prop · GS03170 · 2005-05-31 00:00:00 — 3. andra utlänningar som har fått uppehållstillstånd med tillämpning av 2 kap. 3 § eller 4 § första stycket 5 utlänningslagen (1989:529) eller motsvarande äldre bestämmelser, 4. utlänningar som har fått uppehållstillstånd på grund av sin anknytning till en utlänning som avses under 13. Ersättning enligt 4 får lämnas endast för en utlänning som ansökt om uppehållstillstånd från det att den person som han eller hon har anknytning till först togs emot i en kommun. Denna lag träder i kraft . 1 Senaste lydelse 1996:1383. 2.11Förslag till lag om ändring i lagen (1994:137) om mottagande av asylsökande m.fl. Härigenom föreskrivs att 1 § lagen (1994:137) om mottagande av asylsökande m.fl. skall ha följande lydelse. Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse I denna lag ges bestämmelser om sysselsättning för och bistånd till stånd i enligt 3 kap. 2 eller stånd i enligt 4 kap. 1 eller 3 § utlänningslagen (1989:529) 2 § utlänningslagen (2005:000) (asylsökande), (asylsökande), stånd med tillfälligt skydd eller stånd med tillfälligt skydd eller skydd med stöd av bestäm- skydd med stöd av bestäm- melserna i 2 a kap. 2, 3, 4 eller 6 § melserna i 21 kap. 2, 3, 4 eller 6 § utlänningslagen och som inte är utlänningslagen och som inte är folkbokförda här i landet, eller folkbokförda här i landet, eller 3. har ansökt om uppehållstillstånd i och av särskilda skäl medgetts rätt att vistas här medan ansökan prövas. Den som omfattas av denna lag har inte rätt till bistånd enligt 4 kap. 1 § socialtjänstlagen (2001:453) för förmåner av motsvarande karaktär. Rätt till bistånd föreligger inte heller för bostadskostnader. Barn som saknar uppehållstillstånd och som inte vistas på en förläggning omfattas inte av denna lag, om de bor hos en vårdnadshavare som har uppehållstillstånd. Denna lag träder i kraft . 1 Senaste lydelse 2004:1377. För att genomföra sanktioner i enlighet med ett förordnande enligt 3 § första stycket får regeringen meddela föreskrifter om att en utlänning kan avvisas enligt utlänningslagen (2005:000), om Förslag till lag om ändring i lagen (1996:95) om Härigenom föreskrivs att 13 § lagen (1996:95) om vissa internationella sanktioner skall ha följande lydelse. 13 § För att genomföra sanktioner i enlighet med ett förordnande enligt 3 § första stycket får regeringen meddela föreskrifter om att en utlänning kan avvisas enligt utlänningslagen (1989:529), om 1.utlänningen skäligen kan antas ha hemvist i eller tillhöra en blockerad stat, och 2.utlänningen har begått eller avser att begå en handling som står i strid med antingen förbud enligt 4 § eller förbud i en sådan av Europeiska gemenskapen beslutad förordning som avses i 8 § andra stycket. Denna lag träder i kraft . 2.13Förslag till lag om ändring i lagen (1998:544) om vårdregister Härigenom föreskrivs att 7 § lagen (1998:544) om vårdregister skall ha följande lydelse. Personuppgifter som avses i 13 Personuppgifter som avses i 13 (1998:204) får inte användas som (1998:204) får inte användas som sökbegrepp i ett vårdregister. sökbegrepp i ett vårdregister. heller får uppgifter om att någon heller får uppgifter om att någon fått ekonomisk hjälp eller vård fått ekonomisk hjälp eller vård användas som sökbegrepp. användas som sökbegrepp. Det är trots förbudet i första stycket tillåtet att som sökbegrepp använda uppgifter om sjukdom och hälsotillstånd samt uppgifter om att någon varit föremål för tvångsingripande enligt lagen (1991:1128) om psykiatrisk tvångsvård eller lagen (1991:1129) om rättspsykiatrisk vård. Denna lag träder i kraft . 2.14Förslag till lag om ändring i lagen (1998:702) om garantipension Härigenom föreskrivs att 3 kap. 3 § lagen (1998:702) om garantipension skall ha följande lydelse. 