prop · GS0382 · 2005-03-21 00:00:00 — I har högkommissarien tillsammans med mission bland annat arbetat aktivt med krisen som uppstod när de skolor i utbrytarrepubliken som undervisar i moldaviska/rumänska med latinskt alfabet stängdes av myndigheterna strax före skolstarten. De flesta av skolorna kunde efter aktivt ingripande av och däribland HCNM åter öppnas . Kontoret för demokratiska institutioner och mänskliga rättigheter (ODIHR) kontor för demokratiska institutioner och mänskliga rättigheter (ODIHR), som inrättades 1992, ansvarar för att främja förutsättningar för demokratiska val bland deltagande stater och bistå i ländernas ansträngningar att bygga upp och stärka demokratiska institutioner. ODHIR har även till uppgift att följa hur deltagande stater efterlever och genomför gjorda åtaganden inom den mänskliga Inom agerar ODHIR även som kontaktpunkt i frågor rörande romer och sinter samt bedriver ett aktivt arbete för att bekämpa ODIHR:s kontor ligger i och har drygt ett Direktör för kontoret är Länder där valövervakning ägde rum var bland annat (president- och parlamentsval), , (presidentval och folkomröstning), och , , , , (presidentval i två omgångar samt en ny andra omgång), , samt området Kosovo. Vidare deltog ODIHR med en begränsad övervakning i presidentvalet i partnerskapslandet . Till parlamentsvalet i inbjöds varken ODIHR eller några andra utländska valövervakare. bidrog med totalt 100 valövervakare, en fördubbling i jämförelse med föregående år. Valfrågan har varit mycket aktuell . Några deltagande stater har ifrågasatt ODIHR:s mandat och opartiskhet och önskar få till stånd en särskild arbetsgrupp i i syfte att se över samlade åtaganden på området. Den mest dominerande frågan inom den mänskliga dimensionen har varit frågor om intolerans och diskriminering. Tre av årets mest uppmärksammade OSSE-konferenser har hållits kring temat. Dessa möten har ägt rum i med fokus på antisemitism, i om sambandet mellan propaganda på Internet och hatbrott, och i om rasism, främlingsfientlighet och diskriminering. Resultatet blev beslut vid ministermötet i om tillsättandet av tre särskilda representanter för antisemitism, islamofobi respektive rasism, främlingsfientlighet och diskriminering, inklusive intolerans mot kristna. Mot bakgrund av att ODIHR tilldelats nya uppgifter på området har ODIHR inrättat en ny sektion som skall ägna sig helt åt frågor om tolerans och icke- diskriminering. ODIHR:s programverksamhet är omfattande och har tilltagit. Efter att ha inriktat sig på kortare projekt övergick ODIHR till en mer programmatisk ansats. Programverksamheten löper över . Den ökade långsiktigheten i programmen syftar till mer hållbara lösningar och överlag bättre planering, även vad gäller finansieringen av insatserna. Programmen har en bred inriktning och speglar det övergripande mandat som ODIHR arbetar efter. Verksamheten genomförs på västra , i , södra och . har lämnat särskilt stöd till insatser i , södra och sydöstra . Varje höst organiserar ODIHR ett möte i inom mänskliga dimension (Human Dimension Implementation Meeting, HDIM). Teman för mötet var främjandet av tolerans och icke- diskriminering, föreningsfrihet samt internationella organisationers samarbete och komplettering i främjandet av de mänskliga rättigheterna. Särskilda sidomöten ordnades också och dessa gav en god möjlighet till fördjupning i specifika frågor. arrangerade två uppskattade sidomöten, det ena om konfliktförebyggande och folkrättens roll på detta område och det andra om ! Ett stort antal enskilda organisationer deltog i HDIM. Rekommendationer från HDIM följdes upp vid ministermöte i bland annat genom antagandet av en handlingsplan om jämställdhet samt, som nämnts ovan, ett beslut om Skr. 2004/05:82 tolerans och icke-diskriminering. Andra ODIHR-relaterade möten har bland annat behandlat frågor rörande utbildning i mänskliga rättigheter, demokratiska institutioner och demokratiskt styrelseskick, valstandarder och åtaganden, mänskliga rättigheter och människohandel samt internflyktingar. 