prop · GS0386 · 2005-03-21 00:00:00 — dag bedrivs av HI kommer att bedrivas inom ramen för samord- Den koppling som finns mellan hjälp- medel och tillgänglighet för personer med funktionshinder innebär dock att HI även i fortsättningen kommer att ha kompetens och arbetsuppgifter som har anknytning till tillgänglighetsfrågor. HI bedriver en bred verksamhet med tyngdpunkt inom hjälp- Institutets ändamål är att arbeta för full delaktighet och jämlikhet för människor med funktionshinder genom att medverka till utveckling av bra och säkra hjälpmedel och till en effektiv hjälpmedels- Institutet skall också bidra till en ökad tillgänglighet i samhället för personer med funktionshinder. Regeringen anser att HI även bör vara en nationell resurs i första hand inom hjälp- Hur mycket den generella tillgängligheten i samhället än förbättras kommer en fungerande hjälpmedelsverksamhet alltid att vara av stor betydelse för mångas delaktighet i samhället. kraftiga ökningen av antalet äldre och framförallt de mycket gamla innebär att fler människor kommer att leva med funktionshinder. prioriterat äldre med funktionshinder i sin verksamhet. LSS- och hjälpmedelsutredningen (S 2001:06) har också presenterat en Skr. 2004/05:86 rad förslag som berör HI, t ex angående hjälpmedel inom arbetslivet och hjälpmedel inom IT-området. Utredningens betänkande (SOU 2004:84) behandlas i . Regeringens bedömning: Myndighetens verksamhet bör finansieras genom en omdisponering av delar av utbildningsstöds (Sisus) och () förvalt- ningsanslag och av en viss del av () stats- bidrag. Utredarens förslag överensstämmer med regeringens bedömning. Remissinstanserna: HO, och tillstyrker utredarens finansieringsförslag. Skälen för regeringens bedömning: Regeringen avser att skapa en samlad statlig organisation för samordningen av arbetet inom det handi- kappolitiska området genom inrättandet av en myndighet för handi- kappolitisk samordning. I praktiken innebär det att vissa uppgifter som åligger utbildningsstöd (Sisus) och Handi- kappombudsmannen (HO) förs över till samordningsmyndigheten. Renodlingen av uppgiftsfördelningen inom det handikappolitiska området, medför också att vissa verksamheter vid () fortsättningsvis kommer att bedrivas inom ramen för samord- ningsmyndighetens verksamhet. Regeringen menar därför att samord- ningsmyndigheten bör finansieras genom att medel förs över från Sisus och HO:s förvaltningsanslag och från de statsbidrag som utgår till HI. Regeringen avser att återkomma till i samband med budgetproposition med förslag till finansiering av samordningsmyndig- heten. Sammanfattning av betänkandet Handikappolitisk samordning organisation för strategi och genomförande (SOU 2004:54) Nedan följer först utredningens förslag och bedömningar i samman- fattning. Därefter följer en kort sammanställning av de viktigaste utgångspunkterna för utredningen med bland annat beskrivningar av nuvarande organisationsstruktur. De generella principiella grundperspektiven i den nationella handlings- planen för handikappolitiken har varit utgångspunkt för utredningens arbete. De förslag och överväganden som presenteras skall därför ses i relation till dessa grundprinciper. Den nya organisationsstruktur som utredningen föreslår skall främja de processer och det arbete som krävs för att grundprinciperna skall kunna få full genomslagskraft. Förslagen till förändring har vidare som yttersta syfte att bidra till en förändrad statlig organisationsstruktur som ur ett övergripande perspektiv kan främja handikappolitikens genomförande genom en strategisk kraftsamling på att effektuera målen i handlingsplanen. I mina förslag har jag utgått från vilka uppgifter och roller jag anser att den förändrade statliga organisationsstrukturen skall kunna ta