prop · GS031d27 · 2005-01-01 00:00:00 — Allmänna bidrag till 25 kommuner 2004/05:1 UTGIFTSOMRÅDE 25 Allmänna bidrag till kommuner Förslag till riksdagsbeslut ...................................................................................... Allmänna bidrag till kommuner ............................................................................ Insatser inom politikområdet............................................................... Insatser utanför politikområdet........................................................... 2.8Tillfälligt sysselsättningsstöd till kommuner och landsting 2005 och 48:1 Kommunalekonomisk utjämning ................................................ 48:2 Bidrag till särskilda insatser i vissa kommuner och landsting .... 48:3 Statligt utjämningsbidrag för LSS-kostnader.............................. 48:4 Bidrag till Rådet för redovisning............................... 2004/05:1 UTGIFTSOMRÅDE 25 Utgiftsutveckling inom utgiftsområdet/politikområdet .......................................... Härledning av ramnivån 20052007 för utgiftsområde 25 Allmänna bidrag till Skatteavvikelser inom politikområde Allmänna bidrag till kommuner ................... Tillskott, ekonomiska regleringar m.m. 20052007, anslaget 48:1 Specificering av anslaget 48:1 Kommunalekonomisk utjämning 20052007 ........ Härledning av anslagsnivån 20052007, för 48:1 Kommunalekonomiskt 2.10 Härledning av anslagsnivån 20052007, för 48:2 Bidrag till särskilda insatser i vissa kommuner och landsting............................................................................. 2.12 Härledning av anslagsnivån 20052007, för 48:3 Statligt utjämningsbidrag för 2.14 Härledning av anslagsnivån 20052007, för 48:1 Bidrag till Rådet för 2004/05:1 UTGIFTSOMRÅDE 25 1 Förslag till riksdagsbeslut godkänner att ett tillfälligt sysselsättnings- som regeringen föreslår (avsnitt stöd till kommuner och landsting utgår 3. för anvisar anslagen under 2005 i enlighet med vad regeringen föreslår (avsnitt 2.8), utgiftsområde 25 Allmänna bidrag till godkänner den riktlinje för tillfälligt syssel- kommuner enligt följande uppställning: sättningsstöd till kommuner och landsting 48:2 Bidrag till särskilda insatser i vissa kommuner och landsting 48:3 Statligt utjämningsbidrag för LSS-kostnader 48:4 Bidrag till Rådet för redovisning 2004/05:1 UTGIFTSOMRÅDE 25 2 Allmänna bidrag till kommuner Utgiftsområdet Allmänna bidrag till kommuner omfattar politikområdet Allmänna bidrag till kommuner. Bidrag betalas ut i form av ett allmänt finansiellt stöd (generellt statsbidrag) och i form av ett statligt utjämningsbidrag för att åstadkomma likvärdiga ekonomiska förutsättningar mellan kommuner respektive mellan landsting. Utjämningsbidraget finansieras av en lika stor utjämningsavgift för kommuner och landsting. I politikområdet ingår också ett bidrag till särskilda insatser i vissa kommuner och landsting, ett mindre bidrag till Rådet för redovisning samt ett bidrag för ökad tillgänglighet i hälso- och sjukvården. ingår ett särskilt statligt utjämningsbidrag för LSS-kostnader, som finansieras med en lika stor utjämningsavgift för kommuner. Regeringen överlämnade propositionen Ändringar i det kommunala utjämningssystemet (prop. 2003/04:155). Bland annat föreslås att det generella statsbidraget, det nuvarande utjämningsbidraget och bidraget för ökad tillgänglighet i hälso- och sjukvården avskaffas. I stället föreslås ett antal nya bidrag och avgifter. Förslagen medför vissa förändringar av anslagen inom politikområdet. Ett nytt anslag, ramanslaget 48:1 Kommunalekonomisk utjämning, föreslås införas. De i den ovan angivna propositionen föreslagna bidragen och avgifterna avses att redovisas under detta anslag (se vidare avsnitt 2.9.1). Tabell 2.1 Utgiftsutveckling inom utgiftsområdet/politikområdet 48:2 Bidrag till särskilda insatser i vissa kommuner och landsting 48:3 Statligt utjämningsbidrag för LSS-kostnader 48:4 Bidrag till Rådet för redovisning 48:1 Generellt statsbidrag till kommuner och landsting 48:3 Statligt utjämningsbidrag till kommuner och landsting 48:5 Bidrag för ökad tillgänglighet i hälso- och sjukvården Totalt för utgifts-/politikområde Allmänna bidrag till kommuner 1Inklusive tilläggsbudget i samband med ekonomiska vårproposition (bet. 2003/04:FiU21). 