prop · GS0385 · 2005-03-16 00:00:00 — Underrättelse till bolagets kända borgenärer 24 § Om tillstånd krävs enligt 23 §, skall bolaget skriftligen underrätta sina kända borgenärer om minskningsbeslutet. Underrättelserna skall innehålla uppgift om att bolaget avser att ansöka om tillstånd att verk- ställa minskningsbeslutet samt uppgift om borgenärernas rätt enligt 27 § att motsätta sig att beslutet verkställs. Borgenärerna behöver inte underrättas om revisorerna i yttrande enligt 14 § uttalar att de inte har funnit att minskningen medför någon fara för borgenärerna. Inte heller behöver underrättelse sändas till borgenärer, vilkas anspråk avser en fordran på lön, pension eller annan ersättning som omfattas av lönegaranti enligt lönegarantilagen (1992:497). 25 § Bolaget skall, i sådana fall som avses i 23 §, ansöka om tillstånd att verkställa minskningsbeslutet. Ansökan skall göras hos . Den skall ges in efter det att minskningsbeslutet regis- trerades. Till ansökan skall fogas ett intyg från bolagets styrelse eller verk- ställande direktör om att bolagets kända borgenärer har underrättats enligt 24 § första stycket. Om revisorerna i yttrande enligt 14 § har ut- talat att de inte har funnit att minskningen medför någon fara för borge- närerna, skall i stället yttrandet fogas till ansökan. Om bolaget inte har bifogat vare sig ett sådant intyg eller ett sådant yttrande, skall Bolags- verket förelägga bolaget att avhjälpa bristen. Om bolaget inte gör detta, skall ansökan avvisas. Kallelse på bolagets borgenärer 26 § Om finner att det inte finns något hinder mot ansökan enligt 25 §, skall verket kalla bolagets borgenärer. Verket skall dock inte kalla borgenärer, vilkas anspråk avser en fordran på lön eller annan er- sättning som omfattas av lönegaranti enligt lönegarantilagen (1992:497). Kallelsen skall innehålla föreläggande för den som vill motsätta sig ansökan att senast viss dag skriftligen anmäla detta. Föreläggandet skall innehålla en upplysning om att han eller hon annars anses ha medgett ansökan. skall skyndsamt kungöra kallelsen i Post- och . Verket skall vidare skicka en särskild underrättelse om kallel- sen till kronofogdemyndigheten i den region där bolagets styrelse har sitt säte. När skall lämna tillstånd till minskning av aktiekapitalet 27 § Om inte någon av de borgenärer som har blivit kallade enligt 26 § motsätter sig ansökan inom förelagd tid, skall ge bolaget tillstånd att verkställa minskningsbeslutet. Motsätter sig någon borgenär ansökan, skall verket överlämna ärendet till tingsrätten i den ort där bola- gets styrelse har sitt säte. När allmän domstol skall lämna tillstånd till minskning av aktiekapitalet 28 § Om ett ärende om tillstånd att få verkställa minskningsbeslut har överlämnats till domstol, skall tillstånd lämnas om det visas att de borge- närer som har motsatt sig ansökan har fått full betalning eller har be- tryggande säkerhet för sina fordringar. I annat fall skall ansökan avslås. 29 § Ett beslut att lämna tillstånd enligt 27 eller 28 § skall registreras i aktiebolagsregistret när det har vunnit laga kraft. Tillstånd till vinstutdelning efter beslut om minskning av aktiekapitalet 30 § efter registreringen av ett beslut om minskning av aktiekapitalet för förlusttäckning får vinstutdelning inte beslutas utan till- stånd från eller, i tvistiga fall, allmän domstol. Tillstånd be- hövs dock inte om aktiekapitalet efter eller i samband med minsknings- beslutet har ökats med minst minskningsbeloppet. I fråga om Bolags- verkets eller domstolens tillstånd gäller 2529 §§ i tillämpliga delar. Minskning av aktiekapitalet enligt förbehåll i bolagsordningen 31 § I aktiebolag där aktiekapitalet kan bestämmas till ett lägre eller högre belopp utan ändring av bolagsordningen, kan det tas in förbehåll i bolagsordningen om att aktiekapitalet kan minskas genom inlösen av aktier (inlösenförbehåll). Förbehållet får inte utformas så att aktieka- pitalet kan minskas under minimikapitalet. Ett inlösenförbehåll skall ange dels ordningen för inlösen, dels inlösen- beloppet eller grunderna för dess beräkning. Om förbehållet införs genom ändring av bolagsordningen, får det endast avse aktier som tecknas eller ges ut efter det att ändringen har registrerats. 