prop · GT031 · 2005-09-20 00:00:00 — Den största föränd- ringen på inkomstsidan avser juridiska personers inkomstskatt, som har ökat jämfört med tidigare prognos, samt inkomster av försåld egendom som har minskat. beräknas lånebehovet till , vilket är högre än prognosen i den ekonomiska vårpro- positionen. har det prognosti- serade lånebehovet reviderats ned med och lånebehovet förväntas bli . I beräkningarna antas att inkomster av försåld egendom uppgår till . För att statsbudgetens saldo skall överens- stämma med statens lånebehov redovisas även RGK:s nettoutlåning och en kassamässig korri- gering på statsbudgeten. RGK:s nettoutlåning utgörs av förändringen av kontorets ut- och inlåning till myndigheter, affärsverk, vissa statliga bolag och fonder. De största delposterna utgörs av förändringar av myndigheternas räntekontobehållningar, in- och utbetalningar av premiepensionsmedel samt Centrala () netto- upplåning för finansiering av studielån. Inbetalningar av premiepensionsmedel place- ras i RGK. utbetalas dessa medel inklusive ränta till (). beräknas de årliga inbetalningarna successivt öka från cirka 25 till . RGK:s nettoutlåning till CSN beräknas uppgå till och . Finansiering av infrastruktursatsningar kommer att innebära en nettoutlåning på mellan . Utlåningen sker till framför allt , och . En större förändring i nettoutlåningen jämfört med beräkningen ekonomiska vår- proposition kan hänföras till de lån som upptogs av de statliga bolagen för att finansiera de så kallade storstadspaketen och som skall införlivas med ordinarie skuld- förvaltning. I vårpropositionen beräknades att hela summan skulle tas över . beräknas i stället en del av beloppet införlivas i den ordinarie skuldförvaltningen först . Påverkan på lånebehovet från denna transaktion enligt en ny beräkning blir 6,8 miljarder kronor 2005, 2007 och 2008. En nedrevidering av innevarande års lånebehov, jämfört med den beräkning som gjordes i den ekonomiska vårpropositionen, har således gjorts med anled- ning av detta. En ytterligare minskning av nettoutlåningen med har gjorts 2005 i jämförelse med beräkningen i vårpropositionen. Anledningen är att den så kallade kommunkontoskulden skall regleras . Detta får dock ingen effekt på lånebehovet eftersom motsvarande belopp även påverkar budgetens inkomstsida. Kassamässig korrigering och överföring från AP- fonden En kassamässig korrigering kan uppstå om betal- ningen respektive anslagsavräkningen sker olika budgetår. Det kan också förekomma transak- tioner över statsverkets checkräkning som inte har sin motsvarighet på anslag eller inkomsttitlar eller vice versa. beräknas en kassamässig korrigering med -1,till följd av att bo- stadsobligationer, som överförts från AP-fonden till statsbudgeten, förfaller till betalning. antas den kassamässiga korri- geringen uppgå till noll kronor. Tabell 4.16 Statsbudgetens saldo 20042008 varav In-/utlåning från myndigheter (räntekonto)3 Inbetalning av premiepensionsmedel inkl. ränta Reglering, konton för kommunmoms Anm.: Beloppen är avrundade och överensstämmer därför inte alltid med summan. 1Inklusive minskning av anslagsbehållningar. 2Avser utgifterna under utgiftsområde 26 Statsskuldsräntor m.m. 3Normalt görs inga prognoser på in-/utlåning från myndigheter (räntekonto) utan här redovisas endast utfallet. 4Avser lån från och . 5Varav senareläggning av EU-avgift -2,5 mdkr 2004 samt överföring från AP-fonden -4,0 mdkr 2004 och -1,9 mdkr 2005. Statsbudgetens saldo och statens finansiella sparande Statsbudgetens saldo omfattar alla transaktioner som påverkar statens lånebehov och därmed statsskulden. Det finansiella sparandet definieras av ett internationellt regelverk för national- räkenskaper (ENS-95) och utgörs av nettot av transaktioner som påverkar statens finansiella förmögenhet. Värdeförändringar påverkar inte det finansiella sparandet. Dessa skillnader innebär att förändringar av statsbudgetens saldo inte nödvändigtvis leder till en motsvarande förändring av statens finansiella