2004/05:1 UTGIFTSOMRÅDE 25 Tabell 2.2 Härledning av ramnivån 20052007 för utgiftsområde 25 Allmänna bidrag till kommuner Förändring till följd av: Överföring till/från andra 1 Statsbudget enligt beslut (bet. 2003/04:FiU3). Beloppet är således exklusive beslut på tilläggsbudget under innevarande år. Minskningen av ramnivån påverkas bl.a. av att det kommunala utjämningssystemet föreslås nettoredovisas på statsbudgetens utgiftssida. uppgår det statliga utjämningsbidraget till kommuner och landsting till ca , vilket motsvaras av en lika stor utjämningsavgift från kommuner och landsting som redovisas på statsbudgetens inkomstsida. Statens stöd till kommunsektorn inom utgiftsområde 25 Allmänna bidrag till kommuner och inom andra utgiftsområden redovisas i huvudsak som anslag på statsbudgetens utgiftssida. Vid sidan av dessa stöd finns det även stöd på budgetens inkomstsida i form av avvikelser från en likformig beskattning, s.k. skatteavvikelser. Dessa avvikelser påverkar statsbudgetens saldo och kan därför jämställas med stöd på budgetens utgiftssida. En utförlig beskrivning av redovisningen av skatteavvikelser finns i bilaga 2 till ekonomiska vårproposition. I följande avsnitt redovisas de nettoberäknade skatteavvikelserna med politikområdesanknytning som kan hänföras till utgiftsområde 25 Allmänna bidrag till kommuner. Ett tillfälligt sysselsättningsstöd till kommuner och landsting infördes . Stödet består av två delar ett generellt sysselsättningsstöd och ett nyanställningsstöd. Mot bakgrund av försämrade ekonomiska förutsättningar för kommuner och landsting förlängdes det generella sysselsättningsstödet till att gälla även . Det generella stödet har uppgått till av lönekostnadsunderlaget. Nyanställningsstödet uppgår till av den beräknade lönekostnadsökningen till följd av nyanställningar. I underlaget ingår även beräknade kostnader för köp av tjänster. Tabell 2.3 Skatteavvikelser inom politikområde Allmänna bidrag till kommuner Tillfälligt sysselsättningsstöd till kommuner Totalt för politikområde Allmänna bidrag till Stöden tillgodoförs, efter ansökan hos , kommuner och landsting genom en kreditering av deras skattekonton. I och med att nyanställningsstödet tillgodoförs kommuner och landsting med eftersläpning ingår i prognosen både det generella sysselsättningsstödet och nyanställningsstödet . De i denna proposition föreslagna förstärkningarna av sysselsättningsstöden har beaktats i prognosen . föreslås på tilläggsbudget en förstärkning med och en förstärkning med (se avsnitt 2.8). Målet för politikområdet är att skapa goda och likvärdiga förutsättningar för kommuner och landsting att uppnå de nationella målen inom olika verksamheter. Inom politikområdet utgör främst det föreslagna anslaget för kommunalekonomisk utjämning ett instrument för uppfyllandet av målet. I budgetpropositionen aviserades en höjning av statsbidragen 2005 med . ekonomiska vårproposition har ytterligare tillskott i form av höjda statsbidrag aviserats. I enlighet med detta föreslås nu att utgiftsområdet tillförs 2005 och 2006 respektive 2007, utöver vad som aviserade i budgetpropositionen . I detta belopp ingår avsedda att mildra omfördelningseffekterna av de föreslagna förändringarna i statsbidrags- och utjämningssystemet samt och för införande av en nationell vårdgaranti. beräknas statsbidragen höjas med ytterligare , varav en mindre del avser kompensation till kommunerna för ökade kostnader till följd av förslag beträffande gymnasieskolan (prop. 2003/04:140). beräknas statsbidragen höjas med . Därutöver tillkommer ca i form av riktade satsningar inom förskolan och psykiatrin m.m. Dessa satsningar redovisas närmare inom utgiftsområde 16 Utbildning och universitetsforskning