prop · GS031d24 · 2005-01-01 00:00:00 — Den nya avgiften skall baseras på antalet avresande passagerare i linjefart och charter enligt den officiella flygplatsstatistikens avgränsning. Detta medför att trafiken på de 19 statliga flygplatserna och trafiken på 23 icke-statliga flygplatser kommer att avgiftsbeläggas. Avgiften bör riktas som direkt uppbörd mot flygbolagen. Avgiften skall i normalfallet faktureras i efterskott. Luftfartsstyrelsens kostnader föreslås täckas med avgiftsintäkterna. De intäkter och Luftfart och Samhälle nu tar in, redovisas vid sidan av statsbudgeten. Detta skall ske även fortsättningsvis. En renodlad finansieringsform är att föredra vilket innebär att verksamheten i sin helhet går utanför statsbudgeten vilket tillämpas . Regeringen gör bedömningen att det är möjligt att balansera resultat mellan räkenskapsåren som kapitalförsörjningsförordningen ger möjlighet till. Detta tillsammans med ett tillräckligt stort kreditutrymme ger goda förutsättningar att uppnå full kostnadstäckning över tiden. Luftfartsstyrelsen får ingen finansiering via anslag vilket innebär att avgiften bedöms uppgå till ca per passagerare. Mot bakgrund av det ovanstående föreslår regeringen att avgifter får tas ut i Luftfartsstyrelsens verksamhet och att intäkterna från dessa avgifter får disponeras för att täcka kostnaderna för verksamheten. 2004/05:1 UTGIFTSOMRÅDE 22 8 Interregional kollektiv persontrafik Verksamhetsområdet omfattar den interregionala kollektiva persontrafiken och ansvarig myndighet är Rikstrafiken. Myndighetens uppgift är att verka för utveckling och samordning av den interregionala kollektiva persontrafiken och att därigenom bidra till att de transportpolitiska målen uppnås. Rikstrafiken skall som en del i detta arbete svara för statens upphandling av transportpolitiskt motiverad interregional kollektiv persontrafik som inte upprätthålls i trafikhuvudmännens regi och där det saknas förutsättningar för kommersiell drift. Tabell 8.1 Utgiftsutveckling inom verksamhetsområdet 36:11 Rikstrafiken: Administration 36:12 Rikstrafiken: Trafikupphandling 1 Inklusive tilläggsbudget i samband med ekonomiska vårproposition (bet. 2003/04:FiU21) och förslag på tilläggsbudget i samband med budgetpropositionen . Prognosen visar på högre utgifter än föregående år och att utgifterna blir högre än anvisat anslag. För att täcka de ökade utgifterna för trafikupphandlingar ökas anslaget 36:12 Rikstrafiken: Trafikupphandling engångsvis med . Kollektivtrafiken har en stor betydelse för att transportsystemet skall svara upp mot de transportpolitiska målen om en hög transportkvalitet, en positiv regional utveckling, ett tillgängligt 2004/05:1 UTGIFTSOMRÅDE 22 transportsystem, en god miljö, en säker trafik och ett jämställt transportsystem. Den lokala och regionala kollektivtrafiken är vanligtvis ett gemensamt ansvar för kommuner och landsting. Statens ansvar för kollektivtrafiken är att utveckla den interregionala kollektivtrafiken genom samordning och upphandling av samhällsekonomiskt lönsam trafik som inte bedrivs på kommersiella grunder eller av trafikhuvudmännen. Ett mål för verksamheten är att det finns en tillfredsställande interregional transportförsörjning för kvinnor och män i ett sammanhängande nätverk i landet. För att kunna vidareutveckla kollektivtrafiken har tre utredningar tillsatts och genomförts, , och . Utredningarna innehåller en mängd förslag till förbättringar av kollektivtrafikens olika delar. Utredningarna kommer att behandlas i den transportpolitiska propositionen som regeringen har för avsikt att presentera . Kollektivtrafiken är en del av samhällsservicen och det är viktigt att den blir tillgänglig för alla grupper av nyttjare. Staten fördelar betydande belopp till trafikhuvudmännen för åtgärder i syfte att öka tillgängligheten för funktionshindrade. Därutöver bidrar staten till utbyggnad av lokal och regional infrastruktur för kollektivtrafik. Med utgångspunkt i de transportpolitiska delmålen