prop · GS031d15 · 2005-01-01 00:00:00 — 2004/05:1 UTGIFTSOMRÅDE 13 Förslag till riksdagsbeslut ...................................................................................... Lag om ändring i lagen (2000:625) om arbetsmarknadspolitiska Insatser utanför politikområdet........................................................... Analys och slutsatser ............................................................................ 22:2 Bidrag till arbetslöshetsersättning och aktivitetsstöd................. 22:3 Köp av arbetsmarknadsutbildning och övriga kostnader ........... 22:4 Särskilda insatser för arbetshandikappade................................... 22:5 Rådet för Europeiska socialfonden i ............................... 22:6 Europeiska socialfonden m.m. för perioden 20002006 ............ 22:8 Bidrag till administration av grundbeloppet................................ 22:9 Bidrag till ................................................................... 22:10 Bidrag till Stiftelsen ......................... 22:11 Bidrag till lönegarantiersättning................................................. 22:12 Inspektionen för arbetslöshetsförsäkringen ............................. 2004/05:1 UTGIFTSOMRÅDE 13 Utgiftsutveckling inom utgiftsområdet................................................................... Härledning av ramnivån 20052007 utgiftsområde 13 Arbetsmarknad ................ Ramnivå 2005 Realekonomiskt fördelad. Utgiftsområde 13 Arbetsmarknad....................................................................... Skatteavvikelser inom utgiftsområde 13, netto ....................................................... Utgiftsutveckling inom politikområdet................................................................... Skatteavvikelser inom politikområdet Arbetsmarknadspolitik, netto................... Antalet långtidsarbetslösa och långtidsinskrivna samt deras andel av samtliga arbetslösa respektive samtliga inskrivna i respektive grupp ............................... Företagskonkurser m.m. samt genomsnittliga ersättningar 20012004................ Arbetsmarknadspolitiska program Andel i arbete med eller utan subvention efter avslutat program ........................................................ Invandrares sysselsättning och arbetslöshet............................................................ Arbetslivstjänster, ALT........................................................................................... Härledning av anslagsnivån 20052007, för 22:1 Härledning av anslagsnivån 20052007, för 22:2 Bidrag till arbetslöshetsersättning och aktivitetsstöd .......................................................... 4.17 Bemyndigande om ekonomiska åtaganden............................................................ Härledning av anslagsnivån 20052007, för 22:3 Köp av arbetsmarknadsutbildning och övriga kostnader................................................ 4.20 Bemyndigande om ekonomiska åtaganden............................................................ Härledning av anslagsnivån 20052007, för 22:4 Särskilda insatser för Härledning av anslagsnivån 20052007, för 22:5 Rådet för Europeiska 4.25 Bemyndigande om ekonomiska åtaganden............................................................ Härledning av anslagsnivån 20052007, för 22:6 Europeiska social- fonden m.m. för perioden 20002006.................................................................. 4.28 Bemyndigande om ekonomiska åtaganden............................................................ 2004/05:1 UTGIFTSOMRÅDE 13 Härledning av anslagsnivån 20052007, för 22:7 Institutet för Härledning av anslagsnivån 20052007, för 22:8 Bidrag till administration av Härledning av anslagsnivån 20052007, för 22:9 Bidrag till ............ Nettoutgifter respektive 2003.............................................. Härledning av anslagsnivån 20052007, för 22:11 Bidrag till Härledning av anslagsnivån 20052007, för 22:12 Inspektionen för 2004/05:1 UTGIFTSOMRÅDE 13 1 Förslag till riksdagsbeslut 1.antar regeringens förslag till lag om ändring ilagen (2000:625) om arbetsmarknadspolitiska program (avsnitten 2.1 och 4.9.2), 2.bemyndigar regeringen att för ramanslaget 22:3 Köp av arbetsmarknadsutbildning och övriga kostnader ingå ekonomiska förpliktelser som inklusive tidigare gjorda åtaganden medför utgifter på högst 3 under 20062008 (avsnitt 4.10.3), 3.bemyndigar regeringen att för ramanslaget 22:4 Särskilda insatser för arbetshandikappade ingå ekonomiska förpliktelser som inklusive tidigare gjorda åtaganden medför utgifter på högst 5 under 20062008 (avsnitt 4.10.4), 4.bemyndigar regeringen att för ramanslaget 22:6 Europeiska socialfonden m.m.för perioden 20002006 ingå ekonomiska förpliktelser som inklusive tidigare gjorda åtaganden medför utgifter på högst 4 under 20062008 (avsnitt 4.10.6), 5.bemyndigar regeringen att för ramanslaget 22:7 ingå ekonomiska förpliktelser som inklusive tidigare gjorda åtaganden medför utgifter på högst under 20062008 (avsnitt 4.10.7), 6.godkänner regeringens förslag om stöd till dagpendling och att införa stöd till veckopendling (avsnitt 4.9.2), 7.godkänner regeringens förslag att avskaffa bidrag till starthjälp och ersättning till tillträdesresa samt att begränsa bohagstransporterna till personer som är långtidsarbetslösa (avsnitt 4.9.2), 8.godkänner regeringens förslag om det allmänna anställningsstödet (avsnitt 4.9.2), 9.för anvisar anslagen under utgiftsområde 13 Arbetsmarknad enligt följande uppställning: 2004/05:1 UTGIFTSOMRÅDE 13 Bidrag till arbetslöshetsersättning och aktivitetsstöd Köp av arbetsmarknadsutbildning och övriga kostnader Särskilda insatser för arbetshandikappade Rådet för Europeiska socialfonden i Europeiska socialfonden m.m. för perioden 20002006 Bidrag till administration av grundbeloppet 2004/05:1 UTGIFTSOMRÅDE 13 Regeringen har följande förslag till lagtext. 2.1Lag om ändring i lagen (2000:625) om arbetsmarknadspolitiska program Härigenom föreskrivs att 24 §§ lagen (2000:625) om arbetsmarknadspoli- tiska program skall ha följande lydelse. En kommun får anordna praktik En kommun får anordna praktik eller annan verksamhet på heltid för eller annan verksamhet på heltid för arbetslösa ungdomar som inte ge- arbetslösa ungdomar som inte ge- nomgår gymnasieskola eller liknande nomgår gymnasieskola eller liknande utbildning till dess de fyller . utbildning till dess de fyller . Insatsen skall inledas med vägledning och jobbsökaraktiviteter hos länsar- Kommunen har rätt till ersättning från staten för sådan verksamhet. Rätten till ersättning gäller under förutsättning att avtal träffas med regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer. I ett sådant avtal skall anges de villkor som skall gälla för att ersättning skall lämnas. Kommunen skall till den som deltar i verksamheten och som inte fullföljt utbildning inom gymnasieskolan betala ut ersättning med . För övriga deltagare beslutar kommunen om vilken ersättning som skall lämnas. 1 Senaste lydelse 2001:1216. Utvecklingsinsatsen skall erbjudas från det att kommunens skyldighet enligt första stycket inträdde och får pågå . Insatsen skall inledas med vägledning och jobbsökaraktiviteter hos länsarbetsnämnden.Den som är berättigad till ersättning enligt lagen (1997:238) om arbetslöshetsförsäkring har vid deltagande i verksamhet som anordnas enligt 3 § rätt till aktivitetsstöd. 