prop · GS031d26 · 2005-01-01 00:00:00 — SGU arbetar som huvudansvarig myndighet med olika uppgifter för att miljökvalitetsmålet Grundvatten av god kvalitet skall genomföras. Inom miljökvalitetsmålet God bebyggd miljö arbetar SGU särskilt med åtgärder som rör naturgrusanvändning. SGU:s uppdrag att avveckla och miljösäkra det statliga gruvfältet i och de anläggningar för oljelagring som staten tidigare haft av civila beredskapsskäl följer plan utom när det gäller de anläggningar som lagrat bensin. orsakade ett åsknedslag en explosion vis bensinlagringsanläggningen i och två personer avled. Detta har lett till att miljösäkringen av dessa anläggningar fördröjts. har till uppgift att handlägga frågor om godkännande och auktorisation av revisorer samt registrering av revisionsbolag, att utöva tillsyn över revisorers och revisionsbolags verksamhet, att pröva frågor om disciplinära åtgärder samt att ansvara för att god revisorssed och god revisionssed utvecklas på ett ändamålsenligt sätt. Nämnden skall också följa den internationella utvecklingen inom revisionsområdet. verksamhet skall bidra till att olika aktörer och intressenter har tillgång till trovärdig ekonomisk information avseende företagens redovisning och förvaltning, att samhällets behov av kvalificerade och oberoende externa revisorer och revisionsbolag tillgodoses samt att den revisionsverksamhet som dessa bedriver är av hög kvalitet och uppfyller höga etiska krav. Genom sin verksamhet skall också upprätthålla förtroendet för revisorers verksamhet och för auktorisationssystemet. skall ingripa mot revisorer som förfar oredligt eller som av andra skäl inte är lämpliga att utöva revisionsverksamhet, eller som utför ett grovt bristfälligt arbete eller äventyrar sitt oberoende. Förutom handläggning av anmälningar skall tyngdpunkten ligga på den systematiska och uppsökande tillsynen och utvecklingen av dess former. gäller en ny revisorslag (2001:883). Lagen innehåller bl.a. tydligare och mer utförliga bestämmelser om revisorers opartiskhet och självständighet. Målet för verksamhetsområdet , tillstånd och tillsyn är: Säkerställa goda grundläggande förutsättningar inom i första hand näringslivet och ett enkelt regelverk för företagande. Regeringen kommer att redovisa det pågående regelförenklingsarbetet i en särskild skrivelse till . I skrivelsen kommer det att finnas en utförlig redovisning av förenklingsarbetet i , övriga myndigheter samt i kommittéväsendet. Patenträttsliga frågor och företagsregistrering En avmattning, som till viss del är konjunkturberoende, har märkts när det gäller flertalet av . har antalet nyregistrerade bolag minskat och färre patentrespektive varumärkesansökningar har inkommit. Minskningen, tillsammans med de effektivitetsförbättringar verket genomfört, har medfört förkortade handläggningstider inom flera områden och de uppsatta målen för PRV har därför i stort sett kunnat uppnås. Måluppfyllelsen vid bolagsavdelning är tillfredsställande när det gäller nyregistreringar och ändringar, dock har problem med långa handläggningstider uppstått under vissa perioder. 2004/05:1 UTGIFTSOMRÅDE 24 kvarstår även problem när det gäller handlägg- ningstider för registrering av varumärken och i tillsynen omfattar cirka 5,2 miljoner elanlägg- viss mån mönster även om den genomsnittliga ningar, varav cirka 900 000 arbetsställen och handläggningstiden har kortats . cirka 4,3 miljoner bostäder. PRV är en avgiftsfinansierad myndighet. inom anläggningstillsynen har minskat något. Verksamheten visade överskott om 10,6 miljo- Det är till de områden där risken för olyckor och ner kronor , men totalt sett har PRV ett elbränder bedöms som högst och där tillsynen betydande ackumulerat underskott om cirka 294 kan förväntas ge störst effekt som verkets insat- Myndigheten har vidtagit åt- ser har prioriterats. gärder bl.a. rationaliseringar för att minska un- synsroll blivit tydligare och insatser effektivise- derskottet, som dock innebär stora påfrestningar rats vilket resulterat