prop · GS03101 · 2005-04-15 00:00:00 — Det finansiella nettot som är hänförbart till statens upplåning har försämrats med . Intäkter som är hänförbara till orealiserade valutakursdifferenser uppgick till . Orealiserade poster påverkar inte statens nettoupplåning. Kapitaliserade räntor på utlåning Under Övrigt finansiellt netto redovisas realisationsvinster/förluster som inte kommer att medföra några betalningar och ned- skrivningar av finansiella tillgångar. tar upp ränteintäkter för sin utlåning i resultaträkningen. En stor del av denna ränteintäkt betalas inte in till staten utan bokförs i balansräkningen som en ökning av fordran. Det innebär att s.k. kapitaliserad ränta inte har betalats in till staten och den påverkar således inte statens nettoupplåning. hänförbara till statens upplåning hänförbara till statens upplåning Upplupna och förutbetalda räntor som är hänförbara till statens upplåning redovisas i balansräkningen under periodavgränsningsposter och påverkar således inte statsskulden. Förändringar av tillgångar och skulder som är hänförbara till statens upplåning har påverkat statens nettoupplåning med respektive . ekonomiska vårproposition redovisar regeringen en kort sammanfattning av statsbud- getens utfall . I detta kapitel lämnar rege- ringen en utförligare redovisning av stats- budgetens slutliga utfall , som också jämförs med de beräknade inkomsterna och budgeterade utgifterna på statsbudgeten. Med statsbudgeten avses i det följande den ursprungliga statsbud- geten antagen av , exklusive tilläggsbudget. I bilagorna 4 och 5 redovisas det slutliga utfallet för samtliga inkomsttitlar och anslag på statsbudgeten. Månadsfördelade inkomster och utgifter redovisas i bilagorna 6 och 7. Statsbudgeten skall omfatta alla inkomster och utgifter, med vissa specificerade undantag, samt andra betalningar som påverkar statens låne- behov enligt 16 § lagen (1996:1059) om stats- budgeten. Statsbudgetens saldo motsvarar där- med statens lånebehov (med omvänt tecken). Ett positivt saldo innebär att staten har möjlighet att amortera på statsskulden. Ett negativt saldo innebär att staten behöver låna (se vidare avsnitt 3.2.6 Statsskulden). Budgetsaldot uppgick till -53,(tabell 5.1). I statsbudgeten beräknades budgetsaldot till -41,. Under- skottet blev därmed större än vad som budgeterats i statsbudgeten. Tabell 5.1 Statsbudgetens utfall (UO 26) 1Ursprunglig statsbudget antagen av , exklusive tilläggsbudget. 2Statsbudget inklusive posten Minskning av anslagsbehållningar. Inkomsterna beräknades i statsbudgeten uppgå till . Det slutliga utfallet blev , vilket är lägre än beräknat (se vidare avsnitt 5.2). Utfallet för Skatter m.m. blev lägre än beräknat, varav avser Fysiska personers in- komstskatt och avser Energiskatt. Inkomster av försåld egendom togs i statsbud- geten schablonmässigt upp med . Inga större försäljningar gjordes dock . Det slutliga utfallet för statsbudgetens utgifter m.m. blev . Det är lägre än i den ursprungligen fastställda statsbudgeten. Jämfört med stats- budgeten inklusive tilläggsbudget blev utfallet lägre. Utgifterna för utgiftsområden exklusive Stats- skuldsräntor m.m. blev lägre än beräkningen i statsbudgeten. Det beror bl.a. på att utfallet för utgiftsområde 25 Allmänna bidrag till kommuner blev lägre än beräknat i stats- budgeten. På tilläggsbudget minskades anvisade medel med till följd av slutreglering av det generella statsbidraget till kommuner och landsting . Regleringen gjordes för att neutralisera effek- terna på det kommunala skatteunderlaget av införandet av skattepliktig garantipension och ändrade skatteregler. Utgifterna inom utgifts- område 23 Jord- och skogsbruk, fiske med anslutande näringar blev lägre än vad som beräknades i statsbudgeten, vilket till stor del beror på senareläggning av utbetalningar. Utgifterna ökade däremot med för utgiftsområde 13 Arbetsmarknad jämfört med statsbudgeten. På tilläggsbudget ökades anslagen inom detta utgiftsområde med till följd av ökad arbetslöshet och