respektive utgiftsområde 9 Hälsovård, sjukvård och social omsorg. Mot bakgrund av utvecklingen på arbetsmarknaden har , efter förslag ekonomiska vårproposition, beslutat att ett tillfälligt (generellt) sysselsättningsstöd till kommuner och landsting skall utgå även (prop. 2003/04:100, bet. 2003/04:FiU21, rskr. 2003/04:273). För att värna sysselsättningen i kommuner och landsting föreslår regeringen på tilläggsbudget i denna proposition att det generella sysselsättningsstödet höjs med till sammanlagt . Vidare föreslås att sysselsättningsstödet förstärks med till (avsnitt 2.8). Regeringen föreslår även att godkänner en riktlinje för ett tillfälligt sysselsättningsstöd , beräknat till . 2004/05:1 UTGIFTSOMRÅDE 25 I propositionen Ändringar i det kommunala utjämningssystemet (prop. 2003/04:155) föreslås vissa förändringar av det kommunala utjämningssystemet. De grundläggande principerna för utjämningen ligger fast. En utjämning av skillnader i skatteunderlag och strukturella kostnadsskillnader mellan kommuner respektive landsting är av avgörande betydelse för att dessa skall kunna ge sina invånare en god service oberoende av skillnader i förutsättningarna. Vid sidan av det nuvarande utjämningssystemet finns det även ett generellt statsbidrag som betalas ut till alla kommuner och landsting. Det har inneburit att som allt fler kommuner och landsting har betalat utjämningsavgift till staten, har dessa även erhållit generella statsbidrag. Statens roll har därmed kommit att uppfattas som otydlig. Genom att sammanföra utjämningssystemet, det generella statsbidraget och vissa specialdestinerade statsbidrag kan det statliga stödet riktas på ett tydligare sätt till de delar av landet som har mindre goda förutsättningar. Utjämningssystemet bör kontinuerligt följas upp och utvärderas. Det är viktigt att kommuner och landsting är väl förberedda för att kunna möta de ökade krav som kan komma att ställas på de kommunala verksamheterna framöver. I propositionen God ekonomisk hushållning (prop. 2003/04:105) föreslår regeringen att kommuner och landsting skall ta fram mål och riktlinjer av betydelse för en god ekonomisk hushållning. Vidare föreslås att en utvärdering av hur målen har uppnåtts och hur riktlinjerna har efterlevts skall göras i samband med att årsredovisningen upprättas. Vissa förändringar föreslås av det s.k. balanskravet, baserade på de erfarenheter som vunnits sedan det infördes. Om det finns synnerliga skäl föreslås att kommuner och landsting ges möjlighet att i vissa fall fastställa en budget som inte är i balans. Vidare föreslås att ett negativt resultat som uppkommit till följd av ej realiserade förluster i värdepapper inte behöver regleras. Den frist som gäller för att återställa det egna kapitalet efter ett negativt resultat, föreslås förlängas till . Slutligen föreslås att laglighetsprövning av en kommuns eller ett landstings budgetbeslut inte skall kunna 2004/05:1 UTGIFTSOMRÅDE 25 Detsamma gäller beslut att inte reglera ett negativt resultat. Förändringarna föreslås träda i kraft och skall tillämpas första gången avseende . Genom ovan redovisade tillskott och de föreslagna förändringarna avseende god ekonomisk hushållning och balanskravet ges kommunerna och landstingen bättre möjligheter att möta de utmaningar de står inför till följd av en åldrande befolkning och samhällsekonomiska förändringar. Det kommunala självstyret innebär att det direkta ansvaret för de kommunala verksamheterna och den kommunala ekonomin vilar på kommunerna och landstingen själva. skall i den andra etappen av sitt uppdrag bl.a. analysera och bedöma om struktur och uppgiftsfördelning mellan staten, landstingen och kommunerna behöver förändras, i syfte att förbättra den offentliga sektorns möjligheter att hantera framtidens välfärdsåtaganden (dir. 2004:93). pågår en mängd samverkansprojekt mellan kommuner och landsting i hela landet (se avsnitt 2.6.1). Regeringen gör bedömningen att det är rimligt att även stimulera fördjupade och breda