6 Medierepresentanten () medierepresentant är en relativt ny OSSE-institution som inrättades 1997. är ungraren medierepresentant. RFoM:s kontor, som har ett tiotal tjänstemän, ligger i . Medierepresentantens uppgift är att följa utvecklingen inom medierna och yttrandefrihet i hela OSSE-området samt att stödja de deltagande staternas arbete att utveckla dessa områden, men också att påtala när staterna bryter mot åtaganden om yttrandefrihet. Representanten för mediafrihet samarbetar med övriga institutioner och fältmissioner för att på ett tidigt stadium upptäcka problem relaterade till medier och yttrandefrihet och sedan i dialog med den berörda staten ta sig an problemen. RFoM sammanställer också uppgifter om inskränkningar i yttrandefriheten inom OSSE-området. har medierepresentanten framför allt arbetat med avkriminaliseringen av ärekränkningsärenden. Denne vill se ett avskaffande av dessa lagar eftersom de utgör ett hot mot yttrandefriheten och fria medier. Medierepresentanten ägnar särskild uppmärksamhet åt situationen avseende mediernas frihet i . har sex regionala konferenser hållits på plats på temat massmedier i . har givit stöd till dessa konferenser. hölls en mediekonferens för journalister i södra . Konferensen, som ägde rum i , , finansierades med stöd från bland annat . ordnades en konferens i om mediafrihet på Internet. Flera OSSE-seminarier har satt fokus på frågan om vilken typ av information och meddelanden som sprids via Internet. Genom nämnda seminariet har det konstaterats att det finns ett behov av diskussion om konstitutionella aspekter på Internet och sociala värderingar om Internet och dess roll. inställdes medierepresentantens planerade besök i på grund av viseringsproblem. Denne fick dock en ny inbjudan att besöka landet . RFoM bedömer att situationen i systematiskt har försämrats. Detta har skett genom administrativa tvångsåtgärder mot journalister, stängningar av oberoende medier, vägran att ge tillgång till statligt ägda tryckerier och restriktivt och godtyckligt användande av medielagen. Som uppföljning till RFoM:s rapport om mediernas roll i händelserna i Kosovo beslutade medierepresentanten att skicka en särskild representant med uppgift att undersöka om RFoM:s och Skr. 2004/05:82 rekommendationer har genomförts. RFoM har vidare uttryckt oro över utvecklingen i i förhållandet mellan medierna och myndigheterna. I samband med gisslandramat i Beslan försåg myndigheterna enligt RFoM medierna med oriktig information. 7Kontoret för samordnaren av ekonomi- och miljöverksamhet (OCEEA) Kontoret för samordnaren av ekonomi- och miljöverksamhet (OCEEA) upprättades och utgör en del av . från är samordnare, och under hans ledning arbetar ett tiotal tjänstemän, varav en svensk. Därtill verkar sexton ekonomi- och miljötjänstemän ute i fältmissioner. Kontoret har till uppgift att stärka förmågan hos Permanenta rådet och övriga institutioner att hantera ekonomiska, sociala och miljömässiga aspekter av säkerhet. Kontoret skall öka samarbete med andra internationella organisationer verksamma inom området, stärka de ekonomiska, sociala och miljömässiga delarna av fältverksamheten, fördjupa samarbetet med parlamentariska församling och bredda kontakter med enskilda organisationer och näringslivet. Kontoret söker genom sin verksamhet identifiera och rikta uppmärksamhet mot ekonomiska förhållanden och miljöaspekter som utgör ett hot mot säkerhet och stabilitet. Kontoret fungerar som en katalysator och utarbetar projekt som sedan verkställs i samarbete med andra aktörer och internationella organisationer. har varit bidragsgivare till två projekt som rör hållbart gemensamt nyttjande av floder, som sedan rinner genom flera länder. Ett projekt som snart är slutfört handlar om upprättandet av en bilateral kommission för hållbart handhavande av floderna i och . Ett annat projekt gäller floden i och . Här finns vid sidan av miljöaspekterna den för så viktiga säkerhetspolitiska aspekten