sparande. Ett exempel på en transaktion som påverkar statsbudgetens saldo, men inte statens finansiella sparande, är försäljning av statligt aktieinnehav. En sådan försäljning förbättrar statsbudgetens saldo, medan statens finansiella sparande förblir oförändrat eftersom statens förmögenhet inte förändras av att en typ av finansiell tillgång (värdepapper) byts mot en annan (likvida medel). Förutom denna principiella skillnad avviker redovisningen i statsbudgeten i flera avseenden från redovisningen i nationalräkenskaperna. Budgetsaldot redovisas kassamässigt medan nationalräkenskaperna tillämpar periodiserad redovisning. Denna skillnad påverkar framför allt redovisningen av skatter och ränteutgifter. I tabell 4.17 redovisas de viktigaste skillnaderna mellan statsbudgetens saldo och statens finansiella sparande. En permanent skillnad mellan statsbudgetens saldo och statens finansiella sparande utgörs av CSN:s årliga nettoupplåning i för finansiering av studielån. Denna utlåning belastar statsbudgetens saldo med , medan statens finansiella sparande inte påverkas eftersom varje nytt lån motsvaras av en lika stor fordran. Försäljningen av aktier förstärker budget- saldot med och för 2006-2008 antas aktieförsäljningar på . I posten övrigt i tabell 4.17 ingår de lån som gradvis kommer att ta över från de statliga bolagen . Prognosen i den ekonomiska vårpropositionen utgick i från att lånen skulle tas över i sin helhet . Tabell 4.17 Statsbudgetens saldo och statens finansiella sparande Anm.: Beloppen är avrundade och överensstämmer därför inte alltid med summan. 1 Överföringen som skedde 2001 bestod av stats- och bostadsobligationer. Statsobligationerna skrevs av mot statsskulden . Bostadsobligationerna påverkar däremot lånebehovet , vilket framgår av tabellen. Av tabell 4.17 framgår att statens finansiella sparande 2005 och 2006 förväntas uppvisa ett underskott på 24,2 respektive . minskar underskottet i statens finansiella sparande till . Överskottet i de offentliga finanserna upp- kommer i stället främst i ålderspensionssystemet vid sidan av statsbudgeten (se tabell 4.20). Detta är en konsekvens av att ålderspensionsreformen omfördelar det offentliga sparandet från staten till ålderspensionssystemet. Statsbudgetens saldo justerat för större engångs- effekter Av tabell 4.18 framgår att det för större extraordinära inkomster och utgifter justerade budgetsaldot för 2006-2008 uppvisar ett större underskott än det faktiska budgetsaldot. Det beror främst på de försäljningsinkomster som antas . förväntas det justerade budgetsaldot förbättras. Större engångseffekter 2008 som förstärker statsbudgetens saldo uppgår sammantaget till ca . Tabell 4.18 Statsbudgetens saldo samt justering för större engångseffekter Anm.: Beloppen är avrundade och överensstämmer därför inte alltid med summan. 1 Överföringen som skedde 2001 bestod av stats- och bostadsobligationer. Statsobligationerna skrevs av mot statsskulden . Bostadsobligationerna påverkar däremot lånebehovet , vilket framgår av tabellen. Statsskulden1 uppkommer genom statens upp- låning för att täcka underskott i den löpande verksamheten eller för att finansiera invester- ingar och kreditgivning. Statsskuldens utveck- ling bestäms framför allt av statsbudgetens saldo. Skulden påverkas emellertid också av valutakurs- förändringar eftersom ca en fjärdedel av skulden inklusive skuldskötselåtgärder (derivatinstru- ment och swappar) är upptagen i utländsk valuta. Denna del av skulden värderas till aktuella valutakurser. Diagram 4.1 Statsskuld i miljarder kronor och som andel av Som framgår av diagram 4.1 stabiliserades skulden som andel av BNP (skuldkvoten) på en nivå på . Därefter har skuldkvoten minskat och uppgick vid utgången av 2004 till av BNP. Vid utgången av 2005 beräknas statsskulden uppgå till , vilket är en ökning med jämfört med utgången av 2004. Ökningen beror främst på att statens lånebehov beräknas uppgå till , samt på orealiserade värdeförändringar som ökar statsskulden med . En ökning av statliga myndigheters innehav av statspapper påverkar också statsskuldens förändring 2005 (se tabell 4.19). Ökningen av statsskulden på beror främst på att statsbudgetens saldo är negativt . Statsskulden beräknas öka till vid utgången av 2008. Som andel av BNP beräknas skulden minska från /05 till vid slutet av beräkningsperioden. Tabell 4.19 Statsskuldens förändring 2004-2008 Anm.: Beloppen är avrundade och överensstämmer därför inte alltid med summan. 