har regeringen i regleringsbrev fastställt verksamhetsmålen för Rikstrafiken. Resultatet i förhållande till dessa mål framgår av den följande redovisningen. Verksamhetsmål: Ett tillgängligt transportsystem, där ett samverkande interregionalt kollektivt persontrafiksystem utformas så att medborgarnas grundläggande transportbehov kan tillgodoses. Resultat: Statens köp av interregional kollektiv persontrafik syftar till att upprätthålla transportpolitiskt angelägen interregional trafik som inte kan bedrivas på kommersiella grunder. Rikstrafikens verksamhet har bidragit till att kollektivtrafiken utvecklats. Framför allt har upphandlingarna som genomförts i samverkan med trafikhuvudmännen inneburit bättre samordning mellan regional och interregional trafik. Efter att Rikstrafiken startat sin verksamhet har trafikupphandlingarna utvecklats så att alla trafikslag omfattas. Statens kostnader fördelas mellan de olika trafikslagen enligt tabell 8.2 och kostnad per resa enligt tabell 8.3. Tabell 8.2 Statens kostnader för den upphandlade trafiken 20031 (Miljoner kronor) 1 Inklusive periodiserade kostnader. Uppdelningen av kostnaderna mellan kvinnor och män utgår från information från resandeundersökningar om fördelningen mellan män och kvinnor per transportslag. Tabell 8.3 Antal utförda resor och kostnad per resa Antal resor (tusental) Rikstrafiken har bedrivit ett utrednings- och analysarbete i samverkan med persontrafiksektorns aktörer för att främja användning och utnyttjande av IT inom kollektivtrafiken för att öka tillgängligheten. Rikstrafiken har deltagit i offentliga utredningar med stark koppling till delmålet. Rikstrafiken har redovisat trafikslagsövergripande åtgärdsplaner för ökad tillgänglighet och en samlad strategi för hur transportsystemet skall kunna göras tillgängligt till 2010. Rikstrafiken har också föreslagit en arbetsprocess avseende hur råd och riktlinjer för gemensamma transportslagsövergripande funktioner på stationer och hållplatser kan utvecklas. Verksamhetsmål: En säker trafik, där ingen dödas eller allvarligt skadas inom ett samverkande interregionalt kollektivt persontrafiksystem genom att dess utformning och funktion anpassas till de krav som följer av detta. En god miljö, där ett samverkande interregionalt kollektivt persontrafiksystems utformning och funktion anpassas till krav på god och hälsosam livsmiljö för alla, där natur- och kulturmiljö skyddas mot skador och där en god hushållning med naturresurser främjas. Resultat: Rikstrafikens verksamhet syftar till att främja användande av kollektiva färdmedel och bidrar till delmålen om en säker trafik och en god miljö. För att strukturera miljöarbetet har Rikstrafiken inlett en process att införa ett miljöledningssystem som omfattar både den interna kontorsverksamheten och upphandlingsverksamheten. Rikstrafiken fortsätter med miljöarbetet och skall redovisa miljöpolicy, miljömål och handlingsprogram i samband med årsredovisningen . Verksamhetsmål: En positiv regional utveckling, där ett samverkande interregionalt kollektivt persontrafiksystem främjar en positiv regional utveckling genom att dels utjämna skillnader i möjligheterna för olika delar av landet att utvecklas, dels motverka nackdelar av långa transportavstånd. En hög transportkvalitet, där ett samverkande interregionalt kollektivt persontrafiksystems utformning och funktion skall medge en hög transportkvalitet. Resultat: Det är framför allt genom upphandling av trafik och samverkansavtal med trafikhuvudmän som Rikstrafiken bidragit till en positiv regional utveckling i trafiksvaga områden. För att på kort och medellång sikt höja transportkvaliteten har Rikstrafiken skapat en plattform för webbaserad kvalitetsredovisning som även omfattar redovisning av brister i reskedjan och vid stationer och terminaler. På är det främst genom Rikstrafikens deltagande i offentliga utredningar som myndigheten medverkat till förslag som syftar till att höja transportkvaliteten i den interregionala