Beloppet är således exklusive beslut på tilläggsbudget under innevarande år. Mot bakgrund av ovanstående föreslår regeringen att anvisas under anslaget 14:8 Alkohol- och narkotikapolitiska åtgärder . beräknas anslaget till och till . 5.9.914:9 Alkohol- och läkemedelssortimentsnämnden4 Tabell 5.21 Anslagsutveckling 14:9 1Inklusive tilläggsbudget i samband med ekonomiska vårproposition (bet. 2004/2005:FiU21) och förslag på tilläggsbudget i samband med budgetpropositionen . 2Motsvarar 210 tkr prisnivå. 3Motsvarar 210 tkr prisnivå inrättades i enlighet med de krav som Euro- 4 Anslaget byter namn till Alkohol- och 2005/06:1 UTGIFTSOMRÅDE 9