prop · GS03150 · 2005-05-10 00:00:00 — Regeringen har för avsikt att återkomma till med en skrivelse innehållande en strategi för kommande landsbygdsprogram. Vid senaste granskning av den svenska miljöpolitiken rekom- menderar organisationen att förstärka åtgärder för att förvalta och återställa strömmande vatten, våtmarker och ängsmarker inom ramen för en bredare landsbygdspolitik. Vidare rekommenderar att förstärka miljö- och hållbarhetsaspekter i nuvarande och framtida ut- vecklingsprogram för regioner och landsbygd (se rekommendationer nr 16 och 28 i bilaga 2). Genetiskt modifierade organismer (GMO) hanteras i avsnitt 21.4 En strategi för hushållning med mark, vatten och bebyggd miljö. Delmål 1 om skötsel av ängs- och betesmarker Regeringens bedömning: Delmål 1 bör fortfarande ha följande lydelse: skall samtliga ängs- och betesmarker bevaras och skötas på ett sätt som bevarar deras värden. Arealen hävdad ängsmark skall utökas med minst 5 000 ha och arealen hävdad betesmark av de mest hotade typerna skall utökas med minst 13 000 ha . Delmålet kan nås. förslag: Överensstämmer med regeringens bedöm- ning. Remissinstanserna: framhåller att effekterna av den nationella tillämpningen av den jordbrukspolitiska reformen (Ds 2004:9) på delmålet är osäker. Det krävs därför en fortlöpande bevakning av utvecklingen av betesmarkerna och en god beredskap för att snabbt kunna sätta in kompletterande åtgärder. , och påpekar att delmål 1 endast uttrycks i areal och inte anger önskad kvalitet. Skälen för regeringens bedömning Arealen betesmark som sköts mot ersättning ökar, men takten i ökningen har avtagit. När det gäller ängsmarker är ökningstakten inte tillfreds- ställande. Det är inte heller alltid de mest värdefulla ängsmarkerna som bidrar till ökningen. Miljöersättningen för bevarande av betesmarker och slåtterängar ingår i Landsbygdsutvecklingsprogrammet, LBU, för perioden 20002006. Förhandlingar pågår i EU om utformningen av en ny förordning för landsbygdsutveckling som skall träda i kraft . Regeringen bedömer att det efter den senaste jordbrukspolitiska reformen (Ds 2004:9) är möjligt att klara delmålet. Bedöm- ningen är dock osäker, och det kan inte uteslutas att betesdjuren blir färre och att de hävdade markerna minskar. Beredskapen måste därför vara god att vidta åtgärder om den jordbrukspolitiska reformen visar sig med- föra negativ påverkan på hävden av ängs- och betesmarkerna. Ett framför allt lokalt och regionalt problem som ibland uppmärk- sammas är brist på betesdjur till värdefulla naturbetesmarker och regio- nala obalanser när det gäller tillgång på betesdjur. Det pågår en del regio- nala projekt med syfte att råda bot på detta. Detta är positivt och bör stödjas och fortsätta. Berörda myndigheter bör vid behov uppmärksamma denna fråga och överväga nödvändiga åtgärder. Startåret för detta delmål är 2001, dvs. det år delmålet presenterades av regeringen. Regeringen avser att ge i uppdrag att i samarbete med berörda myndigheter införa kvalitetsuppföljning för ängs- och betes- marker samt småbiotoper. Liksom flera remissinstanser anser regeringen att kvalitetsaspekter i ökad utsträckning bör beaktas vid genomförandet. Det kan exempelvis betyda att samhället bör prioritera marker med högre värden, i syfte att få största möjliga naturvårdsnytta för de medel som satsas. Möjligheten till tilläggsersättning som infördes för är ett steg i den riktningen. Kvalitetsaspekter bör därför lyftas fram bättre i uppföljningen av delmålet. Resultatet från det uppdrag till som aviseras ovan, liksom resultaten från ängs- och betesmarksinventeringen, bör ligga till grund för framtida överväganden om behovet att se över delmålet. För att delmålet skall kunna nås krävs att nästa landsbygdsprogram för perioden 20072013 fortsatt innehåller relevanta åtgärder avseende omfattning och inriktning. Regeringen har för avsikt att återkomma till med en skrivelse innehållande en strategi för kommande landsbygdsprogram. Syftet är att upprätthålla hävden av det öppna land- skapet och att bevara både vanliga och hotade arter knutna till detta landskap. Framför allt tätortsnära ängs- och betesmarker ger många människor tillgång till natur- och kulturmiljöupplevelser. Denna är en väsentlig faktor ur folkhälsosynvinkel. Ängs- och betesmarker på längre avstånd från tätorter har betydelse för turism och därmed ekonomisk betydelse för den lokala och regionala utvecklingen. 