i att fler anläggningar kunnat förbättras ur elsäkerhetssynpunkt. När det gäller Patentbesvärsrätten ökade till- Marknadskontrollen av elmateriel ligger på i strömningen av patentmål från 81 till sort sett samma nivå som . Ökningen berodde till stor del på att sökningar om elinstallatörsbehörighet har ökat PRV arbetat ned sina ärendebalanser. ningstiderna har, trots denna ökning, kunnat Tillsynen på elmaterielområdet genom mark- kortas något , men ligger fortfarande nadskontroll har resulterat i att cirka 127 pro- över det uppställda målet . dukter med allvarliga elsäkerhets- eller EMC- komna övriga mål, d.v.s. mål om varumärken, brister har fått försäljningsförbud. mönster, släktnamn och utgivningsbevis, mins- dukter av respektive typ, som genom försälj- kade från 429 till 227 mål. ningsförbuden förhindras att komma till an- vändning varierar från något tiotal till åtskilliga patentmål kommer att minska och övriga mål Därmed har ca 175 000 farliga produk- öka i förhållande till 2003 samt att handlägg- ter hindrats från att komma ut på marknaden. ningstiderna kan kortas ytterligare till slutet av Resultatet från verkets marknadskontroll under året visar att det finns ett betydande antal pro- dukter med elsäkerhets- eller EMC-brister på Inom elsäkerhetsområdet har verksamheten un- Minerallagen, miljömålsarbetet och miljösäkring der året präglats av arbetet med de nya generella Bergsstaten är den förvaltningsmyndighet som föreskrifter som skall ersätta starkströmsföre- Arbetet har inriktats på att väsentligt handlägger ärenden enligt minerallagen. förenkla föreskrifterna och i stället hänvisa till statens verksamhet har kostat 8,3 miljoner kro- standard på området. Då produkter tillverkats i Företagen har erlagt avgifter motsvarande enlighet med standarder förutsätts de uppfylla de som levererats till inkomst- Samtliga gruvor har inspekterats. förutsättningar för en fri marknad för elmateriel ten har genomgående korta handläggningstider vilket bidrar till en effektiv industriverksamhet hos de företag som söker tillstånd. skett på ungefär samma nivå som föregående år. ningskoncession har beviljats för en gruva under Vad beträffar standardiseringsverksamheten har året och en koncession har givits för utökad insatserna resursmässigt koncentrerats till sådana tekniska kommittéer som utarbetar standarder Beträffande arbetet med miljökvalitetsmål har av stor betydelse för elinstallationer. SGU lämnat underlag till Miljömåls- betet består av inspektioner och kontroller på rådets fördjupade utvärdering av miljömålen. fältet, elolycksfalls- och elbrandutredningar, ut- När det gäller miljökvalitetsmålet Grundvatten redningar av driftstörningar med stor säkerhets- av god kvalitet är bedömningen att målet kan nås påverkan, information och erfarenhetsåterföring under en generation under förutsättning att yt- till arbetet med föreskrifter och säkerhetsstan- terligare åtgärder vidtas. För delmålet om uttag av naturgrus under miljökvalitetsmålet God be- 2004/05:1 UTGIFTSOMRÅDE 24 byggd miljö är bedömningen att delmålet kan nås. Vid utgången av 2003 har 24 av totalt 42 oljelagringsanläggningar helt avvecklats. En explosion vid anläggningen i har medfört att det för den anläggningen och för liknande anläggningar blir en förskjutning i tidsplanerna anordnade prov för revisorsexamen och för högre revisorsexamen . På grund av övergångsbestämmelser till den nya revisorslagen har man tidigare kunnat erhålla godkännande och auktorisation utan att avlägga föreskriven examen. Dessa övergångsbestämmelser upphörde att gälla vid utgången av 2002 vilket medförde ett betydligt större antal tentander (435 stycken) än året innan (289 stycken). Beslut om godkännande, auktorisation och registrering skall meddelas senast från det datum fullständig ansökan inkommit till nämnden. Av 172 ansökningar avgjordes alla utom fyra inom den föreskrivna tiden. Förseningarna orsakades av komplexa frågeställningar i kombination med ett ovanligt stort antal ansökningar. Beslut