prop · GT033 · 2005-09-30 00:00:00 — Regeringens proposition 2005/06:3 Fokus på film en ny svensk filmpolitik Regeringen överlämnar denna proposition till . (Utbildnings- och ) I propositionen redovisas ett nytt filmavtal, filmavtal, som gäller för tiden . Avtalet träffades mellan staten, , Föreningen producenter, u.p.a., , (publ. ), , Folkets Hus och Parker, u.p.a., , Kanal och C . De fyra sist- nämnda är nytillkomna avtalsparter i och med filmavtal. Avtalet innebär en offensiv satsning på stöd till bl.a. svensk film- produktion och till internationell lansering av svensk film. Avtalet omfattar även ett nytt stöd till åtgärder mot olovlig hantering av film i alla visningsformer. Avtalet genomsyras av ett tydligt genusperspektiv. I propositionen beskrivs även inriktningen på de åtgärder som kommer att ligga inom ramen för de statligt finansierade insatserna. Åtgärderna omfattar bl.a. stöd till regionala resurscentrum för film och video, stöd till film i skolan, stöd och åtgärder för främjande av distribution och vis- ning av värdefull film, arkivverksamhet, utlandsverksamhet samt stöd till film och video för syntolkning och textning på svenskt språk. I propositionen föreslås att ansvaret för filmpolitiken skall vara delat på så sätt att ett nytt filmavtal koncentreras till produktionsstöd till svensk film och vissa stöd till distribution och visning av film i hela lan- det, medan staten övertar ansvaret för finansieringen av Stiftelsen Svenska Filminstitutets övriga uppdrag, huvudsakligen inom det film- kulturella området. I propositionen föreslås även att all verksamhet, utom verksamhet som Prop. 2005/06:3 avser fördelning av stöd enligt filmavtal, vid Stiftelsen bör omfattas av reglerna om handlingsoffentlighet. Slutligen föreslås i propositionen att det även fortsättningsvis bör vara möjligt för avtalsparterna att vid inkomstbeskattning få avdrag för avgif- ter och bidrag som betalas till Stiftelsen . Förslag till riksdagsbeslut.................................................................. Förslag till lag om ändring i sekretesslagen (1980:100)..... 2.2Förslag till lag om ändring i inkomstskattelagen (1999:1229)......................................................................... Ärendet och dess beredning............................................................... Filmen i och omvärlden...................................................... Inriktning på insatserna för filmen .................................................. Ett delat ansvar för filmpolitiken..................................................... Målet med ett nytt filmavtal.............................................. Filmstödet i ett genusperspektiv ....................................... Produktionsstöd till svensk film........................................ Förhandsstöd till långfilm, barn- och ungdomsfilm samt kort- och dokumentärfilm 27 Förhandsstöd i form av utvecklingsstöd......... Stöd till regionala produktionscentrum .......... Stöd till distribution och visning av film i hela landet...... Stöd till parallelldistribution ........................... 8.5Stöd till samarbete mellan filmbranschen och TV- 8.6Stöd till åtgärder mot olovlig hantering av film i alla 8.7Internationell lansering av ny svensk film samt 8.8Kostnader för administration och förvaltning av Statens ansvar för andra filmpolitiska åtgärder............................... Målet för andra filmpolitiska åtgärder .............................. Stöd till regionala resurscentrum för film och video ........ Stöd till film i skolan......................................................... 