starkt närvarande, eftersom floden utgör skiljelinje i den moldaviska . Inom ramen för dimension för ekonomi och miljö anordnas varje vår ett ekonomiskt forum i . Temat för det ekonomiska forumet 2004 var "for up Institutional and Human Capacity for Economic Development and Co-operation". Vid ministermötet i antogs ett beslut om bekämpandet av korruption. mot korruption antogs av och OSSE-beslutet handlar om att uppmuntra de som inte gjort så att underteckna och senare ratificera . i form av den Ekonomiske Koordinatorns kontor får i uppdrag att assistera i processen. undertecknade , men har ännu inte ratificerat konventionen. Vid i antogs ett särskilt beslut om utökade OSSE-insatser på polisområdet, bland annat i form av stöd till de deltagande staterna vad gäller polisreformer, institutionsbyggande och polisutbildning. Verksamheten med polisrelaterade frågor är ett av organisationens snabbast växande verksamhetsområden. En demokratisk och multietnisk poliskår är avgörande för alla faser av konfliktförebyggande arbete. Vidare är polisfrågorna relaterade till kampen mot organiserad brottslighet och alla former av människohandel och terrorism. (SPMU, Strategic Matters Unit) ligger inom generalsekreterarens kontor och leds av polisrådgivaren från och biträdande chef är svensken . Fyra fältmissioner på västra arbetar med polisfrågor. uppfyllde den utbildningsuppgift som organisationen gavs i (fredsavtalet ) om utbildning av 1000 poliser från den albanskspråkiga minoriteten i . Sammanlagt verkar cirka 100 internationella poliser under ledning på västra , varav ett knappt tiotal svenskar. första polisprojekt i inleddes i full skala . Polisprogrammet i inbegriper åtta projekt omfattande stöd till landets polisakademi, tekniskt bistånd samt utveckling av närpolisverksamhet. är bidragsgivare till detta projekt och har även ställt en svensk polis till förfogande. har verksamheten utvecklats och ytterligare projekt inletts i och södra . I bidrar OSSE- sekretariatets polisenhet med tekniskt bistånd för landets övergång till ett modernt polisarbete och för respektive har verksamhetsprogram utarbetats avseende kapacitetsuppbyggande av ländernas respektive polisväsende. Vidare har man undersökt möjligheterna att utbilda polistjänstemän från (inklusive och Abchasien) vid polisskola i (KPSS), som en del av OSSE- respektive FN-missionernas försoningsarbete i området. En del av utbildningsinsatserna har redan påbörjats. bedriver en omfattande fältverksamhet på västra med sex fältmissioner i , och , och inklusive Kosovo, samt . Av organisationens samlade budget för fältverksamhet går till denna region. Mandaten för de olika missionerna har formulerats utifrån situationen i varje enskilt land. Samtliga missioner är emellertid inriktade på demokrati- och institutionsbyggande i vid mening, vilket till exempel berör övervakning och stöd till genomförande av val, utveckling av massmedier, rättsväsende, mänskliga rättigheter, jämställdhet och stöd till förtroendeskapande åtgärder mellan olika befolkningsgrupper. En målsättning inom missionerna är att i ökad utsträckning använda sig av nationell kompetens, i syfte att successivt kunna överlämna arbetsuppgifterna till nationella strukturer. Fortsatta minskningar av samtliga missioner kan därför förväntas i takt med att alltfler uppgifter övergår till lokala myndigheter. fältmissioner i området har kommit att spela en viktig roll i ländernas närmande till EU och den reformprocess som skall göra det möjligt för länderna att bli medlemmar i unionen. Då länderna på västra närmar sig EU i allt högre utsträckning, kommer arbete på successivt att börja fasas ut för att till viss del överföras till EU. ställer tjänstemän och poliser till förfogande vid flera av missionerna på västra . Utöver personalbidrag till missionerna bidrog till ett projekt i Bosnien och , och samt syftande till att förbättra internflyktingarnas förhållanden och underlätta deras hemvändande. närvaro i inrättades 1997. Verksamheten är inriktad