32 § Vid bolagsstämmans beslut om minskning av aktiekapitalet enligt inlösenförbehåll gäller 7 kap. 40 §. Tillstånd till minskning av aktiekapitalet 33 § Bestämmelserna i 2329 §§ skall tillämpas också vid sådan minsk- ning av aktiekapitalet som sker med stöd av inlösenförbehåll. Tillstånd till minskning behövs dock inte, om 1.minskningen genomförs genom inlösen med ett sammanlagt belopp som inte överstiger vad som är disponibelt enligt 17 kap. 3 § första stycket, och 2.ett belopp som motsvarar minskningsbeloppet avsätts till reserv- fonden. 34 § Vid beslut om minskning enligt förbehåll i bolagsordningen skall 1922 §§ tillämpas. I de fall som avses i 33 § andra stycket skall styrel- sen dock, när beslut har fattats om inlösen av aktier och avsättning till reservfonden, genast anmäla detta för registrering i aktiebolagsregistret. 35 § Minskning av reservfonden får ske för 1.täckning av förlust, om det inte finns fritt eget kapital som motsvarar förlusten, 2.ökning av aktiekapitalet genom fondemission eller nyemission av aktier, och 3.återbetalning till aktieägarna eller annat ändamål, om eller, i tvistiga fall, allmän domstol med tillämpning av 2329 §§ ger tillstånd till minskningen. 36 § Beslut om minskning av reservfonden fattas av bolagsstämman. Vid bolagsstämmans beslut gäller 7 kap. 40 §. Lån från bolaget till aktieägare m.fl. Lån m.m. till närstående Lån till aktieägare m.fl. 1 § Om inte annat följer av 2 §, får ett aktiebolag inte lämna penninglån till 1.den som äger aktier i bolaget eller i annat bolag i samma koncern, 2.den som är styrelseledamot eller verkställande direktör i bolaget eller i annat bolag i samma koncern, 3.den som är gift eller sambo med eller är syskon eller släkting i rätt upp- eller nedstigande led till den som avses i 1 eller 2, 4.den som är besvågrad med den som avses i 1 eller 2 i rätt upp- eller nedstigande led eller så att den ene är gift med den andres syskon, eller 5.en juridisk person över vilken en person som avses i 14, ensam eller tillsammans med någon annan som avses där, har ett bestämmande inflytande. 2 § Bestämmelserna i 1 § gäller inte om 1.gäldenären är en kommun, ett landsting eller ett kommunalförbund, 2.gäldenären är ett företag i en koncern i vilken det långivande bolaget ingår, 3.lånet är avsett uteslutande för gäldenärens rörelse och bolaget läm- nar lånet av rent affärsmässiga skäl, eller 4.lånet har tagits upp av enligt lagen (1988:1387) om statens upplåning och skuldförvaltning. som avses i första stycket 2 likställs annan företagsgrupp av motsvarande slag i vilken moderorganisationen är 1.en svensk juridisk person som är bokföringsskyldig enligt bokfö- ringslagen (1999:1078), 2.en motsvarande utländsk juridisk person med hemvist inom Euro- peiska ekonomiska samarbetsområdet, eller 3. kommun, landsting eller kommunalförbund. Bestämmelserna i 1 § gäller inte heller lån till en aktieägare eller dennes närstående, om låntagarens och dennes närståendes sammanlagda aktieinnehav i bolaget inte uppgår till en procent av aktiekapitalet. 3 § Bestämmelserna i 1 och 2 §§ om penninglån tillämpas även i fråga om att ställa säkerhet för penninglån. 4 § Den som innehar en andel i en investeringsfond anses vid tillämpnin- gen av 1 och 2 §§ inte som aktieägare. Lån till förvärv av aktier Lån till förvärv av aktier i bolaget eller överordnat bolag i samma koncern 5 § Ett aktiebolag får inte ge förskott, lämna lån eller ställa säkerhet för lån i syfte att gäldenären eller honom närstående fysisk eller juridisk person som avses i 1 § skall förvärva aktier i bolaget eller överordnat bolag i samma koncern. 