i ärenden gällande ansökan om fortsatt godkännande, auktorisation och registrering skall normalt meddelas senast en månad innan pågående period löper ut. Målet uppnåddes avseende av ansökningarna. I de fall som målet inte uppnåtts har det berott på sent inkomna ansökningar eller att flera kompletteringar erfordrats. Av inkomna ansökningar (672 stycken) avslogs fem. Tillsynsverksamheten innefattar systematisk och uppsökande tillsyn (SUT), disciplinärenden samt förhandsbesked om förtroenderubbande verksamhet. Den systematiska och uppsökande tillsynen är det viktigaste instrumentet för att planmässigt finna och ingripa disciplinärt mot revisorer som arbetar felaktigt. Uppdagas i ett SUT-ärende allvarliga brister i en revisors verksamhet överförs ärendet till ett disciplinärende. påbörjades 42 SUT-ärenden. Antalet ärenden som avslutades var 49 varav 15 överfördes till disciplinärende. Minst hälften av alla disciplinärenden som väcks skall vara avgjorda från öppningsdagen och inget ärende skall ha en handläggningstid överstigande . Dessa mål uppnåddes. Antalet avgjorda disciplinärenden uppgick till 145 stycken. I 50 fall beslutades om disciplinär åtgärd. Den mest frekventa åtgärden är varning som utdelades i av fallen. Ansökan om förhandsbesked skall avgöras från det datum komplett ansökan inkommit till nämnden. Samtliga 13 inkomna ansökningar avgjordes inom utsatt tid. I det internationella arbetet har frågan om revisorers oberoende fortsatt att prioriteras. Nämnden har deltagit i de sammanträden som anordnats av . har också träffat ett avtal med FAR och SRS som bl.a. innebär att nämnden kvalitetssäkrar organisationernas kvalitetskontroller, vilket är ett led i implementeringen av Kommissionens rekommendation av om kvalitetssäkring av lagstadgad revision i Europeiska unionen: minimikrav (2001/256/EG). Granskningen ur ett småföretagsperspektiv av nya regler fortsätter att utvecklas och ges mer resurser. bistår regeringen i detta arbete genom att ge råd och stöd till myndigheter i deras arbete med konsekvensanalyser. fortsätter arbetet med att granska nya och ändrade lagar inom . I och med det omfattande handlingsprogrammet för minskad administrativ börda har regelförenklingsarbetet breddats och omfattar ett fyrtiotal myndigheter. Mätningar av företagens administrativa börda, som görs tillsammans med näringslivet och i samarbete med andra länder, blir ett viktigt verktyg i det fortsatta arbetet. Regeringen kan konstatera att förbättringar gjorts inom samtliga verksamheter och att arbetet med en systematisk och kundorienterad verksamhet vidareutvecklas kontinuerligt. Verket arbetar målmedvetet med att stärka användarperspektivet exempelvis genom utvecklingen av hemsidan och olika elektroniska Grundläggande information om PRV:s olika verksamheter, tillgång till blanketter samt information i olika register som PRV har ansvaret för finns tillgängliga på PRV:s hemsida. Ändringar i varumärkes- och firmalagen förväntas genomföras som bl.a. innebär att prövningen av varumärken och firmanamn slopas och ersätts av ett invändningsförfarande. Dessa förändringar förväntas förkorta handläggningstiderna dramatiskt för registrering av firmor och varumärken. En proposition planeras att läggas till . Regeringen bedömer att Patentbesvärsrättens verksamhet är effektiv och medverkar till ett ändamålsenligt system för erhållande av immateriella skyddsrätter. Måluppfyllelsen är tillfredsställande. En samlad domstolsorganisation för immaterialrätten övervägs där Patentbesvärsrättens uppgifter förs över till . Denna och ytterligare frågor kommer att behandlas i en departementspromemoria som är planerad till senare delen av 2004. 