prop · GT032 · 2005-09-29 00:00:00 — Bästa språket en samlad svensk språkpolitik Regeringen överlämnar denna proposition till . (Utbildnings- och ) I denna proposition lämnar regeringen förslag och bedömningar för det fortsatta arbetet på språkområdet. Språksituationen i har förändrats på flera olika sätt. Fem språk har fått ställning som nationella minoritetsspråk. I finns långt över en miljon personer med utländsk bakgrund och för många av dem är svenskan ett andraspråk. Dessutom ökar engelskans användning inom allt fler områden i . är således ett mångspråkigt land, men det är också fortfarande ett klassamhälle. Tillgången till ett språk som är användbart i det offent- liga livet är i hög grad ojämnt fördelad. Regeringen anser att det behövs en samlad svensk språkpolitik för att främja svenska språket, för att alla i ska ges möjlighet att tillägna sig det och för att teckenspråkiga och erkända nationella mino- riteter ska få möjlighet att använda, utveckla samt i vissa fall återerövra sina språk. Denna språkpolitik ska ta hänsyn till den samlade språk- situationen i landet. Det innefattar också att var och en som har ett annat förstaspråk än svenska har behov av att behålla och utveckla sitt modersmål. För att möta samhällsutvecklingen och internationaliseringen måste det finnas goda möjligheter att tillägna sig kunskaper i engelska och andra främmande språk. Den språkrikedom som redan finns i är här en viktig resurs. En levande demokrati, där medborgarna deltar i det offentliga samtalet och kan göra sina röster hörda, förutsätter klara och begripliga myndig- hetstexter. Detta ökar också rättssäkerheten och bidrar till ökad effekti- vitet i förvaltningen. Det gäller också för de svenska texter som produce- ras inom EU:s institutioner. Regeringen föreslår följande fyra mål för en nationell språkpolitik. Svenska språket ska vara huvudspråk i . Svenskan ska vara ett komplett och samhällsbärande språk. Den offentliga svenskan ska vara vårdad, enkel och begriplig. Alla ska ha rätt till språk: att utveckla och tillägna sig svenska språket, att utveckla och bruka det egna modersmålet och natio- nella minoritetsspråket och att få möjlighet att lära sig främmande språk. Dessa mål bör beaktas inom alla samhällsområden. För att stärka språkvårdens roll i sammanhanget bedömer regeringen att det behövs en förstärkt och samordnad språkvårdsorganisation som kan rymma utökade insatser för svenska språket, de nationella minoritetsspråken, det svenska teckenspråket liksom för vissa terminologi- och språkteknologifrågor m.fl. övergripande språkpolitiska frågor. Språkvården bör organiseras i myndighetsform och samordnas med myndigheten och folk- minnesinstitutet (). Regeringen anser att insatser för att stärka språkundervisningen för elever med utländsk bakgrund, såväl i svenska som i modersmål, är särskilt angelägna för att uppnå målen. Språkens roll inom svensk utbild- ning bör dessutom stärkas. Vidare är tillgången till litteratur och läsning förutsättningar för tillägnandet och för en god utveckling av svenska språket. Regeringen anser därför att ytterligare läsfrämjande insatser måste göras. Förslag till riksdagsbeslut.................................................................. Ärendet och dess beredning............................................................... Nuvarande språkvård och andra insatser........................................... Språkvårdande organ och deras uppgifter........................... Förskolans och skolans roll för språkutvecklingen........... Insatser inom kultur och medier ....................................... IT och språk ...................................................................... Mål för en nationell språkpolitik ..................................................... Språkvården samordnas och förstärks............................................. Nationella minoritetsspråk och svenskt teckenspråk ........ Terminologi och språkteknologi....................................... Svenska språkets ställning och bruk i EU ....................................... Svenska riktlinjer har fastställts........................................ EU-språkvården behålls i .................... 8.1Språkundervisning för elever med utländsk bakgrund samt för nationella minoriteter.......................................... Kunskaper i flera språk allt viktigare................................ Svenskundervisning i utlandet och svensk utlandsundervisning viktigt för och svenska språket........................................... Litteraturen och läsandet ................................................................. 10.1Barn- och ungdomsböcker på andra språk än svenska Ny utgivning av ................... Arbetsplatsen viktig för att nå ovana läsare...................... Dialekterna bör främjas ................................................................... Remissinstanser som yttrat sig över betänkandet Mål i mun. till handlingsprogram för svenska språket (SOU 2002:27)...57 Utdrag ur protokoll vid regeringssammanträde den 15 september 2005.59 Regeringen föreslår att godkänner vad regeringen föreslår om nationella språkpolitiska mål (avsnitt 5). Ärendet och dess beredning tillsatte regeringen en parlamentarisk kommitté med upp- drag att lägga fram förslag till handlingsprogram för det svenska språket. Av direktiven (dir. 2000:66) framgår att programmet ska syfta dels till att främja svenska språkets ställning, dels till att alla i oavsett språklig och social bakgrund utifrån sina förutsättningar ska ges likvär- diga möjligheter att tillägna sig svenska språket. Utgångspunkter för kommitténs arbete skulle vara de kulturpolitiska mål som fastställts av . Kommittén antog namnet språket (Ku 2000:03). språket (Ku 2000:03) överlämnade sitt betänkande Mål i mun Förslag till handlingsprogram för svenska språket (SOU 2002:27). En sammanställning av remissyttran- dena finns tillgänglig i Utbildnings- och (dnr U2005/130/Kr) och en förteckning över de remissinstanser som yttrat sig finns i bilaga 1. Betänkandet Mål i mun innehåller ett stort antal förslag. betonar dessutom olika förhållanden utan att direkt koppla dessa till några konkreta förslag. Förslagen är av varierande karaktär. I många fall avser de åtgärder som regeringen kan ta ställning till utan särskilda prövning. I de fall regeringen redan har genomfört eller avser att genomföra sådana förslag lämnas i denna proposition upp- gift om detta för information. En del av utredningens förslag bör enligt regeringen inte genomföras. Vissa av dessa kommenteras i anslutning till de berörda områdena i propositionen. Eftersom flera departement och politikområden har en roll i det språk- politiska arbetet beslutade regeringen att tillsätta en arbetsgrupp inom med uppgift att utveckla en samlad svensk språkpolitik (Ku2003/2088/Kr). Gruppen ska vara ett berednings- organ för frågor som rör svenska språkets ställning och bidra till ett samlat statligt agerande på området. Som en huvudsaklig uppgift har språkarbetsgruppen inledningsvis arbetat med denna proposition med utgångspunkt i betänkandet Mål i mun. Propositionen bygger på en överenskommelse mellan den social- demokratiska regeringen och . Regeringen redovisade i budgetpropositionen 1999 (prop. 1998/99:1, utgiftsområde 17 Kultur, medier, trossamfund och fritid) att utgångs- punkterna för en svensk språkpolitik bör vara att svenska språket bevaras som ett samhällsbärande och komplett språk i och att det förblir ett officiellt språk i EU. En målsättning bör vara att alla får tillgång till god undervisning i svenska, att undervisning som grundprincip sker på svenska, att det finns ett varierat och rikligt utbud av kultur på svenska, att forskning om och vård av svenska språket håller hög kvalitet, liksom att språkvårdare, tolkar och översättare finns att tillgå. Radio och TV har en särskilt viktig roll i sammanhanget. dessa krav och ambitioner inte får ställas mot en bred acceptans av den Prop. svenska som inte talas helt perfekt eller