ansvar för. Genom den föreslagna nya organisationsstrukturen skall följande roller och uppgifter etableras, säkerställas och utvecklas Strategisk uppgift och roll -stabsfunktion till regeringen, -överblick över hur målen i den handikappolitiska handlingsplanen uppnås. -ansvara för insatser på en strategisk övergripande nivå, -tolka handikappolitikens övergripande mål, -med underlag från utvärderingar påverka prioriteringar och val av forskning, samt -kontinuerlig och aktiv dialog med brukarorganisationerna. b. Samordnande roll - vilket främst innebär att samordna sektorsmyndigheterna och andra statliga myndigheter. c. Utvärderande roll - vilket bland annat innebär att initiera och organisera tvärsektoriella utvärderingar samt att analysera genomförda sektorsvisa utvärde- ringar och identifiera behov av insatser. -vilket innebär att i förhållande till statliga myndigheter, kommuner, landsting och övriga aktörer initiera främjandeinsatser, bygga upp ett kunskapsinriktat nätverk och förmedla kunskap samt utforma norme- rande rekommendationer (allmänna råd). e. Stöd- och genomföranderoll -vilket innebär att stödja och bistå olika myndigheter, kommuner, landsting och andra aktörer i deras insatser för ökad delaktighet för personer med funktionshinder. Det finns ett behov av ökad samordning mellan olika statliga aktörer inom det handikappolitiska området i syfte att på ett effektivare sätt bidra till ökad delaktighet och jämlikhet för personer med funktionshinder. Min bedömning är att den strategiska, samordnande och utvärderande rollen i princip bör hållas åtskild från den genomförande. Den organisationsstruktur som föreslås har därför två ben: en ny myn- dighet med en övergripande, strategisk, samordnande och utvärderande roll, och en genomförandeorganisation som bland annat utvecklar och tillhandahåller efterfrågade tjänster. Denna genomförandeorganisation utgörs av ett ombildat . Den pådrivande rollen kan dock behöva bedrivas kopplat såväl till den nya myndigheten som till det ombildade HI. Navet i den nya organisationsstrukturen föreslås vara den nya myndig- heten. som har den strategiska, samordnande, utvärderande och norme- rande rollen. Den pådrivande rollen skall främst utföras i samarbete med den genomförande/kvalitetssäkrande organisationen. Genom den föreslagna organisationsstrukturen för funktionshindrades delaktighet lyfts uppgifterna från Tillgänglighetscentret vid Handikapp- ombudsmannen till en ny organisationsstruktur. Därmed elimineras den risk som finns med nuvarande konstruktion, innebärande att HO:s roll att granska myndigheter och TC:s roll att vara stödjande gentemot myndig- heterna, upplevs som motsägelsefull och otydlig. Sisus bemötandearbete föreslås överföras till den nya organisations- strukturen. Utredningen gör bedömningen att det fortsatta arbetet med bemötandefrågor inte är beroende av en fortsatt organisatorisk anknyt- ning till Sisus uppdrag med fördelning av statsbidrag. Bemötandearbetet bör föras till den nya organisationsstrukturen vilket skapar förutsätt- ningar för en ökad tydlighet jämfört med dagens organisation. Den föreslagna organisationsstrukturen med den nya myndigheten som nav innebär att möjligheterna stärks för ett ökat samspel mellan statliga myndigheter och andra aktörer när det gäller att föra arbetet med den nationella handlingsplanen framåt. Vidare menar jag att organisationsstrukturen medför att regeringen ges ökade förutsätt- ningar för att aktivt styra den handikappolitiska utvecklingen. Det är väsentligt att den nya organisationsstrukturen stimulerar och använder de kunskaper och insatser som funktionshindrades egna organi- sationer har och som de kan utföra. Dessa har därför ett ansvar för att delge sina synpunkter och erfarenheter och