prop · GS0354 · 2005-01-25 00:00:00 — I samband med den tionde påfyllnadsförhandlingen för ADF presenterades en oberoende utvärdering av fondens verksamhet och måluppfyllelse under den sjunde t.o.m. den nionde påfyllnadsperioden. Slutsatserna var mycket positiva. I utvärderingen rekommenderades att bankgruppens ägare bör satsa på att göra institutionen till en central aktör i . AfDB är även engagerad i olika forum där utvecklingseffektivitet diskuteras. och dess valkrets har varit starkt drivande för att bankgruppen skall anta riktlinjer för budgetstöd. Dessa antogs , efter inledande motstånd från såväl ledning som vissa större icke- afrikanska medlemsländer. har tillsammans med valkretsen även drivit frågan om ökad decentralisering. Bättre närvaro i verksamhets- länderna, och möjlighet att delta i de samordningsprocesser som där sker, är en förutsättning för att banken mer effektivt skall kunna bekämpa fattigdom - speciellt i då givarländer alltmer samordnar sina insatser kring utvecklingsländernas nationella fattigdomsstrategier. AfDB är också på många olika sätt engagerad i arbetet med millennieutvecklingsmålen och har efter påtryckningar från bl.a. och dess valkrets påbörjat ett arbete med att anpassa sina landstrategier mer till utvecklingsländernas nationella handlingsplaner för fattigdoms- bekämpning. Banken deltar även aktivt i det multilaterala samarbetet kring resultatuppföljning av millennieutvecklingsmålen. Afrikanska har av NEPAD (New Partnership for Development)19 fått huvudansvar för att bidra till förbättrad 19 NEPAD har antagits som ett handlingsprogram av Afrikanska Unionen, och omfattar Grundtanken bakom NEPAD är att skall ta ansvar för sin egen utveckling. Målet är att utrota fattigdomen och stoppa marginalisering i globaliseringsprocessen. Tonvikt läggs på bättre samhällsstyrning och ett särskilt organ, Mechanism, har inrättats i syfte att granska afrikanska länders politik vad gäller samhällsstyrning. infrastruktur på kontinenten och för standarder för bank- och Skr. 2004/05:54 finanssektorn. På infrastrukturområdet består bankens roll främst i att ta fram genomförbara projekt för finansiering. I merparten av dessa projekt kommer banken också att vara en av flera tänkbara finansiärer. Då infrastrukturprojekt inom NEPAD skall spänna över flera länder, stämmer detta väl överens med bankens roll som finansiär av regional integration och samarbete. Tillsammans med FN:s Ekonomiska kommission för Afrika20 har banken också ett ansvar för samhälls- styrning. Inom ramen för detta bidrar banken bl.a. till utformandet och genomförandet av granskningar av samhällsstyrningen i (Mechanism). verkar för att Afrikanska inte främst skall fungera som en finansiär i NEPAD, utan bör snarare ta på sig en tydligare samordnande och katalytisk roll. Viktiga interna frågor har, förutom en påskyndad decentralisering, varit huvudkontorets placering och intensifierad nyrekrytering av personal. Sedan AfDB:s temporära omlokalisering till har kraftfullt påtalat att huvudkontoret bör flyttas tillbaka söderut. Om det inte är möjligt att återvända till bör andra alternativ söder om undersökas. Detta är viktigt för att banken skall bibehålla sin afrikanska prägel. som det beslutades om en temporär flytt till lyckades tillsammans med valkretsen och genom strategiskt samarbete med andra parter sätta igång en process för att påskynda bankens decentralisering. Detta gjordes både för att uppnå förbättrad effektivitet i verksamheten och för större riskspridning. En förutsättning för att banken skall bli mer effektiv i sin fattigdomsbekämpning är att den har ett tillräckligt antal anställda och att personalen är tillräckligt kompetent. AfDB var dock underbemannad redan före flytten från . Med flytten förvärrades situationen, som arbetsbördan blev större. AfDB:s ledning är medveten om problematiken och försöker åtgärda den. har dock påtalat att rekryteringsprocessen går för långsamt. har dessutom speciellt pekat på behovet av att få in fler kvinnor i beslutsfattande ställningar och en bättre geografisk spridning av nationaliteter, inte minst från underrepresenterade länder såsom . 