talas med utländsk brytning. I används förutom svenska språket och svenskt teckenspråk ett flertal andra språk. Fem språk har genom ratificering av den europeiska stadgan om landsdels- eller minoritetsspråk erkänts som nationella minoritetsspråk samiska, finska, meänkieli, chib och skydd för nationella minoriteter, och samer, sverigefinnar, tornedalingar, romer och judar erkändes som nationella minoriteter. också ett särskilt politikområde för nationella minoriteter och minoritetsspråk med målet att skydda de nationella minoriteterna, att stärka deras möjligheter till inflytande samt att stödja de historiska mino- ritetsspråken så att de hålls levande. I propositionen används termen nationella minoritetsspråk om de språk som , i samband med rati- ficeringen av den europeiska stadgan om landsdels- och minoritetsspråk, erkänt som minoritetsspråk. För samiska, finska och meänkieli finns också lagar som ger rätt att använda språken i kontakt med förvaltnings- myndigheter och domstolar i vissa geografiska områden där språket har Lagarna ger också rätt att få förskola och äldreomsorg helt eller delvis på dessa språk. (Se lagen [1999:1175] om rätt att använda samiska hos förvaltningsmyndigheter och domstolar och lagen [1999:1176] om rätt att använda finska och meänkieli hos förvaltnings- myndigheter och domstolar.) Samiska talas uppskattningsvis av ca 9 000 personer och det är ca 250 000 personer som uppskattas använda finska i större eller mindre utsträckning. Dessutom talas meänkieli av ca 50 000 60 000 personer. Vidare har jiddisch och chib Antalet judar uppskattas till 20 000 och av dem beräknas drygt 3 000 tala jiddisch i varierande utsträckning. ningen i kan uppskattas till 20 00025 000 personer. uppskattningsvis 20 000 s.k. resande. Det svenska teckenspråket är en viktig del av dövas kultur och är modersmål för cirka 10 000 personer i som är döva från födseln eller den tidiga barndomen. Därutöver finns det ungefär en lika stor grupp hörselskadade barn och vuxna som använder teckenspråk. bland dövblinda, vuxendöva och språkstörda finns det många som är är ett land präglat av kulturell och etnisk mångfald. svenska skolan är av eleverna antingen själva födda utomlands eller har föräldrar som båda är födda utomlands. att det finns över 100 olika modersmål i skolan. ningsstatistik inte omfattar uppgifter om etnisk tillhörighet eller språk- tillhörighet är det svårt att uppskatta hur många personer som talar natio- nella minoritetsspråk eller olika invandrarspråk. språket konstaterar också i betänkandet Mål i mun (SOU 2002:72) att blivit ett alltmer mångspråkigt land. Förutom svenska, teckenspråk, nationella minoritetsspråk och en lång rad invandrarspråk används olika främmande språk, i första hand engelska. Till detta ska också läggas den nordiska språkgemenskapen. Kunskaperna i, bruket av och attityderna till olika språk har, menar kommittén, stor betydelse för det svenska samhället och för hur de språkliga förhållandena kommer att utveckla sig. läggande inställning är att behöver ett gemensamt språk, svens- Prop. 2005/06:2 kan, för att kunna bejaka och dra nytta av den rikedom ett mångspråkigt och mångkulturellt samhälle erbjuder. Därför måste alla få möjlighet att tillägna sig svenska och utveckla sitt modersmål och få till- räckliga kunskaper i engelska och andra främmande språk. Samhällets ökande krav på en god förmåga att använda språk i både tal och skrift leder också till att det blir allt viktigare att alla oavsett språklig och social bakgrund ges möjlighet att tillägna sig ett rikt och funktionellt språk, anser kommittén, som även konstaterar att alla inte har likvärdiga möjligheter att tillägna sig språket. Kommittén uppmärk- sammar också att det finns språkliga variationer mellan kvinnor och män, flickor och pojkar, och menar att forskning ska uppmuntras om språkets roll från ett könsperspektiv samt om kvinnors och mäns språkliga situa- tion i offentligheten. Användningen av engelska ökar i . Kommittén menar