på demokratisering, stöd till uppbyggnaden av en fungerande rättsstat och främjande av mänskliga rättigheter. Efter de lokalval som ägde rum , framhöll de internationella valövervakarna att valet markerade framsteg i riktning mot normer för demokratiska val, men konstaterade att flera brister behövde åtgärdas före kommande parlamentsval. Missionen har därför fokuserat på valreformarbetet, i vilket stärkandet av vallagen är en viktig del inför det kommande parlamentsvalet . Ytterligare en viktig prioritering inför valet har varit att verka för att parlamentets ställning skall stärkas. Missionen har arbetat för parlamentets ökade oberoende, samt för att identifiera grundläggande juridiska, administrativa och organisatoriska problem i parlamentsarbetet, för att därmed kunna bidra med assistans för att modernisera och effektivisera parlamentets arbete. Även lagar och rättssystemet som sådant ses över, i synnerhet äganderättsfrågan vad gäller återbördande av exproprierad och konfiskerad egendom. antog parlamentet en lag om kompensation och återbördande av bland annat exproprierad egendom, ett arbete som deltagit mycket aktivt i. har även ökat ansträngningarna att bekämpa korruption genom att initiera ett projekt med fokus på att bekämpa den utbredda korruptionen inom det albanska rättsväsendet. Projektets syfte är att öka transparensen i domstolarna samt att öka rättsäkerheten. Missionen fortsatte också sin verksamhet för att främja de mänskliga rättigheterna med fokus på minoriteters rättigheter, frihet för media, häktningsförfaranden, arbetstagares rättigheter och ungdomar som blivit föremål för straffrättsliga processer. Vad gäller åtgärder för att minska grogrunden för människohandel och stärka kvinnors sociala, ekonomiska och politiska ställning har bland annat drivit ett program som haft som mål dels att öka albanska kvinnors kunskap om sina rättigheter, dels att genom egenföretagarprojekt för unga kvinnor minska arbetslösheten och fattigdomen och därmed även minska rekryteringsunderlaget för människohandel. Missionen i har knappt 30 internationella tjänstemän, av vilka ställt två svenskar till förfogande. Utöver högkvarteret i finns fyra fältkontor ute i landet. I likhet med de två föregående åren minskade antalet fältkontor . Chef för OSSE-närvaron är den tjeckiske ambassadören . OSSE-missionen i Bosnien och upprättades som en följd av att tilldelades en central roll i genomförandet av 1995. Missionen samarbetar nära med övriga internationella organisationer i och , såsom Höge representantens kontor (OHR), EU och FN. Ursprungligen var kärnområdena i missionens mandat valfrågor, demokratiuppbyggnad och mänskliga rättigheter samt militärpolitiska frågor. En översyn av det internationella samfundets samarbete i Bosnien och , och en viss omstrukturering av arbetsfördelningen, gjordes av () . OSSE- missionen fick då utvidgade uppgifter bland annat inom utbildningsområdet. Missionen samordnar nu det internationella samfundets utbildningsstrategi i landet och samarbetar nära med såväl nationella som internationella aktörer för att reformera det bosniska utbildningsväsendet. Missionen har gjort omfattande insatser för att främja etnisk integrering och utarbeta en nationell, enhetlig läroplan för de bosniska, kroatiska respektive serbiska eleverna. nåddes konkreta framsteg, då en nationell ramlag för grundskole- och gymnasieutbildning liksom en enhetlig nationell läroplan antogs. antogs en nationell handlingsplan om utbildning för den romska och andra nationella minoriteter. Missionen har lagt ner stort arbete på frågan om äganderätt och återförande av privat egendom, ett viktigt led i återuppbyggnaden av samhället och en förutsättning för flyktingars och internflyktingars möjlighet till återvändande. Genom , andra internationella organisationer och lokala myndigheter har man lyckats återföra av alla framställda krav på återbördande av privat egendom. Målsättningen inom området demokratiuppbyggnad är att främja demokratiutveckling genom upprättandet av professionell och transparent politisk verksamhet. Missionen har fokuserat på insatser som syftar till ökat deltagande i det civila samhället, eftersom man konstaterat en betydande avsaknad av politiskt engagemang bland befolkningen. Den grupp som är mest negativt inställd är ungdomarna, varför missionen valt att fokusera på denna grupp för att öka deras deltagande i politiken. hölls lokalval i Bosnien och . 