17.2Delmål 2 om småbiotoper Regeringens bedömning: Delmål 2 bör fortfarande ha följande lydelse: Mängden småbiotoper i odlingslandskapet skall bevaras i minst dagens omfattning i hela landet. Senast skall en strategi finnas för hur mängden småbiotoper i slättbygden skall kunna öka. Delmålet kan nås. förslag: Överensstämmer med regeringens bedöm- ning. Remissinstanserna: Inga specifika synpunkter framförs. Skälen för regeringens bedömning En strategi för att kunna öka mängden småbiotoper i slättbygden har redovisats. Regeringen avser att överväga de åtgärder som föreslås i strategin. Beträffande ett eventuellt nytt uppföljningsbart delmål för småbiotoper, se under kommande fördjupade utvärdering. I detta sammanhang kom- Prop. 2004/05:150 mer även frågan om ersättning för nyetablerade småbiotoper att över- Regeringen avser att ge i uppdrag att i samarbete med berörda myndigheter införa kvalitetsuppföljning för ängs- och betesmarker samt småbiotoper. För att delmålet skall kunna nås krävs att nästa landsbygdsprogram för perioden 20072013 fortsatt innehåller relevanta åtgärder avseende omfattning och inriktning. Regeringen har för avsikt att återkomma till med en skrivelse innehållande en strategi för kommande landsbygdsprogram. 17.3Delmål 3 om skötsel av kulturbärande landskapselement Regeringens bedömning: Delmål 3 bör fortfarande ha följande lydelse: Mängden kulturbärande landskapselement som vårdas skall öka med . Delmålet kan nås. förslag: Överensstämmer med regeringens bedöm- ning. Remissinstanserna: och Länsstyrelserna i och län anser att det krävs ytterligare åtgärder för att nå delmålet. Skälen för regeringens bedömning: Mängden stenmurar, öppna diken och gärdesgårdar (med flera s.k. linjeelement) som sköts ökar i tillfredsställande takt. Mängden kulturbärande punktelement som vårdas, t.ex. odlingsrösen, åkerholmar och hamlade träd, ökar däremot inte i den takt som behövs för att delmålet skall nås. För att delmålet skall kunna nås krävs att nästa landsbygdsprogram för perioden 20072013 fortsatt innehåller relevanta åtgärder avseende omfattning och inriktning. Regeringen har för avsikt att återkomma till med en skrivelse innehållande en strategi för kommande landsbygdsprogram. Startåret för detta delmål är 2001, dvs. året då delmålet presenterades av regeringen. 17.4Delmål 4 om växt- och husdjursgenetiska resurser Regeringens bedömning: Delmål 4 bör fortfarande ha följande lydelse: skall det nationella programmet för växtgenetiska resurser vara utbyggt och det skall finnas ett tillräckligt antal individer för att långsiktigt säkerställa bevarandet av inhemska husdjursraser i . Beträffande växtgenetiska resurser kan delmålet nås, men det kommer att Prop. 2004/05:150 krävas ytterligare åtgärder för att bibehålla de husdjursgenetiska förslag: Överensstämmer med regeringens bedöm- ning. Remissinstanserna: Inga specifika synpunkter framförs. Skälen för regeringens bedömning: Verksamheten inom området är till betydande del påverkad av internationella överenskommelser. Genom konventionen om biologisk mångfald har vi förbundit oss att bevara den biologiska mångfalden. har också ratificerat det internationella fördraget om växtgenetiska resurser för livsmedel och jordbruk. antogs en ny EG-förordning (1590/2004) om bevarande, karak- terisering, insamling och nyttjande av jordbrukets genetiska resurser. Det svenska programmet för odlad mångfald (POM) har som mål att det biologiska kulturarvet levandegörs, att materialet som bevaras inom programmet är väl dokumenterat och att information om materialet är fritt