att när språkbruket inom vissa samhällsområden helt övergår till engelska påverkar det svenska språkets ställning. Det finns då en risk för s.k. domänförluster. Det är inom högre utbildning, politik och förvaltning och särskilt inom stora delar av näringslivet som engelskans utbredning ökar, anser kommittén. Vidare har IT-utvecklingen enligt kommittén stor inverkan på språket. Detta sammantaget leder till att svenskan som ett komplett och samhällsbärande språk är självklar. framhåller att det är viktigt att svenskan samspelar med andra språk. För att ska kunna hävda sig som kunskaps- och forskningsnation, ha ett konkurrenskraftigt näringsliv, vara ett internationellt verksamt land m.m. behövs goda kunskaper i engelska och andra främmande språk. Slutsatserna som kommittén drar är att det finns ett stort behov av nya insatser för att främja svenskan inom olika samhällsområden och en tydligare språkpolitik som omfattar både svenskan och de övriga språken i samt förhållandet mellan dem. 4 Nuvarande språkvård och andra insatser Språkvården i omfattar olika aktörer, både offentliga och privata, som på olika sätt vårdar svenskan eller något av de nationella minoritets- språken i . Insatser inom undervisnings- och forskningsområdet samt kulturlivet har vidare stor betydelse för tillägnandet av, tillgången till och dokumentationen av språket. I detta avsnitt sammanfattas olika verksamhetsfält där betydande insatser görs för språket. 4.1Språkvårdande organ och deras uppgifter är en fristående institution vars verksamhet regleras av stadgar . () beskriver det svenska ordförrådet och de skiftande innebörder orden haft fram till våra dagar. Annan viktigare utgivning av Svenska är bl.a. över svenska språket (), som är normgivande för stavning och böjning av svenska ord, och den omfattande grammatik. Svenska Akade- miens rättigheter till Post- och är grunden till finansiering. är en ideell förening som bildades på initiativ av bl.a. , () och . Statligt verksamhetsstöd ges till nämnden med . De utgör av nämndens omsättning; av inkomsterna kommer från för- säljning av böcker och andra skrifter, medan av nämndens verksamhet bekostas av medel från olika fonder. Svenska språknämndens uppdrag är att följa svenska språkets utveckling i tal och skrift och utöva språkvårdande verksamhet. Nämnden har också till uppgift att verka för nordiskt samarbete på språkvårdens område i syfte att stärka den nordiska språkgemenskapen. Verksamheten omfattar rådgivning, utgiv- ning av ordböcker och handböcker, av kvartalstidskriften m.m. Nämnden besvarar kostnadsfritt ca 10 000 telefon- och e- postfrågor från allmänheten om svenskan och ytterligare ca 25 000 via databasen som är allmänt tillgänglig på nämndens webb- plats. Nämnden har ett långtgående samarbete med sina motsvarigheter i de andra nordiska länderna och var en av initiativtagarna till den euro- peiska samarbetsorganisationen för nationella språknämnder (eller mot- svarande) som grundades i . medlems- församling består av 38 företrädare för bl.a. , Veten- skapsakademien, de svenska universiteten, , , och . () bildades på initiativ av bl.a. och var en ideell förening då föreningen rekonstruerades efter en konkurs. Det nuvarande organet, , är ett aktiebolag med standardise- ringsorganisationen i , , som största enskild aktieägare av totalt nio. TNC:s huvuduppgift är att verka för att en lämplig terminologi skapas och används inom näringsliv, offentlig förvaltning, utbildningsväsen och massmedier. TNC bygger upp termbanker, utarbetar ordlistor inom snäva fackområden i nära samarbete med experter inom fackområdet, har utrednings- och rådgivningsverk- samhet samt utbildning i terminologiarbetets metoder och principer. Mot bakgrund av att TNC är en av världens äldsta terminologicentraler har den stort internationellt inflytande på teoribildning och metodutveckling på terminologiområdet. Statliga verksamhetsbidrag utgör drygt 50 pro- cent av TNC:s omsättning på totalt ca . I finns språkexperter som stöder