6 § Är gäldenären anställd i bolaget eller i ett annat bolag i samma kon- cern gäller inte förbudet mot förskott, lån eller säkerhet enligt 5 §, om 1.värdet av det erbjudna förskottet, lånebeloppet eller säkerheten, till- sammans med tidigare förskott, lån och säkerheter enligt denna paragraf från bolaget eller annat bolag i samma koncern inte överstiger två pris- basbelopp enligt lagen (1962:381) om allmän försäkring, och 2.erbjudandet riktar sig till minst hälften av de anställda i bolaget samt, i fråga om förskott eller lån, innebär att det erbjudna beloppet skall återbetalas genom regelbundna amorteringar. Förskott, lån eller säkerhet enligt första stycket får inte lämnas, om det inte därefter finns full täckning för det bundna egna kapitalet. Vid beräk- ningen av om det finns full täckning för det bundna egna kapitalet skall förskott och lån enligt första stycket behandlas som fordringar utan värde samt säkerheter enligt första stycket behandlas som bolagets skuld. Även om det inte finns något hinder enligt andra stycket får förskott, lån eller säkerhet lämnas endast i den mån det framstår som försvarligt med hänsyn till 1.de krav som verksamhetens art, omfattning och risker ställer på storleken av det egna kapitalet, och 2.bolagets konsolideringsbehov, likviditet och ställning i övrigt. 7 § Den som förvärvar eller innehar en andel i en investeringsfond anses vid tillämpningen av 5 § inte som förvärvare av aktier. 8 § får medge undantag från förbuden i 1, 3 och 5 §§. Undantag från 3 § får medges endast om det finns synnerliga skäl. Un- dantag från 5 § får medges endast om det behövs på grund av särskilda omständigheter. För aktiebolag som står under tillsyn prövas frågor om undantag enligt första stycket av inspektionen. I fråga om publika aktiebolag gäller även 12 §. 9 § Bolagets kända borgenärer skall höras över en ansökan om undantag enligt 8 §. Om en borgenär begär det, skall hans eller hennes fordran betalas eller betryggande säkerhet ställas för den innan ansökan får bifallas. Första stycket gäller inte, om borgenärernas ställning uppenbarligen inte påverkas av att undantag medges. Förteckning över lån m.m. 10 § Styrelsen och den verkställande direktören skall varje räkenskapsår upprätta en särskild förteckning över 1.förskott, lån och säkerheter som har lämnats med stöd av undantag som har medgetts enligt 8 §, samt 2.lån och säkerheter som har lämnats med stöd av bestämmelsen i 2 § första stycket 3. Förteckningen skall avse förskott, lån och säkerheter som har lämnats under räkenskapsåret eller som finns kvar från tidigare räkenskapsår. I förteckningen skall anges namnen på de personer till vilka förskott eller lån har lämnats eller för vilka säkerhet har ställts. Den myndighet som avses i 8 § får besluta att förskott, lån eller säker- het som avses i första stycket inte behöver tas upp i förteckningen. Förteckningen skall bevaras under efter utgången av det räkenskapsår som förteckningen avser. Rättsföljderna vid olagligt lämnande av lån eller ställande av säkerhet 11 § Om ett aktiebolag har gett förskott eller lämnat lån i strid med be- stämmelserna i detta kapitel, skall mottagaren återbära vad han eller hon har uppburit. Har säkerhet ställts i strid med bestämmelserna i detta kapi- tel, gäller rättshandlingen inte mot bolaget, om bolaget visar att motta- garen av säkerheten insåg eller bort inse att den var olaglig. Särskilda bestämmelser om publika aktiebolag 12 § I fråga om publika aktiebolag får undantag enligt 8 § inte medges för förvärv av aktier i det bolag som lämnar förskott eller lån eller ställer säkerhet. 22 kap. Inlösen av minoritetsaktier 22 kap. 1 § 1 § En aktieägare som innehar mer än nio tiondelar av aktierna i ett aktiebolag (majoritetsaktieägaren) har rätt att av de övriga aktieägarna i bolaget lösa in återstående aktier. Den vars aktier kan lösas in har rätt att få sina aktier inlösta av majoritetsaktieägaren. Bestämmelserna i första stycket och i övrigt i detta kapitel om majo- ritetsaktieägare i ett aktiebolag gäller även den som tillsammans med ett eller flera dotterföretag innehar mer än nio tiondelar av aktierna i bolaget och den vars dotterföretag innehar mer än nio tiondelar av aktierna i bolaget. Finns det flera som uppfyller dessa förutsättningar, skall be- stämmelserna i detta kapitel tillämpas enbart på den som är närmast överordnad bolaget. som avses i andra stycket likställs juridisk person över vilken en majoritetsaktieägare som inte är ett svenskt aktiebolag utövar inflytande på det sätt som anges i 1 kap. 11 §. 