persontrafiken. Verksamhetsmål: Ett jämställt transportsystem, där transportsystemet är utformat så att det svarar mot kvinnors och mäns transportbehov och där kvinnor och män ges samma möjligheter att påverka transportsystemets tillkomst, utformning och förvaltning och deras värdering tillmäts samma vikt. Resultat: Rikstrafiken har inlett ett arbete för en jämn fördelning av makt och inflytande mellan kvinnor och män inom det kollektiva persontransportområdet och för att jämställdhetsperspektivet skall integreras i myndighetens interna respektive externa verksamhet. Rikstrafiken har arbetat med att få fram resandestatistik. Rikstrafiken har gjort resandeundersökningar på den upphandlade trafi- 2004/05:1 UTGIFTSOMRÅDE 22 ken som fördelar sig på kön och ärende med resan. I dessa undersökningar framkommer att kvinnor i högre grad än män använder den upphandlade trafiken för privatresor. Vidare använder kvinnor i något högre grad än män tåg och buss för pendling till arbete och skola. Män använder i högre grad än kvinnor båt och flyg för motsvarande resor. Regeringen följer med intresse den information som inkommer från Rikstrafiken och det jämställdhetsarbete som pågår. Rikstrafiken har utrett möjligheterna till ett effektivare trafiksystem för flyget i inland. Utredningen visar att det finns utrymme för förändringar i nuvarande upplägg som kan ge bättre och billigare lösningar. Regeringen beslutade i enlighet med ett förslag från Rikstrafiken att reducera flygtrafiken i inland med omkring 500 av drygt 4 500 enkelturer. Reduceringen motsvarar den nedgång i resande som skett sedan den allmänna trafikplikten utformades. Regeringen har för avsikt att se över den allmänna trafikplikten för att se om ytterligare förändringar kan vara motiverade. Etablering av lågprisflyg i , och i påverkar inlandsflygplatserna i . Det ökade utbudet av avgångar och låga priser som kustflygplatserna kan erbjuda konkurrerar väsentligt mer än tidigare med inlandsflygplatsernas mindre utbud, varefter viss överströmning av passagerare kan förväntas. Redan när Rikstrafiken bildades var regeringens avsikt att utvärdera verksamheten när myndigheten verkat . Regeringen gav därför ett uppdrag åt Statskontoret att utvärdera Rikstrafikens verksamhet och organisation. Syftet var att klargöra om verksamheten bedrivs på ett optimalt sätt och om organisationen är ändamålsenlig och styrs på ett effektivt sätt. Statskontorets rapport liten myndighet 2004/05:1 UTGIFTSOMRÅDE 22 med stort ansvar visar på en del brister hos Rikstrafiken, bl.a. avseende metoden att prioritera mellan tänkbara trafikuppgifter i trafikupphandlingarna. En genomgång har gjorts och ett arbete har påbörjats för att utveckla Rikstrafikens verksamhet. Särskilt stöd till glesbygdstrafiken Rikstrafiken har fått i uppdrag att lämna ett särskilt stöd, totalt , till glesbygdstrafiken i de fyra nordligaste länen. Stödet skall fördelas till de berörda trafikhuvudmännen. Detta stöd är inte en del i Rikstrafikens verksamhet att stödja interregional kollektiv persontrafik utan stödjer regionaltrafiken i de fyra nordliga glesbygdslänen. Stödet transfereras till länen via Rikstrafikens budget efter en fördelningsnyckel som länen enats om. Fördelningen ser ut enligt följande: har granskat Rikstrafikens årsredovisning . Revisionsberättelsen innehåller följande invändningar: Rikstrafiken har, beroende på bristande intern styrning och kontroll, överskridit anslaget 36:11 Rikstrafiken: Administration med . Rikstrafiken har även tecknat avtal om förhyrning och vidareuthyrning av tågsätt. Befogenhet härför saknas. Regeringen ser allvarligt på invändningarna och följer noggrant de åtgärder som myndigheten vidtar för att komma tillrätta med problemen. Enligt uppgift från Rikstrafiken har rutinerna förbättrats för att undvika anslagsöverskridande för administrationsanslaget. 8.7.136:11 Rikstrafiken: Administration 1Inklusive tilläggsbudget i samband med ekonomiska vårproposition (bet. 2003/04:FiU21) och förslag på tilläggsbudget i samband med budgetpropositionen . 