prop · GS0360 · 2005-03-17 00:00:00 — Strategin syftar till att ge riktlinjer för unionens insatser på narkotikaområdet och kommer att utgöra basen för de kommande handlingsplanerna. godkändes också formellt rambeslut /757/RIF om minimibestämmelser för brottsrekvisit och påföljder för olaglig narkotikahandel. Vidare antogs en av initierad rådsresolution (11267/04) om cannabis något som får ses som en framgång för den restriktiva narkotikapolitiken. och rådets förordning (EG) nr 273/2004 om narkoti- kaprekursorer antogs . Förordningen träder i kraft och ersätter då rådets direktiv /109/EEG av om tillverkning och utsläppande på marknaden av vissa ämnen som används vid illegal tillverkning av narkotiska preparat och psykotropa ämnen. antog rådet förordning (EG) nr 111/2005 om regler för övervakning av handeln med narkotikaprekursorer mellan gemenskapen och tredjeländer. Denna ersätter rådets förordning (EEG) nr 3677/90 av om åtgärder för att försvåra avledningen av vissa ämnen för olaglig framställning av narkotika och psykotropa ämnen. Innehållet i de nya förordningarna är i huvudsak detsamma som i det direktiv respektive den förordning de ersätter. Vissa bestämmelser har dock förtydligats så att det t.ex. klargörs att även naturprodukter som innehåller en narkotikaprekursor kan omfattas av övervakningen. Vidare har vissa bestämmelser som rör kontroll över handeln skärpts för att ytterligare försvåra avledning av narkotikaprekursorer till marknaden för olaglig narkotikatillverkning. Detta gäller bl.a. mellanhänders verksam- het med att underlätta handeln med narkotikaprekursorer mellan tredje- länder. 24.4.1Europeiskt centrum för förebyggande och kontroll av sjukdomar till beslutades och rådets förordning (EG) nr 851/2004 om inrättandet av ett europeiskt centrum för förebyggande och kontroll av sjukdomar. Centrets huvuduppgifter är epidemiologisk över- vakning, tidig varning och tidiga åtgärder, vetenskapliga yttranden, teknisk assistans till medlemsstaterna och tredje land samt stöd och utveckling för EU-beredskap vid hälsohot. Centret kommer att verka i nära samarbete med den expertis som finns i medlemsstaterna. Vid Euro- peiska rådets möte beslutades att det kommande centret skulle lokaliseras i . Regeringen beslutade att det ska lokaliseras till , eller i en till angränsande, kom- mun. kommer centret att börja fungera som en fristå- ende myndighet. har behovet av ökad samverkan i frågor som rör beredskap mot pandemisk (global epidemi) spridning av influensa återkommande varit föremål för diskussion på flera rådsmöten. Bland annat har man kommit överens om att utvidga hälsosäkerhetskommitténs mandat till att Skr. 2004/05:60 även omfatta frågor som rör influensapandemiberedskap. Ett annat viktigt område är den översyn av det internationella hälsoregle- mentet som inletts inom WHO. Medlemsstaterna och kommissionen har under förhandlingarna agerat gemensamt för att få till stånd ett effektivt övervakningssystem för smittsamma sjukdomar och andra allvarliga gränsöverskridande hälsohot. hölls en särskild session om hiv/aids i . Vid denna session ställde sig ledare från alla världens länder bakom en deklaration om behovet av omedelbara åtgärder för att bekämpa hiv/aids och dess följdverkningar, den s.k. UNGASS-deklarationen. Ett ministermöte i hölls som en uppföljning av det åtagande som UNGASS-deklarationen innebär och syftade till att ge ett europeiskt ramverk. Detta vidareutvecklades under ett ministermöte i med fokus på hur EU kan samarbeta med sina grannländer i kampen mot hiv/aids. Inför ministermötet i presenterade kommissionen ett arbets- dokument (C (2004) 3414) avseende behovet av en samordnad strategi för att bekämpa hiv/aids inom Europeiska unionen och angränsande länder. Arbetsdokumentet innefattar ett antal konkreta insatser som kom- missionen avser genomföra fram till slutet av 2005 för att förstärka arbetet mot hiv/aids. Under rådets möte (sysselsättning och socialpolitik, hälso- och sjuk- vård samt konsumentfrågor) hölls en riktlinjedebatt med utgångspunkt i de frågor som kommissionen tagit upp i sitt arbets- dokument. De aspekter som främst fördes fram var behovet av samarbete kring forskning samt att stigma motverkas och mänskliga rättigheter garanteras för dem som är smittade. 