2 § Om frågan om lösenbeloppet för en aktie som skall lösas in enligt detta kapitel är tvistig, skall lösenbeloppet bestämmas med tillämpning av andrafjärde styckena. Lösenbeloppet för en aktie skall bestämmas så att det motsvarar det pris för aktien som kan påräknas vid en försäljning under normala för- hållanden. För en aktie som är föremål för handel vid en svensk eller ut- ländsk börs, en auktoriserad marknadsplats eller någon annan reglerad marknad skall lösenbeloppet motsvara det noterade värdet, om inte sär- skilda skäl motiverar något annat. Lösenbeloppet skall bestämmas med hänsyn till förhållandena då begäran om prövning av skiljemän enligt 5 § gjordes. Om det finns skäl för det, får beloppet i stället bestämmas med hänsyn till för- hållandena som infaller tidigare. Har ett yrkande om inlösen av aktie enligt detta kapitel föregåtts av ett offentligt erbjudande att förvärva samtliga aktier som budgivaren inte redan innehar och har detta erbjudande antagits av ägare till mer än nio tiondelar av de aktier som erbjudandet avser, skall lösenbeloppet mot- svara det erbjudna vederlaget, om inte särskilda skäl motiverar något annat. 3 § En aktieägare har rätt till ränta enligt 5 § räntelagen (1975:635) på lösenbeloppet från den dag någon av parterna begärde att tvisten skulle prövas av skiljemän till dess att den dom, där lösenbeloppet har fastställts, har vunnit laga kraft. För tiden därefter fram till dess att lösen- beloppet betalas har aktieägaren rätt till ränta enligt 6 § samma lag. fråga om bolag som inte är avstämningsbolag skall dock sådan ränta inte betalas för tiden innan aktiebrev med anteckning om överlåtelse eller lösenbevis har överlämnats till majoritetsaktieägaren. 4 § Rätten till lösenbeloppet skall antas tillkomma den som till majori- tetsaktieägaren överlämnar ett aktiebrev med anteckning om överlåtelse eller ett lösenbevis enligt 13 § andra stycket. I avstämningsbolag skall rätten antas tillkomma den som enligt lagen (1998:1479) om kontoföring av finansiella instrument är 1.registrerad som ägare till aktierna, eller 2.antecknad på konto i avstämningsregister som berättigad till lösen- beloppet. 5 § En tvist om huruvida det finns en rätt eller skyldighet till inlösen eller om lösenbeloppets storlek skall prövas av tre skiljemän. Om inte något annat följer av bestämmelserna i detta kapitel, gäller i fråga om skiljemännen och förfarandet inför dem i tillämpliga delar vad som föreskrivs i lagen (1999:116) om skiljeförfarande. Talan i en inlösentvist får tas upp till prövning om den avser 1.fastställelse av rätt eller skyldighet till inlösen, 2.fastställelse av lösenbeloppets storlek, eller 3.förpliktelse för majoritetsaktieägaren att betala fastställt lösenbelopp till aktieägare vars aktier löses in. Bestämmelser om talan mot skiljedomen finns i 24 §. Bestämmelserna i denna paragraf hindrar inte att talan mot en utländsk majoritetsaktieägare väcks vid en utländsk domstol. Särskilda bestämmelser när majoritetsaktieägaren har begärt prövning av skiljemän Begäran om prövning av skiljemän 6 § Om en majoritetsaktieägare vill lösa in aktier i ett bolag enligt 1 § och det inte kan träffas en överenskommelse om detta, skall han eller hon hos bolagets styrelse skriftligen begära att tvisten avgörs av skiljemän och uppge sin skiljeman. Bolagets underrättelse till minoritetsaktieägarna 7 § Styrelsen skall genast efter det att den har mottagit en begäran enligt 6 § genom kungörelse underrätta de aktieägare, som lösningsanspråket riktas mot, om att inlösen har begärts. I underrättelsen skall aktieägarna ges tillfälle