2004/05:82 övervakades av och bidrog med sex valobservatörer. Missionens huvudkontor ligger i med regionala centra i , , och Tuzla samt 21 fältkontor. Missionen, som leds av den amerikanske ambassadören , har drygt 100 internationella tjänstemän, varav två svenskar . 9.1.3Serbien och , inklusive Kosovo OSSE-missionen i statsförbundet och , tidigare , inledde sin verksamhet 2001. Missionens arbete är inriktat på stöd till uppbyggandet av demokratiska institutioner, mänskliga rättigheter, jämställdhet, minoritetsfrågor, rättsväsende och massmedier samt förtroendeskapande åtgärder. Missionen stödjer reformering av rättsväsendet och övervakar nationella krigsförbrytarrättegångar. Missionen bistår också de nationella och lokala myndigheterna med råd och utbildning vad gäller bekämpning av organiserad brottslighet och korruption. fick OSSE-missionen det samordnande ansvaret för polisreformer i och bistår myndigheterna med att utveckla reformstrategier. Missionen har vidare ansvarat för en särskild multietnisk polisutbildning i södra . OSSE-missionen i landet har också ett kontor i . Ursprungligen inrättades kontoret av ODIHR för att övervaka och följa upp de parlamentsval som hölls i . Verksamheten kom med tiden att breddas till att även omfatta allmänna demokratiseringsfrågor, stärkande av det civila samhället och översyn av delrepublikens lagstiftning. hölls presidentval i vid sammanlagt fyra tillfällen. På grund av för lågt valdeltagande ogiltigförklarades samtliga val. ODIHR:s valövervakningsinsats riktade kritik mot de brister i vallagstiftningen som resulterat i en ändlös cykel av ogiltigförklarade val. hölls presidentval ytterligare en gång. hade då stått utan folkvald president . Inför valet hade dock parlamentet på rekommendation av och ändrat vallagstiftningen, bland annat med innebörden att valet inte skulle ogiltigförklaras även om valdeltagandet var . Resultatet blev att slutligen kunde välja en president. konstaterade i efterhand att valet på det stora hela genomförts väl, med endast några få oegentligheter. hölls även lokalval i , vilka övervakades av den lokala (), med ekonomiskt bidrag från mission. Den italienske ambassadören är chef för missionen, som består av cirka 40 internationella tjänstemän, varav tolv finns i . Därtill verkar drygt 20 internationella poliser i missionen. ställde tre poliser till förfogande för missionens verksamhet i . OSSE-missionen i Kosovo (OMIK) är alltjämt största. OMIK inrättades 1999 som en del av den internationella civila FN-närvaron (Mission in Kosovo), vilken inrättades genom 1244. Inom har OSSE-missionen givits huvudansvaret för frågor rörande demokratisering och institutionsbyggande, mänskliga rättigheter, massmedier och val. Minoritetsfrågor utgör en viktig del av arbetet med mänskliga rättigheter. Chefen för i Kosovo, ambassadör , har även titel av Deputy Special Representative of the United Nations Secretary-General for . Detta representerar ett unikt samarbete mellan internationella organisationer i fält. Missionens verksamhet innefattar att stödja och stärka kapaciteten hos det temporära självstyret, (PISG). Inom ramen för detta arbete är främjandet av inter-etnisk dialog ett prioriterat område, i synnerhet efter oroligheterna som särskilt drabbade den serbiska minoriteten i Kosovo. I samband härmed har intern-flyktingarnas (IDP:s) situation uppmärksammats av missionen, som assisterat i arbetet med att underlätta deras återvändande. Majoriteten av intern-flyktingarna är serber (drygt 3000 av de totalt 4000 som flydde under oroligheterna) Under