2004/05:1 UTGIFTSOMRÅDE 24 Årets planerade åtgärder har genomförts. För miljösäkringen gör regeringen bedömningen att trots förseningarna på grund av kan resterande anlägggningar vara avvecklade . Kontrollprogram kommer att behöva bedrivas . Regeringens bedömning är att nämndens verksamhet på ett bra sätt har bidragit till att uppnå det övergripande målet. Det är särskilt viktigt att fortsätter sitt arbete med att utveckla tillsynsverksamheten, för att öka möjligheterna att finna och ingripa mot revisorer som utför ett bristfälligt arbete, förfar oredligt eller av andra skäl inte är lämpliga att utöva revisionsverksamhet. Regeringen konstaterar att verksamhetsmålen i regleringsbrevet i stort sett har uppnåtts. De åtgärder som vidtagits bedöms ha åstadkommit fortsatt utveckling för att upprätthålla en god elsäkerhet. Verksamheten under det kommande budgetåret bör bedrivas enligt den allmänna inriktning som gäller för elsäkerhetsarbetet för innevarande budgetår. Utvecklingen vad gäller elolycksfall och elbränder bör noga följas för att bl.a. möjliggöra analyser av de statliga insatserna och elsäkerhetsnivåns utveckling. I anslutning till insatserna bör följa den internationella utvecklingen samt främja svenskt deltagande i internationellt samarbete inom sitt verksamhetsområde. Minerallagen, miljömålsarbete och miljösäkring Handläggningstiderna hos Bergsstaten är fortfarande föredömligt korta. Regeringens bedömning är att verksamhetsmålen för Bergsstaten har nåtts. Miljömålsarbetet är organiserat verksamhetsövergripande, vilket innebär att miljömålsarbetet och geologiska undersökningsverksamheten kan samverka på ett ekonomiskt effektivt Ett av regeringens viktigaste styrmedel för att verka för en effektiv konkurrens är tillämpning av konkurrenslagen. Konkurrenslagen är baserad på . Den innehåller förbud mot konkurrensbegränsande samarbete och missbruk av dominerande ställning. Lagen innehåller också regler för kontroll av företagskoncentrationer. Förvärv och andra företagskoncentrationer över vissa tröskelvärden skall alltid anmälas till för prövning. har bl.a. lämnat in en stämningsansökan till mot elva företag inom asfaltbeläggningsbranschen och därvid yrkat på i konkurrensskadeavgift för samarbete i samband med offentliga upphandlingar av asfaltentreprenader i . Målet tas upp i tingsrätten 2005. En mellandom i målet meddelades av tingsrätten. Domen innebär att förbudet mot konkurrensbegränsande samarbete kan tillämpas på de Vägverksupphandlingar där den misstänkta asfaltkartellen riggat anbudsförfarandet, trots att varit en av deltagarna i kartellen. 2004/05:1 UTGIFTSOMRÅDE 24 klagats till , som i en dom fastställde tingsrättens domslut. Verket har även lämnat in en stämningsansökan till rörande bl.a. otillåten prissamverkan vid upphandlingar av ventilationsentreprenader. har satt ned kraven på konkurrensskadeavgift för ett av bolagen eftersom detta bolag medverkat till att överträdelserna avslöjats. har även inlett en utredning om eventuellt konkurrensbegränsande samarbete mellan företag på bitumenmarknaden (bindemedel för asfaltbeläggningar). Misstankar om missbruk av dominerande ställning finns även beträffande ett av företagen. utreder vidare eventuella överträdelser av förbudet mot missbruk av dominerande ställning vid prissättning ifråga om vissa bredbandstjänster samt inom skogssektorn. har tagit fram ett antal rapporter, föreslagit regeländringar samt yttrat sig över förslag i betänkanden och utredningar. Inom ramen för sitt ansvar för svensk konkurrensforskning har verket beviljat medel för forskningsprojekt bl.a. beträffande effekter av svenska bankfusioner och effekterna av att detaljisterna introducerar egna varumärken på dagligvarumarknaderna. deltar i internationellt samarbete med andra konkurrensmyndigheter, bl.a. de nordiska. Verket har även ett nära samarbete med Europeiska kommissionen i ärenden som kommissionen handlägger. gäller nya regler för tillämpning av (Rådets förordning (EG) nr 1/2003). Det nya systemet innebär att tillämpningen av EU-ärenden i större utsträckning decentraliseras till nationella konkurrensmyndigheter, vilka då har att tillämpa EG- fördragets artikel 81 och 82. Ett nätverk för samarbete mellan de nationella konkurrensmyndigheterna sinsemellan och med dem och EU- kommissionen har upprättats. Vidare avvecklas