25 Hälso- och sjukvård Europeiskt samarbete kring hälso- och sjukvårdsfrågor och patienters rörlighet slutfördes arbetet i den så kallade högnivåprocessen, där medlemsstaternas ansvariga ministrar på hälso- och sjukvårdsområdet, arbetat med bl.a. frågor om hur de nationella hälso- och sjukvårdssystem- en kan samarbeta kring frågor med ett europeiskt mervärde. har diskussioner förts om hur slutsatserna från denna högnivåprocess bäst ska föras vidare. Bland annat har en ny högnivå- grupp med politiska företrädare från de olika medlemsstaterna inrättats Skr. 2004/05:60 under . Undergrupper till denna grupp har också inrättats, där de viktigaste framtidsfrågorna för de europeiska hälso- och sjukvårdssystemen diskuterats, bl.a. gränsöverskridande hälso- och sjuk- vård, referenscentra och e-hälsovård. har konsumentfrågorna enbart behandlats av konkurrens- kraftsrådet, dvs. inre marknad, industri och forskning, och således inte av , dvs. sysselsättning, socialpolitik, hälso- och sjukvård samt konsumentfrågor. Avstämningar med och har skett löpande. 26.1Samarbete mellan tillsynsmyndigheter för att förbättra konsumentskyddet och rådets förordning (EG) 2006/2004 om samarbete mellan de nationella tillsynsmyndigheter som ansvarar för konsument- skyddslagstiftningen (förordningen om konsumentskyddssamarbete) an- togs formellt . Avsikten med förordningen är att få till stånd en bättre kontroll av att de lagar som ska skydda konsumenternas ekonomiska intressen vid gränsöverskridande handel verkligen efterlevs. Förordningen innebär att ett nätverk av offentliga tillsynsmyndigheter upprättas. Tillsynsmyndigheterna kan vidta åtgärder mot näringsidkare inom sitt rättskipningsområde oavsett var de berörda konsumenterna finns. Dessutom kan tillsynsmyndigheterna göra samordnade aktioner. Förordningen fastslår vilka rättigheter och skyldigheter de nationella tillsynsmyndigheterna ska ha när de samarbetar. En databas ska byggas upp av kommissionen för att klassificera och registrera överträdelser samt underlätta kommunikationen mellan tillsynsmyndigheterna. Vidare ska en kommitté inrättas för att lösa problem och utveckla en samsyn när det gäller tolkningen av det gemensamma regelverket. Förordningen innebär också att överenskommelser om ömsesidigt bistånd med tredjeland och behöriga internationella organisationer kan ingås. En faktapromemoria har ingetts till (2003/04 FPM:27). 26.2Gemensam ståndpunkt om otillbörliga affärsmetoder Rådet träffade en politisk överenskommelse om direktiv- förslaget om otillbörliga affärsmetoder som tillämpas av näringsidkare gentemot konsumenter på den inre marknaden (KOM (2003) 356). Direktivförslaget siktar på en fullständig harmonisering när det gäller otillbörliga affärsmetoder som skadar konsumenternas ekonomiska intressen. och reserverade sig mot förslaget i en gemensam deklaration. Skälet till detta var risken för att förslaget kommer att leda till att konsumentskyddet försämras i de medlemsstater som har ett högre konsumentskydd än gällande minimiregler. 2004/05:60 förslaget kan medlemsstaterna ha kvar ett högre konsumentskydd enbart Kommissionen ska undersöka möjligheten att harmonisera de områden som inte är harmoniserade. antogs en gemensam ståndpunkt av rådet och förslaget översändes till Europa- parlamentet för en andra behandling. En not har överlämnats till . Direktivet förväntas bli antaget . Nordiska ministerrådets ämbetsmannakommitté för konsumentfrågor har tagit initiativ till ett projekt för att analysera vilken påverkan ett direktiv om otillbörliga affärsmetoder kommer att ha på den nordiska marknadsföringslagstiftningen. En faktapromemoria har ingetts till riks- dagen (2003/04 FPM:32). 