20 FN:s ekonomiska kommission för (ECA) är ett viktigt organ för ekonomisk analys och en katalysator för ökat samarbete för god samhällsstyrning och ekonomisk integration i () grundades och har 46 medlemmar. IDB är den största multilaterala finansiären av ekonomiska, sociala och institutionella utvecklingsprojekt i och . Banken ger långsiktiga lån och teknisk rådgivning till offentliga och privata investeringsprojekt samt till policy- och sektorreformprogram. I IDB-gruppen ingår även IIC (Inter-American Investment Cooperation) och MIF () som finansierar projekt inom den privata sektorn. valkrets företräds växelvis av och som är de största aktieägarna inom kretsen. Instruktioner till företrädarna för valkretsen samordnas på nordisk basis. ansvarar för denna samordning. Huvudkontor: Svensk guvernör: guvernör: valkrets: Utlåning (USD), 2003: andel av kapitalet: Budgetanslag 2004 (SEK): Antal anställda svenskar: ägare: Svenska företags andel av total upphandling : Att verka för fattigdomsminskning och hållbar social och ekonomisk utveckling i och , , , , , 0,(0,röststyrka) ca 12 miljoner (FSO), 3 miljoner (ordinarie kapital) 10,7 miljoner (Sida) (), och (vardera) 0,(av totalt 1 710 miljoner USD) IDB har en särskild fond Fund for Special Operations (FSO) för utlåning på mer förmånliga villkor till låginkomstländer och projekt med särskild inriktning på fattigdomsbekämpning. FSO har dock inga separata påfyllnader som de övriga bankernas särskilt förmånliga utlåningsorgan, vilket minskar möjligheterna till direkta policygenomslag jämfört med andra institutioner. IDB:s verksamhet har sedan kapitalpåfyllnaden och i enlighet med svenska prioriteringar blivit allt mer inriktad på utvecklingsfrågor och fattigdomsminskning. Utlåningen till de fattigaste länderna och andelen socialt inriktade projekt har ökat. 7.2 Verksamhetens inriktning /04 7.2.1 Ett effektivare utvecklingssamarbete Arbetet kring utvecklingseffektivitet har gått långsamt framåt inom IDB jämfört med de andra utvecklingsbankerna. I lånedokumenten, särskilt vad gäller lån till privata sektorn, saknas det fortfarande indikatorer och tydligt mätbara mål för att kunna följa upp samarbetet. Till stor del beror det på att banken ännu inte fått till stånd en tillräckligt resultatorienterad kultur och att kunskapen inom IDB kring hur man utvärderar effektiviteten av aktiviteter brister. har frågan fått ökat genomslag då en särskild enhet för utvecklingseffektivitet upprättats inom IDB. Dessutom har en brett förankrad handlingsplan för IDB:s arbete med utvecklings- effektivitet tagits fram. Nya riktlinjer för landstrategier som betonar att strategierna måste beakta utvärderingar av tidigare program och fastställa indikatorer för uppföljning har introducerats. Ledningen arbetar med att öka organisationens fokus på resultat och på att stärka samarbetet med andra multilaterala och bilaterala aktörer. Nya former för kanalisering av stöd, vilka möjliggör effektiv givarsamordning, har också tagits fram. har i enlighet med prioriteringarna för det internationella utvecklingssamarbetet tillsammans med flera andra länder, främst icke- regionala medlemmar, drivit frågan om effektivitet i utvecklings- samarbetet, vilket givit goda resultat på det övergripande policyplanet. driver också frågan om decentralisering av IDB:s verksamhet i syfte att möjliggöra effektivare samordning på plats i samarbetsländerna. mellan Sida och IDB utgör även i fortsättningen en fruktbar ram för dialogen mellan och IDB. har t.ex. varit tongivande vad gäller att bidra till reformarbetet på skatteområdet i och uppmuntrat IDB:s engagemang i dessa frågor samt i att fördjupa givarsamordningen i de centralamerikanska länderna. 