2004/05:1 UTGIFTSOMRÅDE 13 En kommun får efter överenskommelse med regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer åta sig en skyldighet att erbjuda ungdomar som står till arbetsmarknadens förfogande en aktiverande och utvecklande insats på heltid. En sådan skyldighet gäller från och med den dag den unge fyller till dess hon eller han fyllt . Kommunens skyldighet inträder om något arbete, reguljär utbildning eller något lämpligt arbetsmarknadspolitiskt program inte kunnat erbjudas från det att den unge anmälde sig som arbetssökande hos den offentliga arbetsförmedlingen. Utvecklingsinsatsen skall erbjudas från det att kommunens skyldighet enligt första stycket inträdde och får pågå . Den som är berättigad till ersättning enligt lagen (1997:238) om arbetslöshetsförsäkring har vid deltagande i verksamhet som anordnas av kommunen enligt 3 § rätt till aktivitetsstöd. Kommunen skall till den som tar del av verksamhet enligt 3 § och som uppbär försörjningsstöd enligt 4 kap. 1 § socialtjänstlagen (2001:453) när han eller hon börjar delta i verksamheten utge ersättning med ett belopp som motsvarar försörjningsstödet. Detsamma skall gälla beträffande den för vilken fattas beslut om sådant försörjningsstöd som avses i första stycket under tid som han eller hon deltar i verksamheten. Kommunen skall till deltagare som inte erhåller ersättning enligt första eller andra stycket betala ut ersättning med . Ersättningen enligt andra och tredje stycket skall benämnas utvecklingsersättning. Denna lag träder i kraft . 2 Senaste lydelse 2002:133. 2004/05:1 UTGIFTSOMRÅDE 13 Utgiftsområdet omfattar politikområdet Ar- betsmarknadspolitik. Tabell 3.1 Utgiftsutveckling inom utgiftsområdet Miljoner kronor (löpande priser) Totalt för utgiftsområde 13 Arbetsmarknad 1 Inklusive tilläggsbudget i samband med ekonomiska vårproposition (bet. 2003/04:FiU21) och förslag på tilläggsbudget i samband med budgetpropositionen . Utgiftsområdet sammanfaller med politikområdet och kommentarer om utgiftsutvecklingen görs under politikområdet Arbetsmarknadspolitik, avsnitt 4.2. Beloppen för härledning av ramnivå 2005 2007 förklaras i huvudsak av det som framgår av härledningen av anslagsnivån för anslagen 22:2 Bidrag till arbetslöshetsersättning och aktivitetsstöd samt 22:3 Köp av arbetsmarknadsutbildning och övriga kostnader. Tabell 3.2 Härledning av ramnivån 20052007 utgiftsområde 13 Arbetsmarknad Förändring till följd av: Överföring till/från andra 1 Statsbudget enligt beslut (bet. 2003/04:FiU10). Beloppen är således exklusive beslut på tilläggsbudget under innevarande år. 2004/05:1 UTGIFTSOMRÅDE 13 Tabell 3.3 Ramnivå 2005 Realekonomiskt fördelad. 1Avser inkomstöverföringar dvs. utbetalningar av bidrag från staten till exempelvis hushåll, företag eller kommuner utan att staten erhåller någon direkt motprestation. 2Avser resurser som de statliga myndigheterna använder i verksamheten, t.ex. utgifter för löner, hyror och inköp av varor och tjänster.. 3Avser utgifter för anskaffning av varaktiga tillgångar såsom byggnader, maskiner, immateriella tillgångar och finansiella tillgångar.. Den realekonomiska fördelningen av ramen för utgiftsområdet visar hur anvisade medel beräknas användas. Fördelningen baseras på utfall samt kända förändringar av anslagens användning. Huvuddelen avser transfereringar i form av bidrag till arbetslöshetsersättning och aktivitetsstöd. Statens stöd inom utgiftsområdet redovisas i huvudsak på statsbudgetens utgiftssida. Vid sidan av dessa stöd finns det även stöd på statsbudge- tens inkomstsida i form av avvikelser från en likformig beskattning, s.k. skatteavvikelser. Av- vikelser från en likformig beskattning utgör en skatteförmån om t.ex. en grupp av skattskyldiga omfattas av en skattelättnad, och som en skattesanktion om det rör sig om ett överuttag av skatt. Många av skatteavvikelserna har införts, mer eller mindre uttalat, som medel inom specifika politikområden som t.ex. arbetsmarknadspolitik. Dessa påverkar statsbudgetens saldo och kan därför jämställas med stöd på statsbudgetens utgiftssida. En utförlig beskrivning av skatteavvikelser finns i bilaga 2 till ekonomiska vårproposition. I följande avsnitt redovisas nettoberäknade skatteavvikelser med politikområdesanknytning som kan hänföras till utgiftsområdet. De enskilda skatteavvikelserna inom politikområdet Arbetsmarknadspolitik redovisas närmare i avsnitt 4.3, där även en kort förklaring av respektive skatteavvikelse ges. Tabell 3.4 Skatteavvikelser inom utgiftsområde 13, netto Totalt för utgiftsområde 13 2004/05:1 