9.4Stöd och åtgärder för främjande av distribution och visning av värdefull film................................................................ 9.6Stöd till film och video för syntolkning och textning på Arkiv, dokumentation, m.m......................... 9.10 Kostnader för administration av statligt stöd till Handlingsoffentlighet i verksamhet ändring i Avdrag vid inkomstbeskattningen för avgifter och bidrag.............. Ekonomiska och andra konsekvenser.............................................. Sammanfattning av departementspromemorian Inriktning på filmpolitiken (Ds 2005:8)...................................... Förslag till lag om ändring i sekretesslagen (1998:100) ....... Förteckning över remissinstanserna ...................................... Utdrag ur protokoll vid regeringssammanträde den 22 september 2005.84 1.antar regeringens förslag till lag om ändring i sekretesslagen (1980:100), 2.antar regeringens förslag till lag om ändring i inkomstskattelagen (1999:1229), 3.godkänner vad regeringen föreslår om ett delat ansvar för filmpoliti- ken (avsnitt 7). Regeringen har följande förslag till lagtext. 2.1Förslag till lag om ändring i sekretesslagen (1980:100) Härigenom föreskrivs att bilagan till sekretesslagen (1980:100)1 skall ha följande lydelse. I enlighet med vad som anges i 1 kap. 8 § skall vad som föreskrivs i tryckfrihetsförordningen om rätt att ta del av handlingar hos myndighet i tillämpliga delar gälla också handlingar hos något av de organ som nämns nedan i den mån handlingarna hör till där angiven verksamhet hos organet. Verksamheten anges i förekommande fall med hänvisning till numret i () på den författning med stöd av vilken verksamheten har uppdragits åt organet. regionala utvecklingslån och loka- förordningen (1990:642) om regio- nalpolitiskt företagsstöd eller mot- svarande äldre bestämmelser (SFS statligt stöd i form av stipendier (SFS 1992:318) I enlighet med vad som anges i 1 kap. 8 § skall vad som föreskrivs i tryckfrihetsförordningen om rätt att ta del av handlingar hos myndighet i tillämpliga delar gälla också handlingar hos något av de organ som nämns nedan i den mån handlingarna hör till där angiven verksamhet hos organet. Verksamheten anges i förekommande fall med hänvisning till Lagen omtryckt 1992:1474. Senaste lydelse 2004:1263. numret i () på den författning med stöd Prop. 2005/06:3 av vilken verksamheten har uppdragits åt organet. regionala utvecklingslån och loka- förordningen (1990:642) om regio- nalpolitiskt företagsstöd eller mot- svarande äldre bestämmelser (SFS som avser fördelning av stöd enligt statligt stöd i form av stipendier (SFS 1992:318) Denna lag träder i kraft och skall tillämpas på handlingar som från den tidpunkten inkommer till eller upprättas hos Stiftelsen . 2.2Förslag till lag om ändring i inkomstskattelagen (1999:1229) Härigenom föreskrivs att 16 kap. 11 § inkomstskattelagen (1999:1229) skall ha följande lydelse. Avdrag skall göras för sådana avgifter och bidrag till Stiftelsen som avses i ett avtal som träffats den 3 sep- tember 1992 mellan å ena sidan staten och å andra sidan , Folkets Hus- föreningarnas , , u.p.a., Föreningen producenter, (VHF), VideoHandelns Samarbets-organi- sation (VHS), VIDSAM-Video- uthyrarnas Samarbets-organisa- tion (VIDSAM), Televi- sion AB och . Avdrag skall göras för sådana avgifter och bidrag till Stiftelsen som avses i ett avtal som träffats den 15 sep- tember 2005 mellan å ena sidan staten och å andra sidan , Folkets Hus och Parker, , u.p.a., Svenska Filmdis- tributörers Förening u.p.a., Före- ningen Filmproducenter, , (publ. ), , Kanal och C . 1.Denna lag träder i kraft och tillämpas första gången vid taxering. 2.16 kap. 11 § i sin äldre lydelse tillämpas på avgifter och bidrag som lämnats för tid före ikraftträdandet. I dessa fall skall vad som sägs om avdragsrätt även gälla för sådana avgifter och bidrag som avses i ett avtal som träffats mellan å ena sidan staten och å andra sidan , Folkets , , u.p.a., Föreningen , Televi- sion AB och (publ. Ärendet och dess beredning Efter förlängning av filmavtal prövades förutsätt- ningarna för att filmpolitiken fortsatt skulle utgå från en avtalsmodell, eller om staten själv skulle ta över hela ansvaret. En viktig förutsättning för en fortsatt avtalsmodell var att även andra s.k. visningsfönster för film utöver biograferna, och skulle bidra till avtalets finansiering. enades