3 kap. 2 eller 3 § utlänningslagen 4 kap. 1 eller 2 § utlänningslagen vilken han eller hon har varit vilken han eller hon har varit bosatt i sitt tidigare hemland från bosatt i sitt tidigare hemland från och med det kalenderår då den och med det kalenderår då den tidpunkten då han eller hon först tidpunkten då han eller hon först så stor andel av tiden i hemlandet så stor andel av tiden i hemlandet förhållandet mellan den tid under förhållandet mellan den tid under varit bosatt i , inräknad den varit bosatt i , inräknad den tid som avses i 2 §, från den första tid som avses i 2 §, från den första ankomsten till landet till och med ankomsten till landet till och med det kalenderår då han eller hon det kalenderår då han eller hon fyllde och hela tidsrymden fyllde och hela tidsrymden från det att den pensionssökande från det att den pensionssökande första gången kom till landet till första gången kom till landet till och med det kalenderår då han och med det kalenderår då han eller hon fyllde . eller hon fyllde . beräkningen skall bortses från tid beräkningen skall bortses från tid för vilken personen, vid bosättning för vilken personen, vid bosättning i , har rätt till pension från i , har rätt till pension från Med tid i hemlandet skall likställas tid då den pensionssökande före den första ankomsten till har befunnit sig i ett annat land där han eller hon har beretts en tillfällig . Denna lag träder i kraft . 1 Senaste lydelse 2002:318. Förslag till lag om ändring i lagen (1999:353) om Härigenom föreskrivs att 7 § lagen (1999:353) om rättspsykiatriskt forskningsregister skall ha följande lydelse. För varje person får det registreras sådana uppgifter ur domen som avser 1.utgången i ansvarsdelen, 2.utdömd påföljd eller meddelad påföljdseftergift, samt (1989:529). (2005:000). Denna lag träder i kraft . 2.16Förslag till lag om ändring i socialförsäkringslagen (1999:799) Härigenom föreskrivs att 3 kap. 3 och 11 §§ socialförsäkringslagen (1999:799) skall ha följande lydelse. får förmåner enligt 1 och får förmåner enligt 1 och 2 §§ utges tidigast från och med 2 §§ utges tidigast från och med den dag då ett sådant tillstånd den dag då ett sådant tillstånd börjar gälla men inte börjar gälla men inte tillbaka än före det att tillbaka än före det att synnerliga skäl, får förmåner utges synnerliga skäl, får förmåner utges även om uppehållstillstånd inte har även om uppehållstillstånd inte har Förmåner enligt första stycket betalas inte ut för tid då bistånd enligt lagen (1994:137) om mottagande av asylsökande m.fl. har lämnats till den försäkrade om förmånerna är av motsvarande karaktär. Den som enligt utlänningslagen Den som enligt utlänningslagen arbetstillstånd i eller ett arbetstillstånd i eller ett motsvarande verkan har inte rätt motsvarande verkan har inte rätt till förmåner enligt 4 och 5 §§ till förmåner enligt 4 och 5 §§ förrän ett sådant tillstånd har förrän ett sådant tillstånd har utges tidigast från och med den utges tidigast från och med den dag då tillståndet börjar gälla men dag då tillståndet börjar gälla men inte tillbaka än tre inte tillbaka än tre månader före det att tillståndet månader före det att tillståndet Begränsningarna i första stycket gäller inte arbetsskadeersättning enligt 5 § 1. Denna lag träder i kraft . 2.17Förslag till lag om ändring i lagen (2002:546) om behandling av personuppgifter i den arbetsmarknadspolitiska verksamheten Härigenom föreskrivs att 10 § lagen (2002:546) om behandling av personuppgifter i den arbetsmarknadspolitiska verksamheten skall ha följande lydelse. avses i 21 § personuppgiftslagen avses i 21 § personuppgiftslagen (1998:204) samt uppgifter om att (1998:204) samt uppgifter om att den enskilde har vårdats med stöd den enskilde har vårdats med stöd eller varit föremål för åtgärd enligt eller varit föremål för åtgärd enligt utlänningslagen (1989:529) utlänningslagen (2005:000) Denna lag träder i kraft . 