UTGIFTSOMRÅDE 13 Politikområdet omfattar platsförmedling, arbetsmarknadspolitiska program, bidrag till arbetslöshetsersättning, särskilda insatser för arbetshandikappade samt bidrag till lönegarantiersättning. Vidare ingår Europeiska socialfonden samt bidrag till och Stiftelsen bildning . litikområdet förvaltningskostnader för (), Inspektionen för arbetslöshetsförsäkringen (IAF), () och Rådet för Europeiska socialfonden i (Svenska ) samt AMV:s avgiftsfinansierade verksamheter Arbetslivstjänster och . Tabell 4.1 Utgiftsutveckling inom politikområdet Miljoner kronor (löpande priser) 22:2 Bidrag till arbetslöshetsersättning och aktivi- 22:3 Köp av arbetsmarknadsutbildning och övriga 22:4 Särskilda insatser för arbetshandikappade 22:5 Rådet för Europeiska socialfonden i 22:6 Europeiska socialfonden m.m. för perioden 22:8 Bidrag till administration av grundbeloppet 22:10 Bidrag till Stiftelsen 22:11 Bidrag till lönegarantiersättning 22:12 Inspektionen för arbetslöshetsförsäkringen 1 Inklusive tilläggsbudget i samband med ekonomiska vårproposition (bet. 2003/04:FiU21) och förslag på tilläggsbudget i samband med budgetpropositionen . 2004/05:1 UTGIFTSOMRÅDE 13 Utgifterna inom politikområdet är i huvudsak konjunkturberoende och styrs av utvecklingen av den öppna arbetslösheten, omfattningen av de arbetsmarknadspolitiska programmen och ersättningsnivåerna inom arbetslöshetsförsäkringen och aktivitetsstödet samt av antalet företagskonkurser. Utgifterna har ökat genom ökad arbetslöshet och prioritering av ökad programvolym. Detta är den främsta förklaringen till att utgifterna ökade med 2003 jämfört med . Jämfört med bedömningen budgetproposition har arbetslösheten ökat kraftigt och regeringen har även ökat de arbetsmarknadspolitiska insatserna genom fler programplatser . Utgifterna beräknas därför bli högre än den bedömning som gjordes i budgetpropositionen . Genomslaget av konjunkturuppgången i form av en ökad efterfrågan på arbetsmarknaden förväntas dröja till 2005. Den öppna arbetslösheten beräknas därför bli högre 2005 jämfört med bedömningen . Mot bakgrund av detta och i enlighet med vad regeringen aviserade ekonomiska vårproposition föreslår regeringen att resurserna för arbetsmarknadspolitiska program skall öka . Regeringen beräknar även en ökning 20062007. Utgifterna för den statliga lönegarantiersättningen har minskat och förväntas fortsätta att minska. I kapitel 3, avsnitt 3.3, redogörs för vad en skatteavvikelse är och varför den redovisas. Dessutom ges en samlad bild av det totala stödet i form av skatteavvikelser inom utgiftsområde 13. I detta avsnitt redovisas de enskilda skatteavvikelserna inom politikområdet Arbetsmarknadspolitik. Tabell 4.2 Skatteavvikelser inom politikområdet Arbetsmarknadspolitik, netto Förmån av fri resa vid anställningsinter- Förmån av fri utbildning vid personalav- Avdrag för dubbel bosättning Avdrag för resor till och från arbetet Avdrag för inställelse resor Avdrag för kostnader för resor till och Skattereduktion för avgiften till arbets- Anställningsstöd vid anställning av Skyddat arbete hos offentliga arbetsgi- vare (OSA) 1 Skatteavvikelse kan inte beräknas. 2 Stöd upphör . Insatserna inom arbetsmarknadspolitiken redovisas i huvudsak som anslag på statsbudgetens utgiftssida. finns det dock även stöd på statsbudgetens inkomstsida i form av särregler i skattelagstiftningen som betecknas som saldopåverkande skatteavvikelse. Anställningsstöd lämnas i form av en skattekreditering på arbetsgivarens skattekonto och innebär minskade skatteintäkter på budgetens inkomstsida. Även stöd till skyddat arbete hos offentliga arbetsgivare () lämnas från i form av skattekreditering. finns även ett tillfälligt anställningsstöd för långtidssjukskrivna. Utöver detta redovisas även andra saldopåverkande skatteavvikelser som kan härledas till politikområdet arbetsmarknadspolitik. Förmån av fri resa till eller från anställningsintervju Förmån av fri resa till eller från anställningsintervju