2Motsvarar 19 702 tkr prisnivå. 3Motsvarar 19 702 tkr prisnivå. Med anslaget finansieras kostnader för ledning, ekonomiadministration, personaladministration och andra interna kostnader. Vidare finansieras med anslaget konsulttjänster samt utredningsverksamhet och andra kostnader som går att hänföra till Rikstrafikens uppgifter. Regeringen föreslår att anvisas under anslaget . beräknas anslaget till respektive . Tabell 8.5 Härledning av anslagsnivån 20052007, för anslag 36:11 Rikstrafiken: Administration Förändring till följd av: Pris- och löneomräkning 2 Överföring till/från andra anslag Förslag/beräknat anslag 1Statsbudget enligt beslut (bet. 2003/04:FiU10). Beloppet är således exklusive beslut på tilläggsbudget under innevarande år. 2Pris- och löneomräkningen baseras på anvisade medel statsbudget. Övriga förändringskomponenter redovisas i löpande priser och inkluderar därmed en pris- och löneomräkning. 2004/05:1 UTGIFTSOMRÅDE 22 8.7.236:12 Rikstrafiken: Trafikupphandling Förändringar i trafikutbudet är att vänta och redan beslutat är att flygtrafiken i inland reduceras vilket är en åtgärd som beräknas leda till besparingar på på årsbasis. 1 Inklusive tilläggsbudget i samband med ekonomiska vårproposition (bet. 2003/04:FiU21) och förslag på tilläggsbudget i samband med budgetpropositionen . Anslaget finansierar statens upphandling av transportpolitiskt motiverad interregional kollektiv persontrafik. Prognosen är att Rikstrafiken kommer att förbruka vilket är mer än anslagna medel. Anslaget uppgår till , inklusive de som erhölls i tilläggsbudgeten samt de som disponeras för stödet till glesbygdstrafiken. För att täcka de ökade utgifterna för genomförda trafikupphandlingar föreslår regeringen att anvisas under anslaget . beräknas anslaget till respektive . Bemyndiganden om ekonomiska åtaganden Rikstrafiken bör få sluta upp till långa trafikeringsavtal. Regeringen föreslår därför att bemyndigar regeringen att , i fråga om ramanslaget 36:12 Rikstrafiken: Trafikupphandling, ingå ekonomiska förpliktelser som omfattar högst och som, inklusive tidigare gjorda åtaganden, innebär utgifter på högst . Tabell 8.7 Bemyndigande om ekonomiska åtaganden Utstående åtaganden vid årets början Erhållen/föreslagen bmyndiganderam 2004/05:1 UTGIFTSOMRÅDE 22 9 Forskning och analys Verksamhetsområdet omfattar forskning och analys inom transport- och kommunikationsområdet. Ansvariga myndigheter inom området är (), (), () samt , och Verket för innovationssystem (). VTI utför kvalificerad tillämpad forskning och utveckling på uppdrag av myndigheter och andra beställare. VTI:s verksamhet syftar till att genom forskning och utveckling bidra till att uppfylla de transportpolitiska målen. har till uppgift att ta fram underlag för det transportpolitiska utvecklingsarbetet och är statistikansvarig myndighet för officiell statistik inom samhällsområdet transporter och kommunikationer. Till detta räknas vägtransporter, flygverksamhet, järnvägstransporter, sjöfart samt statistik om post- och televerksamhet. Myndigheten samordnar även infrastrukturplaneringen och bidrar med analyser inom politikområdets hela bredd. SHK utreder från samhällssynpunkt allvarliga olyckor inom luftfarten, sjöfarten, järnvägstrafiken samt inom annan verksamhet i enlighet med lagen (1990:712) om undersökning av olyckor. SHK skall följa den internationella utvecklingen på de olika områden som omfattas av kommissionens verksamhet samt samarbeta med berörda säkerhetsmyndigheter i deras olycksförebyggande verksamhet. I verksamhetsområdet ingår anslaget 36:13 Viss internationell verksamhet. Anslaget disponeras av för kostnader för bl.a. medlemsavgifter och resor förenade med deltagande i internationella organisationer m.m. Genom utpekade sektorsansvar för forskning och utveckling har och viktiga uppgifter inom verksamhetsområdet. kostnader för samhällsmotiverad forsknings-, utvecklings- och