1Utgörs normalt av orealiserade värdeförändringar på valutaskulden. 2I den okonsoliderade statsskulden ingår statliga myndigheters innehav av statspapper. 3Här avses konsoliderad statsskuld vilket innebär att statliga myndigheters innehav av statspapper räknats bort. 4Avser statsskuldsförändring beräknad på den konsoliderade statsskulden. 1 I redovisningen av statsskulden används begreppet konsoliderad statsskuld vilket innebär att statliga myndigheters innehav av statspapper räknas bort eller konsolideras. Efter en period med stark konsumtionstillväxt minskade den kommunala konsumtionsvolymen i kalenderkorrigerade termer. Fler arbetsdagar 2004 än 2003 innebar att förändringen motsvarar en ökning i faktiska termer (se tabell 4.20). Antalet sysselsatta inom den kommunala sektorn minskade med ca 2 000 personer mätt som årsgenomsnitt.1 Det ekonomiska resultatet före extraordinära poster förstärktes till ett över- skott på . Trots de stora statliga resurstillskotten , främst i form av generellt sysselsättningsstöd, väntas den kommunala konsumtionsvolymen endast öka . Ökningen av antalet sysselsatta bedöms uppgå till ca 5 000 personer. Hela denna ökning motsvaras av friårsplatser som beräknas bli 6 000 personer inom den kommunala sektorn. Den återhållsamma konsumtionsutvecklingen förstärker sektorns finanser. Det finansiella sparandet väntas uppgå till ca och resultatet beräk- nas bli ca . Regeringens nu föreslagna åtgärder för att minska arbetslösheten och öka sysselsättningen, väntas bidra till en uppgång i arbetade timmar och i antal sysselsatta inom den kommunala sektorn . Konsumtionsvolymen beräknas öka i kalenderjuste- rade termer.2 Antalet sysselsatta väntas öka med 27 000 personer. Även 2007 förväntas de föreslagna syssel- sättningsåtgärderna bidra positivt till den kommunala sysselsättningen som då ökar med 10 000 personer. Avtrappningen av syssel- sättningsåtgärderna ger 2008 ett negativt bidrag till den kommunala sysselsättningen. Antal sysselsatta minskar med 4 000 personer. Personer i arbete och konsumtionsvolymen ökar dock med 1 000 personer respektive . För att skapa långsiktiga planeringsförut- sättningar för kommuner och landsting och höja kvaliteten i välfärden föreslår regeringen i denna proposition att statsbidragen höjs med 2007 och 2008. 1 Justerat för avbolagiseringen av bland annat , minskade antalet sysselsatta med ca 9 000 personer. 2 Då antalet arbetsdagar 2006 är färre än 2005 blir den faktiska ökningen av konsumtionsvolymen . höjda statsbidragen tillsammans med en god utveckling av skatteunderlaget väntas leda till att det finns utrymme för en fortsatt ökning av verksamhetsvolymen med vidmakthållande av ett positivt resultat. Överskotten för 20062008 beräknas uppgå till . Tabell 4.20 Kommunsektorns finanser 1I kalenderjusterade termer motsvarar detta 2006. Källor: och . Ålderspensionssystemet består av en fördel- ningsdel och en premiereservdel. Under upp- byggnadsfasen av det reformerade pensions- systemet är inkomsterna större än utbetalda pensioner. Därigenom uppstår ett sparande i såväl fördelnings- som i premiereservdelen av pensionssystemet. I fördelningsdelen fungerar AP-fonderna som en buffert. Vid sidan av AP- fonderna sker en förmögenhetsuppbyggnad inom premiepensionssystemet. De medel som avsätts motsvarar intjänad premie- pensionsrätt och placeras först i Riksgälds- kontoret (RGK). Under den tillfälliga förvalt- ningen i RGK ingår avsättningarna i statens sparande och reducerar därmed statsskulden. överförs medel motsvarande