eller kostnadsersättning för sådan resa är ej skattepliktig. Förmån av fri utbildning vid personalavveckling Förmån av fri utbildning vid personalavveckling m.m. är ej skattepliktig. Avdrag för dubbel bosättning Avdrag för dubbel bosättning medges i vissa fall för en skattskyldig om dubbel bosättning är skälig på grund av makes eller sambos förvärvsverksamhet, svårighet att anskaffa fast bostad på verksamhetsorten eller annan särskild omständighet. Skatteavvikelsen avser inkomstskatt. Avdrag för resor till och från arbetet Kostnader som överstiger är avdragsgilla vid inkomsttaxeringen. Skatteavvikelsen avser inkomstskatt. Skattskyldig som har sitt arbete på annan ort än sin hemort äger i vissa fall rätt till avdrag för hemresor. Skatteavvikelsen avser inkomstskatt. Om en skattskyldig har haft kostnader för resa inom eller mellan EU:s medlemsländer eller EES-länderna i samband med tillträdande eller frånträdande av anställning eller uppdrag, s.k. inställelseresa, har denne rätt till skäligt avdrag för kostnaderna. Skatteavvikelsen avser inkomstskatt. Avdrag för kostnader för resor till och från arbetet Avser kostnader i näringsverksamhet. I övrigt se Avdrag för resor till och från arbetet. 2004/05:1 UTGIFTSOMRÅDE 13 Skattereduktion för avgiften till arbetslöshetskassa Från ersätts avdrag för avgiften till arbetslöshetskassa med en skattereduktion. Skattereduktionen uppgår till av avgiften till arbetslöshetskassan. Anställningsstöd vid anställning av långtidsarbetslösa Målgruppen är arbetslösa med långa inskrivningstider på arbetsförmedlingen och stödet till arbetsgivarna lämnas i form av allmänt, förstärkt och särskilt anställningsstöd. Anställningsstöd vid anställning av långtidssjukskrivna Målgruppen är sjukskrivna anställda som inte kan återgå till nuvarande arbetsgivare och där rehabiliteringsansvaret har övergått till . Skyddat arbete hos offentliga arbetsgivare () Målgruppen för stödet är arbetslösa med vissa funktionshinder. Stödet omvandlades 2003 från ett bidrag till en skattekreditering. Ett tillfälligt ROT-avdrag i form av en skattereduktion för utgifter för byggnadsarbeten. Åt- gärden är tidsbegränsad och gäller för byggnadsarbeten som utförs t.o.m. . Skattereduktion medges med en viss del av löneandelen av utgifter för reparation, underhåll och om- och tillbyggnad för ägare till bostadshus eller innehavare av privatbostadsrätt. Skatteavvikelsen avser skatt på arbetsinkomst och skatt på näringsverksamhet. 2004/05:1 UTGIFTSOMRÅDE 13 Målet för arbetsmarknadspolitiken är att: Bidra till en väl fungerande arbetsmarknad. Arbetsmarknadspolitiken skall därigenom tillsammans med övrig politik bidra till att målet för den ekonomiska politiken uppnås full sysselsättning och ökat välstånd genom en god och uthållig ekonomisk tillväxt. Arbetsmarknadspolitikens målstruktur har tre nivåer, vilket redovisades i budgetpropositionen . Ett övergripande mål för arbetsmarknadspolitiken, delmål som formuleras under tre verksamhetsområden och slutligen mål för verksamhetsgrenarna. Målen och inriktningen för den svenska arbetsmarknadspolitiken ligger väl i linje med och dess mål och riktlinjer. De målsättningar inom som berör arbetsmarknadspolitiken är, där så är möjligt, direkt integrerade i politikområdets målstruktur. Utifrån strategin avgör medlemsstaterna vilken kombination av åtgärder och mål som är lämplig på nationell nivå. Sysselsättningsriktlinjerna täcker flera politikområden vilket kräver samverkan både på lokal, regional och nationell nivå. Hur genomför EU:s sysselsättningsriktlinjer redovisas i handlingsplan för sysselsättning. Som grund för bedömningen av måluppfyllelsen för det övergripande målet ligger målen för verksamhetsområdena. Samlat skall insatser inom verksamhetsområdena bidra till, dels en väl fungerande arbetsmarknad, dels att lika rättigheter, möjligheter och skyldigheter råder oavsett kön, kulturell bakgrund, ålder, sexuell läggning eller eventuella funktionshinder. Därigenom skall