staten har ansvaret för att bygga samrådsformer för att möjliggöra detta. Den av mig i detta betänkande föreslagna nya organisationsstrukturen bör både via den nya myndigheten och det nya förändrade institutet på olika sätt främja detta arbete. Rollfördelning inom den nya organisationsstrukturen Genomförandeuppgifter t.ex. i form av utbildning, utvecklingsarbete, utredning m.m. skall inte utföras inom ramen för den nya myndigheten. Av ansvars- och finansieringsprincipen följer att myndigheter eller andra aktörer som i sitt eget handikappolitiska arbete har behov av nya kun- skaper eller stöd också bör svara för kostnaderna för insatserna. Min bedömning är att efterfrågan på genomförandeinsatser kommer att öka . Det andra benet i den föreslagna organisa- tionsstrukturen är en aktör som har ett kvalitetssäkrat utbud av genom- förandeuppgifter nya HI. Finansiering av den nya organisationsstrukturen sker dels ur Sisus samt HO:s förvaltningsanslag, dels sker finansieringen från de stats- bidrag som ges till nuvarande HI. Av dessa medel föreslår jag att de delar av Sisus och HO:s förvaltningsanslag som används för den nya organisa- tionsstrukturen beräknas utifrån den anslagsförbrukning som skett för bemötandefrågor inklusive THUT vid Sisus samt för Tillgänglighets- centret vid HO. Även de statsbidrag som ges till nuvarande HI ingår i finansieringen av den nya organisationsstrukturen. Uppgifter för den nya myndigheten föreslås vara att: -ha en överblick över och följa utvecklingen nationellt sett relaterat till den nationella handlingsplanen, -lämna underlag för regeringens styrning, -främja och arbeta pådrivande för att målen i handlingsplanen skall uppnås. -följa upp och utvärdera utvecklingen avseende funktionshindrades delaktigt och jämlikhet, -samordna och stimulera sektormyndigheternas arbete, -initiera, stimulera och beställa satsningar på information och kampan- jer, -utvecklingsarbete, samt -följa utvecklingen internationellt Utredningen har övervägt andra organisationsformer som alternativ till en ny myndighet, till exempel att lägga uppgifterna på en befintlig myndighet eller en delegation inom . Utredningen har efter övervägande valt att föreslå en fristående myndighet främst för att uppnå en organisatorisk stabilitet och hög kontinuerlig legitimitet. Den nya myndigheten föreslås vara en självständig myndighet under det departement som har ansvaret för samordning av det handikappo- litiska arbetet. har det ansvaret. har även ansvar för den handikappolitiska delega- tionen. Utredningen föreslår att den nya myndigheten skall inrättas som enrådighetsverk. Skälet är att det finns ett starkt behov av en direkt styrning av myndigheten och att politiska beslut måste genomföras utan fördröjning. Jag föreslår att till den nya myndigheten knyts ett brukarråd med representanter för handikapprörelsen. Detta råd består av de represen- tanter som även sitter som delegater i handikappdelegationen. Min bedömning är vidare att den nya myndigheten bör ha en handi- kappolitisk förankringsgrupp, om möjligt bestående av de statssekre- terare som ingår i Handikappdelegationen. Den nya myndigheten bör besitta stor strategisk förmåga med utveck- lingsinriktning och fördjupad utvärderingskompetens. God förtrogenhet med aktuell forskning är angeläget. Stor vikt behöver läggas vid kunskap om statlig och och väl utvecklade kontaktnät på ledande nivåer. Myndigheten behöver också ha en bred och djup kunskap om situation i samhället för personer med funktionshinder samt kompe- tens om mänskliga rättigheter och diskriminering. Finansiering av den nya myndigheten sker ur de anslagsmedel som disponeras av Sisus för bemötandeuppdraget och av HO för till- gänglighetscentret. Även vissa medel av de statsbidrag som ges