de befintliga parterna och flera nya intres- senter som bedriver kommersiell TV-verksamhet om att det fanns förut- sättningar för att träffa ett nytt filmavtal för tiden till . Parterna enades om att inriktningen skulle vara att ett nytt avtal koncentreras till åtgärder för produktion och distribution av film, medan staten skulle ta över hela ansvaret för andra filmpolitiska stöd. Överenskommelsen kom till uttryck i en avsiktsförklaring. Med avsiktsförklaringen som grund har i Utbildnings- och kulturde- partementet tagits fram en promemoria med förslag till inriktning på filmpolitiken . En utgångspunkt för bedömningarna i promemo- rian har även varit rapporter Synpunkter film- avtal och Underlag till en ny filmpolitik . En sammanfattning av promemorian Inriktning på filmpolitiken (Ds 2005:8) samt promemorians lagförslag finns i bilaga 1 och 2. Promemorian remitterades till ett stort antal myndigheter samt organisationer och andra aktörer inom film- och TV-området. En förteckning över remissinstanserna finns i bilaga 3. En sammanställning av remissvaren finns tillgänglig i Utbildnings- och (dnr U2005/3389). Parallellt med remissen har Utbildnings- och fört diskussioner med befintliga och nya avtalsparter för att inhämta deras synpunkter på förslagen om den framtida filmpolitiken. I avtalsförhandlingarna har även synpunkter från remissinstanserna beaktats. Parterna enade sig om ett nytt filmavtal, filmavtal, som skall träda i kraft och gälla till och med , se bilaga 4. Regeringen godkände avtalet genom regeringsbeslut . I avtalet anges att en förutsättning för dess giltighet är att Europeiska gemenskapens kommission godkänner de stödformer som anges i avtalet, samt att godkänner att ett nytt filmavtal begränsas till produk- tionsstöd till svensk film och vissa stöd till distribution och visning av film i hela landet samt att staten övertar ansvaret för finansiering av Stiftelsen Svenska Filminstitutets övriga uppdrag, huvudsakligen inom det filmkulturella området. Propositionen bygger på en överenskommelse mellan den socialdemo- kratiska regeringen och . Ärendet innehåller förslag till lag om ändring av sekretesslagen (1980:100) respektive inkomstskattelagen (1999:1229). Ändringarna är författningstekniskt och till sitt innehåll emellertid av sådan beskaffenhet att Lagrådets hörande skulle sakna betydelse. Avtalsmodellen har använts inom svensk filmpolitik . Det första avtalet ingicks 1963 mellan företrädare för staten och filmbranschen. Branschen representerades då av Föreningen u.p.a., , u.p.a., Folkets och . Genom avtalet tillskapades . Staten började att ge direkta bidrag till avtalets ändamål. film- och videoavtal ingick också videobranschen i avtalskretsen. Genom avtal knöts även och (numera ) till avtalet. För att klargöra Filminsti- tutets juridiska status kom avtalsparterna överens om att bilda en stif- telse, Stiftelsen . avtal gjordes en uppdelning av de filmpolitiska stöden så att stöd till svensk filmproduktion, stöd till biograf- och videoverksamhet på mindre och medelstora orter, stöd till samarbete mellan film- och videobranscherna samt TV-företagen, och avgifter till internationellt samarbete låg inom avtalet, medan staten tog ansvar för övriga stöd. Det gällde stöd till bl.a. arkivverksamhet, publikations- och informationsverksamhet, verksamhet riktad till barn och ungdomar samt främjande av spridning och visning av värdefull film. gäller nuvarande avtal filmavtal. Parter i avtalet är staten, , Föreningen , u.p.a., , , och Fol- kets (numera Folkets Hus och Par- ker). Genom filmavtal skedde en återgång till den tidigare ord- ningen med ett samlat avtal. Det innebar att alla filmpolitiska stöd som då hanteras av lades inom avtalets ram. filmavtal regleras således produktionsstöd till svensk film, stöd till distribution och visning av film i hela landet samt stöd till filmkulturell verksamhet m.m. Inom produktionsstödet ryms förhandsstöd till långfilm, barn- och ungdomsfilm, kort- och dokumentärfilm samt