beslut om fler arbetsmarknads- program. Utfallet för utgiftsområde 26 Statsskulds- räntor m.m. blev högre än beräkningen i den ursprungliga statsbudgeten. Enligt bemyndigande från har regeringen medgivit att anslaget 92:1 Räntor på statsskulden får överskridas med . De högre utgifterna beror främst på kursförluster i samband med att Riksgälds- kontoret (RGK) introducerade nya obligationer . RGK:s nettoutlåning uppgick till , vilket är lägre än vad som beräknades i statsbudgeten. Den största skillnaden avser behållningar på myndigheternas räntekonton m.m. (3,). Statsbudgetens utfall påverkades av engångseffekter. Störst är effekten av den tidigare gjorda överföringen av bostads- obligationer från AP-fonden till RGK. Denna påverkade utfallet för posten Kassamässig korri- gering med -4,, eftersom dessa inkomster inte redovisades på statsbudgetens inkomstsida. gjordes en retroaktiv justering mellan ålderspensionssystemet och statsbudgeten. De anslag på statsbudgeten, som ingår i ålderspensionssystemet, hade belastats för mycket. Till följd därav överfördes från AP-fonden till statsbudgetens inkomstsida. Justerat för dessa engångseffekter uppgick budgetsaldot till -58,. Statsbudgetens saldo 2004 samt justering för dessa engångseffekter framgår av tabell 5.2. Tabell 5.2 Statsbudgetens saldo 2004 samt justering för större engångseffekter -53,3 -5,6 -4,0 Ålderspensionssystemet, retroaktiv justering -1,6 Statsbudgetens saldo justerat för större -58,9 5.1.1Statsbudgeten 2003 och 2004 I tabell 5.3 redovisas statsbudgetens utfall . Statsbudgetens underskott uppgick till , vilket är en ökning av underskottet med jämfört med . Statsbudgetens inkomster ökade med (4,) . Skatter m.m. ökade med . Av detta belopp avser 11,2 miljarder ökade med och Mervärdes- skatten med . Statsbudgetens utgifter ökade med (5,) . Utgifterna för utgiftsområden exklusive Statsskuldsräntor m.m. ökade med . Avgiften till Europeiska gemenskapen ökade med . Utgifterna för utgiftsområdena 7 Internationellt bistånd, 22 Kommunikationer och 13 Arbetsmarknad ökade med vardera. Räntor på statsskulden m.m. ökade med . Tabell 5.3 Statsbudgetens utfall och 2004 (UO 26) Som tidigare nämnts påverkas statsbudgetens saldo av engångseffekter. Om dessa exkluderas erhålls ett mått på den underliggande utveckling- en (statsbudgetens underliggande saldo). I dia- gram 5.1 redovisas statsbudgetens saldo och underliggande saldo för åren 19902004. första år var staten tvungen att låna stora belopp. Störst var lånebehovet 1993. Där- efter har det skett en kraftig minskning av låne- behovet och 1998 övergick lånebehovet till ett faktiskt budgetöverskott på . Statsbudgetens saldo ökade sedan successivt till 1999 och till 2000. minskade budgetsaldot till och 2002 minskade det ytterligare till . uppvisade budgetsaldot ett underskott på och ökade under- skottet till . Diagram 5.1 Faktiskt och underliggande saldo genomfördes särskilda satsningar inom några utvalda politikområden. Dessa tilldelades sammanlagt mer än 2003. På skatteområdet genomfördes regel- ändringar som netto minskade statens inkomster med . För att finansiera reformerna på totalt genom- fördes besparingar på , bl.a. inom utgiftsområdena 6 Försvar samt beredskap mot sårbarhet (), 10 Ekonomisk (1,2 miljarder (0,). Några av de viktigaste reformerna framgår av tabell 5.4. Tabell 5.4 Reformer 2004 jämfört med Ökade satsningar på kommunikationer Ökning av allmänna bidrag till Lägre socialavgifter (1,2 Ökade resurser till rättsväsendet -0,8 Ökade resurser till personalförstärkning i Höjd energiskatt på el, hushåll och service med per kWh -0,8 Partiell frysning av skiktgränser Ökade resurser till läkemedelsförmånerna -0,7 Ökade resurser till miljö- och kulturvård 1 Förändringar av utgifter och inkomster på statsbudgeten jämfört med . 