7.2.2 Utlåning till den privata sektorn En gemensam strategi för utlåningen till den privata sektorn antogs för hela IDB, vilket är en viktig utgångspunkt för de olika aktörerna inom banken. Den bidrar till att skapa en gemensam analys av regionens behov samt samsyn vad gäller IDB:s roll inom den privata sektorn. I syfte att öka samstämmigheten i denna verksamhet har verkat för att IDB skall anta ett helhetsgrepp om sin utlåning till den privata sektorn, vilken är uppdelad på flera olika organ och avdelningar inom IDB, samt en ökad inriktning på fattigdomsminskning vid insatser i den privata sektorn. Inom banken genomförs en omfattande organisatorisk översyn, som bl.a. innefattar förslag om sammanslagning av de aktörer inom som arbetar med privat sektor. 7.2.3 Arbetet med millennieutvecklingsmålen IDB:s arbete med millennieutvecklingsmålen har fördjupats . IDB har stött regionen i dess ansträngningar att uppnå målen, dels genom utlåning, dels genom en ökad samordning med andra biståndsaktörer verksamma i regionen. Banken har även i högre grad arbetat med att inkludera millennieutvecklingsmålen i IDB:s landstrategier och låne- program, och att få till stånd en ökad informationsspridning om målen genom seminarier och publikationer. har varit mycket engagerat i dessa frågor, inte minst i frågan om hur de internationella organisationerna samarbetar i utvecklingsländerna. Vidare har särskilt påpekat att IDB bör bidra till att stärka ländernas egna institutionella kapacitet vad gäller uppföljning av millennieutvecklings- målen, exempelvis genom att utföra landspecifika analyser av dessa mål samt att bidra till att utveckla jämförbara indikatorer för hela regionen. Arbetet med millennieutvecklingsmålen har även bidragit till att jämställdhetsfrågorna har givits ökat utrymme då det tydligt framkommit att det är nödvändigt att beakta orättvisor mellan könen för att uppnå målen. har dessutom drivit frågan om ökad jämställdhet med avseende på IDB:s egen organisation och bemanning. IDB:s låneverksamhet har förändrats . Lån till länder som och , vilka genomgått statsfinansiella kriser, har givits i ökad utsträckning. Dessa lån är ofta mycket stora, kan betalas ut och har ibland svag koppling till fattigdomsbekämpning. har utlåning till långsiktiga investeringar och insatser särskilt inriktade på fattigdomsbekämpning sjunkit kraftigt till följd av en minskad efterfrågan på denna typ av lån. IDB:s verksamhet genomsyras för tillfället av ett tryck från en rad regionala medlemmar, framför allt stora medelinkomstländer som och , vilka anser att IDB:s utlåningsinstrument måste bli mer flexibla och att antalet sociala och miljömässiga villkor som kopplas till lånen bör minska. Utmaningen för banken ligger framför allt i att försöka möta kraven om ökad flexibilitet som dess inriktning på fattigdoms- bekämpning och utvecklingseffektivitet måste stärkas. Frågan har debatterats och har varit central i diskussioner om ett nytt ramverk för utlåning. har generellt förhållit sig skeptisk till ökad flexibilitet som ett självändamål, och har verkat för att nya instrument tydligt anger fattigdomsminskning som mål, att mätbara indikatorer på verksamhetens effekter identifieras samt att instrumentens effekt på utveckling och fattigdomsbekämpning därmed också följs upp. har även verkat för att IDB skall ha en tydligare och starkare inriktning på hela sektorer snarare än enskilda projekt. 7.2.5 IDB:s finansiella integritet En ny policy har antagits för att förbättra IDB:s riskhantering, reservavsättning, redovisning och revision i syfte att följa internationell IDB antog som första regionala utvecklingsbank denna typ av Skr. 2004/05:54 riskhanteringsmodell. har givit stöd till denna nya policy. den nya policyn skyddas IDB:s finansiella integritet bättre och institutionen är därmed väl att möta kraven från den inter- nationella finansmarknaden. 