prop · GT031d11 · 2005-09-20 00:00:00 — EG- domstolens förhandsavgörande i det så kallade Bringwellmålet (mål C-438/02 ) avkunnades . konstaterade i sitt domslut att artikel 31.1 EG utgör hinder för ett apoteksmonopol som är utformat på det sätt som det svenska apoteksmonopolet var utformat . Bestämmelsen kräver inte att statliga handelsmonopol skall avskaffas men att de utformas på ett sådant sätt att någon diskriminering avseende anskaffnings- och saluföringsvillkor inte föreligger mellan medlemsstaternas medborgare. Ett antal åtgärder i syfte att efterleva dom har redan genomförts (se avsnittet Insatser inom läkemedelsområdet). avser regeringen att tillsätta en utredare för en mer djupgående analys av dom. Forskning bidrar till utveckling och förnyelse, stärker tillväxt och förbättrar medborgarnas möjligheter att leva ett gott liv. Det är av central betydelse att den nya kunskap som forskningen genererar kommer den kliniska verksamheten till godo, detta bl.a. för att maximera utnyttjandet av evidensbaserad vård och behandling samt att säkerställa ett effektivt utnyttjande av befintliga resurser. Inom den medicinska forskningen sker en snabb utveckling. Denna leder i många fall till att nya metoder för diagnostik och behandling tillförs hälso- och sjukvården. Särskilt inom genetiken, men även inom andra områden, aktualiseras grundläggande etiska frågeställningar. Det handlar om människosyn och värderingar och om vilka principer som bör styra handlandet. Frågorna måste hanteras på ett ansvarsfullt sätt så att fundamentala värden inte äventyras. Sökandet efter kunskap som kan leda till bot eller behandling måste därför vägas mot kravet på respekt för integritet och människovärde. är världsledande inom flera medicinska forskningsområden. 2005/06:1 UTGIFTSOMRÅDE 9 Det knyts stora förhoppningar till att genom stamcellsterapi kunna bota eller lindra sjukdomar som exempelvis diabetes, hjärt- och kärlsjukdomar och sjukdomar som Parkinson och Alzheimer. Forskning på stamceller från befruktade ägg väcker svåra etiska frågeställningar. Den enskildes kostnader för tandvård har i vissa fall ökat kraftigt . För personer som är har dock kostnaderna för omfattande behandlingar minskat betydligt sedan ett högkostnadsskydd för protetik för äldre infördes . Högkostnadsskyddet blev dyrare än beräknat och vissa ändringar i de förordningar och föreskrifter som styr tillämpningen av högkostnadsskyddet genomfördes därför i syfte att dämpa kostnadsutvecklingen. Regeringen anser att högkostnadsskyddet även framgent måste följas upp, både vad avser kostnadsutvecklingen och genomströmningstiderna vid . Regeringen avser att utforma en tandvårdsreform med inriktningen att säkra en god tandhälsa och ett skydd mot höga tandvårdskostnader. Det är också av största vikt att tandvårdens personalförsörjning . För att möta det beräknade behovet av tandläkare utökas tandläkarutbildningen med tio nybörjarplatser vardera vid och . planeras en ytterligare utökning med fem nybörjarplatser vid respektive lärosäte. Det är nödvändigt att även framöver noga bevaka hur personalsituationen utvecklas, vilket bl.a. sker genom nationella planeringsstöd, NPS. En viktig fråga att ta ställning till är hur tandsköterskornas utbildning skall vara organiserad . Regeringen ställer sig positiv till förslag till en eftergymnasial utbildning, t.ex. genom kvalificerad yrkesutbildning (KY) eller påbyggnadsutbildning (PU) inom den kommunala vuxenutbildningen. Tabell 4.8 Anslagsutveckling 13:1 Tandvårdsförmåner m.m. 1 Inklusive tilläggsbudget i samband med ekonomiska vårproposition (bet. 2004/2005:FiU21) och förslag på tilläggsbudget i samband med budgetpropositionen . Anslaget finansierar huvudsakligen det statliga tandvårdsstödet som administreras av . En mindre del av anslaget, 2004, utgörs av medel till på tandvårdsområdet. Utfallet för anslaget 13:1 Tandvårdsförmåner m.m. blev totalt , vilket var lägre än anvisat i statsbudgeten. Avvikelsen från tilldelade