26.3Ännu inget beslut om säljfrämjande åtgärder Förordningsförslaget angående säljfrämjande åtgärder på den inre mark- naden (KOM (2001) 546 slutlig) diskuterades intensivt . Både inför rådsmötet och inför rådsmötet var målsättningen att uppnå en politisk överenskommelse. Detta lyckades inte. En anled- ning var att några medlemsstater önskar en reglering i form av ett direktiv i stället för i form av en förordning. stödjer förslaget i sin nuvarande lydelse. Det huvudsakliga syftet med förslaget är att undanröja förbud och restriktioner i medlemsstaterna som rör kom- binerade erbjudanden bl.a. i form av rabatter, gåvor, säljfrämjande tävlingar och spel. ska förslaget tillgodose ett högt konsument- skydd. Bland annat alkohol, tobak samt försäljning under självkostnads- pris har undantagits från tillämpningsområdet. lotterier omfattas inte heller av förslaget. En faktapromemoria har ingetts till (2001/02 FPM:82). 26.4Omarbetat förslag till nytt direktiv om konsumentkrediter lade kommissionen fram ett förslag till nytt konsu- mentkreditdirektiv (KOM (2002) 443). Förslaget syftade till att skapa bättre förutsättningar för en inre marknad för konsumentkrediter samt att säkerställa en hög nivå på konsumentskyddet. Detta skulle åstadkommas framför allt genom att i högre grad harmonisera medlemsstaternas regler på området. I förslaget fanns bestämmelser om bl.a. information och rådgivning före avtal, kreditprövning, ångerrätt, förtidsbetalning samt registrering och kontroll av kreditgivare. Förslaget kritiserades dock på en rad punkter dock inte de övergrip- ande målen av såväl medlemsstaterna som . Kom- missionen har arbetat om förslaget och därvid meddelat att man godtagit en rad av de ändringsförslag som och medlemsstaterna fört fram. avvaktas det omarbetade för- slaget från kommissionen i sammanställt skick. Därefter fortsätter dis- kussionerna. Skräppost (spam) och modemkapningar presenterade kommissionen ett meddelande om skräppost (KOM (2004) 28 slutlig). I meddelandet anges vilka åtgärder kommis- sionen anser vara nödvändiga för att komplettera EU-förbudet mot skräp- postreklam Bland annat omnämns effektiv tillsyn, självreglering, teknis- ka lösningar, ökad konsumentmedvetenhet och internationellt samarbete. Rådsslutsatser med anledning av meddelandet antogs . Råds- slutsatserna framhåller särskilt betydelsen av internationellt samarbete. har rådet vidare antagit slutsatser som tar upp ett antal kortsiktiga åtgärder för att komma till rätta med skräppost. Det handlar bl.a. om att utvärdera om skillnaderna i nationell lagstiftning försvårar möjligheterna till gränsöverskridande samarbete. Vidare ska det utredas om gemenskapens finansierings-program kan användas för att stimulera utvecklingen av tekniska lösningar mot skäppost. Slutsatserna innebär även att ett utökat informationsutbyte ska ske mellan medlemsstaterna om dessa frågor. Kommissionen uppmanas att inta en aktiv roll i det internationella samarbetet. Det hot skräpposten innebär mot informa- tionssamhället genom kopplingen till virusspridning, bedrägerier och andra olagliga aktiviteter betonas. På ett rådsmöte tog upp problemet med modem- kapningar och efterlyste en analys av dels av läget inom gemenskapen, dels förutsättningarna för gemensamma åtgärder. 26.6Fortsatt arbete för ökad produktsäkerhet och säkra tjänster och rådets direktiv /95/EG av om allmän produktsäkerhet trädde i kraft . Direktivet har i huvudsak genomförts genom den nya produktsäkerhets- lagen (SFS 2004:451). För att underlätta ett effektivt genomförande av direktivet har riktlinjer och vägledande dokument tagits fram genom ett kommittéförfarande. Arbete har vidare bedrivits på expertgruppsnivå med förslag till ett nytt leksaksdirektiv, som planeras till . När det gäller tjänsters säkerhet har kommissionen, som en följd av rådets resolution , fortsatt sitt arbete med att utreda frågan. 