främst anställda inom departementen och kommittéerna för att texterna ska bli så klara, begripliga och korrekta som möjligt. Sedan blev medlem i EU omfattar språkrådgivningen också EU:s översättare. I finns även Klarspråksgruppen som har uppdraget att främja språkvårds- aktiviteter hos myndigheterna. Klarspråksgruppen har nio ledamöter från bl.a. , , , Riks- dagens ombudsmän och . till att det finns s.k. språkvårdsansvariga på nästan alla statliga myndig- Prop. Till språkvården hör dessutom ett antal samarbetsorgan, t.ex. vårdsgruppen, , och termgrupper som Svenska datatermgruppen, Svenska biotermgruppen, Svenska termgruppen för byggd miljö (Byggtermgruppen), Svenska språk- kommitté och Svenska språkvårdsgrupp. AB:s språkrådgivare arbetar med att ge programföretagen AB, och råd i alla frågor som rör språket. Flera dagstidningar har språkansvariga. finns språkvårdare vid TT. språkkonsulter i svenska . myndigheter, organisationer och företag eller på frilansbasis. När det gäller de nationella minoritetsspråken bedrivs verksamhet i större eller mindre omfattning. 1975 och har till uppgift att vårda och utveckla det finska språket i Nämnden, som är en ideell förening, representerar sverigefinska organisationer, universitetsinstitutioner där man undervisar i finska på forskarnivå, finsk språkvård i och svensk språkvård i och Verksamheten finansieras huvudsakligen genom bidrag från staten, och innevarande år uppgår bidraget till . Av sametingslagen (1992:1433) framgår att en av huvuduppgifterna för är att leda det samiska språkarbetet. att inrätta Samiskt språkråd och att ansluta sig till nordiskt samarbete. plenum antog handlingsprogrammet Start för en offensiv språkpolitik. Då fastställdes, i enlighet med programmet, att Samiskt språkråd tills vidare ska vara vilande. , det tre Sametingens gemensamma språkorgan, ska få en större betydelse för det gemensamma språkarbetet än . Myndigheten för språk- och kulturarbete har hand om språkservice av mer löpande karaktär. laaksolaiset (STR-T). Förbundets syfte är att tillvarata tornedalingarnas språkliga och kulturella intressen. Detta gör man bl.a. genom att utarbeta undervisningsmaterial och en ordbok på meänkieli för att utveckla den När det gäller chib och jiddisch bedrivs visst språkvårdsarbete av de organisationer som företräder romer respektive judar. För teckenspråkets del bedrivs viss verksamhet inom dövas riksförbund (SDR). Vid i bedrivs forskning och utbildning i teckenspråk. Utbildning i teckenspråk erbjuds även av universiteten i och . Statliga myndigheter ska enligt 7 § verksförordningen (1995:1322) använda ett klart och begripligt språk i sina skrivelser och beslut. 7 § i förvaltningslagen (1986:223) föreskrivs det att myndigheten ska sträva efter att uttrycka sig lättbegripligt i ärenden där någon enskild är Detta innebär att alla myndigheter förutsätts bedriva ett fortlöpande () är dock den enda statliga myndigheten med direkta uppgifter på språkvårds- Myndigheten har till uppgift att på vetenskaplig grund öka kun- skaperna om dialekter, folkminnen, folkmusik, ortnamn och personnamn Myndigheten ska vidare yttra sig i ärenden om fastställande av Prop. 2005/06:2 ortnamn, granska förslag till namn på allmänna kartor samt i frågor som gäller personnamn, vilket är en del av språkvården. SOFI:s samlingar har vidare betydelse för de nationella minoriteternas kulturarv, särskilt samiskan, finskan och meänkieli. Anslaget till myndigheten uppgår inne- varande budgetår till . 