3 Ärendet och dess beredning Efter bemyndigande av regeringen förordnade dåvarande statsrådet ordförande och ledamöter i en parlamentarisk kommitté med uppdrag bl.a. att ta ställning till en ny instans- och processordning vid tillämpning av utlännings- och medborgarskapslagstiftningen samt att göra viss översyn av utlänningslagen. Kommittén antog namnet Kommittén om ny instans- och processordning i utlänningsärenden, NIPU (UD 1997:04). NIPU lade fram slutbetänkandet Ökad rättssäkerhet i asylärenden (SOU 1999:16). En sammanfattning av NIPU:s betänkande och lagförslag finns i bilagorna 1 och 2. Betänkandet har remissbehandlats. En förteckning över remissinstanser finns i bilaga 3. En sammanställning av remissyttrandena finns tillgänglig i (UD1999/310/MAP). Efter bemyndigande av regeringen förordnade dåvarande statsrådet ledamöter i en interdepartemental arbetsgrupp med uppgift att utreda vissa frågor på utlänningsrättens och medborgarskapsrättens område, främst avseende instansordningen. Arbetsgruppen redovisade sitt uppdrag i departementspromemorian En specialdomstol för utlänningsärenden (Ds 2000:45). En sammanfattning av promemorian och dess lagförslag finns i bilagorna 4 och 5. Departementspromemorian har remissbehandlats. En förteckning över remissinstanserna finns i bilaga 6. En sammanställning av remissyttrandena finns tillgänglig i (UD1999/1549/MAP). I riksdagsbeslut har tillkännagivit för regeringen som sin mening vad socialförsäkringsutskottet anförde om att regeringen bör återkomma till med förslag till ny instans- och processordning i utlänningsärenden (bet. 2001/02:SfU2, rskr. 2001/02:6970). En lagrådsremiss om Ny instans- och processordning i utlänningsärenden överlämnades till Lagrådet . Lagrådet avlämnade sitt yttrande . Genom beslut bemyndigade regeringen dåvarande statsrådet att tillkalla en särskild utredare med uppdrag att utreda vissa frågor beträffande verkställighet av beslut om avvisning och utvisning, särskilt när det gäller ärenden där utlänningens identitet är oklar. Utredningen antog namnet Utredningen om översyn av regler och praxis vid verkställighet av avvisnings- och utvisningsbeslut, (UD 2002:02). Utredningen överlämnade betänkandet Verkställighet vid oklar identitet m.m. (SOU 2003:25) . Vissa delar av betänkandet behandlas i detta lagstiftningsärende. En sammanfattning av betänkandet och dess lagförslag i aktuella delar finns i bilagorna 7 och 8. Betänkandet har remissbehandlats. En förteckning över remissinstanserna finns i bilaga 9. En sammanställning av remissyttrandena finns tillgänglig i (UD2003/16392/MAP). beslutade regeringen att tillsätta en parlamentarisk kommitté (UD 2003:02) som med utgångspunkt lagrådsremiss samt Lagrådets yttrande bl.a. skulle göra en genomgång av utlänningslagens materiella bestämmelser och anpassa dessa till ett nytt system där överprövningen sker i domstol. Kommittén antog namnet av utlänningslagstiftningen. Den kommittén kallas i fortsättningen . lade fram betänkandet Utlänningslagstiftningen i ett domstolsperspektiv (SOU 2004:74). En sammanfattning av betänkande och lagförslag finns i bilagorna 10 och 11. Betänkandet har remissbehandlats. En förteckning över remissinstanser finns i bilaga 12. En sammanställning av remissyttrandena finns tillgänglig i (UD2004/34368/MAP). Med utgångspunkt års lagrådsremiss och Lagrådets yttrande, upprättades inom promemorian Ny prövning av beslut om avvisning och utvisning som vunnit laga kraft (UD2003/14872/MAP). Regeringen överlämnade den på promemorian grundade propositionen Prövning av verkställighetshinder i utlänningsärenden (prop. 2003/04:59) till . beslutade att avslå propositionen. upprättades inom departementet promemorian Verkställighetsärenden och muntlig förhandling i en ny instans- och processordning i utlänningsärenden (UD2004/51921/MAP). En sammanfattning av promemorian och dess lagförslag finns i bilagorna 13 och 14. Promemorian har remissbehandlats. En förteckning över remissinstanserna finns i bilaga 15. En sammanställning av remissyttrandena finns tillgänglig i (UD2004/51921/MAP). Efter en överenskommelse om budgeten för om att lägga ned och att överprövningen av utlännings- och medborgarskapsärenden därefter skall ske i allmänna förvaltningsdomstolar har de lagförslag som läggs fram i detta ärende beretts vid överläggningar mellan