samarbetsprojekt som ett led i den pågående strukturomvandlingen. Några av landets kommuner har till och med väckt frågan om att gå samman. Om det finns kommuner som på eget initiativ skulle vilja belysa konsekvenserna av en sammanläggning bör detta under vissa förutsättningar kunna göras med statlig delfinansiering. För att stödja sådana processer avser regeringen att senare återkomma med förslag till ett särskilt bidrag. Bidraget avses finansieras med medel från anslaget 48:2 Bidrag till särskilda insatser i vissa kommuner och landsting. En beräkning av den kommunala sektorns finansiella utveckling redovisas i volym 1, bilagan Svensk ekonomi. Beräkningen, som omfattar ovan redovisade tillskott, sammanfattas nedan. Trenden med snabbt ökande utgifter i kommunsektorn bröts 2003 då konsumtionstillväxten dämpades till . Den genomsnittliga kommunala skattesatsen höjdes 2003. detta uppvisade sektorn som helhet fortfarande underskott. Besparingar som påbörjades väntas få genomslag även 2004. Fler vardagar leder till att den faktiska konsumtionsvolymen beräknas öka , men den underliggande ökningen är lägre. Kommunalskatten höjdes från till 2004. Trots besparingsprogram och skattehöjningar väntas kommunsektorn som helhet uppvisa ett negativt resultat även . Tabell 2.4 Kommunsektorns finanser -0,2 Anm.: Statsbidragen och skatterna redovisas tillsammans eftersom effekten av reformer som påverkar skatteunderlaget neutraliseras genom justeringar av statsbidragen. Källor: och . beräknas statsbidrag och skatteinkomster öka . Med anledning av den starka inkomstutvecklingen väntas kommunsektorns konsumtionsvolym öka som det finansiella sparandet och resultatet stärks. beräknas skatter och statsbidrag sammantaget öka . Konsumtionen bedöms öka i volym 2006. beräknas statsbidragen vara i stort sett oförändrade. Sammantaget beräknas skatter och statsbidrag öka . Konsumtionsvolymen antas öka , vilket är i takt med den demografiska efterfrågan på kommunsektorns tjänster. Även om det finansiella sparandet och resultatet minskar något 2006 och 2007, beräknas kommunsektorn som helhet uppvisa ett positivt resultat även dessa år. Särskilda insatser i vissa kommuner och landsting Regeringen beviljade ett villkorat bidrag om för omstruktureringskostnader från anslaget 48:2 Bidrag till särskilda insatser i vissa kommuner och landsting. har redovisat stora underskott och har även höjt skatten med . har inlett ett omfattande arbete med att omstrukturera verksamheten. De fyra återstående s.k. kommundelegationskommunerna och -landstingen fick sina överenskommelser förlängda till utgången av 2004. Av dessa har och kommuner redan uppfyllt sina delar av överenskommelserna och därmed fått sina bidrag utbetalade. Kommunforskning i har, med bidrag från bl.a. regeringen, undersökt vilken betydelse de s.k. Kommundelegationsbidragen har haft (dnr Fi2004/1721). Resultaten visar att stödkommunernas kostnadsökningar var lägre än i jämförbara kommuner. Liknande resultat finns bland stödlandstingen, vars kostnader ökade mindre än i övriga landsting . Det villkorade stödet har uppenbarligen haft en styrande effekt. Omställningsbidrag till landsting med befolkningsminskning För att stödja landsting med kraftig befolkningsminskning finns under 20012004 ett särskilt omställningsbidrag. Ett landsting med befolkningsminskning erhåller per invånare för varje procentenhet som antalet invånare minskat utöver . uppgår bidraget till . Bidraget har utbetalats från anslaget 48:2 Bidrag till särskilda insatser i vissa kommuner och landsting. Bidrag till kommuner med befolkningsminskning Genom inrättandet av ett särskilt statsbidrag till kommuner och landsting med befolkningsminskning, inom ramen för anslaget 48:2 Bidrag till särskilda insatser i vissa kommuner och landsting, tillförs kommuner och 2004/05:1 UTGIFTSOMRÅDE 25 landsting (prop. 2001/02:4, bet. 2001/02:FiU3, rskr. 2001/02:131). Av dessa medel används 2003 och 2004 för att stödja kommuner med kraftig befolkningsminskning. Resterande