tillgängligt. Utöver dessa övergripande mål finns mer konkreta åt- gärdsmål. är det främsta åtgärdsmålet att till 2010 genomföra en inventering av kulturväxter. Inom POM har de fröförökade kulturväxterna färdiginventerats. Det långsiktiga bevarandet av fruktträd och bärbuskar i klonarkiv har stärkts. POM har ett nära samarbete med Nordiska Genbanken som bevarar, karaktäriserar och doku- menterar växtgenetiska resurser av intresse för jordbruks- och trädgårds- näringarna. pågår en vidareutveckling av arbetet med att säkerställa de husdjursgenetiska resurserna. Regeringens mål är att bevara och hållbart nyttja de husdjursgenetiska resurserna i , bl.a. genom att säkerställa antalet individer och att bibehålla den genetiska variationen inom varje ras. Nordiska Genbanken arbetar ur ett nordiskt perspektiv med att informera och strategiskt stödja bevarande och hållbart nyttjade av husdjursgenetiska resurser i . Beträffande behovet av att eventuellt omformulera delmålet, se under kommande fördjupade utvärdering (avsnitt 17.7). 17.5Delmål 5 om åtgärdsprogram för hotade arter Regeringens bedömning: Delmål 5 bör fortfarande ha följande lydelse: skall åtgärdsprogram finnas och ha inletts för de hotade arter som har behov av riktade åtgärder. Delmålet kan nås. förslag: har föreslagit att delmålet omformuleras så att det anger ett resultat i form av att andelen hotade arter skall minska och inga fler arter ha försvunnit. Regeringen finner att förslaget till delmål 2 om minskad andel hotade arter (avsnitt 20.2) under Ett rikt växt- och djurliv ersätter detta förslag. förslag: har föreslagit ett nytt Prop. 2004/05:150 samlat delmål om hotade arter under det nya miljökvalitetsmålet Ett rikt växt- och djurliv, med motsvarande formulering som förslag. Skälen för regeringens bedömning: Delmålet bedöms kunna nås till 2006 om arbetet intensifieras. Slutlig uppföljning av delmålet bör ske inom ramen för nästa fördjupade utvärdering. Det fortsatta arbetet med att ta fram och att genomföra åtgärdsprogram blir ett viktigt led i arbetet med att nå det nya delmålet 2 om minskad andel hotade arter under Ett rikt växt- och djurliv (se avsnitt 20.3). Även fortsättningsvis skall sek- torsmyndigheterna och andra relevanta aktörer involveras i arbetet. 17.6Delmål 6 om värdefulla ekonomibyggnader Regeringens bedömning: Delmål 6 bör fortfarande ha följande lydelse: skall ett program finnas för hur lantbrukets kultur- historiskt värdefulla ekonomibyggnader kan tas till vara. Delmålet kan nås. förslag: Överensstämmer med regeringens bedöm- ning. Remissinstanserna: Inga specifika synpunkter framförs. Skälen för regeringens bedömning Lantbrukets ekonomibyggnader måste ses i relation till övrig landsbygds- bebyggelse. Ett helhetsperspektiv på landsbygdsutveckling som inbe- griper möjligheten att bo och försörja sig på landsbygden är nödvändig. En förutsättning för att lantbrukets kulturhistoriskt värdefulla byggnader skall tillvaratas är intresset för och kunskapen om dessa hos offentliga institutioner, enskilda lantbrukare, andra fastighetsägare och allmän- heten. För att intensifiera dialogen mellan dessa grupper behövs för- stärkta resurser. Det program som tas fram kommer att identifiera problemen ytterligare och lämna förslag på åtgärder och finansiering. Regeringen avser att överväga det kommande programmet. Beträffande ett eventuellt nytt delmål för ekonomibyggnader, se under kommande fördjupade utvärdering. Inför nästa fördjupade utvärdering (avsnitt 27.2) bör de berörda myndigheterna formulera ett förslag på ett nytt uppföljningsbart delmål för småbiotoper i jordbrukslandskapet. Behovet av att omformulera delmål 4 för att ytterligare tydliggöra bevarande och hållbart nyttjande av husdjursgenetiska resurser, alternativt föreslå ett särskilt delmål för Prop. 2004/05:150 husdjursgenetiska resurser, bör övervägas inför nästa fördjupade ut- En annan fråga som bör belysas är om ett nytt uppfölj- ningsbart delmål för lantbrukets ekonomibyggnader, som utgår från en