medel, inklusive ett anslagssparande om , blev . Avvikelsen härrör sig till högkostnadsskyddet för protetisk tandvård för personer som är eller äldre. Enligt regeringens beslut har hela anslagssparandet dragits in. Utfallet för anslagsposten Tandvårdsersättning blev högre 2004 än föregående år. Förändringen beror till största delen på ökade utgifter för högkostnadsskyddet för protetik för gruppen , till följd av att fattat allt fler beslut i förhandsprövningsärenden, vilka senare efter utförd behandling har lett till utbetalning av tandvårdsersättning. För bastandvård utbetalades för samtliga åldersgrupper , vilket var något mindre än 2003. Utgifterna för protetik uppgick totalt till , vilket innebar en ökning med närmare 0,6 miljarder konor. Merparten av utgifterna, , avsåg gruppen eller äldre. Utvecklingen tyder på att andelen ärenden som slutligen resulterar i en tandvårdsräkning är lägre än man tidigare utgått ifrån, vilket givetvis påverkar utfallet. De regeländringar som infördes har medfört att vissa typer av behandlingar minskat eller bortfallit, men det är inte möjligt att närmare ange vilka effekter detta haft på utgifterna. De utbetalningar som gjordes avsåg dock till stor del ärenden som hade förhandsprövats av /2004, varvid då gällande regler tillämpats. Enligt tillgänglig statistik rörande högkostnadsskyddet för personer som är eller äldre har antalet inkommande ärenden minskat efter , då det uppenbarligen fanns ett stort uppdämt behov av protetiska behandlingar i åldersgruppen. Genomströmningstiderna för förhandsprövningsärenden vid vårdersättningskontoret i , där samtliga ärenden av denna typ handläggs, sjönk till . Den genomsnittliga ersättningen tycks ha stabiliserats på en nivå kring eller strax därunder. Trots att mycket arbete har lagts ned på att förbättra statistiken över högkostnadsskyddet kvarstår vissa brister och oklarheter, vilket är en orsak till svårigheterna att göra prognoser över utgifterna. Ett annat problem är den långa tidsrymden mellan beslut att godkänna en ansökan och den tidpunkt då räkningen för utförd behandling kommer in till . Åtgärder rörande dentala material I början på 2004 utbetalades ett sista delbelopp om till Stiftelsen . Stiftelsen hade därmed erhållit totalt för sitt uppdrag att enligt ett avtal med staten bedriva verksamhet som avser forskning och fortsatt utvärdering av patientmaterial samt utveckling av diagnosmetoder och behandlingsplaner. Stiftelsen har i sin årsrapport redogjort för det arbete som utförts och det som återstår att göra , som är som avtalet omfattar. Man har bl.a. genomfört analyser av metaller i blod respektive nukleär mikroskopi och analys av klinisktkemiska parametrar från patientjournaler. Produktion av material till diagnos- och behandlingsprotokoll pågår. På grund av svårigheter att få tillgång till patientjournalerna har vissa delprojekt blivit försenade, men det framgår av års- 2005/06:1 UTGIFTSOMRÅDE 9 rapporten att stiftelsen räknar med att kunna färdigställa resultaten av de olika delprojekten . Av de medel som ursprungligen avsattes för åtgärder rörande dentala material återstår ett anslagssparande om . Regeringens ambition är att ta ställning till hur dessa medel skall användas. disponerar för fördelning till olika kompetens- och inom tandvårdsområdet. gällde att högst fick tilldelas för dentala material (KDM) vid . De sammanlagda utbetalningarna uppgick till nästan , varav KDM förbrukade . Mun-H-Center i erhöll och Kompetenscenter för sällsynta odontologiska tillstånd vid i , i , tilldelades . Kostnaderna för högkostnadsskyddet för protetik för personer som är eller äldre väntas stiga något efter att ha sjunkit . Prognosen baseras på antaganden om bl.a. antal ärenden som kommer in, antal ärenden som avgörs, andelen bifallsbeslut, genomströmningstider hos , behandlingstider och genomsnittlig ersättning. Antalet inkomna ärenden ökade 2005 jämfört med året innan. Även genomströmningstiderna ökade, men ett åtgärdsprogram