utvecklingsstöd, publikre- laterat stöd och upphovsmannastöd. Inom stödet till distribution och visning av film i hela landet ryms lan- seringsstöd, stöd till parallelldistribution, biografstöd, stöd till regional verksamhet och till film i skolan. Vidare omfattas enligt indelningen filmavtal stöd till visningsorganisationer, till filmfestivaler samt till import och lansering av kvalitetsfilm. Stödet till filmkulturell verksamhet innefattar enligt filmavtal internationella avgifter och internationell lansering, stöd till textning på svenska av film och video och till syntolkning, stöd till samarbete mellan filmbranschen och TV-företagen samt övrig filmkulturell verksamhet. Stödet till övrig filmkulturell verksamhet avser bl.a. stöd för att bevara och tillgängliggöra det svenska filmarvet samt för att informera om och dokumentera filmen som konstart och nöjesindustri. Avtalet reglerar också kostnader för ledning och administration. Avtalsparterna träffade ett avtal om ändring av film- avtalet som bl.a. innebar att extra medel till förhandsstöd och publikre- laterat stöd tillfördes avtalet. filmavtal omfattade 2004 ca , varav staten tillskjuter ca . Biografägare, filmdistributö- rer och när det gäller svensk film filmproducenter bidrar till avtalet genom s.k. biografavgifter, motsvarande av bruttobiljettin- täkten vid biografföreställning, och genom att filmhyran och producen- tens arvode inte beräknas på den del av intäkterna som utgör avgiften. Avgiften uppgick till ca . som är parter filmavtal, och , bidrar med ca respektive ca . I avtalet uttrycks vidare SVT:s och avsikt att använda medel för samproduktion, medfinansiering och köp av visningsrätter när det gäller film som får stöd genom avtalet. Föreningen bidrar, utöver vad som angetts ovan, till avtalet med ytterligare ca . Därutöver tillkommer egna intäkter, som uppgick till ca . Avtalstiden filmavtal förlängdes att gälla till och med . Ett avtal med bidragsgivare utanför filmavtal träffades mellan staten och u.p.a. Avtalet innebär att ansluter sig till de bestämmelser om biografavgifter som gäller enligt filmavtal och att de medel som på så sätt tillförs skall användas till de ändamål som anges i avtalet. Avtalet gäller till . Stöd till filmpolitiska insatser utanför avtalet Staten ger även stöd till vissa filmpolitiska insatser utanför avtalet. Det gäller stödet till i och det filmstöd till produk- tion av kortfilm som hanteras av . i är ett arkiv med ansvar för icke-fiktiv film som upptagits på filmbas, men som inte är avsedd för visning på biograf. utgör en integrerad del av verksamhet och ingår i den filmhistoriska avdelningen Cinematek och Dokumentation. tillfördes för verksamheten utanför avtalets ram. fördelar statliga stipendier och bidrag till enskilda konstnärer inom bild- och formområdet och inom ton-, scen- och film- områdena. På filmområdet hanterar vissa projektbi- drag. fördelade totalt nästan , varav som stöd till Stiftelsen och reste- rande del som stöd till produktion av kortfilm. får Filmpool Nord ett statligt stöd på för att bl.a. täcka det ekonomiska bortfall som en successiv minskning av medel från innebär. Regeringen har i budgetpropositionen aviserat att ytterligare medel beräknas att successivt kunna överföras till verksamheten (prop. 2004/05:1, utg.omr. 17, s. 27). I samband med förlängningen av det nuvarande filmavtalet tillsattes en arbetsgrupp under ledning av dåvarande statssekreteraren, , med uppdrag att pröva förutsättningarna för ett nytt filmavtal . I arbetsgruppen, kallad arbetsgrupp, ingick till att börja med representanter för , , Föreningen , u.p.a., , (publ. ), och Folkets Hus och Parker. Under arbetets gång knöts representanter för u.p.a. och för mediekoncernen samt för TV- företagen C och Kanal till arbetsgruppen som ledamöter. () deltog som en av ledamöterna i arbetsgrupp. SVF lämnade dock arbetsgruppen . Avsiktsförklaring om ett nytt filmavtal 2006 Den första fasen av gruppens arbete redovisades genom den tidigare nämnda