7.2.6 Regionala gemensamma nyttigheter IDB har lanserat ett initiativ som avser regionala gemensamma nyttigheter (Regional Public Goods).21 har tillsammans med framför allt efterfrågat en definition av begreppet som betonar nyttigheter utifrån ett fattigdoms- och hållbarhets- perspektiv, med inriktning på miljö- och hälsomässiga aspekter. IDB antog dock en mycket bredare ansats och kommer därför framöver att arbeta för att de projekt som skall genomföras inom ramen för detta initiativ i största möjliga utsträckning inriktas på regionala gemensamma nyttigheter som bidrar till att skapa möjligheter för fattiga människor. Tillsammans med 30 andra länder var med och grundade Asiatiska (AsDB) 1966. har institutionen 63 medlemsländer, varav 45 är från regionen. De regionala länderna innehar majoriteten av aktiekapitalet i banken (63,). Asiatiska utvecklingsfonden (AsDF) är bankens organ för den särskilt förmånliga utlåningen, dvs. den utlåning som förser de fattigare utvecklingsländerna med avgiftsfria lån med mycket långa återbetalningstider. Givarländerna fyller på AsDF:s resurser i samband med påfyllnadsförhandlingar som vanligen genomförs . valkrets representeras av en exekutivdirektör från . Samordning av instruktioner sker dock på nordisk basis. Det japanska inflytandet har allt sedan AsDB:s grundande satt sin prägel på verksamhet och inriktning. har i praktiken monopol på posten som president och har av tradition besatt flera andra strategiska nyckel- positioner bland chefstjänstemännen. Att bidra till fattigdomsminskning är det övergripande målet för AsDB:s verksamhet. Dess fattigdomsstrategi bygger på tre pelare ekonomisk tillväxt, social utveckling och god samhällsstyrning och lyfter fram miljöhänsyn och ökad jämställdhet som särskilda 21 Med gemensamma nyttigheter avses gränsöverskridande frågor som måste skötas gemensamt och därför kräver samarbete mellan länder. Det kan exempelvis avse god miljö, finansiell stabilitet eller begränsning av smittsamma sjukdomar. prioriteringar som bör genomsyra hela institutionens arbete. Även vikten Skr. 2004/05:54 av att bidra till regional integration och samarbete betonas. Att bekämpa fattigdomen i och genom att främja ekonomisk , , , , Utlåning (USD), 2003: andel av kapitalet: 0,(0,röststyrka) Budgetanslag 2004 (SEK): ca 104 miljoner till AsDF Övrigt bidrag (SEK): 13,2 miljoner (2003, Sida) Antal anställda svenskar: och (15,vardera) Svenska företags andel av 0,(av totalt 3,5 miljoner USD) 8.2 Verksamhetens inriktning /04 8.2.1Påfyllnadsförhandlingar, utvecklingseffektivitet och millennieutvecklingsmålen Den nionde påfyllnadsförhandlingen för AsDF inleddes och avslutades . Under förhandlingarnas gång genomfördes konsultationer med såväl representanter för utvecklings- länderna som företrädare för regionala och lokala enskilda organisa- tioner, något som bl.a. hade begärt. Påfyllnadsförhandlingen har utgjort det viktigaste instrumentet för att gentemot AsDB få genomslag för målet för vårt utvecklingssamarbete. Parallellt har flera av de centrala frågorna behandlats i bankens exekutiv- styrelse där svenska prioriteringar drivits genom valkretskontoret. Slutdokumentet från förhandlingarna avspeglar genomgående ett tydligt fattigdomsperspektiv och tar avstamp i såväl utvecklingsländernas fattigdomsstrategier som millennieutvecklingsmålen. Givarna förmådde AsDB:s president att anta en strategisk reformagenda som innefattar en omfattande åtgärdsplan för hela verksamheten som bl.a. syftar till att öka genomförandet av bankens policies i regionens utvecklingsländer. Reformagendan inbegriper åtgärder för implementering av bankens fattigdomsstrategi och en bättre resultatstyrning samt åtgärder för att stimulera ett större bankinternt engagemang för fattigdoms- och Skr. 2004/05:54 utvecklingsfrågorna. Bedömningen har gjorts att resultatet från påfyllnadsförhandlingen överlag är framgångsrikt. Vid AsDB:s årsmöte upprepade vikten av att reformagendan utan dröjsmål omsätts i konkret handling. har aktivt medverkat till att fattigdomsperspektivet fått ett starkt genomslag i slutdokumentet från påfyllnadsförhandlingen samt i reformagendan. En tydlig koppling görs exempelvis till revideringen av AsDB:s strategi för fattigdomsbekämpning vilken behandlades