systemet som innebär att företagen kan ansöka om förhandsbesked rörande avtalens och förfarandenas förenlighet med konkurrensreglerna. Företagen får nu själva göra dessa bedömningar. Till följd av EU-reformen trädde följdändringar i det svenska regelverket i kraft per (jfr regeringens prop. 2003/04:80). Detta innebär bl.a. att även det svenska systemet med förhandsbesked har avvecklats. trädde även en ny EG-för- ordning för kontroll av företagskoncentrationer i kraft (Rådets förordning (EG) 139/2004). Detta innebär bl.a. att reglerna om hänskjutanden av fall mellan kommissionen och medlemsstaternas konkurrensmyndigheter har ändrats för att säkerställa att ett ärende handläggs vid den myndighet som är bäst lämpad. Vidare har det substanstest som skall tillämpas på koncentrationer med gemenskapsdimension ändrats. Ändringen innebär att större hänsyn kan tas till effekterna av en koncentration. Utredningen om en effektivisering av det konkurrensrättsliga regelverket för företagen presenterade (SOU 2004:10). 4ätten till skadestånd enligt konkurrenslagen. Betänkandet har remissbehandlats och är föremål för beredning. En proposition planeras . Även länsstyrelserna har till uppgift att främja en effektiv konkurrens och skall bl.a. beakta konkurrensaspekterna vid tillståndsprövning och stödgivning. Målet för verksamhetsområdet är: Verka för effektiv konkurrens till nytta för konsumenterna. Tips och klagomål från företag och privatpersoner utgör en viktig källa till information som används i arbete med att identifiera konkurrensproblem inom olika sektorer. har verket tagit emot 421 skriftliga tips och klagomål. Konsumenter klagar ofta på prishöjningar eller ett allmänt högt prisläge. Dessa klagomål gäller bland annat energi och tele (främst bredband). Klagomålen har även gällt hög följsamhet till cirkapriser på olika varumarknader. har låtit genomföra en undersökning bland några av verkets viktigaste intressenter. Undersökningen har genomförts av ett oberoende marknadsundersökningsföretag och visar att förtroendet för verket är mycket stort och att kän- nedomen om konkurrenslagen är nästan fullständig. Vidare anser av de tillfrågade att aktivt motverkar skadliga konkurrensbegränsningar, vilket är en märkbar ökning jämfört med . meddelade dom i det s.k. bensinmålet, där hade yrkat sammanlagt i konkurrensskadeavgift för ett samarbete mellan vissa bensinbolag om en rabattsanering på bensin. Tingsrätten biföll delvis verkets talan och dömde bensinbolagen att betala sammanlagt . Såväl verket som bolagen har överklagat domen till . av verkets resurser för lagtillämpning har satsats på egna initiativ och uppföljningar, vilket uppfyller regeringens anvisade mål. Detta har synliggjorts genom de utredningar och domstolsprocesser rörande allvarliga överträdelser av konkurrensreglerna, som verket har initierat. En väl fungerande konkurrens driver företagen till kostnadseffektivitet och lyhördhet för vad konsumenterna efterfrågar. Förutom att fungerande konkurrens således ger vinster för konsumenterna, är det även en viktig förutsättning för ekonomisk tillväxt och är därmed av stor samhällsekonomisk betydelse. verksamhet har bidragit till såväl en bättre fungerande konkurrens som en ökad kunskapsuppbyggnad. Regeringen bedömer att arbete är effektivt och att verket har uppfyllt de krav som ställs. Arbetet med lagtillämpning har givits fortsatt prioritet. Regeringen ser positivt på att verket i ökad utsträckning tar initiativ till att beivra överträdelser av konkurrensreglerna. Verkets lagtillämpande verksamhet är betydelsefull och verket bör även fortsättningsvis lägga stor tyngd på kartellbekämpning. Arbetet med att beivra dominerande aktörers missbruk av sin starka ställning på marknaden är också angeläget. kommer till följd av den reform på konkurrensområdet som trätt i kraft på EU-nivå, samt med följdändringar i svensk rätt , att behöva förändra sin verksamhet. Verket kommer aktivt att behöva söka upp konkurrensbegränsningar. 