helhetssyn på landsbygden och dess utveckling, bör tas fram. EU:s program för landsbygdsutveckling löper ut . Inför program- perioden 20072013 utformas ett nytt program. Som nämnts ovan gäller som utgångspunkt att för att miljökvalitetsmålet skall kunna nås krävs att nästa landsbygdsprogram för perioden 20072013 fortsatt innehåller relevanta åtgärder avseende omfattning och inriktning. När sedan nationella landsbygdsprogram skall utformas är en viktig ut- gångspunkt hur detta kan bidra till att nå framför allt det föreslagna miljökvalitetsmålet Ett rikt odlingslandskap, men även andra relevanta miljökvalitetsmål. Fjällen skall ha en hög grad av ursprunglighet vad gäller biologisk mång- fald, upplevelsevärden samt natur- och kulturvärden. Verksamheter i fjällen skall bedrivas med hänsyn till dessa värden och så att en hållbar utveckling främjas. Särskilt värdefulla områden skall skyddas mot in- grepp och andra störningar. För miljökvalitetsmålet Storslagen fjällmiljö har fyra delmål fastställts. 1.Skador på mark och vegetation Regeringens bedömning: Arbetet med att uppnå miljökvalitetsmålet går i rätt riktning men för långsamt när det gäller att uppnå delmålet om buller. Genom naturreservat och nationalparker är stora områden som innehåller kulturvärden skyddade, men kunskapen om dessa värden, deras representativitet och behov av skötsel är relativt dålig. Ytterligare åtgärder behövs för att utveckla förvaltningen och användningen av kulturmiljön. Miljökvalitetsmålets bakgrund och innebörd: Bakgrunden till miljökvalitetsmålet redovisades i kapitel 19 i propositionen Svenska miljömål delmål och strategier (2000/01:130, bet. 2001/02, MJU3, rskr, 2001/01:36). Enligt regeringens bedömning i den propositionen och kompletterat enligt nedan innebär miljökvalitetsmålet Storslagen fjällmiljö i ett generationsperspektiv bl.a. följande: Fjällens karaktär av betespräglat storslaget landskap med vid- sträckta sammanhängande områden bibehålls. Fjällens biologiska mångfald bevaras och utvecklas. Främmande arter och stammar och genetiskt modifierade orga- nismer som kan hota den biologiska mångfalden introduceras inte. Kulturmiljövärden, särskilt det samiska kulturarvet, bevaras och utvecklas. Rennäring, turism, jakt, fiske och annat nyttjande av fjällen lik- som bebyggelse och annan exploatering bedrivs med hänsyn till naturens långsiktiga produktionsförmåga, biologisk mångfald, natur- och kulturmiljövärden samt värden för friluftsliv. Låg bullernivå eftersträvas. Förslitningen av fjällvegetationen minskar och lavtäckets utbred- ning ökar i omfång och tjocklek. Hotade arter och arter som drabbats av stark tillbakagång har möjlighet att sprida sig till nya lokaler inom sina naturliga utbred- ningsområden så att långsiktigt livskraftiga populationer säkras. Lokala bestånd av fisk och andra vattenlevande arter i fjällens Prop. 2004/05:150 sjöar och vattendrag bibehålls. Arealen områden med stora upplevelsevärden eller höga natur- och kulturvärden som är fria från buller och andra störningar ökar. Skälen för regeringens bedömning: Storslagen fjällmiljö förutsätter renskötsel för att ett betespräglat landskap skall kunna upprätthållas. Renskötseln måste bedrivas och utvecklas på ett sätt som är hållbart för miljön och säkerställa att den samiska kulturen fortlever. Behov av kunskapsuppbyggnad finns beträffande vegetation, vatten- levande organismer, förekomst av buller, kulturmiljöer, främmande arter och hotade arter i fjällmiljön. Mycket arbete återstår även när det gäller samordningen av länsstyrelsernas och utveckling och val av nyckeltal för att följa upp miljökvalitetsmålet. Sammanfattningsvis är regeringens bedömning att miljökvalitetsmålet kan nås inom en generation om berörda sektorer och samhället som helhet visar de hänsyn som följer av delmålen. Många av de åtgärder som föreslogs i propositionen Svenska miljömål delmål och åtgärds- strategier (prop. 2000/01:130) har startat och ytterligare åtgärder plane- ras. Arbetet med att genomföra