5.2Statsbudgetens inkomster statsbudgetens inkomster har utvecklats mellan Utfallet för statsbudgetens inkomster1 uppgick till , vilket är eller lägre än vad som fastställdes i statsbudgeten . Inkomster från skatter m.m. blev . Det är eller lägre än beräknat. Utfallet för övriga inkomster blev , vilket är eller lägre än beräknat. Tabell 5.5 Statsbudgetens inkomster 20032004 -9,8 -8,3 -18,1 -1,0 Anm.: Beloppen är avrundade och summerar därför . Statsbudgetens utfall baseras för ett flertal skatter på löpande debiteringar av skatt hän- förliga till olika inkomstår. En analys av hur 1 För benämning av inkomsterna som de redovisas i statsbudgeten (kassamässigt) används just ordet inkomster. Avses periodiserade belopp, dvs. belopp hänförda till det år de avser, används i stället ordet intäkter. 2003 och 2004 jämfört med den fastställda statsbudgeten bör beakta dels utvecklingen av makroekonomin, dels förändringar i regelverken. En sådan analys är dock inte möjlig att göra för de inkomsttitlar på statsbudgeten som baseras på skatter som fastställs vid den årliga inkomst- taxeringen. Därför görs den huvudsakliga analysen av skatteinkomsterna med utgångs- punkt från utvecklingen av de periodiserade skatterna. I tabell 5.13 i avsnitt 5.2.6 redovisas utfallet för inkomsthuvudgrupperna 11001400 för 20022004. I samma tabell redovisas även de periodiserade beloppen för motsvarande inkomsthuvudgrupper. Av tabellen framgår exempelvis att skatteinkomsterna på inkomst- titeln inkomstskatt ökade med medan de i periodiserade termer minskade med . I avsnittet redovisas även inkomsthuvudgrupperna 15001700, vilka avser kommunala utjämningsavgifter, betalnings- differenser och nedsättningar. I avsnitt 6.4 redogörs för skillnaden mellan stats- budgetens skatteinkomster och skatterna enligt resultaträkningen. direkt mätbara, utan hur de påverkar löne- summeutvecklingen kan endast uppskattas. I lönesummeberäkningen skall löneutbetal- ningarna också periodiseras annorlunda än de gör i beräkningen av timlönen. 5.2.1Makroekonomiska förutsättningar timlönen är, till skillnad från lönesumman, kost- Utvecklingen av skatterna har ett starkt samband med den makroekonomiska utvecklingen. I tabell 5.6 redovisas några centrala förutsättningar för beräkningarna av skatterna och som låg till grund för beräkningarna till budgetpropositionen , ekonomiska vårproposition och till budget- propositionen . Tabell 5.6 Makroekonomiska förutsättningar vid olika prognostillfällen -0,8 -0,9 -1,2 -1,2 -0,4 -0,1 -1,3 -0,9 Källor: , och . Prognoserna över utbetald lönesumma grundar sig på utvecklingen av antalet arbetade timmar enligt nationalräkenskaperna (NR) och över timlönen enligt konjunktur- statistik. För att få en korrekt bild av lönesum- meutvecklingen görs emellertid ett flertal korrigeringar av utvecklingen av dessa makro- ekonomiska variabler. Utvecklingen av antalet timmar kan bl.a. justeras för att lönesumman är dagkorrigerad, dvs. den skall inte påverkas av variationer mellan åren. Även timlöne- utvecklingen kan behöva justeras om det sker en kraftig förändring av exempelvis sjukfrånvaron. I lönesumman inkluderas sjuklön, dvs. företagens ersättningar till de anställda vid de första fjorton dagarnas sjukfrånvaro, vilket inte görs i kostnadstimlönen. Sådana justeringar är inte nadsbaserad vilket innebär att löneutbetal- ningarna redovisas för den period de avser. Statens periodiserade skatter ökade till 2004. Ökningen förklaras framförallt av högre intäkter från skatt på kapital. Det är i huvudsak skatt på bolagsvinster som utvecklats starkt . Dessa ökade med eller till . Enligt statsbudgetens utfall ökade skatte- inkomsterna , och enligt resul- taträkningen ökade skatterna . Skillnaden mellan förändringstakterna förklaras av att bokföringsprinciper och avgränsningar är olika för de berörda redovisningarna. För statsbudgetens utfall och i resultat- räkningen redovisas skatterna kassamässigt eller utifrån debiterade skatter. Redovisningen inne- bär att resultatet påverkas av skatter avseende flera inkomstår. Både statsbudgeten och resultat- räkningen är därför beroende av när i tiden skatterna debiteras. då en stor andel av den slutliga skatten tas ut som preliminärskatt