att senast från kungörelsen skriftligen uppge sin skiljeman till bolaget. Underrättelsen skall kungöras i Post- och samt den eller de ortstidningar som styrelsen bestämmer. sändas med brev till varje aktieägare som lösningsanspråket riktas mot och vars postadress är känd för bolaget. I fråga om publika aktiebolag gäller 28 § i stället för andra stycket första meningen. Ansökan om god man 8 § Om inte samtliga i aktieboken införda aktieägare, som lösningsan- språket riktas mot, inom den tid som anges i underrättelsen enligt 7 § har uppgett en gemensam skiljeman, skall styrelsen hos ansöka om att en god man utses. En sådan ansökan skall prövas skyndsamt. Prövningstillstånd krävs vid överklagande till hovrätten. Vem som kan utses till god man 9 § Den som utses till god man skall vara lämplig för uppdraget. Den gode mannens uppgifter 10 § Den gode mannen skall 1.utse en gemensam skiljeman för minoritetsaktieägarna, och 2.i tvisten bevaka frånvarande aktieägares rätt. Den gode mannen skall underrätta bolagets styrelse om valet av skiljeman. Utöver vad som anges i denna lag, gäller om den gode mannens behö- righet vad som föreskrivs i 12 kap. 14 § första stycket 26 rättegångs- balken. Den gode mannen är vidare behörig att framställa yrkande om fullgörelse enligt 5 § första stycket 3. 11 § Sedan skiljemännen har utsetts, skall de uppmana de aktieägare som själva önskar föra sin talan att anmäla detta till skiljenämndens ordförande. I fråga om denna uppmaning skall 7 § andra stycket tillämpas. I fråga om publika aktiebolag gäller 28 § i stället för 7 § andra stycket första meningen. 12 § Innan frågan om lösenbeloppet slutligt har prövats, får skiljemän- nen eller, sedan talan har väckts vid domstol enligt 24 §, domstolen på yrkande av majoritetsaktieägaren i en särskild dom besluta om förhands- tillträde för majoritetsaktieägaren. Ett avgörande enligt första stycket får meddelas endast om 1.parterna är ense om att det finns lösningsrätt eller lösningsskyldighet eller det annars står klart att en sådan rätt eller skyldighet finns, och 2.majoritetsaktieägaren har ställt säkerhet för kommande lösenbelopp och ränta och säkerheten har godkänts av skiljemännen eller domstolen. Om beslut om förhandstillträde har meddelats, får majoritetsaktie- ägaren utöva de rättigheter som aktierna ger från och med den tidpunkt då domen om förhandstillträde vinner laga kraft. inträder också de rättsverkningar som anges i 13 och 14 §§. 13 § Om det har beslutats om förhandstillträde till aktier i ett bolag som inte är avstämningsbolag, är ägarna till de aktier som skall lösas in skyl- diga att till majoritetsaktieägaren överlämna sina aktiebrev med anteck- ning om överlåtelse. Aktiebrev, som ännu inte har överlämnats till majo- ritetsaktieägaren ger inte annan rätt för innehavaren än att mot överläm- nandet av aktiebrevet få ut lösenbeloppet och ränta. När en aktieägare överlämnar aktiebrev till majoritetsaktieägaren enligt första stycket är denne skyldig att till aktieägaren lämna ett skrift- ligt bevis om aktieägarens rätt till kommande lösenbelopp och ränta (lösenbevis). Av lösenbeviset skall framgå 1.att det har utställts av majoritetsaktieägaren, och 2.det antal aktier, i förekommande fall med uppgift om aktieslag, för vilka aktieägaren är berättigad till lösenbelopp. I fråga om överlåtelse och pantsättning av lösenbevis skall bestämmel- serna om emissionsbevis och teckningsoptionsbevis i 11 kap. 7 § tillämpas. 