till nuvarande HI kan komma att ingå i finansieringen av den nya myndig- heten. Min bedömning är att resursbehovet för den nya myndigheten ligger i intervallet . Den nya myndigheten bör lokaliseras till främst på grund av sin stabsfunktion till regeringen, för att underlätta bemanningen med nödvändig kompetens och för att underlätta samarbetet med de nationella brukarorganisationerna. Nya HI:s uppgifter och roll. bör ombildas och få en delvis förändrad roll till att bli ett för funktionshindrades delaktighet. För att markera den förändrade roll nya HI förväntas ha bör man även ändra namn. Den förändrade roll som utredningen föreslår för HI inom ramen för den nya organisationsstrukturen innebär en tyngdpunktsförskjutning från hjälpmedel till design för alla, hjälpmedel i miljö samt tillgänglighet och bemötande. Det innebär en ökad verksamhet inom utredning/ut- vecklingsarbete, utbildning, information och rådgivning/konsultation. Institutets roll och ansvar även inom äldreområdet bör lyftas fram och markeras genom en stadgeändring i anslutning till att det nya institutet ombildas. Jag vill framhålla att den nya myndighetens samverkan med det ombildade institutet avser genomförande insatser inom ramen för myndighetens arbete med handlingsplanen. Det berör inte direkt HI:s nuvarande verksamheter med direkt bäring på hjälpmedel. Jag föreslår att regeringen tar initiativ till att ombildas i enlighet med ovanstående inriktning, fortfarande dock med associationsformen allmännyttig ideell förening. Jag föreslår att staten, via medlemskapet i den allmännyttiga ideella föreningen, tar initiativ till förändrade stadgar innebärande att HI, som prioriterad insats skall genomföra de uppdrag av kvalitetssäkrande karaktär som den nya myndigheten kan initiera enligt ovan. Vidare föreslår utredningen att regeringen som för HI, utser ordförande för nya HI och att man då även bör utse generaldirektören för den nya myndigheten att ingå som statens representant i styrelsen för nya HI. Utredningen föreslår också att Brukarråd bör finnas på det nya institutet på motsvarande sätt som på HI. Det nya institutet finansieras dels genom det nuvarande systemet med ett bidrag som lämnas över statsbudgeten till den ideella föreningen, dels genom särskilda projektbidrag på samma sätt som , dels genom ett än mer aktivt uttag av avgifter för exempelvis kompetensutveckling, utredningar och konsultinsatser. När den nya strukturen börjar verka upphör Tillgänglighetscentret vid HO. I och med att tillgänglighetscentret förs från HO till den nya organisationen förändras HO:s roll. Även samordningen av sektors- myndigheterna förs från HO och likaså de övergripande uppföljningarna av utvecklingen i perspektivet av den nationella handlingsplanen och . HO:s roll blir då än mer koncentrerad till över- vakning av diskrimineringslagarna samt till uppdrag i enlighet med lagen om . Sisus bemötandearbete föreslås överföras till den nya organisa- tionsstrukturen. Information om tillgänglighet (THUT) förutsätts heller inte bedrivas på Sisus. Den verksamhet som då blir kvar är fördelning av statsbidrag till särskilt utbildningsstöd, tilläggsbidrag, korttidsstudie- bidrag samt på uppdrag av fördelning av förstärk- ningsbidrag till folkhögskolor. Utredningen konstaterar att huvuddelen av Sisus kvarvarande verk- samheter är utbildningsrelaterade. Tre alternativ till organisatorisk lösning för kvarvarande verksamheter vid Sisus har övervägts: -·Verksamheterna hålls samman i en egen myndighet, vilket innebär en återgång till det som gällde innan Sisus gavs det s.k. bemötandeuppdraget. -·Verksamheterna hålls samman men inom en annan myndighet med likartad verksamhet (utbildning, fördelning av statliga medel etc.). -·Verksamheterna knyts till olika