med- för således höga inkomster. Ett annat år då preliminärskatteandelen är liten blir på mot- svarande sätt inkomsterna lägre. Att skatte- inkomsterna enligt resultaträkningen ökade mer än statsbudgetens skatteinkomster beror i huvudsak på att kompensation för mervärdes- skatt till kommuner och landsting återläggs, samt att slutregleringar av kommunalskatte- medel ingår i resultaträkningen. I den periodiserade redovisningen hänförs skatterna till det år de avser, vilket innebär att redovisningen inte påverkas av när i tiden skatten debiteras. Principen medför dock att uppgifterna är preliminära. För de skatter som fastställs i den årliga inkomsttaxeringen används i redovisningen prognoser i stället för utfall. Jämfört med budgetpropositionen beräknas de periodiserade skatterna bli lägre. erna i statsbudgeten blev lägre än beräknat. I tabell 5.7 redovisas statens skatteintäkter respektive skatteinkomster samt vad som defini- tionsmässigt skiljer redovisningsmetoderna åt. För statsbudgetens inkomster samt statens och offentliga sektorns periodiserade skatter finns även redovisat avvikelserna mot beräkningen till budgetpropositionen . Tabell 5.7 Offentliga sektorns och statens periodiserade skatter samt statsbudgetens inkomster -9,2 -4,5 -7,4 Skatt på konsumtion, inkl. staten -2,8 -3,5 Periodiserad skatt, off. -3,7 -11,4 -2,9 -2,9 -0,1 Periodiserad skatt, staten -0,7 -9,7 -1,2 -0,1 -53,6 -48,7 -0,2 Skatter som ej redovisas på 1000 -3,8 -3,6 -1,2 -2,3 -7,7 -7,0 -0,2 -27,1 -27,8 -9,9 -3,9 -9,8 -11,1 Återläggning av skatter och Skatter som inte ingår i -24,6 -24,0 + Avgifter som redovisas som Skatter m.m. i resultaträkningen Anm.: Beloppen är avrundade och summerar därför . beräknas skatt på arbete ut- göra av de totala skatteintäkterna. beräknas skatteintäkterna öka med , eller , till . Tabell 5.8 Skatt på arbete -6,0 -4,1 -0,2 -1,9 -0,9 -2,9 -2,9 -0,2 -0,4 -0,1 -0,1 -60,3 -56,6 -0,9 -0,2 -3,2 -0,5 -1,2 -3,7 -0,4 -0,1 -1,2 -0,9 -1,1 -8,1 -8,4 -0,1 -0,1 -9,2 -4,5 -1,4 Anm.: Beloppen är avrundade och summerar därför . Gemensamt för merparten av de skatter som ingår i skatt på arbete är att de (i frånvaro av regeländringar) följer utvecklingen av utbetalda löner och transfereringar m.m. Skattskyldig- heten skiljer sig åt mellan olika skatter, varför skatt på arbete brukar delas in i direkta och in- direkta skatter. Löner och andra ersättningar för arbete är underlag både för direkta och indirekta skatter, medan transfereringsinkomster, såsom sjuk- och föräldrapenning, arbetslöshetsersätt- ning och pensioner, endast är underlag för direkt beskattning. I tabell 5.9 redovisas utvecklingstakten samt förändringen jämfört med budgetpropositionen avseende några av de beloppsmässigt största underlagen för skatt på arbete. Tabell 5.9 Utveckling av underlag för skatt på arbete 2004 -0,9 -4,3 -1,9 -2,4 -7,5 Anm.: Lönesummans utvecklingstakt avser skatteunderlagets lönesumma, vilken ej nödvändigtvis överensstämmer med lönesumman definierad enligt NR. Det preliminära utfallet för lönesumman 2004 blev lägre än vad som antogs i beräkningen till budgetpropositionen . I huvudsak förklaras det av ett lägre antal arbetade timmar. Utfallen på skatt på arbete för inkomståren 2002 och 2003 blev 1,4 respektive lägre jämfört med prognosen i budget- propositionen . beräknas skatt på arbete bli lägre. har lönesumman utvecklats betydligt svagare än beräknat, vilket i huvudsak förklarar lägre kommunal- och statlig inkomstskatt samt lägre arbetsgivaravgifter än tidigare beräknat. De direkta skatterna beräknas uppgå till , vilket är en ökning med eller jämfört med . De består till av kommunskatter och utgör drygt hälften av skatt på arbete. blev utfallet för de direkta skatterna lägre jämfört med prog- nosen i budgetpropositionen beräknas de vara lägre. beräknas intäkterna uppgå till , vilket är en ökning med jämfört med . Jämfört med beräkningen till budgetpropo- sitionen var utfallet lägre . beräknas skatten vara lägre. Revideringen är en följd av att