14 § Om det har beslutats om förhandstillträde till aktier i ett avstäm- ningsbolag, skall aktierna, på begäran av majoritetsaktieägaren, registre- ras med denne som ägare enligt lagen (1998:1479) om kontoföring av finansiella instrument. skall aktieägares rätt till kommande lösenbelopp och ränta registreras enligt samma lag. Särskild dom i inlösentvist 15 § Är frågan om majoritetsaktieägarens rätt eller skyldighet till inlösen tvistig, får skiljemännen på yrkande av part eller den gode mannen av- göra frågan genom en särskild skiljedom. Om ett avgörande om förhandstillträde enligt 12 § har vunnit laga kraft, får skiljemännen på yrkande av part eller den gode mannen med- dela en särskild skiljedom över belopp som har medgetts av majori- tetsaktieägaren. Återkallelse av talan m.m. Majoritetsaktieägarens skyldighet att fullfölja talan 16 § Om majoritetsaktieägaren återkallar sin talan om inlösen, är majo- ritetsaktieägaren ändå, om det finns förutsättningar för inlösen enligt 1 §, skyldig att på yrkande av minoritetsaktieägare eller den gode mannen lösa in minoritetsaktieägares aktier. 17 § Om majoritetsaktieägarens lösningsrätt enligt 1 § har bortfallit på grund av majoritetsaktieägarens eller dennes dotterföretags överlåtelser av aktier, är majoritetsaktieägaren ändå på yrkande skyldig att lösa in Yrkande om inlösen får dock i så fall framställas en- dast beträffande aktie som ägdes av någon annan än majoritetsaktieäga- ren eller dotterföretag till denne den dag majoritetsaktieägaren begärde att tvisten skulle avgöras av skiljemän. likställs en sådan juridisk person som avses i 1 § tredje stycket. 18 § Om det har beslutats om förhandstillträde enligt 12 §, får majo- ritetsaktieägaren inte därefter återkalla sin talan. Skyldighet för annan än majoritetsaktieägaren att fullfölja talan 19 § Har någon annan än majoritetsaktieägaren lämnat tvisten för avgö- rande av skiljemän och återkallar han eller hon sin talan, skall tvisten ändå prövas om majoritetsaktieägaren yrkar det. Verkningar av en skiljedom avseende lösenbeloppet 20 § När en dom avseende lösenbeloppet har vunnit laga kraft gäller följande. I ett bolag som inte är avstämningsbolag skall ägarna till de aktier som skall lösas in till majoritetsaktieägaren överlämna sina aktie- brev med anteckning om överlåtelse. I ett avstämningsbolag skall, utom i fall som avses i 21 §, aktierna på begäran av majoritetsaktieägaren re- gistreras med denne som ägare enligt lagen (1998:1479) om kontoföring av finansiella instrument. Nedsättning av fastställt lösenbelopp 21 § Har aktiebrev eller lösenbevis inte överlämnats till majoritetsaktie- ägaren inom en månad från den dag dom avseende lösenbeloppet vann laga kraft eller är, i fråga om avstämningsbolag, aktieägare i ett sådant bolag okänd, skall majoritetsaktieägaren utan dröjsmål låta nedsätta lösenbeloppet för en sådan aktie eller för aktie som avses med sådant lösenbevis enligt lagen (1927:56) om nedsättning av pengar hos myn- dighet. Något förbehåll om rätt att återta det nedsatta beloppet får inte göras. Om nedsättning har skett enligt denna paragraf, får majoritetsaktieäga- ren utöva de rättigheter som aktierna ger från och med den tidpunkt då beloppet sätts ned hos . Ett aktiebrev, som ännu inte har överlämnats till , ger inte annan rätt för innehavaren än att mot överlämnandet av aktiebrevet få ut lösenbeloppet och ränta. I avstämningsbolag skall, om nedsättning har skett, aktierna på begäran av majoritetsaktieägaren registreras med denne som ägare enligt lagen (1998:1479) om kontoföring av finansiella instru- ment. Utfärdande av nytt aktiebrev 22 § Har ett aktiebrev inte överlämnats inom en månad från det att majo- ritetsaktieägaren blev ägare till aktien, skall bolagets styrelse på majo- ritetsaktieägarens begäran utfärda ett nytt aktiebrev. Det nya aktiebrevet skall innehålla uppgift om att det ersätter ett tidigare aktiebrev. Om det tidigare aktiebrevet därefter överlämnas till majoritetsaktieägaren, skall denne överlämna det till bolaget för makulering. 23 § Majoritetsaktieägaren skall svara för ersättningen till skiljemännen och gode mannen samt för andra aktieägares kostnad. Om det finns särskilda skäl, får skiljemännen ålägga annan aktieägare att helt eller del- vis svara för dessa kostnader. Beträffande aktieägares och den gode mannens kostnader gäller 18 kap. 8 § . 24 § Part eller god man som är missnöjd med en skiljedom i en inlösen- tvist har rätt att väcka talan vid från det att han eller hon fick del av skiljedomen i original eller bestyrkt kopia.