befintliga myndigheter/orga- nisationer med verksamhetssamband genom utbildningsform. Utredningen konstaterar att en uppdelning av Sisus verksamhet efter de olika utbildningsformerna ger det tydligaste verksamhetssambandet, men att kompetensförluster och personalkonsekvenser kommer att uppstå. Vid den sammantagna bedömningen av lämplig framtida organisa- tionstillhörighet för Sisus kvarvarande verksamheter bör vägas in att Sisus inte endast har att administrera fördelningen av statsbidrag, utan också att följa och utvärdera resp. verksamhet. Sammantaget talar detta för, enligt utredningens bedömning, att kvarvarande verksamhet på Sisus bör hållas samman och föreslås föras till område. Vid en sådan förändring kan regeringen ta ställning till vilken myndighet under Utbildningsdeparte- mentet som lämpligen bör få ansvaret för Sisus kvarvarande verksamhet. Genomförandet av den nationella handlingsplanen för handikappolitiken kan medföra ekonomiska konsekvenser för såväl staten som kommuner, landsting och andra. Dessa konsekvenser är emellertid inte beroende av utredningens förslag. Förslagen till förändring av den statliga organisa- tionen ryms inom ramarna för Sisus och HO:s förvaltningsanslag samt det statliga bidraget till HI. Inga ekonomiska konsekvenser uppkommer därför för staten. Inga påtagliga konsekvenser kan ses av mina förslag, varken för staten, kommuner, landsting eller andra. Utredningen har genomfört kartläggningar av de berörda organisa- tionerna Sisus, HO och HI. Förutom dessa kartläggningar har utrednin- gen också valt att via de nuvarande sektorsmyndigheterna samt via HSO/SRF redovisa synpunkter på nuvarande statlig styrning och samordning. Dessa har även lämnat sin syn på behovet av framtida förändringar. Sisus främjar möjligheterna till utbildning för unga och vuxna med funktionshinder samt verkar för förbättrat bemötande av personer med funktionshinder. Sisus uppgifter beskrivs i sex arbetsområden. -Bidrag till folkhögskolor. -Särskilt utbildningsstöd till universitet och högskolor. -Stöd till omvårdnadsverksamhet vid riksgymnasier för svårt rörelse- hindrade ungdomar samt kanslifunktionen till anpassad utbildning. -Bemötande, vilket innebär att verka för kompetensutveckling inom offentlig verksamhet när det gäller bemötande. -Informera studenter om den fysiska tillgängligheten vid landets universitet och högskolor (THUT). HI är en allmännyttig ideell förening med staten, och som medlemmar. verksamhet omfattar sju verksamhetsgrenar enligt nedan: -Provning och upphandling, som innebär verksamhet med provning, bedömning och central upphandling av hjälpmedel. Forskning och utveckling inklusive standardisering. -Utbildning och kompetensutveckling. -Internationell verksamhet. HO har till uppgift att bevaka frågor som angår funktionshindrade perso- ners rättigheter och intressen. Verksamheten är indelad i två verksam- hetsgrenar: -Granskning, juridiskt stöd och rådgivning. Tillgänglighetscentret är ett nationellt center med uppgift att verka för ett tillgängligt samhälle för personer med funktionshinder. Den statliga sektorn är en primär målgrupp. Samtliga 14 sektormyndigheter och Rikstrafiken har lämnat synpunkter på hur man ser på samordningen och hur man anser att stöd och samordning bör organiseras och bedrivas framöver. Sammanfattningsvis har sektormyndigheterna framfört förväntningar på att den nya organisationen ska -stödja och främja sektormyndigheternas arbete, -följa upp och utvärdera, -ge underlag till , -ha ett brett kontaktnät bl.a. med överblick över aktörer, samt -ge selektivt stöd anpassat till resp. myndighets behov. Handikapporganisationerna har beretts möjlighet att lämna synpunkter på hur samordningen av den statliga handikappolitiken bör organiseras. Detta