2004/05:1 UTGIFTSOMRÅDE 24 Verket kommer vidare att delta i det europeiska samarbetet. Därtill torde EU-ärenden komma att handläggas av verket i större utsträckning. Myndigheten kommer dock inte längre att behöva handlägga ansökningar från företag om förhandsbesked om konkurrensreglernas tillämpning. erfarenheter av, det införda systemet med möjlighet till nedsättning eller eftergift för företag som avslöjar allvarliga konkurrensbegränsningar (s.k. leniency), är att systemet förefaller ha positiv signaleffekt och har skapat ett ökat medvetande, inte minst bland juridiska ombud. I asfaltskartellärendet och ventilationsärendet har de nya reglerna rörande nedsättning och eftergift av konkurrensskadeavgift använts. Verket har dock endast i några få fall vunnit erfarenheter av företagens möjligheter att som första företag träda fram och avslöja en kartell och därigenom få konkurrensskadeavgiften helt eftergiven. Vad gäller frågan om konkurrens på lika villkor mellan offentlig och privat sektor, så bereds inom fortsatt frågan om att införa en konfliktlösningsregel i konkurrenslagen. Inriktningen i arbetet är att ett förslag till lagregel som har uppslutning både från offentlig och privat sektor skall kunna presenteras. har fått i uppdrag av regeringen att inkomma med en analys av erfarenheter samt förslag på lämpliga åtgärder. Regeringens politik inriktas på att stärka förmågan hos näringsliv, offentlig sektor och forskningsinstitutioner att utveckla och nyttiggöra kvalificerad kunskap till nytta för samhälleliga och industriella behov. Huvuddelen av insatserna redovisas under politikområde Forskningspolitik. Svensk rymdverksamhet inriktas på teknik- och utvecklingsprojekt som gör det möjligt att främst med hjälp av satelliter i omloppsbana runt 2004/05:1 UTGIFTSOMRÅDE 24 jorden bedriva navigering, kommunikation, jordobservation (även benämnt fjärranalys) samt forskning om jorden och universum. Utvecklingen av denna rymdbaserade infrastruktur utgör en viktig förutsättning för många företeelser i vårt dagliga liv. Några tydliga exempel är TV- och radiosändningar, bredband via satellit, väderleksrapporter och satellitnavigering. För att bygga upp infrastrukturen krävs en förmåga att nå rymden från jorden. Rymdtransporter, inklusive bärraketutveckling, är därför en viktig del av rymdverksamheten. Även rymdforskningen är beroende av bärraketer för att sända upp satelliter i omloppsbana runt jorden och för att skicka upp rymdsonder för expeditioner ut i rymden. Huvuddelen av statens insatser för rymdforskning redovisas under politikområde Forskningspolitik. Rymdstyrelsen är ansvarig myndighet för svensk rymdforskning och rymdverksamhet. Omfattningen av och komplexiteten i rymdprojekt kräver internationellt samarbete. kompetens och inriktning på rymdområdet utgör en del i framför allt det europeiska samarbetet inom det europeiska rymdorganet . Na- program bedrivs inom främst jordobservation och teknikutveckling i syfte att utveckla kompetensen hos svenska företag och forskare för att stärka deras förmåga att delta i det internationella rymdsamarbetet. Det mellanstatliga bildades för att organisera samarbetet mellan de europeiska staterna inom rymdforskning och rymdteknologi. Samarbetet inom är uppdelat i en obligatorisk och en frivillig del. Den obligatoriska delen består av ett vetenskapsprogram och kostnader för gemensamma ESA-aktiviteter såsom drift av markstationer och Arianeraketens uppsändningsplats i i . Vetenskapsprogrammet innefattar planering av och infrastruktur för studier av jordens plasmaomgivning, solsystemet och universum i stort, inklusive de naturlagar som styr universum. De frivilliga programmen innehåller främst projekt för tillämpningar och infrastruktur inom jordobservation, telekommunikation, navigering, mikrogravitation och rymdtransporter inklusive bärraketen samt ESA:s bidrag till den internationella (International Space Station). Deltagande i ESA:s program genererar utvecklingsuppdrag till medlemsländernas industrier i konkurrens.