4.2Förskolans och skolans roll för språkutvecklingen Under förskoleåldern läggs grunden för barnens språkutveckling. Skolan är central för att barn ska tillägna sig standardspråket i tal och skrift. De grundläggande bestämmelserna om utbildningen inom alla skolformer anges i skollagen (1985:1100). Regeringen och i vissa fall Statens skol- verk fastställer också mål i läroplaner och kursplaner samt programmål för de nationella programmen i gymnasieskolan. Av de nationella styr- dokumenten framgår bl.a. att eftersom språkförmågan har stor betydelse för allt arbete i skolan och för elevernas fortsatta liv och verksamhet är det ett av skolans viktigaste uppdrag att skapa goda möjligheter för elevernas språkutveckling. Kunskaper i det egna modersmålet har en stor betydelse för elevens identitet och självkänsla. Modersmålsundervisning i skolan fyller dess- utom en viktig funktion i arbetet att stödja och stärka de nationella mino- ritetsspråken. Enligt grundskoleförordningen har elever som hör till någon av de nationella minoriteterna romer, samer eller tornedalsfinnar en förstärkt rätt till modersmålsundervisning. För dessa gäller inte det krav som annars finns på att språket ska vara dagligt umgängesspråk i hemmet. Ämnet svenska har självklart en central ställning i såväl den obligato- riska skolan som gymnasieskolan. Ett godkänt betyg i ämnet svenska eller svenska som andraspråk från krävs för att man ska kunna tas emot på ett nationellt program i gymnasieskolan. Ämnet svenska är det ämne som har störst omfattning i och är också det kärnämne på gymnasieskolan som har störst omfattning. Enligt läroplanen för det obligatoriska skolväsendet är det ett mål att sträva mot att varje elev utvecklar ett rikt och nyanserat språk samt för- står betydelsen av att vårda sitt språk. Bland mål att uppnå i nämns på första plats att varje elev efter genomgången grundskola ska behärska svenska språket. Eleven ska kunna lyssna och läsa aktivt och uttrycka idéer och tankar i tal och skrift. Av kursplanen framgår att utbildningen i ämnet svenska syftar till att ge eleverna möjligheter att använda och utveckla sin förmåga att tala, lyssna, se, läsa och skriva samt att uppleva och lära av skönlitteratur, film och teater. Ett av målen i kursplanen i ämnet svenska som andraspråk är att skolan ska sträva mot att eleven utvecklar sin fantasi och lust att lära genom att läsa litteratur och skapa med hjälp av språket och därmed förbättra sin språkfärdighet i svenska. Utbildningen i ämnet svenska på gymnasienivå syftar enligt kurs- planen till att hos eleverna stärka den personliga och kulturella identi- teten, att utveckla tänkandet, kreativiteten och förmågan till analys och Den syftar vidare till att bidra till framgång i studierna och till förmågan att kommunicera med andra. Kunskaper i och om språk Prop. och litteratur är ämnets huvudsakliga innehåll. Ett av syftena i ämnet svenska som andraspråk i gymnasieskolan är att stödja den speciella inlärningsprocess som tillägnandet av ett andraspråk innebär och därmed hjälpa eleverna till en vid och varierad språkutveckling. Det är ett lokalt beslut hur undervisningstiden läggs ut under de tre gymnasieåren. Regeringen har vidtagit ett flertal åtgärder för ökad måluppfyllelse i Genom ett särskilt statsbidrag till personalförstärkningar i skola och fritidshem får kommunerna stöd till att anställa fler lärare och andra specialister i skolan. Det är den enskilda kommunen som avgör vilken personal som ska anställas. Skolbibliotekarier är en grupp som kan prio- riteras för att stärka skolans arbete med elevernas läsfärdighet. skolan får särskilt stöd för att anställa mer personal. 2003 lanserades ett kvalitetsprogram för skolan som omfattar insatser för stöd till enskilda elever, ökad individanpassning av undervisningen, tydligare och tidigare information om elevers studieutveckling, förbättrat samspel mellan hem och skola samt insatser för att stärka de kvalitets- redovisningar som alla kommuner och skolor ska upprätta över sin verk- Vidare beslutades att krav på framåtsyftande individuella utvecklingsplaner ska införas. rättas i samband med utvecklingssamtalet och skriftligt sammanfatta vilka insatser som behövs för att eleven ska nå målen och i övrigt utvecklas så långt som möjligt inom ramen för läroplanerna och kurs- En förändring i lärarutbildningens examensordning, som inne- bär tydligare krav på kunskaper i bl.a. läs- och skrivinlärning, har vidare Skolbibliotekets roll i skolarbetet är betydelsefullt.