har skett i samarbete med HSO och SRF. Det finns förväntningar på att den nya organisationen skall: -vara ett stöd till regeringen, -samordna, ge råd och stöd till sektormyndigheterna, -följa upp och utvärdera, -vara informationsbank och förmedlare av kunskap, -vara försedd med tänder eller stimulansmedel, samt -nybildas, vara fristående och nytänkande. -Den nationella handlingsplanen lägger den ideologiska grunden för hur det handikappolitiska arbetet skall bedrivas. spänner över alla samhällsområden och markerar att det är hela samhällets ansvar att genomföra dess övergripande mål. ingår att de åtgärder som skall ske för att uppfylla målen skall finansieras inom ramarna för de reguljära verksamheter som svarar för insatserna mot samhällsmedborgarna generellt. -I arbetet med att åtgärda brister och hinder för delaktighet skall staten vara ett föredöme i sina egna verksamheter. -De sektorsmyndigheter som utses av regeringen har ett särskilt ansvar för att de handikappolitiska målen förverkligas inom sina respektive sektorer. -Uppdraget att arbeta för ökad kompetens om bemötande är även fortsättningsvis en angelägen uppgift i genomförandet av den natio- nella handlingsplanen. Sisus har ansvar för detta uppdrag. -Insatser för att driva på utvecklingen för att göra samhället till- gängligt och uppdraget att samordna sektorsmyndigheternas arbete är även det fortsatt viktigt för att handlingsplanens mål skall uppnås. Tillgänglighetscentret vid HO ansvarar för dessa uppdrag. -HI utgör genom sin ställning som ideell förening med de tre huvudmännen staten, och en samarbetslänk mellan dessa tre viktiga aktörer för genomförandet av handikappolitiken som ett nationellt kunskaps- centrum. -Handikapprörelsen utgör genom sitt kontaktnät och sina erfarenheter en resurs på olika nivåer i samhället för samverkan med offentliga organ. Regeringens samrådsorgan med handikapprörelsen är Handikappdelegationen. -Vid en jämförelse med andra tvärsektoriella politikområden kan inte någon enhetlig modell urskiljas för hur den sektorsövergripande statliga samordningen bör organiseras. -En inriktning för den statliga förvaltningspolitiken är fortgående förändring av myndighetsstrukturen som successiv anpassning till förändrade behov. Omstruktureringar kan behövas för att uppnå enhetlig styrning inom ett politikområde. -Den finansiella utgångspunkten för förslag om en förändrad organisationsstruktur för samordning av handikappolitiken är de anslagsmedel som förbrukades för Sisus bemötandefrågor, HO:s Tillgänglighetscentret och de statliga bidragsmedlen till HI. -Det finns ett behov av ökad samordning mellan olika statliga aktörer inom det handikappolitiska området i syfte att på ett effektivare sätt bidra till ökad delaktighet och jämlikhet för personer med funktionshinder. , , , , , , utbildningsstöd, , , , , , Statskontoret, Statens kvalitets och kompe- tensråd, , Myndigheten för skolutveckling, Specialpeda- gogiska institutet, , , Ädelfors folkhögskola, Furuboda folkhögskola, Västanviks folkhögskola, Strömbäcks folkhögskola, , Verket för högskoleservice, , , , , , , , , , , , , , , , , kommun, , kommun, , , , , i , akademi- kers centralorganisation, , Förbundet , Handikappförbundens samarbetsorgan, i , , Förbundet i , Neurologiskt , , , Riksför- bundet för Social och Mental Hälsa, , , Ungdomar och Vuxna, , , Synska- dades , Unga Hörselskadade, Samarbetsorgan för etniska organisationer i , Rörelsefolkhögskolornas intresseorganisation, Nationellt centrum för flexibelt lärande, , , Diakoni, , . Utdrag ur protokoll vid regeringssammanträde Närvarande: Statsministern , statsråden , , , , , , Y. , , , , , Andnor, M. , , , , , , , Regeringen beslutar skrivelse 2004/05:86 Statlig organisation för handikappolitisk samordning