har tagits fram av och regeringen förutsätter att tiden mellan ett ärendes ankomst och beslut kommer att minska . Trots det måste man räkna med en viss förskjutning av utgifter jämfört med tidigare prognoser. För övrig tandvård beräknas en marginell ökning av utgifterna . Även skall avsättas till på tandvårdens område. skall disponera medlen och avgöra hur de skall fördelas. Högst 5 miljoner kro- 2005/06:1 UTGIFTSOMRÅDE 9 nor skall tilldelas Kunskapscentret för dentala material (KDM) vid . Diskussioner har påbörjats mellan de nordiska länderna om att inrätta en produktdatabas för dentala material vid Nordisk Institutt for Odontologisk Materialprøvning (NIOM). Regeringen bedömer att en sådan databas skulle kunna ha ett stort värde för tandvården, särskilt genom att underlätta för vårdgivarna att välja lämpliga material och på så sätt även främja patientsäkerheten. Därför anser regeringen att en del av medlen för bör få användas till finansieringen av en sådan databas. Om detta blir aktuellt bör det i första hand ske genom en minskning av de medel som tilldelas KDM. Tabell 4.9 Härledning av anslagsnivån 20062008, för 13:1 Tandvårdsförmåner m.m. Förändring till följd av: Överföring till/från andra Förslag/beräknat anslag 1 Statsbudget enligt beslut (bet. 2004/05:FiU10). Beloppet är således exklusive beslut på tilläggsbudget under innevarande år. Mot bakgrund av ovanstående beräknar regeringen att 3 anvisas under anslaget 13:1 Tandvårdsförmåner m.m. . beräknas anslaget till 3 respektive 3 . 4.9.213:2 Bidrag för läkemedelsförmånerna Tabell 4.10 Anslagsutveckling 13:2 Bidrag för läkemedelsförmånerna 1 Inklusive tilläggsbudget i samband med ekonomiska vårproposition (bet. 2004/2005:FiU21) och förslag på tilläggsbudget i samband med budgetpropositionen . Från detta anslag utbetalas det särskilda statsbidraget till landstingen för deras kostnader för läkemedelsförmånerna. Medlen syftar till att ändamålsenliga och säkra läkemedel skall kunna förskrivas till en rimlig kostnad för den enskilde. till landstingen för kostnaderna för läkemedelsförmånerna har fastställts genom överenskommelser mellan staten och . Innevarande överenskommelse gäller för åren 2005 . Överenskommelsen lägger fast det belopp staten ersätter landstingen med för perioden. För kostnaderna erhöll landstingen enligt avtalet och erhåller landstingen . Den överenskomna ersättningen för ett visst år utbetalas från detta anslag till landstingen med ett fast månatligt belopp. Det månatliga beloppet motsvarar en tolftedel av den överenskomna ersättningen och utbetalas i efterhand. Från anslaget utbetalas således ersättning till landstingen för läkemedelsförmånerna dels , dels januari t.o.m. . utbetalades från anslaget således och kommer att utbetalas. En överenskommelse mellan staten och som reglerar statens ersättning till landstingen för kostnaderna för läkemedelsförmånerna för perioden har tecknats. Enligt överenskommelsen ersätter staten landstingen över avtalsperioden med totalt . Beloppet fördelas mellan åren med , och . finns ännu inget avtal, varför beloppet som avsätts på statsbudgeten tills vidare kommer att motsvara beloppet . Tabell 4.11 Härledning av anslagsnivån 20062008, för 13:2 Bidrag för läkemedelsförmånerna Förändring till följd av: Överföring till/från andra Förslag/beräknat anslag 1 Statsbudget enligt beslut (bet. 2004/05:FiU10). Beloppet är således exklusive beslut på tilläggsbudget under innevarande år. Mot bakgrund av ovanstående beräknar regeringen att 20 anvisas under anslaget 13:2 Bidrag för läkemedelsförmånerna . beräknas anslaget till 21 respektive år. 4.9.313:3 Bidrag till hälso- och sjukvård Tabell 4.12 Anslagsutveckling 13:3 Bidrag till hälso- och sjukvård 1 Inklusive tilläggsbudget i samband med ekonomiska vårproposition (bet. 2004/2005:FiU21) och förslag på tilläggsbudget i samband med budgetpropositionen . Syftet med anslaget är att genom riktade satsningar förbättra hälso- och sjukvårdens kvalitet och tillgänglighet