av exekutivstyrelsen . Översynen har resulterat i tydligare skrivningar om uppföljningen av millennieutvecklingsmålen och vikten av att inkludera dessa i bankens landstrategier samt behovet av att stärka fattigdomsstrategins konkreta genomförande på landnivå. Bland annat understryks vikten av ett stärkt AsDB-deltagande i arbetet med att harmonisera givarinsatser kring de nationella fattigdomsstrategierna, t.ex. genom att i högre grad medverka i utformningen av generellt stöd till särskilda sektorer, vilket även bekräftas i bankens handlingsplan för denna typ av stöd. har i enlighet med utvecklingssamarbetets prioriteringar och tillsammans med andra länder framgångsrikt drivit att påfyllnads- förhandlingen bör leda till en bättre utvecklingseffektivitet i bankens verksamhet. Resultatstyrning, noggrannare uppföljning och bättre samordning har uppmärksammats speciellt. Banken har påbörjat arbetet med att utforma en tidsbunden handlingsplan för att nå tydligare resultat i utvecklingsländerna. En särskild enhet med ansvar för att utveckla ett system för resultatstyrning upprättades inom banken . En annan central princip som lyfts fram är hur banken bättre kan bidra till att stärka de fattiga ländernas inhemska kapacitet att samordna och leda såväl utvecklingsinsatser som uppföljningen av dessa. Värdet av ett ökat och effektiviserat samarbete med andra givare och aktörer understryks. I sammanhanget framhålls vidare behovet av att banken även ökar delegeringen till sina kontor i utvecklingsländerna. I samband med påfyllnadsförhandlingarna beslutades att inrätta en viss andel gåvobistånd i AsDF. I enlighet med prioriteringar blev modellen för fördelning av gåvor mer renodlad än det ursprungliga förslaget, även om det inte gick så långt som önskat. bidrog dock till att få till stånd generella riktlinjer som anger att gåvomedel främst bör ges till länder som befinner sig i en ohållbar skuldsituation. Det är vidare grundläggande att gåvomedlen används utifrån utvecklingsländernas nationella handlingsplaner för fattigdomsbekämpning. Erfarenheter och justeringar av modellen skall övervägas i samband med en halvtidsutvärdering av verksamheten under påfyllnads- perioden. 8.2.3 Administrativa frågor och interna reformer Under påfyllnadsförhandlingarna och i exekutivstyrelsearbetet har även drivit frågan om hur bankens interna arbetsprocedurer kan förbättras. Bland annat har konkreta åtgärder krävts för att stärka det interna engagemanget och förståelsen för fattigdomsfrågor och frågor om utvecklingseffektivitet. Ett viktigt instrument för detta ändamål är en ny personalstrategi som antogs av exekutivstyrelsen . Målet är att skapa en mer resultatorienterad personalorganisation som är inriktad på att mer effektivt omsätta AsDB:s uppdrag att bekämpa fattigdom i handling. I detta sammanhang, och även vid bankens årsmöte, underströk och vår valkrets vikten av att banken i betydligt högre grad genomför sin interna jämställdhetsplan, bl.a. genom att öka antalet kvinnor i chefspositioner. Ett viktigt framsteg härvidlag är att man har utnämnt en kvinna från ett av de fattigare utvecklingsländerna till vicepresident i banken. Även andra viktiga interna reformer som är nödvändiga för att stärka AsDB:s trovärdighet och effektivitet har krävts bl.a. från svenskt håll, såväl i samband med påfyllnadsförhandlingarna som i det löpande styrelsearbetet. Flera reformer har behandlats i exekutivstyrelsen och genomförs . Detta gäller en stärkt och mer öppen ombudsmanna- och inspektionsfunktion, liksom inrättandet av en oberoende utvärderings- enhet vars slutliga rapporter skall publiceras på bankens hemsida. Vidare har bankens vicepresidenters tidigare delvis oklara mandat förtydligats, som rekryteringsprocessen gjorts mer öppen. Europeiska () grundades . Dess syfte är att stödja ekonomisk omvandling i (transitions- länderna) genom projektlån, krediter, riskkapitalinvesteringar och Andra viktiga redskap för banken är policy-rådgivning och stöd till utvecklingen