demonstrationsverksamhet ryms huvudsakligen inom anslag 36:2 Väghållning och statsbidrag, medan motsvarande insatser för del ryms inom anslag 36:4 : Banhållning och sektorsuppgifter. På liknande sätt har också till uppgift att finansiera behovsmotiverad forsk- nings-, utvecklings- och demonstrationsverksamhet (FUD) och göra andra insatser för att främja ett effektivt innovationssystem. Insatserna skall bl.a. bidra till att ett hållbart och effektivt transportsystem utvecklas. Regeringen har också ställt särskilda medel till VINNOVAs förfogande för ett FUD-program avseende sjösäkerhet. Sammantaget har avsatts för ändamålet. 2004/05:1 UTGIFTSOMRÅDE 22 Tabell 9.1 Utgiftsutveckling inom verksamhetsområdet 36:13 Viss internationell verksamhet 36:14 Statens väg- och transportforskningsin- Totalt för verksamhetsområde Forskning och 1 Inklusive tilläggsbudget i samband med ekonomiska vårproposition (bet. 2003/04:FiU21) och förslag till tilläggsbudget i samband med budgetpropositionen . Utgiftsutvecklingen påverkas dels av höjning av anslaget 36:14 med , dels av höjning av anslaget 36:15 med . Förändringarna härrör sig framför allt från pris- och löneomräkningar. En transportpolitik som säkerställer en samhällsekonomiskt effektiv och långsiktigt hållbar transportförsörjning för män och kvinnor och näringslivet i hela landet kräver insatser inom en rad områden. Den fysiska infrastrukturen måste utvecklas, liksom planeringsverktyg och prognosmodeller. Infrastrukturavgifter måste ges en effektiv utformning, regelverk behöver anpassas, målstyrningen behöver utvecklas ytterligare och innovationsklimatet inom sektorn behöver förbättras också genom andra insatser. Såväl samverkan som konkurrens inom och mellan transportslagen är viktiga drivkrafter för ett effektivt och hållbart transportsystem. är insatser inom verksamhetsområdet viktiga för genomförandet av den innovationsstrategi, Innovativa (Ds 2004:36), som redovisas under utgiftsområde 24, Näringsliv. Strategin lyfter bl.a. fram behovet av FUD-verksamhet, av att innovationsdrivande former för statlig upphandling utvecklas, att samverkan mellan offentliga och privata verksamheter stimuleras samt att bilden av som innovationsland utvecklas. har på regeringens uppdrag tagit fram en samlad strategi för forskning, utveckling och demonstration till stöd för utveckling av ett hållbart och effektiv transportsystem (VP 2004:01). I enlighet med uppdraget har arbetet skett i samverkan med , , , , och . Strategin pekar ut viktiga forskningsområden, lägger fast ansvarsfördelning mellan skilda statliga finansiärer och diskuterar finansieringsfomer för nationella insatser såväl som för insatser på europeisk nivå. Strategin är på remiss. Mot bakgrund av detta material, Godstransportdelegationens analys av forskningsbehov (SOU 2003:39), slutbetänkande (SOU 2003:67) och regeringens innovationsstrategi avser regeringen återkomma med en samlad bedömning av verksamhetens inriktning. fastställde ett FUD-program för (publikation 2003:127), där verket beskriver sin bedömning av FUD-behov. har tillkännagivit en satsning på att skapa s.k. virtuella FUD-centra, liksom på att stimulera medverkan i EU-finansierad FUD-verksamhet. branschgemensamma program tillsammans med andra parter. Med bl.a. fordonsindustrin drivs Emissionsforskningsprogrammet (EMFO) och fordonssäkerhetsprogrammet (, IVSS). Dessa program är viktiga insatser även mot bakgrund av regeringens innovationsstrategi där bl.a. betydelsen av ett utvecklat samspel mellan offentliga och privata aktörer betonas. använde ca för FUD-verksamhet. har sitt FUD-program för som utgångspunkt för arbetet inom området. Programmet pekar ut prioriterade FUD-områden, liksom hur FUD- processen inom och samverkan med omvärlden skall fungera. har genomfört en uppföljning av FUD- programmet. Denna skall ligga till grund för ett nytt FUD-program som avses antas . satsade uppskattningsvis på FUD- verksamhet. VINNOVAs uppgift är att främja hållbar tillväxt genom