lönesumman har justerats ned. För beräknas kommunskatt- erna uppgå till , en ökning eller med . Ökningen förklaras till viss del av högre kommunala utdebiteringar. Utfallet blev lägre jämfört med beräkningen till budget- propositionen . Även beräknas de kommunala skatterna bli lägre än vad som prognoserades till budgetpro- positionen . För båda åren förklaras skillnaden i huvudsak av en nedreviderad löne- summa. Jämfört med 2003 ökar storleken på reduk- tionerna med . Merparten av skillnaden förklaras av reduktionen för det fasta beloppet om samt reduktionen för ombyggnad och tillbyggnad (). De indirekta skatterna utgör av skatt på arbete och beräknas 2004 uppgå till . Det motsvarar en ökning med eller jämfört med föregående inkomstår. Till skillnad från de direkta skatterna, där mer- parten av intäkterna överförs till kommunerna, tillfaller de indirekta skatterna huvudsakligen staten och ålderspensionssystemet. Av de in- direkta skatterna svarar arbetsgivaravgifter för . beräknas arbetsgivar- avgifterna öka med , eller . Den svaga utvecklingen jämfört med de direkta skatterna förklaras dels av regeländringar, dels av att arbets- givaravgifterna följer utvecklingen av utbetalda löner. De påverkas således inte av hur utbetalningar av transfereringar utvecklas. Jämfört med budgetpropositionen blev utfallet lägre inkomst- . har prognosen justerats ned med , vilket i huvudsak för- av den svagare utvecklingen av löne- summan. beräknas den särskilda löneskatten öka med . Jämfört med budgetpropositionen blev utfallet lägre . har prognosen höjts med , vilket i huvudsak förklaras av det svagare utfallet för lönesummans utveckling. Justeringen uppåt förklaras bl.a. av att effekten av nya tjänstepensionsavtal med en högre andel avgiftsbestämd pension än för tidigare avtal varit större än vad som tidigare antogs. Skatt på kapital delas in i skatt på avkastning och vinster respektive skatt på egendom. Över tiden utvecklas skatt på avkastning och vinster mycket ojämnt, varför stora avvikelser kan förekomma mellan två på varandra följande år. Ett undantag är avkastningsskatten som beräknas på en schablonmässigt fastställd avkastning. Skatt på egendom, där skattebasen baseras på värdet av tillgången, utvecklas i likhet med avkastnings- skatten förhållandevis jämnt över tiden. I tabell 5.10 redovisas de periodiserade skatt- erna , samt skillnader jämfört med prognosen till budgetpropositionen . Skatt på kapital beräknas öka med till 2004. Jämfört med prognosen till budgetpropositionen förväntas utfallet bli högre. Orsaken är i huvudsak tillfälligt förhöjda bolagsskatte- intäkter 2004 beroende på att periodiserings- fonder räntebeläggs . Tabell 5.10 Skatt på kapital -7,7 -7,9 Skatt på kapital, -4,6 -3,1 -1,3 -4,3 -6,4 -0,3 -0,4 -0,3 -0,6 -0,1 -0,1 -0,2 -0,2 -7,4 -8,0 Anm.: Beloppen är avrundade och summerar därför . Redovisningen av avkastningsskatten beaktar även utländska tillgångar som fysiska personer tar upp i inkomstdeklarationen. Skatt på avkastning och vinster Hushållens skatt på kapital utgörs av nettot av skatt på inkomsträntor, utdelningar och kapital- vinster samt skattereduktion för utgiftsräntor m.m. Skatteintäkterna beräknas öka med jämfört med , vilket svarar mot en ökningstakt på . Den höga takten förklaras delvis av höga aviserade utdelningar . Prognosen på bolagens inkomstskatt är , vilket är en uppgång med jämfört med utfallet , och högre än prognosen till budgetpropositionen . Orsaken till den kraftiga prognosjusteringen är att somliga bolag har valt att återföra hela eller delar av sina periodiseringsfonder trots att det medför en tidigarelagd skattebetalning. har bolagen i huvudsak återfört medel i samband med förluster eller då den lagstadgade avsättningstiden löpt ut. Det förändrade beteendet 2004 kan förklaras av räntebeläggning av periodiseringsfonder fr.o.m. (prop. 2004/05:38). Lag- ändringen innebär att en schablonintäkt om av statslåneräntan vid novembers utgång före taxeringsåret, multiplicerad med summan av