åtgärderna måste dock påskyndas. Förändringar i klimatet kan ge upphov till stora effekter på fjällmiljön. I de regionala klimatmodelleringar som utvecklats vid kan årsmedeltemperaturen i förändras med i genomsnitt ca jämfört med perioden 19611990, vilket är mer än de prognoser som gjorts över den globala medelförändringen. Liknande resultat har rapporterats i rapporten från (Arctic Climate Impact Assessment) , som tagits fram på beställning av . Temperaturförändringarna medför bl.a. förskjutningar av vegetationszoner, t.ex. att trädgränsen förflyttas uppåt, och påverkan på markfloran. För att möta dessa hot mot fjällens ekosystem krävs fort- satt arbete, nationellt och globalt för att begränsa utsläppen av växt- husgaser men också för att kartlägga samhällets sårbarhet för gradvisa globala klimatförändringar och dess lokala konsekvenser. Regeringen av- ser att behandla dessa frågor inom ramen för den kommande klimat- propositionen som är en uppföljning av regeringens klimatstrategi. Vattenmiljöerna i fjällen fordrar en särskild uppmärksamhet. Dessa behandlas närmare i miljökvalitetsmålet Levande sjöar och vattendrag. 18.1Ändrad precisering av miljökvalitetsmålets innebörd Regeringens bedömning: Miljökvalitetsmålets innebörd omformuleras i följande delar: Fjällens biologiska mångfald bevaras och utvecklas. Främmande arter och stammar och genetiskt modifierade organismer som kan hota den biologiska mångfalden introduceras inte. Skälen för regeringens bedömning: Punkternas tidigare lydelse var: Fjällens biologiska mångfald bevaras. Främmande arter och genetiskt modifierade organismer som kan hota den biologiska mångfalden introduceras inte. Tillägget av och utvecklas i den första punkten motiveras av det förhållande att artsammansättningen i olika ekosystem även naturligt är stadd i förändring. I andra fall sker, om betingelserna är de rätta, åter- kolonisering av arter som genom människans ingrepp försvunnit från sina naturliga utbredningsområden. Det andra tillägget motiveras av att främmande stammar av arter som naturligt kommer i fjällområdet kan konkurrera ut de stammar som naturligt förekommer i området. Särskilt bland fiskar förekommer en betydande lokal variation. Delmål 1 om skador på mark och vegetation Regeringens bedömning: Delmål 1 bör fortfarande ha följande lydelse: Skador på mark och vegetation orsakade av mänsklig verksamhet skall Delmålet kommer att nås förutsatt att påbörjade åtgärder slutförs och nya förslag: Överensstämmer i huvudsak med regering- Remissinstanserna: Remissinstanserna ansluter sig i huvudsak till Skälen för regeringens bedömning: Renskötselns påverkan på fjällandskapet hänger främst samman med förslitning längs flyttleder och Rentramp och lokalt hårt bete på lavhedarna ökar risken för I betänkandet En ny rennäringspolitik (SOU 2001:101) finns förslag som gäller miljömål och lagstiftning avseende renskötselrätten och hur rennäringen bedrivs. Betänkandet bereds f.n. i . Regeringen avser att lägga fram proposition till . Det är av väsentlig betydelse att upprätthålla en tillfredsställande miljö- övervakning av skador på mark och vegetation. Vidare är det viktigt att renskötseln har tillräckligt bra underlag för att kunna använda betes- tillgångarna utan att skada naturen, dvs. ett hållbart nyttjande av dessa Miljöövervakningsprogrammet av Landskapet i () har startat och omfattar även fjällen. bruksuniversitet (SLU) har gjort ett urval av de permanenta stickprovs- områden i fjällen som inventeras inom . arbetsrapport 126, 2004 Skador på mark och vegetation i de svenska fjällen till följd av barmarkskörning. Av rapporten framgår bl.a. att av observerade körspår överväger de från fyrhjuliga motorcyklar och spåren förekommer över hela fjällkedjan. Markskador i form av dräneringsdiken utmed sluttningar har rapporterats och på många håll upplevs skadorna Prop. 2004/05:150 som betydande. har tagit fram nya allmänna råd för terrängkörning vilka gavs ut . Eftersom allmänna råd inte är bindande har man i påbörjat översyn av terrängkörningslagstift- ningen för att se vilka ändringar som behöver göras i det nuvarande regelverket för att uppnå delmålen 1 och 2. I det sammanhanget avser regeringen att komplettera terrängkörningsförordningen med ett krav om terrängkörningsplaner. 