medel har 2003 och 2004 använts till att främja samverkan (se nedan). Bidraget till kommuner med kraftig befolkningsminskning har beräknats med per invånare för varje procentenhets befolkningsminskning utöver . Detta bidrag har lämnats utöver den kompensation för befolkningsminskning som finns i det kommunala utjämningssystemet. Samverkan mellan kommuner och landsting samverkan torde vara ett samhällsekonomiskt effektivt sätt att hantera de framtida utmaningarna som kommuner och landsting står inför. För att främja samverkan mellan kommuner och mellan landsting med befolkningsminskning har totalt under 20022004 använts av anslaget 48:2 Bidrag till särskilda insatser i vissa kommuner och landsting till bidrag. Omkring 200 samverkansprojekt har efter ansökan beviljats bidrag. Regeringen har givit Statskontoret i uppdrag att utvärdera samverkansprojekt som beviljats bidrag enligt ovan. För att bidra till spridandet av erfarenheter från samverkan anordnade fyra konferenser på olika platser i landet. Rådet för kommunala analyser och jämförelser Regeringen har beslutat att uppbyggnadsarbetet av den kommunala databasen fram skall bedrivas av ett nyinrättat råd, Rådet för kommunala analyser och jämförelser (dir. 2002:91). har rådet kvalitetssäkrat nyckeltal och initierat olika analyser som ett led i jämförelser mellan olika kommuner. Rådet har inkommit med en skrivelse, Förslag till organisation för den kommunala databasen efter det att Rådet för kommunala analyser och jämförelser upphört , till regeringen (dnr Fi2003/2268). Regeringen har remitterat skrivelsen till berörda myndigheter och organisationer. Regeringen avser att återkomma 2004/05:1 UTGIFTSOMRÅDE 25 med ställningstagande beträffande den nya Därefter avses medlen föras till anslaget 48:1 2.6.2Insatser utanför politikområdet I syfte att minska risken för friställning av Det belopp på som alla skattskyldiga har betalat i statlig inkomstskatt tillfaller även 2004 kommuner och landsting. Tillskottet belastar statsbudgetens inkomstsida och uppgår till ca . Ett tillfälligt sysselsättningsstöd till kommuner och landsting, bestående av ett generellt sysselsättningsstöd och ett nyanställningsstöd, infördes (se avsnitten 2.5 och 2.8). Stödet tillgodoförs, efter ansökan, kommuner och landsting genom kreditering av deras skattekonton och redovisas därför på statsbudgetens inkomstsida. Stödet ingår således inte i något av anslagen inom utgiftsområde 25 Allmänna bidrag till kommuner, men har anknytning till utgiftsområdet (se avsnitt 2.3). Regeringen har vidtagit åtgärder för att stärka hälso- och sjukvården. Genom den nationella handlingsplanen för utvecklingen av hälso- och sjukvården (prop. 1999/2000:149, bet. 2000/01:SoU5, rskr. 2000/01:53) och den s.k. tillgänglighetssatsningen har viktiga steg tagits mot att långsiktigt förbättra tillgängligheten och förkorta väntetiderna inom sjukvården. En viktig del av dessa åtgärder har varit ett tillskott till hälso- och sjukvården på sammanlagt under 20012004 inom ramen för utgiftsområde 25 Allmänna bidrag till kommuner. Dessa medel kommer ingå i det nya anslaget 48:1 Kommunalekonomisk utjämning. Riktat bidrag till förskolan ekonomiska vårproposition aviserades ett nytt riktat statsbidrag för att öka personaltätheten och kvaliteten inom förskolan. Bidraget, som ingår i utgiftsområde 16 Utbildning och universitetsforskning, är treårigt och uppgår till 2005 och 2006 respektive 2007. personal och höja kompetensen inom kommuner och landsting genomförs en tidsbegränsad utbildningssatsning. skall 6 000 anställda beredas möjlighet att arbeta deltid och studera på deltid inom högskolan eller vuxenutbildning. Vid urvalet av dessa utbildningar skall de som har ofrivilliga deltidsanställningar prioriteras. Stöd till investeringar i energieffektivisering och konvertering till förnybara energikällor i offentliga lokaler ekonomiska vårproposition presenterades en tidsbegränsad investeringsstimulans för vissa miljö- och energiinvesteringar i offentliga