avsiktsförklaring . Avsiktsförklaringen undertecknades av samtliga befintliga filmavtals- parter, av samt av , C och Kanal . Avsikts- förklaringen innebär att parterna förbinder sig att fortsätta arbetet i arbetsgruppen med syfte att träffa ett nytt filmavtal för tiden till . ställde sig i en särskild avsiktsförklaring positiv till att under vissa villkor delta i förhandlingarna om ett nytt filmavtal. Detta åter- speglas i avsiktsförklaringen av . I avsiktsförklaringen kommer den gemensamma målsättning med ett nytt filmavtal som parterna enats om till uttryck. Med den utgångspunkten uttalade parterna i avsiktsförklaringen att de var överens om att ett nytt filmavtal skall begränsas till produktionsstöd till svensk film och till vissa stöd till distribution och visning av film i hela landet. Parterna förklarade bl.a. att de var överens om att ett nytt filmavtal Prop. 2005/06:3 skall genomsyras av ett tydligt genusperspektiv som kommer till uttryck både i riktlinjerna för fördelningen av de olika stöden och i övergripande målformuleringar. Slutligen uttalade parterna som sin avsikt att fortsätta arbetet att pröva möjligheterna till utökad finansiering genom ytterligare tillkommande parter. Avsiktsförklaringen har utgjort grunden för förhandlingarna mellan parterna om 2006 års filmavtal. Avsiktsförklaringen i sin helhet finns i en bilaga till departementspromemorian Inriktning på filmpolitiken (Ds 2005:8). 5 Filmen i och omvärlden I när den rörliga bilden får allt större betydelse i samhället och i våra liv är det högst väsentligt att vi i kan se film som skildrar vår del av världen, på svenskt språk och i miljöer som vi känner igen. Från kulturpolitiska utgångspunkter är det därför av avgörande betydelse att svensk filmproduktion kan upprätthållas och utvecklas. Filmen för- enar också på ett unikt sätt kulturpolitiska och näringspolitiska intressen. Film- och videobranschen sysselsätter enligt uppgifter från branschen omkring 4 000 personer. Mer än hälften av dessa arbetar med film- och videoproduktion, övriga inom distribution och visning. Film- och video- branschen ger därutöver även sysselsättning hos underleverantörer inom en rad andra näringar, t.ex. annonsbyråer, teknikbolag, datakonsulter, hotell och transportsektorn. En rad faktorer påverkar förutsättningarna för filmen i när det gäller produktion, distribution och visning av film, liksom filmkulturell verksamhet. De insatser som görs inom ramen för den nationella filmpo- litiken är av avgörande betydelse för filmens utveckling. Men den natio- nella filmpolitiken samspelar givetvis också med och påverkas i sin tur av andra faktorer på filmområdet. Teknikutvecklingen har i ett historiskt perspektiv spelat en viktig roll på filmområdet, och kommer av allt att döma att göra så även i framti- den. Digitaliseringen kan enligt bedömare i branschen innebära ett para- digmskifte för filmen och den rörliga bilden. Möjligheterna att distribu- era och visa film och andra rörliga bilder i olika visningsformer och olika sammanhang kommer att öka markant. Digitaliseringen väntas också i hög grad påverka förutsättningarna för att bevara och tillgängliggöra filmen som kulturarv. En annan faktor, som inte heller den historiskt sett är ny, men som lik- väl fått ökad betydelse på filmområdet , är internationali- seringen. Filmproduktionen i , och bedrivs i allt större omfattning genom samarbete över nationsgränserna. Av detta föl- jer ett ökat internationellt samarbete även när det gäller distribution av film. Denna utveckling understöds i sin tur av att olika stödsystem utvecklats på nordisk och europeisk nivå, som komplement till de natio- nella stöden. Likaså ökar betydelsen av samarbete mellan filmarkiv och cinematek i olika länder när det gäller att bevara och tillgängliggöra Sedan ett tiotal år tillbaka har det på filmområdet även skett en regio- nal utveckling, genom etablerandet av regionala resurscentrum för film och video samt regionala produktionscentrum. Detta har drastiskt föränd- rat