premie- pensionsrätten till () andra året efter inkomståret och placeras hos den fondförvaltare som den enskilde själv väljer. Räntor, utdelningar m.m. 1 Med AP-fonderna avses fördelningsdelen och med PPM avses premiepensionsdelen av ålderspensionssystemet. Anm.: Tabellen är enligt nationalräkenskapernas redovisning och utgifterna avviker något från vad som redovisas under utgiftstaket. Beloppen är avrundade och överensstämmer därför inte alltid med summan. Källor: , och . uppgick det finansiella sparandet i pensionssystemet, dvs. AP-fonderna och PPM, till eller av BNP. Därtill ökade placeringstillgångarna i pensions- systemet till följd av värdeökningar på aktier, som svarar för större delen av tillgångarna både i AP-fonderna och i de fonder som förvaltas av PPM. Värdeförändringar påverkar inte det finansiella sparandet. Där inräknas endast direkt- avkastningen i form av räntor och utdelningar. Sparandet förutses ligga kvar på en nivå kring av BNP . AP- fondernas sparande minskar något mot slutet av prognosperioden medan det fortsätter att öka i premiepensionssystemet (se tabell 4.21). beslutade att hela det reformerade svenska pensions- systemet skulle klassificeras till den offentliga sektorn. Beslutet motiverades bl.a. med att deltagandet är obligatoriskt och att staten kontrollerar regelverket för både avgifter och förmåner. Detta beslut har ändrats av till att avgiftsbestämda fonderade pensionssystem inte skall klassificeras till den offentliga sektorn i nationalräkenskaperna. För medlemsländer som klassi- ficerar sådana allmänna pensionssystem i den offentliga sektorn har medgett en över- gångstid att ändra redovisningen till . För svensk del innebär det att den offentliga sektorns finansiella sparande kommer att reduceras med av BNP i national- Regeringen åter- kommer med förslag till hantering av detta beslut. Pensionsreformen innebar en omfördelning av betalningsansvaret mellan statsbudgeten och AP-fonden. Sammantaget ökade statsbudgetens kostnader till följd av reformen och i pensions- överenskommelsen ingick därför att stats- budgeten skulle kompenseras med engångs- belopp för den sammanlagda kostnadsökningen. Beloppet beräknades till per . För att inte även- tyra pensionssystemets finansiella ställning begränsades inledningsvis det överförda beloppet till . Frågan om en eventuell ytterligare överföring upp till sammanlagt hänsköts till en kontrollstation 2004 med avsikten att det skulle ske en slutlig reglering . enades de fem partierna bakom reformen om att det då inte fanns förutsättningar för att besluta om en överföring av ytterligare medel från AP-fonden. konstaterades att det kvarstår en icke kompenserad kostnadsökning till statsbudgeten och att frågan om en slutreglering av denna får aktualiseras . har därefter uttalat (bet. 2004/05: FiU06, rskr. 2004/05:34) att det är viktigt att det finns en tidsplan för när den slutliga bedömningen skall genomföras och att regeringen - efter överenskommelse i Genomförandegruppen - bör återkomma till med en tidsplan för när den slutliga kontrollen av överföringsbeloppet skall ske och när eventuella ytterligare medel skall överföras. Genomförandegruppen har därefter haft fortsatta överläggningar om möjligheterna att fastställa en tidsplan för hanteringen av frågan. De fem partierna bakom reformen har under dessa överläggningar gjort bedömningen att det fortsatt kommer att saknas förutsättningar för att överföra medel från AP-fonden. I detta sammanhang har också frågan om hanteringen av överskott i pensions- systemet diskuterats. Mot bakgrund av dessa överläggningar anser regeringen att frågan om kriterier för ytterligare överföringar bör hanteras i samband med att frågan om hanteringen av överskott i pensionssystemet föreläggs i proposition. Betänkandet Utdelning av över- skott i inkomstpensionssystemet (SOU 2004:105) har remitterats och bereds i . Regeringen har för avsikt att överlämna proposition till riks- dagen i detta ärende senast under /07. systemet har ett