regeringen, och . Regeringen, och har skilda uppfattningar i en rad frågor på det migrationspolitiska området, vilket exempelvis framgår av olika reservationer till ovan nämnda utredningar och betänkanden. Det förhållandet kvarstår även om man i detta ärende lyckats nå en överenskommelse. De förslag som överenskommits utgår från betänkandena av de parlamentariska kommittéerna NIPU och . Därutöver vägs in innehållet lagrådsremiss och Lagrådets synpunkter på denna samt övriga nämnda utredningar och promemorior jämte vad som kommit fram under remissbehandlingen av dessa. De lagändringar som genomförts efter NIPU:s förslag beaktas i detta lagstiftningsärende. utlänningslag (1989:529) kallas fortsättningsvis UtlL och förslaget till ny utlänningslag NUtlL. Utlänningsförordningen (1989:547) kallas fortsättningsvis UtlF. Regeringen beslutade att inhämta Lagrådets yttrande över de förslag som finns i bilaga 16. Lagrådet har på anförda skäl framhållit att det inte kan tillstyrka det Om förslaget skulle läggas till grund för lagstiftning har Lagrådet lämnat synpunkter på de föreslagna Regeringen har på de flesta punkter följt Lagrådets förslag såvitt gäller de enskilda bestämmelserna. redaktionella ändringar gjorts i lagtexten. Lagrådets synpunkter i avsnitten 6, 7.2.2, 7.2.6, 7.2.7, 7.3.3, 11.3.2, 11.3.3, 11.4.6, 12.2.2, 13.2, 15.2, 19.2.1 och 23.2.1 samt i Lagrådets yttrande finns i bilaga 17. 4.1Handläggning av förvaltningsärenden i allmänhet Förvaltningsmyndigheternas handläggning av ärenden regleras i första hand i förvaltningslagen (1986:223, FL). Bestämmelserna i förvaltningslagen gäller inte om en annan lag eller en förordning innehåller en avvikande bestämmelse. De bestämmelser i förvaltningslagen som närmast är av intresse i detta sammanhang är de som gäller muntlig handläggning, motivering av beslut och omprövning av beslut. Om muntlig handläggning (14 § FL) gäller att en part som vill lämna uppgifter muntligt i ett ärende som avser myndighetsutövning mot någon enskild skall få tillfälle till det, under förutsättning att det kan ske med hänsyn till arbetets behöriga gång. I andra fall bestämmer myndigheten om handläggningen skall vara muntlig. Myndigheten skall särskilt beakta att muntlig handläggning kan underlätta för den enskilde att ha med myndigheten att göra. Med muntlig handläggning i förvaltningslagens mening avses inte bara en formell förhandling utan också mer informella kontakter som telefonsamtal och sammanträffanden. Bestämmelsen ger inte parten rätt att kräva ett formellt sammanträde eller förhandling. Parten kan inte heller kräva att få tala med den som är beslutsfattare i ärendet, utan myndigheten kan i princip hänvisa honom eller henne till någon annan lämplig tjänsteman. Det naturliga är dock att den som har det närmaste ansvaret för beredningen av ärendet tar hand om kontakterna med parten. Om beslutsmotivering (20 § FL) gäller att ett beslut varigenom en myndighet avgör ett ärende som avser myndighetsutövning mot någon enskild skall innehålla de skäl som har bestämt utgången. I vissa fall får dock skälen utelämnas helt eller delvis, bl.a. om beslutet inte går någon part emot eller om det av någon annan anledning är uppenbart obehövligt att upplysa om skälen. Andra anledningar att utelämna skälen kan vara att det är nödvändigt med hänsyn till rikets säkerhet, skyddet för enskildas personliga eller ekonomiska förhållanden eller något jämförbart förhållande, eller om ärendet är så brådskande att det inte finns tid att utforma skälen. Har skälen utelämnats, bör myndigheten på begäran av en part om möjligt upplysa honom eller henne om dem i efterhand. Om omprövning av beslut (27 § FL) gäller att myndigheten skall ändra ett beslut som den har meddelat som första instans, om den finner att beslutet är uppenbart oriktigt på grund av nya omständigheter eller av någon annan anledning, om det kan ske snabbt och enkelt och utan att det blir till nackdel för någon enskild part. Skyldigheten att ompröva gäller inte, om myndigheten