upploppen visade det sig att en stor del av deltagarna var ungdomar (mer än 2/3 av Kosovos befolkning är ). Missionen har därför ökat sina satsningar på ungdomar, framförallt avseende utbildning och information om medborgerliga rättigheter och skyldigheter. OSSE-missionen har även ansvar för () som utbildar och certifierar en lokal multietnisk poliskår. Vid utgången av 2004 hade skolan utbildat och utexaminerat drygt 6 400 poliser. I KPSS:s mandat ingår att utveckla och genomföra grundläggande polisiär utbildning med fokus på demokrati och mänskliga rättigheter. Målsättningen var att fram ha utbildat 6 500 lokalt rekryterade poliser samt att uppnå såväl etnisk balans som balans baserad på kön. Ambitionen är att andelen minoritetspoliser och kvinnliga poliser skall ligga mellan . Polisskolan har betecknats som en av få multietniska framgångar i Kosovo. och andra länder har ställt personal till förfogande till skolan, som har 80 internationella medarbetare. Den av utbildade polisen tar nu gradvis över FN-polisernas uppgifter i Kosovo. Grundutbildningen vid polisskolan fortsätter jämte vidareutbildning och utbildning av polisinstruktörer. ansvarar för genomförandet av val i Kosovo. Inför valet till parlamentet i Kosovo arbetade missionen med att utbilda och stödja Kosovos centrala valkommitté i organiserandet av valet. Eftersom hade en relativt aktiv roll i valets genomförande, övervakades valet av och inte . Biträdande chefen för den avdelning som ansvarar för valfrågor är svensk. Huvudkontoret för missionen ligger i . Därutöver finns åtta regionala OSSE-kontor samt ett flertal fältkontor. har minskats och uppgick vid slutet av 2004 till drygt 220 Skr. 2004/05:82 internationella tjänstemän. ställde elva svenskar till missionens förfogande, varav en av dem är chef för ett av regionkontoren. Därutöver ställde en polisinstruktör till polisskolans förfogande. OSSE-missionen i inrättades 1996 med ett mandat inriktat på mänskliga rättigheter, rättsstatens principer samt förtroendeskapande åtgärder mellan landets befolkningsgrupper. Verksamheten är inriktad på att stödja den kroatiska regeringens genomförande av de internationella åtaganden landet har gjort inom dessa områden. Missionens konkreta arbete fokuserar framför allt på frågor relaterade till flyktingåtervändande och minoritetsrättigheter i samarbete med HCNM. Stöd till reformering av rätts- respektive polisväsendet samt ansträngningar för att främja försoning i de krigsdrabbade områdena är andra viktiga frågor. OSSE-missionen samarbetar nära med den europeiska kommissionens delegation i och har fått en viktig funktion att fylla i närmande till EU. lämnade in landets medlemskapsansökan till EU. OSSE-missionen bidrar genom sin verksamhet till att stödja i genomförandet av nödvändiga reformer inför ett framtida EU-medlemskap. har avsevärda framsteg gjorts vad gäller landets lagstiftning, som på en rad områden reviderats för att uppfylla internationella normer. Närmandet till EU bekräftades då EU beslöt ge status som kandidatland. I takt med att medlemsförhandlingar anses närma sig, ökar samordningen mellan EU och . sätts även ökat fokus på frågan om samarbete med ICTY, i synnerhet avseende arrestering och utlämning av den för krigsförbrytelser åtalade general till . OSSE-missionen leds av den svenske ambassadören . Antalet internationella tjänstemän vid missionen uppgår till ett knappt femtiotal. ställer en polis till missionens förfogande. Utöver huvudkontoret finns tre regionala center i Knin, Vukovar och Sisak samt sju fältkontor. (f.d. jugoslaviska republiken ) OSSE-missionen i inrättades 1992 med ett mandat inriktat på att förhindra spridning av konflikter från övriga delar av det forna till , och är därmed den OSSE-mission som funnits längst på plats. uppstod en allvarlig konflikt mellan den slaviskspråkiga befolkningsmajoriteten och den albanskspråkiga minoriteten i landet. Missionen utökades då kraftigt för att bland annat bistå med övervakning av gränsområdena i norra .