m.m. Från anslaget utbetalas 2005/06:1 UTGIFTSOMRÅDE 9 vissa statsbidrag i enlighet med den överenskommelse som träffas mellan staten och om vissa ersättningar till hälso- och sjukvården, den så kallade Dagmaröverenskommelsen. Vidare ingår i anslaget ersättning till , medel för metod- och kunskapsutveckling, ersättning till smittbärare, statlig ålderspensionsavgift, ersättning för vissa kostnader och förluster som uppkommit till följd av myndighetsingripanden för att hindra spridning av smittsam sjukdom enligt smittskyddsförordningen, kostnader för patientförsäkring och vissa skadeersättningar, stöd till nationellt utvecklingsarbete inom vården och omsorgen, medel till projekt mår , medel för inrättande av nationellt register över alternativ- och komplementärmedicinska utövare, medel till upprättande och drift av läkemedelsförteckning, medel till , medel till Nationella rådet för organ- och vävnadsdonation, samt bidrag till och Hälsa, till Vidarkliniken och till Rett center. I budgetpropositionen minskades anslaget med . Anslaget uppgår 2005 till , varav de så kallade Dagmarmedlen utgör . I samband med den ekonomiska vårpropositionen (2004/05:100) har beslutats att på tilläggsbudget tillföra för bidrag till . Regeringen har i resultatredovisningen på politikområdesnivå i tillämpliga delar redovisat de insatser som gjorts med stöd av detta anslag, för att förbättra hälso- och sjukvårdens kvalitet och tillgänglighet. , , samt har inkommit med redovisningar av hur de disponerat tilldelade medel ur anslaget. godkände regeringen en överenskommelse mellan staten och om vissa ersättningar till hälso- och sjukvården . Överenskommelsen innebär att den tidigare inriktningen att stärka patientens ställning och förbättra kvalitet, tillgäng- 2005/06:1 UTGIFTSOMRÅDE 9 lighet och IT-stöd inom hälso- och sjukvården, ligger fast. Därvidlag betonas både behovet av att förbättra vårdens tillgänglighet och att öka patienternas inflytande och delaktighet. En ny överenskommelse kommer att tecknas före utgången av 2005. Regeringen beräknar för ersättning för vissa kostnader och förluster som uppkommit till följd av myndighetsingripanden för att hindra spridning av smittsam sjukdom enligt smittskyddsförordningen samt för ersättning till smittbärare, och till statlig ålderspensionsavgift avseende ersättning till smittbärare. Regeringen beräknar vidare till kostnader för patientförsäkring och vissa skadeersättningar samt för stöd till nationellt utvecklingsarbete inom vården och omsorgen. beräknas även till , samt till projekt mår . Regeringen beräknar att stödja Vidarkliniken med 20062007, samt Rett Center med 20062008. beräknas vidare till och Hälsa, samt till Föreningen hjälplinjen. För drift av läkemedelsförteckning beräknas för . Vidare beräknar regeringen till drift av ett nationellt register över alternativ- och komplementärmedicinska utövare. beräknar regeringen till . beräknas anslaget minska med för det nationella rådet för organ- och vävnadsdonation vid , medel som förs till anslaget 13:6 för att därifrån utbetalas till samma verksamhet. Anslaget reduceras vidare med för finansiering av och minskad antibiotikaresistens (STRAMA) som tidigare finansierats inom den så kallade Dagmaröverenskommelsen. Medlen flyttas till anslaget 14:7 Folkhälsopolitiska åtgärder. inrättas myndigheten för handikappolitisk samordning. Vissa verksamheter inom tillgänglighetsområdet som bedrivs av kommer att bedrivas inom ramen för den nya myndighetens Därför minskas det statliga bidraget till med . Anslaget minskas vidare med 2006 och 2007 för att finansiera satsningar på framför allt Rikskvinnocentrum och kvinnojourer. Anslaget minskas utöver detta med till följd av en generell reduktion av företrädesvis anslag avsedda för förvaltnings- eller investeringsändamål. Tabell 4.13 Härledning av anslagsnivån 20062008, för 13:3 Bidrag till hälso- och sjukvård Förändring till följd av: Överföring till/från andra Förslag/beräknat anslag 1 Statsbudget enligt beslut (bet. 2004/05:FiU10). Beloppet är således exklusive beslut på tilläggsbudget under innevarande år. Mot bakgrund av ovanstående beräknar regeringen att anvisas under anslaget 13:3 Bidrag till hälso- och sjukvård . beräknas anslaget till respektive . Tabell 4.14 Anslagsutveckling 13:4 1Inklusive tilläggsbudget i samband med ekonomiska vårproposition (bet. 2004/2005:FiU21) och förslag på tilläggsbudget i samband med budgetpropositionen . 