lokaler. Stödet skall uppgå till av de totala kostnaderna för vissa åtgärder upp till ett visst belopp (se volym 1 Förslag till statsbudget m.m., avsnitt 8 Skattefrågor). Regeringen överlämnade skrivelsen Utvecklingen i den kommunala sektorn (skr. 2003/04:102) till . I skrivelsen lämnar regeringen en översiktlig redovisning av hur ekonomin och verksamheten i kommuner och landsting har utvecklats . En sammanfattning av denna skrivelse redovisas nedan (vissa uppgifter har uppdaterats i förhållande till skrivelsen). Dessutom har en särskild skrivelse om den lokala demokratins utveckling lämnats till (skr. 2003/04:110). Kommunsektorns sammanlagda resultat före extraordinära poster har varit negativt åtta av . redovisades överskott om ca vardera året. Kostnaderna har inte anpassats till intäktsutvecklingen. Det gäller särskilt landstingen. Kommunsektorns konsumtionsutgifter har i fasta priser ökat i genomsnitt under 19982002. Utgiftsökningarna fortsatte även efter det att tillväxten skatteunderlaget började avta, vilket bidrog till resultatförsämringen 2002. Den resultatförbättring som redovisades 2003 är till stor del en följd av skattehöjningar, som konsumtionsutgifterna i fasta priser ökade . Den genomsnittliga kommunalskatten uppgår . Jämfört med 2002 har kommunalskatten i genomsnitt ökat med en procentenhet. Spridningen i kommunalskattesatser har minskat , året innan det nuvarande utjämningssystemet infördes. Skillnaden mellan den högsta och den lägsta skattesatsen har minskat från . Antalet anställda i kommuner och landsting har, efter att ha minskat 19901997, ökat . Antalet årsarbetare uppgick till ca 850 000. Den samlade bedömningen är att kvaliteten i den svenska hälso- och sjukvården är hög. Förutsättningarna för att redovisa hälso- och sjukvårdens kvalitet och tillgänglighet har blivit bättre, men det finns fortfarande problem med att beskriva och följa upp hur hälso- och sjukvården fungerar totalt sett. Viktiga indikatorer på en befolknings hälsostatus som återstående medellivslängd och spädbarnsdödlighet visar på en fortsatt positiv utveckling. Utgifterna för hälso- och sjukvården som andel av BNP ökade . Om man även inkluderar kommunernas utgifter för vård och omsorg av äldre uppgick andelen 2002 till preliminärt . Vissa tillgänglighetsproblem finns fortfarande i hälso- och sjukvården, även om åtgärder som landstingen har vidtagit mot bakgrund av sysselsättningssatsningen och den nationella handlingsplanen har givit positiva effekter. anger i en utvärdering av psykiatrin att det begränsade antalet slutenvårdsplatser och tillgången till akut specialistvård kan medföra en risk för att patienter inte får den vård de skulle behöva, särskilt i det akuta skedet. Andra problem är bristande samverkan mellan huvudmän, vårdnivåer och vårdgivare samt brister i uppföljningen av patienter med svåra, kroniska psykiska sjukdomar. Kostnaderna för läkemedelsförmånerna ökade vilket är den lägsta ökningen , med 2004/05:1 UTGIFTSOMRÅDE 25 undantag då förmånssystemet förändrades. Den låga ökningstakten beror till stor del på införandet av utbyte av läkemedel på apotek i kombination med att patenten på ett antal storsäljande läkemedel löpte ut . Ett antal åtgärder som tidigare genomförts torde också påverkat kostnadsutvecklingen. Andelen personer som får äldreomsorg i någon form har varit i stort sett oförändrad. Huvuddelen av de som får insatser (ca tre fjärdedelar) är eller äldre. Utvecklingen inom äldreboendet kännetecknas av en successiv minskning av antalet platser. har samtliga kommuner utvecklat stödformer för anhöriga med hjälp av statliga stimulansbidrag. Även sedan dessa bidrag upphört fortsätter en majoritet av kommunerna att stödja anhöriga. Det finns stora lokala och regionala skillnader i landet avseende kostnader för insatser för personer med funktionshinder och i tillgången till olika insatser. Länsstyrelserna bedömer att personer med psykiska funktionshinder är den grupp som har svårast att få adekvata insatser från .