överskott på av BNP . Överskottet i pensionssystemets finansiella sparande medför att den offentliga sektorns finansiella nettoställning fortsätter att förstärkas 4.7Den offentliga sektorns finanser . uppgick den offentliga sektorns finansiella sparande till eller av BNP, enligt preliminära national- räkenskaper. Detta finansiella sparande redovisas även i övriga delar i denna proposition. I det preliminära utfallet är vissa skatteinkomster prognoser på det slutgiltiga utfallet, eftersom taxeringen avseende inkomster inte var genomförd när de preliminära national- räkenskaperna publicerades . information om det preliminära taxeringsutfallet tyder på att skatteinkomsterna är underskattade med ca i de preliminära nationalräkenskaperna. Med de högre skatteinkomsterna skulle det finansiella sparandet uppgå till av BNP 2004. Vid utgången av 2004 översteg de finansiella tillgångarna skulderna med eller av BNP. Den konsoliderade bruttoskulden uppgick till av BNP. beräknas den offentliga sektorns finansiella sparande till eller av BNP. Det är en förbättring med jämfört med vad som beräknades ekonomiska vårproposi- tion trots att den ekonomiska tillväxten är lägre än vad som då förutsågs. Förbättringen beror främst på lägre konsumtion, lägre räntor samt oförväntat höga inkomster från bolagsskatten. De i denna proposition föreslagna åtgärderna för att minska arbetslösheten och skatteförslag m.m. bidrar till att sparandet reduceras till av BNP 2006. minskar utgifterna som andel av BNP och sparandet förstärks därmed successivt till av BNP , vid en budgeteringsmarginal på av BNP (se tabell 4.22). Bakom ökningen av den offentliga sektorns finansiella sparande 2005 ligger en kraftig förstärkning av den kommunala sektorns finanser. Underskottet i statens finanser ökar till 2006 för att sedan minska till 2008. finanser innebär emellertid att statsskulden och den konsoliderade bruttoskulden ökar. Skuld- ökningen är dock inte större än att den konso- liderade skulden fortsätter att minska som andel av BNP. Tabell 4.22 Den offentliga sektorns finanser Källor: och . Utvecklingen av den offentliga sektorns finanser beror främst på konjunkturen, räntor och politiska prioriteringar. Därtill kommer effekter av förändrad demografi och förändrat beteende hos företag och hushåll, t.ex. förändringar i sjukskrivningsmönster. Förutom den statliga finanspolitiken påverkas de offentliga finanserna även av beslut som sker på nivå. I tabell 4.23 analyseras sparandets förändring uppdelat på den del som beror av reformer och besparingar i den statliga budgeten (se tabell 4.11), förändringen av den kommunala sektorns sparande samt nettot av kapitalinkomster och ränteutgifter. Efter beaktande av dessa faktorer uppkommer en restpost som avspeglar övriga faktorers effekt på de offentliga finanserna som t.ex. förändrat beteende och förändrad samman- sättning av BNP som påverkar skatte- inkomsterna. förstärktes det offentliga sparandet av BNP. Det förbättrade konjunkturläget bidrog . Åtgärder i den statliga budgeten reducerade sparandet av BNP. Det motverkades emellertid av att den kommunala sektorn förstärkte sina finanser samt av att kraftigt sänkta ränteutgifter bidrog till en förbättring av sparandet av BNP. Den expansiva statliga finanspolitiken 2005 motsvarar av BNP. En stor del av detta består i ökade bidrag till den kommunala sektorn, som emellertid inte ökat sina utgifter i motsvarande mån utan fortsatt att stärka sina finanser. Ökade kapitalinkomster i form av aktieutdelningar bidrar också till en ökning av det offentliga sparandet. Det stora bidraget från övriga faktorer till förbättringen av sparandet beror delvis på att skatteinkomsterna och därmed överskottet enligt national- räkenskaperna sannolikt är underskattat. bidrar den väntade konjunk- turförbättringen till en förstärkning av de offent- liga finanserna av BNP. Den statliga finanspolitiken i form av åtgärder mot arbetslösheten, skattesänkningar m.m. uppgår till av BNP. Resursutnyttjandet i ekonomin