2Motsvarar 40 354 tkr prisnivå. 3Motsvarar 40 354 tkr prisnivå. () har till uppgift att vetenskapligt utvärdera tillämpade och nya medicinska metoder ur ett samlat medicinskt, ekonomiskt, socialt och etiskt perspektiv. Myndigheten skall sammanställa utvärderingarna på ett enkelt och lättfattligt sätt samt sprida dem så att vårdgivare och andra berörda kan tillägna sig den kunskap som vunnits. SBU skall utvärdera hur denna kunskap har använts och vilka resultat som har uppnåtts. SBU bedriver ett särskilt program (Alert) för tidig utvärdering av nya metoder som är på väg in i sjukvården. SBU:s verksamhet har i huvudsak redovisats under avsnitten 4.5.1 och 4.5.2. uppgår anslaget till varav disponeras av SBU. 2005/06:1 UTGIFTSOMRÅDE 9 Tabell 4.16 Anslagsutveckling 13:5 1Inklusive tilläggsbudget i samband med ekonomiska vårproposition (bet. 2004/2005:FiU21) och förslag på tilläggsbudget i samband med budgetpropositionen . 2Motsvarar 28 845 tkr prisnivå. 3Motsvarar 28 845 tkr prisnivå. Anslaget minskas med till följd av en generell reduktion av företrädesvis anslag avsedda för förvaltnings- eller investeringsändamål. Regeringen anser att myndigheten effektivt arbetat mot de mål som angetts för . Inriktningen för SBU:s verksamhet i stort bör kvarstå. Tabell 4.15 Härledning av anslagsnivån 20062008, för 13:4 Förändring till följd av: Pris- och löneomräkning 2 Överföring till/från andra Förslag/beräknat anslag 1Statsbudget enligt beslut (bet. 2004/05:FiU10). Beloppet är således exklusive beslut på tilläggsbudget under innevarande år. 2Pris- och löneomräkningen baseras på anvisade medel statsbudget. Övriga förändringskomponenter redovisas i löpande priser och inkluderar därmed en pris- och löneomräkning. Mot bakgrund av ovanstående föreslår regeringen att anvisas under anslaget 13:4 . beräknas anslaget till respektive . () skall pröva frågor om disciplinpåföljd samt behörighetsfrågor på ett rättssäkert och omsorgsfullt sätt och genom sin bedömning av hur hälso- och sjukvårdspersonalen utövar sina yrken bidra till en förbättrad vårdkvalitet. Myndighetens verksamhet innebär en medicinsk prövning av varje missnöjd patients klagomål och ger därmed möjlighet till en offentlig och oberoende genomlysning av vården. skall återföra erfarenheterna av verksamheten till hälso- och sjukvården genom samverkan med andra myndigheter/aktörer samt information till sjukvårdshuvudmännen, patientnämnderna och professionerna. uppgår anslaget till . Hälso- och sjukvårdens ansvarsnämnds årsredovisning för visar att antalet inkomna ärenden ökat med 286 ärenden () jämfört med . Antalet avgjorda ärenden har varit något fler än antalet inkomna ärenden. uppgick andelen ordförandebeslut till . Motsvarande siffra för de två föregående åren var respektive . Ordföranden får ensam fatta beslut i bl.a. vissa ärenden som inte innefattar slutligt avgörande i sak, såsom beslut att avvisa för sent inkomna ärenden. avvisade nämnden 924 ärenden. Ordföranden får också fatta beslut i ärenden om disciplinpåföljd som innebär avgörande i sak, om det finns grundad anledning att anta att ärendet inte kan leda till någon disciplinpåföljd och beslutet inte gäller en fråga av principiell beskaffenhet, samt vissa ärenden om återkallelse av legitimation eller behörighet. 