periodiseringsfonder, skall tas upp till beskattning. Effekten på bolagsskatten av de tidigarelagda återföringarna beräknas till . Utfallen på avkastningsskatten låg i linje med den prognos som redo- visades i budgetpropositionen . Prog- nosen har reviderats ned med jämfört med prognosen till budgetpropositionen. minskade förmögenhetsskatteintäkter- na med dels till följd av att fribeloppen höjdes till för ensamstående och till för sam- beskattade par, dels till följd av lägre värdering av tillgångar på aktiemarknaderna. och 2004 förväntas förmögenhetsskatten öka med 1,0 respektive , vilket till stor del förklaras av stigande tillgångs- priser på aktier. Jämfört med beräkningen till budgetpropositionen förväntas intäk- terna bli högre. 5.2.5Skatt på konsumtion och insatsvaror Intäkterna från skatt på konsumtion och insatsvaror uppgick till , av vilka utgjordes av mervärdesskatt och av punktskatter, tullmedel, m.m. Konsumtionen följde i stort den utveckling som antogs i beräkningen till budgetpropositionen . Skillnaden mot vad som antogs i budget- propositionen förklaras i huvudsak av ett lägre skatteunderlag för koldioxidskatten. Tabell 5.11 Skatt på konsumtion och insatsvaror -2,3 -4,1 -1,2 -0,3 -0,6 -0,5 -0,3 -2,3 -0,2 -0,1 -0,6 -0,4 -0,1 -0,1 -0,2 -2,8 -3,5 Anm.: I övriga skatter på energi och miljö inkluderas svavelskatt, skatt på el från kärnkraft, avfallsskatt, skatt på gödsel- och bekämpningsmedel, m. fl. Beloppen är avrundade och summerar därför . Intäkterna från mervärdesskatt uppgick till 2004, vilket är en ökning med 8,4 miljarder eller jämfört med . Mervärdesskatten påverkas främst av hus- hållens konsumtionsutgifter, men även av statens och kommunsektorns förbrukning och investeringar. I diagram 5.2 åskådliggörs mervärdesskatten uppdelad efter användning 2004. Diagram 5.2 Mervärdesskatt uppdelad efter användning 2004 Andel av totala mervärdesskatteintäkter I diagrammet ingår även mervärdesskatt på investeringar och förbrukning i de företag som har undantag från skatteplikt, vilken implicit belastar de tre användningsområdena. Andelarna mellan statens och kommunernas mervärdes- skatt i icke skattepliktig verksamhet respektive hushållens mervärdesskatt på privat konsumtion har i det närmaste varit oförändrade . Staten och kommunerna bedriver även skattepliktig verksamhet, men denna beläggs liksom privat näringsverksamhet med utgående moms, vilken i slutändan påverkar hushållens konsumtion. Utfallet blev högre jämfört med beräkningen till budget- propositionen , vilket huvudsakligen förklaras av att investeringarna blev större än beräknat. De totala intäkterna från punktskatter uppgick till 2004, vilket är en ökning med jämfört med . Ökningen förklaras främst av att intäkterna från miljö- och fordonsrelaterade skatter ökade. Jämfört med beräkningen till budgetpropo- sitionen blev utfallet lägre. Detta förklaras främst av att in- täkterna från koldioxidskatten blev 2,3 lägre än prognoserat. Men även för tobaksskatten, alkoholskatten, energiskatten samt övriga skatter på energi och miljö blev utfallet väsentligt lägre än beräknat. minskade intäkterna från alkohol- skatt med eller till . Det är främst de lägre intäkterna från skatt på sprit som förklarar minskningen. De totala intäkterna blev lägre än prognoserat i budgetpropositionen . Anledningen är att privatinförseln blev större än förväntat. Den resandeinförda spriten ökade och den resandeinförda ölen . Trots att införseln totalt ökade kraftigt så minskade inte den inhemska försäljningen i motsvarande mån. Systembolagets försäljning av sprit minskade , medan försäljningen av vin och öl minskade . Det medförde att den totala registrerade alkoholkonsumtionen2 ökade med 2004. Den totala alkoholkonsumtionen uppgick till per invånare3. Systembolagets andel av den regis- trerade konsumtionen av sprit minskade dock från . Privatinförselns andel ökade från . Övergången från svenskt till utländskt beskattad alkohol fortsatte således. Diagram 5.3 Privatinförsel av sprit 20002004