har överlämnat handlingarna i ärendet till en högre instans eller om det i annat fall finns särskilda skäl mot att myndigheten 4.2 Handläggning av utlännings- och medborgarskapsärenden Ärenden som rör visering, uppehållstillstånd och arbetstillstånd prövas enligt huvudregeln i 2 kap. 7 § UtlL av . Ärenden kan också i vissa fall prövas av () eller av andra myndigheter. Även frågor om avvisning och om utvisning prövas enligt huvudregeln av (4 kap. 4 och 5 §§ UtlL). Här bortses från frågor om utvisning som särskild rättsverkan vid brott, där beslut fattas av den domstol som handlägger brottmålet, och från frågor om avvisning utan anknytning till asylfrågor, då frågan prövas av polismyndigheten. Verket beslutar vidare i ärenden om flyktingförklaring och främlingspass enligt utlänningslagen samt om medborgarskap enligt lagen (2001:82) om svenskt medborgarskap. Vissa beslut fattas också av verket under ett ärendes gång. Det gäller exempelvis beslut om förvar och om offentligt biträde. flyttades hela utredningsansvaret för ärenden om uppehållstillstånd samt ärenden om svenskt medborgarskap över från polismyndigheterna till . fick verket ansvaret för förvarsverksamheten. har från också fått huvudansvaret för verkställighet av beslut om avvisning och utvisning. beslut om avvisning och utvisning kan överklagas till . kan också beslut om avslag på ansökningar om uppehållstillstånd överklagas, även om de inte innebär att utlänningen avvisas eller utvisas. överklagas vidare verkets beslut i ärenden om flyktingförklaring och resedokument samt i medborgarskapsärenden. Vissa andra beslut överklagas till allmän förvaltningsdomstol. Regeringen, som innan inrättades prövade samtliga överklaganden av beslut, prövar alltjämt ett mindre antal utlänningsärenden och medborgarskapsärenden. En förutsättning för att ett enskilt ärende enligt utlänningslagen eller medborgarskapslagen skall komma under regeringens prövning är att ärendet lämnas över dit från eller . I medborgarskapsärenden där hos har föreslagit att ansökan avslås av skäl som rör rikets säkerhet eller allmän säkerhet, får dock beslut överklagas till regeringen. är central förvaltningsmyndighet för verksamhet inom migrationsområdet och skall verka för att handläggningen av ärenden enligt utlännings- och medborgarskapslagstiftningen är rättssäker och effektiv. Bestämmelser om finns främst i utlänningslagen och i förordningen (2004:294) med instruktion för . Den centrala utlänningsmyndigheten hette tidigare men namnet ändrades till . I fortsättningen används för enkelhetens skull namnet genomgående. En ansökan om uppehållstillstånd som görs här i landet skall ges in till . Det är också verket som gör utredning i ärendet och som förordnar offentligt biträde i ärenden om avvisning eller utvisning. I 11 kap. 1 § UtlL föreskrivs att en utlänning som ansöker om asyl får avvisas endast om muntlig handläggning ingått i handläggning av ärendet. Det är dock inte säkert att den handläggare hos som gjort utredningen också kommer att delta i beslutet i ärendet. Vid överklagande skall pröva om överklagandet har kommit in i rätt tid och om det finns skäl att ompröva beslutet enligt bestämmelserna i 27 § FL. är en förvaltningsmyndighet med domstolsliknande uppgifter. Den handlägger ärenden enligt utlänningslagen och lagen om svenskt medborgarskap som överklagas till nämnden från eller som överlämnas till nämnden av verket för avgörande. Nämnden handlägger också nya ansökningar (s.k. NUT- ärenden) om uppehållstillstånd som görs efter ett lagakraftvunnet beslut om avvisning eller utvisning. Bestämmelser om finns främst i 7 kap. UtlL och i förordningen (1991:1817) med instruktion för . består enligt 7 kap. 3 § andra stycket UtlL av ordförande, varav en är generaldirektör och myndighetens chef, och övriga ledamöter till det antal regeringen bestämmer. Det skall också finnas ersättare för ordförande. Utöver generaldirektören skall det enligt nämndens instruktion finnas minst två ordförande, tre ersättare för