att bidra till utveckling av effektiva innovationssystem, bl.a. genom finansiering av behovsmotiverad forskning. I linje med den verksamhetsplanering som presenterat har man bl.a. inbjudit till ansökning om forskningsmedel inom tillväxtområdena innovativa fordon, farkoster och system samt innovativa logistiksystem och godstransporter. Motsvarande utlysning har också gjorts inom kunskapsplattformen infrastruktur och effektiva transportsystem. Dessutom har FUD-in- satser inom sjösäkerhetsområdet och energirelaterad transportforskning finansierats. har satsat ca på transportrelaterad FUD. Regeringen har för avsikt att ställa medel till VINNOVAs förfogande för en förlängning av det sjösäkerhetsprogram som löper . Liksom tidigare avses denna insats finansieras med de medel som sattes av för särskilda åtgärder i samband med förlisning. För den spårbundna trafiken kommer ett EU-direktiv som gäller säkerheten inom järnvägstrafiken att träda i kraft, det s.k. säkerhetsdirektivet. Direktivet kan komma att medföra att bör ut- 2004/05:1 UTGIFTSOMRÅDE 22 reda även sådana olyckor och tillbud som utreder. Målet för verksamhetsområdet är att kontinuerligt förbättra kunskapen om transport- och kommunikationssektorerna med syfte att bidra till att de transport- och kommunikationspolitiska målen nås. Det skall ske genom att relevant analysarbete, FUD och statistik produceras. Ovanstående mål skall uppfyllas främst genom den verksamhet som bedrivs av de inom området ansvariga myndigheterna. Nedan följer en resultatbedömning av myndigheternas verksamheter. Verksamhetsmål: Målet för VTI är att på ett kostnadseffektivt sätt bedriva samhällsmotiverad, tillämpad forskning av hög kvalitet. VTI:s verksamhet skall utformas så att den fortlöpande kan utvecklas i enlighet med vad forskningsfinansiärer efterfrågar och de krav som dessa ställer på forskningsresultatens kvalitet och användbarhet. Resultat: Målen enligt regleringsbrevet har i huvudsak uppfyllts. Någon utvärdering av institutets verksamhet har inte gjorts. Däremot har låtit utvärdera verksamheten vid VTI:s Bibliotek och informationscenter (BIC). Verksamheten har bedömts som mycket viktig för informationsförsörjningen inom transportområdet. Den samlade bedömningen är att måluppfyllelsen för VTI varit god. VTI har följt upp sin tidigare genomförda omstrukturering av organisationen med ytterligare en justering. har VTI slutfört en revision av en ny standard för kvalitetssäkring av verksamheten. VTI är nu certifierat enligt Ledningssystem för kvalitet ISO 9001:2000. 2004/05:1 UTGIFTSOMRÅDE 22 Verksamhetsmål: I regleringsbrev har regeringen angivit verksamhetsmål med återrapporteringskrav samt ett uppdrag. Målet är att genom analysarbete och statistikproduktion bidra till utvecklingen av en samhällsekonomiskt effektiv och långsiktigt hållbar transportförsörjning för medborgare och näringsliv i hela landet. Uppdraget har handlat om att analysera länens förslag till långsiktiga investeringsplaner utifrån ett trafikslagsövergripande synsätt Resultat: 2003 har till stor del präglats av utvecklingsinsatser inom flera områden. lades stora insatser ner på att göra omvärldsanalyser och förbereda de nya basprognoser för person- och godstransporter som tas fram . Man förberedde också den nya kombinerade resvane- och kommunikationsundersökningen som skall börja genomföras och som är en sammanslagning av de två tidigare undersökningarna RES (resvanor) och KOM (kommunikationsvanor). Förberedelser gjordes även för den kommande omgången av varuflödesundersökningen som skall genomföras , liksom inför uppdraget att föreslå ett nytt system för officiell statistik om kollektivtrafik. har även genomfört en tredje uppföljning av transportpolitikens mål. Institutet har i allt väsentligt uppfyllt ställda mål samt levererat de uppdrag som lagts ut. Verksamhetsmål: skall fastställa olycksorsaken i varje undersökning och om möjligt ge sådana synpunkter och rekommendationer att framtida olyckor förebyggs.