insatserna bidra till tillväxt, ökad sysselsättning och ett konkurrenskraftigt näringsliv i alla delar av landet samt skapa förutsättningar för flexibilitet, trygghet och delaktighet samt jämställdhet mellan kvinnor och män i arbetslivet. Könsuppdelningen på arbetsmarknaden skall motverkas och mångfalden i arbetskraften skall bättre tas till vara. Målen är att: -Säkerställa arbetslöshetsförsäkringens och lönegarantins roll som omställningsförsäkringar. Inriktningen för insatserna inom verksamhetsområdet är att dessa skall medverka till att arbetssökande snabbt sammanförs med vakanta platser. Denna uppgift är arbetsmarknadspolitikens viktigaste. Genom en snabb tillsättning av vakanta platser kommer arbetsmarknaden att fungera bättre och friktionsarbetslösheten att minimeras. Arbetssökande och arbetsgivare skall ges tillgång till en effektiv och modern arbetsförmedling. För en väl fungerande arbetsmarknad i alla delar av landet fordras hög omställningsförmåga med goda möjligheter för arbetstagare att byta såväl arbetsplats som yrke och för arbetsgivare att få tillgång till arbetskraft med efterfrågad kompetens. Arbetslöshetsförsäkringen skall ge drivkrafter till en effektiv omställning med målet att individen så snabbt som möjligt skall få ett reguljärt arbete. Dessutom måste arbetslöshetsförsäkringen ge den arbetslöse en ekonomisk trygghet så att matchningen vid jobbsökandet blir så god som möjligt. En generös försäkring kräver en effektiv kontroll. Insatserna inom verksamhetsområdet skall bidra till att nå målet i EU:s sysselsättningsriktlinjer om att alla arbetslösa erbjuds en ny start när de, vad gäller ungdomar, börjar närma sig sex månaders och vad gäller vuxna, tolv månaders arbetslöshet. Denna nystart skall ske i form av utbildning, omskolning, arbetspraktik, anställning eller andra åtgärder som främjar anställbarheten och när det är lämpligt kombinerat med fortlöpande stöd i sökandet efter arbete. Insatserna skall också bidra till att nå sysselsättningsriktlinjernas mål om att arbetssökande inom hela EU bör kunna få information om alla lediga platser som anmälts till medlemsstaternas arbetsförmedlingar. Målet är att: -De arbetsmarknadspolitiska programmen skall öka möjligheten för arbetssökande att få ett arbete samt motverka brist på arbetskraft. Med ökade kunskaper underlättas omställningen på arbetsmarknaden både regionalt och natio- -Bidra till att arbetslöshetstiden för de arbetsnellt som den enskildes ställning stärks sökande samt vakanstiden för otillsatta platser förkortas. och anknytningen till arbetsmarknaden bibehålls. Därmed minskar risken för långvarig ar- betslöshet och för att flaskhalsar uppstår på arbetsmarknaden. Insatserna inom verksamhetsområdet skall bidra till att nå målet i EU:s sysselsättningsriktlinjer att av de långtidsarbetslösa deltar i en aktiv åtgärd bestående av utbildning, omskolning, arbetspraktik eller andra åtgärder som främjar anställbarheten med målet att nå genomsnittet för de tre medlemsländerna som har nått de bästa resultaten. Verksamhetsområde III Verksamhetstillsyn, kontroll och uppföljning Målen är att: -Tillsynen och kontrollen av det arbetsmarknadspolitiska regelverket skall förbättras. -Öka kunskaperna om de samlade effekterna av de arbetsmarknadspolitiska insatserna. Den arbetsmarknadspolitiska verksamheten skall präglas av en enhetlig och därmed rättvis tillämpning av reglerna hos arbetslöshetskassorna och arbetsförmedlingen. Rättssäkerheten är av grundläggande betydelse för den arbetslöse och för legitimiteten i försäkringen. Uppföljningen av hur reglerna i arbetslöshetsförsäkringen tillämpas vid arbetslöshetskassorna och arbetsförmedlingarna skall bli effektivare. För att arbetsmarknadspolitikens insatser skall bli bättre och leda till att arbetslöshetstiderna kortas är uppföljning och utvärdering ett prioriterat område. Resultaten från forskningen och utvärderingen skall bättre tas till vara inom den arbetsmarknadspolitiska verksamheten.