ökar ytterligare och därmed sluts BNP- gapet, vilket förstärker sparandet av BNP. De beslutade åtgärderna i statsbudgeten har en i stort sett neutral effekt på det finansiella sparandet 2007 och 2008 medan ränteutgifterna ökar något. I frånvaro av tillkommande reformer så minskar de offentliga utgifterna som andel av BNP, medan inkomsterna i stort sett utvecklas i takt med BNP. Tabell 4.23 Förändringen av den offentliga sektorns finansiella sparande BNPgap, förändring i Källor: och . Regeringen redovisar här ett antal åtgärder på skatteområdet med effekter för och framåt. Flera av dessa åtgärder kommer att föreslås i särskilda propositioner och och redovisas därför i denna proposition som bedömningar. Vid beskattningen av förvärvsinkomster före- slås ett fullföljande av den kompensation för allmän pensionsavgift som inleddes . Som en del av fortsatt grön skatteväxling föreslås en höjning av grundavdraget och aviseras en sänk- ning av arbetsgivaravgifterna och löneskatterna för enmansföretag som anställer. Vidare föreslås förändringar i beräkningen av skiktgränserna vid uttag av statlig skatt, en höjning av milavdraget för resor till och från arbetet och i tjänsten och ett reducerat förmånsvärde för vissa miljöbilar. Vissa tekniska justeringar i uttaget av socialav- gifter föreslås, liksom förlängda övergångs- bestämmelser vid beskattningen av nordiska sjömän. En bedömning lämnas om ett förhöjt grundavdrag i stödområde A och kring beskatt- ningen av lånedatorer. På området för kapital-, egendoms- och före- tagsskatter föreslås en förändring i begräns- ningsregeln för fastighetsskatt och höjningar av fastighetsskatten på vattenkraftverk. Regeringen lämnar också en bedömning kring den fortsatta reformeringen av de s.k. 3:12-reglerna. En utred- ning om stiftelsebeskattning aviseras liksom kommande förslag om skattereduktion för stormfälld skog och om förändringar i skatte- reglerna till följd av ändringar i det s.k. fusions- direktivet. På energi- och miljöskatteområdet föreslås som en del av den fortsatta gröna skatteväx- lingen höjda fordonsskatter för lätta lastbilar och lätta bussar, höjningar av skatterna på kärn- kraftsel, naturgrus och avfall och höjda elskatter. En skatt på flygresor och skatt på avfall som förbränns aviseras. Förslag lämnas om sänkt koldioxidskatt för anläggningar som omfattas av EU:s system för handel med utsläppsrätter. En fortsatt avtrappning av energiskatte- avdraget för vindkraft föreslås. Bedömningar lämnas om den fortsatta reformeringen av näringslivets energibeskattning, om en fortsatt anpassning till energiskattedirektivet, om en fortsatt lägre energiskatt på el i norra och om ändringar i reglerna för uppbörd av energiskatten på el. För övriga punktskatter föreslås sänkt reklam- skatt samt höjda skatter på cigaretter och rulltobak. Vidare aviseras en tilläggsskatt på vissa alkoholdrycker. På mervärdesskatteområdet lämnas en bedömning med anledning av Mervärdesskatte- utredningens betänkande. Kommande förslag för att motverka skatte- fusk aviseras. En bedömning lämnas om vissa folkbokföringsfrågor. Förslag om och avise- ringar av krediteringar på skattekonton presen- teras. Vidare redovisas en bedömning kring den administrativa bördan av skattereglerna för före- tagen. I ett avslutande avsnitt redovisas de finansiella effekterna av de skatteförslag som lämnas i denna proposition och dessutom av kommande förslag som lämnas i propositioner och . Ärendet och dess beredning m.m. Lagförslag i de olika ärendena finns i kapitel 3. Såvitt gäller beredningen har, förutom vad som redovisas senare i detta kapitel, samtliga förslag beretts under hand med . Förslag lämnas om ändrad koldioxidbeskattning för bränslen som förbrukas i anläggningar som omfattas av utsläppshandel. Sålunda föreslås slopad koldioxidskatt för industrianläggningar som omfattas av handelssystemet och för högeffektiv kraftvärmeproduktion. För övriga anläggningar som omfattas av handelssystemet föreslås lägre koldioxidskattenivåer.