av institutionella ramverk. Varje projekts bidrag till omvandlingen liksom investeringarnas ekonomiska, miljömässiga och sociala hållbarhet värderas och följs upp enligt en etablerad systematik. har ett unikt politiskt mandat som innebär att verksamheten i ett visst land kan begränsas om de styrande i landet inte aktivt verkar för demokratisering och liberalisering. Projekten samfinansieras ofta av multilaterala och bilaterala bidragsgivande institutioner. skall bli ekonomiskt bärkraftiga är bilaterala gåvomedel för studier eller utrustning ofta nödvändiga, särskilt i de minst utvecklade länderna. administrerar även ett antal bilaterala och multilaterala fonder (till vilka bland andra har bidragit). Flera av dessa fonder avser kärnsäkerhet och avveckling av osäkra sovjetiska kärnreaktorer. ägs och styrs av 60 länder samt Europeiska kommissionen och den Europeiska investeringsbanken (EIB). högsta beslutande organ är guvernörsstyrelsen, där alla Skr. 2004/05:54 bankens medlemsländer är representerade. sköts av direktörsstyrelsen som består av 23 exekutivdirektörer. representeras av en svensk exekutivdirektör, som även representerar och . Att stödja den ekonomiska omvandlingen i politiskt mandat och ett miljömandat. Utlåning (EUR), 2003: Svenskt bidrag 2004 (SEK): 6 miljoner (2003, Sida) andel av kapitalet: Antal anställda svenskar: (10,), UK, , , , (8,vardera) Svenska företags andel av 0,(av totalt ) 9.2 Verksamhetens inriktning /04 9.2.1 stöd till blivande EU-medlemmar har fortsatt att bistå de nya EU-länderna med att fullfölja sin ekonomiska omvandling och med att uppnå en högre levnadsstandard. Särskilt i mindre utvecklade regioner har banken fortsatt att spela en viktig roll. och övriga EU-länder samt EU- kommissionen anser att även fortsättningsvis är ett bra instrument för att underlätta för de nya medlemsländerna att knappa in på övriga EU-länders ekonomiska försprång (i kombination med EU-instrument som EIB, struktur- och sammanhållningsfonder m.m.). En liknande ansats har redan inletts i de konfliktdrabbade och mer instabila länderna på västra . Där är närmandet till EU ett centralt element i stabiliseringsprocessen. Verksamheten i dessa länder kommer därför att vara en av bankens högsta prioriteringar . är bankens största verksamhetsland (av bankens portfölj) och dess betydelse har ökat sedan den ryska finansiella krisen . förordar en mer intensiv involvering i områden där reformbehoven är fortsatt stora, t.ex. utveckling av den finansiella sektorn och förbättrade förutsättningar för små- och medelstora företag. 2004/05:54 har i också förordat att skall öka sitt engagemang på energi- och miljöområdet samt påtalat att måste iaktta om att följa de demokratiska principerna, exempelvis när det gäller befarade inskränkningar av yttrandefriheten i landets press- och medierapportering. Investeringar i motsvarar av bankens portfölj och har hållits tillbaka till följd av ett förhållandevis instabilt investeringsklimat. Likväl är landets största investerare. De politiska och ekonomiska oroligheter som har blossat upp i samband med de ukrainska presidentvalen understryker behovet av en långsiktig ansats från bankens och givarsamfundets sida. I anslutning till EBRD-projekt stöder genom omfattande bilaterala bidrag miljörelaterade investeringar i framför allt det svenska närområdet. Detta sker framför allt inom ramen för den Nordliga Dimensionens miljöpartnerskap (NDEP).22 har även beslutat om insatser för att höja kärnsäkerheten i . 9.2.3 Det geografiska verksamhetsområdet Frågan om bankens utökade engagemang söder- och österut har diskuterats . har sammanställt en strategi för sina fattigaste medlemsländer i och söder om , de s.k. ETC-länderna ().23 Strategin innehåller tre huvudmoment: banken är beredd att ta högre risker; banken ökar sina resurser och sin kompetens för insatser i ETC-länderna; banken tar initiativ till ökad samordning mellan givare och driver på för att öka det bilaterala stödet från givarländerna.