2005/06:1 UTGIFTSOMRÅDE 9 Handläggningstiden har förlängts något , från genomsnittliga 2003 . Mediantiden har varit , att jämföra med 5 . har i årsredovisningen detaljerat redogjort för könsfördelning hos anmälande patienter, anmäld hälso- och sjukvårdspersonal, handläggare, ledamöter och experter. Myndigheten har också lämnat statistik över fördelningen av medicinska specialiteter i anmälda ärenden och i vilken utsträckning manliga respektive kvinnliga anmälare fått bifall till sina yrkanden. har också överlämnat en redovisning av myndighetens miljöledningsarbete, samt en jämställdhetsplan innehållande lönekartläggning och analys av löneläget samt en planering för det fortsatta arbetet. Vidare har lämnat en risk- och sårbarhetsanalys till regeringen . flyttar till nya lokaler i . Myndigheten kommer att dela lokaler med och och sänker då sina lokalkostnader till följd av en något lägre hyra, mindre yta samt väsentliga samordningsvinster genom att de tre myndigheterna har många funktioner i huset gemensamt. vidtar kostnadsbesparande åtgärder som exempelvis lokalbyte, men regeringen bedömer att en förstärkning av myndighetens anslag ändå är nödvändig. Anslaget ökas med på grund av den ökade ärendetillströmningen. Det är viktigt både för samhället, den anmälande individen och den vårdpersonal som blir anmäld till att handläggningstiderna inte blir alltför långa. Ök- ningen finansieras av en motsvarande minskning av anslaget 13:7 . Anslaget minskas med till följd av en generell reduktion av företrädesvis anslag avsedda för förvaltnings- eller investeringsändamål. Regeringen anser att myndigheten effektivt arbetat mot de mål som angetts för . Regeringen anser att den nuvarande inriktningen av verksamhet i stort bör kvarstå. Tabell 4.17 Härledning av anslagsnivån 20062008, för 13:5 Förändring till följd av: Pris- och löneomräkning 2 Överföring till/från andra Förslag/beräknat anslag 1Statsbudget enligt beslut (bet. 2004/05:FiU10). Beloppet är således exklusive beslut på tilläggsbudget under innevarande år. 2Pris- och löneomräkningen baseras på anvisade medel statsbudget. Övriga förändringskomponenter redovisas i löpande priser och inkluderar därmed en pris- och löneomräkning. Mot bakgrund av ovanstående föreslår regeringen att anvisas under anslaget 13:5 . beräknas anslaget till respektive . Tabell 4.18 Anslagsutveckling 13:6 1Inklusive tilläggsbudget i samband med ekonomiska vårproposition (bet. 2004/2005:FiU21) och förslag på tilläggsbudget i samband med budgetpropositionen . 2Motsvarar 521 528 tkr prisnivå. 3Motsvarar 519 562 tkr prisnivå. är nationell expert- och tillsynsmyndighet för hälso- och sjukvård, socialtjänst, tandvård, stöd och service till funktionshindrade, hälsoskydd och smittskydd. har även ett samlat sektorsansvar för handikappolitiken i vård- och omsorgsfrågor. Myndigheten skall säkerställa och främja god hälsa, social välfärd, omsorg och vård på lika villkor för hela befolkningen. ingår vidare i samverkansområdena Skydd, undsättning och vård samt Spridning av allvarliga smittämnen, giftiga kemikalier och radioaktiva ämnen. Dessa samverkansområden beskrivs under utgiftsområde 6 Försvar samt beredskap mot sårbarhet. 2005/06:1 UTGIFTSOMRÅDE 9 uppgår anslaget till varav disponeras av . Ansvaret för administrationen av läkarnas specialistkompetenskurser överfördes från till av läkare i (IPULS). IPULS har erhållit för denna verksamhet. skall totalt utbetalas till IPULS för denna verksamhet. disponerar vidare för att stimulera en önskvärd utveckling inom den kommunala . Ansvaret för marknadsbevakningen av medicintekniska produkter överfördes från till , tillsammans med rättigheten att ta ut avgifter för verksamheten. utbetalades och utbetalas från anslaget till för denna verksamhet. har redovisat sin kompetensförsörjning till regeringen. Myndigheten gör stora satsningar för att underlätta den framtida chefsförsörjningen. är en kvinnodominerad arbetsplats men arbetar aktivt för att rekrytera fler män till myndigheten. En jämställdhetsplan beslutades och arbetet med denna fortgår. har betydligt lägre sjukfrånvaro i samtliga kategorier jämfört med andra myndigheter. har överlämnat en redovisning av myndighetens miljöledningsarbete till regeringen.