18.3Delmål 2 om buller Regeringens bedömning: Delmål 2 bör fortfarande ha följande lydelse: Buller i fjällen från motordrivna fordon i terräng och luftfartyg skall minska och uppfylla följande specifikation, nämligen att -av terrängskotrar i trafik skall uppfylla högt ställda bullerkrav (lägre än ), -buller från luftfartyg skall vara försumbart både inom regleringsområde klass A enligt terrängkörningsförord- ningen (1978:594) och inom av nationalparksarealen. Delmålet är möjligt att nå om genomförandet av åtgärder påskyndas. förslag: Överensstämmer i huvudsak med regering- ens bedömning. Remissinstanserna: Remissinstanserna ansluter sig i huvudsak till förslag. Skälen för regeringens bedömning Delmålet ovan innebär att regeringen fäster stor vikt vid att det upp- rätthålls områden i vår fjällvärld där bullret är försumbart. var antalet registrerade terrängfordon 252 641 av vilka i de sex nordligaste länen. Endast ett fåtal av dessa uppfyller de i delmålet angivna bullerkraven. Regeringens bedömning är att delmålet är möjligt att uppnå om genomförande av åtgärder på- skyndas. Bedömningsunderlaget är emellertid ofullständigt. För att kunna bedöma möjligheten att uppnå delmålet behöver åtgärder vidtas. har åtagit sig att undersöka möjligheterna att i statistiken få med bullerprestanda på terrängskotrarna för att löpande kunna följa upp hur stor andel av skoterbeståndet som uppfyller delmålets bullerkrav. Åtgärden utryms inom ramen för den ordinarie verksamheten. Genom enkätundersökning bör användningen av terrängskotrarna i fjällområdet närmare kartläggas, eftersom omfattningen av användningen har betydelse för den totala bullerstörningen för ett område. Regeringen avser att ge berörda länsstyrelser i fjällänen i uppdrag att utföra enkätundersökningar om skoteranvändningen. redovisade regeringsuppdraget Frivillig miljöklassystem för snöskotrar (dnr M2004/886/Mk). Av redo- visningen framgår att bullerkraven enligt EG:s maskindirektiv (98/37/EG) inte ger några bullerbegränsningar alls. Det innehåller bara ett krav på information ifall föraren utsätts för hälsoskadligt buller och att snöskotern inte bullrar mer än det stora antalet snöskotrar. Ett annat hinder är att direktivet för omgivningsbuller från maskiner (2000/14/EG) omfattar snöskotrar, men inte anger några bullerkrav för dessa. Snöskotrar som uppfyller högt ställda bullerkrav kostar mer än andra och ett frivilligt miljöklassystem måste därför vara kopplat till attraktiva incitament för att en köpare skall välja det dyrare alternativet. slutsats är att om av miljöskäl vill ställa formella krav på snöskotrarna måste kraven vara gemensamma inom EU. Eftersom snöskotrar nästan uteslutande används i den nordligaste delen inom gemenskapen, avser regeringen att låta utforma ett förslag om sådana krav och framlägga det till kommissionen. har i kommissionens arbetsgrupper tagit initiativ till att emissions- och bullerkrav för snöskotrar inkluderas i de berörda EG-direktiven. Ytter- ligare bullermätningar behöver genomföras för nya skotermodeller för att avgöra om de uppfyller bullerkravet lägre än eller om det finns behov av teknikutveckling för att nå denna bullernivå. Denna fråga kan lämpligen tas upp i samband med EU-harmonisering av bullerreglerna. Ytterligare åtgärder kommer att behandlas i den transportpolitiska propo- sitionen. och har till regeringen lämnat skrivel- sen Förslag till förändringar i lagstiftningen vad avser flygverksamheten i fjällområdet (dnr M2003/2995/Na). Skrivelsen är en komplettering till de förslag att minska buller från flygverksamheten som togs upp i propositionen Svenska miljömål delmål och åtgärdsstrategier (prop. 2000/01:130) under delmål 2 under Storslagen fjällmiljö.