ordförande och femton andra ledamöter. Ordförande och ersättare för ordförande skall vara jurister och ha erfarenhet av tjänstgöring som domare eller annan likvärdig erfarenhet (7 kap. 3 § andra stycket UtlL). I förarbetena (prop. 1991/92:30 s. 40 och 53, bet. 1991/92:SfU4 s. 9) diskuterades frågan om det borde krävas att ordförandena var eller hade varit ordinarie domare. Därvid uttalades att ett sådant kvalifikationskrav syntes onödigt begränsa urvalet när det gäller att finna personer lämpade för och intresserade av en tjänstgöring av aktuellt slag. Däremot borde det krävas juridisk utbildning och normalt även domarerfarenhet. huvudsakligt mönster av vad som gäller i andra liknande sammanhang. Med likvärdig erfarenhet avses exempelvis vetenskaplig meritering inom förvaltningsrätt eller internationell rätt. jurister som har stor praktisk erfarenhet av ifrågavarande ärenden men som inte genomgått domarutbildning. De övriga ledamöterna utses av regeringen efter förslag av de politiska är beslutsför i olika sammansättningar. Huvudregeln är att nämnden är beslutsför med en ordförande och två andra ledamöter (5 § instruktionen). Om det uppkommer en fråga av principiell betydelse i ett ärende eller en fråga om att ändra nämndens praxis får det beslutas att ärendet skall avgöras av minst två ordförande och minst fyra andra ledamöter. I denna utökade sammansättning skall generaldirektören normalt delta i avgörandet. En ordförande får ensam avgöra bl.a. frågor om inhibition, frågor om förvar eller uppsikt, ärenden om s.k. ny ansökan och andra frågor, om prövningen är av enkelt slag (7 § instruktionen). Ordföranden beslutar i ärendet eller avgör om det skall föredras även I vissa fall kallas utlänningen och även andra personer till muntlig handläggning. gäller också att nämnden får lämna över avgörandet i vissa ärenden till andra än en ordförande (7 § andra stycket Det gäller ärenden om svenskt medborgarskap och om uppehållstillstånd i anknytningsfall, om prövningen är av enkelt slag och ansökan görs från annat land och inte omfattas av . förutsättning är vidare att den tjänsteman som får avgöra ärendet är jurist och har särskild erfarenhet av verksamheten. Om muntlig handläggning gäller enligt 11 kap. 1 § UtlL att sådan skall ingå, om det kan anses vara till fördel för utredningen eller på annat sätt bidra till ett snabbt avgörande. Muntlig handläggning skall även annars företas på utlänningens begäran, om det inte står klart att en sådan handläggning är obehövlig i asylärendet. omfattas av skall muntlig handläggning hållas i ärenden om utvisning eller vägran att förnya ett uppehållstillstånd samt som huvudregel, om utlänningen begär det, i ärenden som rör avvisning eller vägran att bevilja uppehållstillstånd. har rätt att besluta om formen för den muntliga handläggningen från fall till fall. I förarbetena till regelns nuvarande lydelse påpekar dock regeringen (prop. 1996/97:25 s. 201 f.) att det är lämpligt att den nämndsammansättning som avgör ärendet deltar i den Sedan bestämmelserna om muntlig handläggning i asylärenden ändrades har antalet muntliga handläggningar i sammansättning med ordförande och andra I fråga om beslutsmotiveringar gäller samma regler som vid i huvudsak förvaltningslagens regler. Ett mindre antal utlänningsärenden prövas alltjämt av regeringen. Regeringens prövning förutsätter att det enskilda ärendet överlämnas dit sådant överlämnande beskrivs närmare i avsnitt 4.3.2. Såväl som kan lämna över ett ärende rörande svenskt medborgarskap till regeringen, om det bedöms vara av särskild vikt för tillämpningen av lagen om svenskt överklagas vidare enligt lagen om svenskt medborgarskap direkt till Beslut som kan verkställas I vissa andra länder finns särskilda processuella regler för förfarandet i ärenden där en asylansökan anses uppenbart ogrundad. någon särskild procedur för sådana ärenden, men kan i vissa fall förordna att dess beslut får verkställas, fastän det inte har vunnit laga kraft (omedelbar verkställighet).