villkoren för bl.a. svensk filmproduktion. bedrivs i betydligt större utsträckning i , och än i , som tidigare utgjorde svensk filmproduktions självklara centrum. Regionaliseringen är en förhållande- vis ny faktor som påverkar filmens utveckling, inte bara i utan även i många andra europeiska länder. Det finns också ett nära samband mellan den regionala utvecklingen och internationaliseringen av filmpro- duktionen, då regionerna gärna söker samarbete över nationsgränserna. Till stor del är den regionala utvecklingen resultatet av kulturpolitiska och delvis näringspolitiska insatser på regional och nationell nivå. Teknikutvecklingen, internationaliseringen och regionaliseringen med- för såväl utmaningar som möjligheter för filmen i och för den nationella filmpolitiken inom olika områden. I strävan efter att förbättra villkoren för svensk film och svensk filmkultur är det därför nödvändigt att beakta samtliga dessa dimensioner. Den digitala biografutvecklingen är på frammarsch. bredbandsnät och högupplösta dvd-skivor skapar möjligheter till en betydligt snabbare och billigare filmdistribution över hela landet. gången innebär en strukturomvandling som enligt vissa bedömare kan ge lägre kostnader, större spridning och högre lönsamhet för film- Dessutom kan publiken få tillgång till ett mer aktuellt och varierat filmutbud, innefattande både stora spelfilmer och lokala doku- Dagens utmaning ligger i att minska investeringskostnader, upprätta teknik- och säkerhetsstandarder samt hitta modeller för hur den nya tekniken bäst kan tillämpas. Genom bl.a. Folkets Hus och Parkers projekt har internationellt sett kommit att ligga i framkant av e-bioutvecklingen. även varit ledande i när det gäller digital långfilmsproduktion. Digitaliseringen av distribution och visning av film påverkar också utbudet av film och hur snabbt det är möjligt att sprida kopior av fil- merna till biografer utanför storstäderna. Digitalisering medför också att det i det korta perspektivet är lättare att bevara film och göra den till- gänglig för allmänheten på olika sätt. När det gäller att långsiktigt bevara digital film för kommande generationer finns det dock ännu inte någon vedertagen säker metod på samma sätt som det gör för film på filmbas. Den digitala tekniken har förändrat många delar av filmproduktionen och innebär stora möjligheter, men också problem. Den ger möjlighet till att förnya den rörliga bildens uttrycksmedel och till större variation i pro- är teknikövergången kostsam och förut- sätter ny kunskap i filmproduktionens alla led. hälften av alla svenska långfilmer digitalt. I takt med den digitala utvecklingen har möjligheterna att distribuera, visa och exploatera film ökat. Film visas på biograferna, i de kom- mersiella TV-kanaler som distribueras via marknätet, satellit eller kabel och i public service-TV. Film säljs eller hyrs ut som video- eller dvd-film och finns numera också tillgänglig för beställning via t.ex. Internet som s.k. beställvideo (video on demand). Utvecklingen av distribution av TV via bredband går snabbt. Den tekniska utvecklingen ökar även möjligheterna och förutsättningarna för olovlig användning av filmer. Inom filmområdet rör den olovliga hanteringen dels filmer som olovligt kopieras till olika lagringsmedia (exempelvis vhs och dvd), dels film som olovligt läggs ut på internationella nätverk som Internet. hantering brukar i vanligt språkbruk kallas piratkopiering. Piratkopiering uppfattas av många som ett stort och växande problem. Den olovliga användningen av bl.a. filmer uppmärksammas både natio- nellt och internationellt. 2001/29/EG om harmonisering av vissa aspekter av upphovsrätt och när- stående rättigheter i informationssamhället det s.k. infosocdirektivet och direktiv /48/EG om säkerställande av skyddet för immateriella rättigheter det s.k. sanktionsdirektivet innehåller bestämmelser som syftar till att värna upphovsrätten och till att säkerställa skyddet för immateriella rättigheter inom EU:s medlemsstater.