26.7Nätverk för konsumentinformation och tvistlösning Kommissionen har med hjälp av två konsultfirmor utvärderat verksamheten inom dels nätverket för konsumentinformation och rådgiv- ning (European Consumer Center, ECC), dels nätverket för tvistlösning utanför domstol (, EEJ-net). Slutsatsen är att nätverken fungerat bra och att de fyller en viktig funktion när det gäller att underlätta för konsumenterna att utnyttja den inre marknaden. Kommissionen har förberett en sammanslagning av nätverken, som blir verksamt från . DEL 6 KONKURRENSKRAFTSFRÅGOR INRE MARKNADEN, INDUSTRI OCH FORSKNING 27 Inre marknadens utveckling Den inre marknaden står i centrum för Lissabonstrategin som ett element för ekonomisk tillväxt och ökad sysselsättning. De mer konkreta resultaten är bl.a. beslut gällande ömsesidigt erkännande av yrkeskvalifikationer, gränsöverskridande fusioner och ökad rörlighet för familjer till tredjelandsmedborgare. Tjänsteområdet är utpekat som ett av de viktigaste områdena för fortsatt tillväxt i och förhandlingarna om ett tjänstedirektiv har inletts. Den påtagliga ökningen av hinder på den utvidgade inre marknaden visar att grundinstrumenten för den inre marknadens funktion fortsatt är viktiga att utveckla och förbättra. Ett fun- gerande administrativt samarbete och informella strukturer för lösande av problem har en viktig roll att spela. rapporten blir en viktig del i utformningen av konkurrenskraftsrådets inspel till Europeiska rådets vårmöte. Genomförande av direktiv, en effektiv inre marknad för tjänster och handlingsplanen för finansiella tjänster är prioriterade frågor. De irländska och nederländska ordförandeskapen har haft en ambition att uppnå en integrering av alla frågor som hanteras i konkurrenskraftsrådet i syfte att bidra till att uppnå Lissabonmålen. En ökad användning av hög- nivågruppen för konkurrenskraft har skett och flera diskussionsunderlag och tankepapper har arbetats fram . Det nederländska ordför- andeskapet har använt dagen innan rådsmötena för informella möten i syfte att främja diskussionerna vid rådsmötet. Inför varje möte har sam- råd med skett. Samsyn har gällt i alla principiellt viktiga frågor. 27.2Kommissionens strategi för den inre marknaden Kommissionen lanserade en strategi för den inre marknaden . Strategin har därefter reviderats (, 2001 och 2002). Strategin har kommit att få stor betydelse som vägvisare och politiskt påtryckningsmedel för olika initiativ på den inre marknaden. presenterade kommissionen en strategi (KOM (2003) 238) för den inre marknaden 20032006 som fortfarande gäller, se faktaprome- moria 2002/03:FPM86. Strategin innehåller analys och förslag på åtgär- der på tio centrala områden. Den övergripande målsättningen för kom- missionen är att få den inre marknaden att växa och fungera i takt med Skr. 2004/05:60 utvidgningen och möjliggöra Lissabonmålen 2010. presenterade kommissionen den första genomförande- rapporten (KOM (2004) 22) för strategin. Rapporten utgjorde en del av det övergripande s.k. genomförandepaketet som också innehöll rapport om genomförandet av de allmänna ekonomiska riktlinjerna och syssel- sättningsriktlinjerna. Man kunde konstatera att över hälften av åtgärderna på den inre marknaden som skulle ha genomförts senast utgången av 2003 var genomförda. Tyvärr kvarstod frågan om gemenskapspatentet och en del andra centrala rättsakter. Kommissionen påpekade också i sin genomför- anderapport att det var viktigt att se över styrelseformerna på den inre marknaden och förbättra samarbetet mellan medlemsstaterna. Nästa genomföranderapport presenteras . 27.2.1Resultattavlan för den inre marknaden samt genomförande av direktiv Kommissionens resultattavla för den inre marknaden publicerades och visade ett genomförandeunderskott för antagna direktiv om igenom- snitt . har ett underskott om . Endast Dan- ark, , , och uppnår 1,5 proentmålet. Överträdelseärendena minskar endast marginellt, trots ambitiös målsätt- ning om en 50 procentig minskning . har en mycket god placering och förbättrar sig dessutom i antal fall; från 32 till 28 fall. Två länder i EU står ensamma för av ärendena. Resultattavlan innehöll också en undersökning av prisnivåerna i de nya medlemsstaterna. Kommissionen förväntar sig att utvidgningen kommer att leda till en större konvergens. Vid jämförelse av en blandad varukorg ligger ungefär i mitten. 27.3Bättre och enklare regler i EU Att förbättra och förenkla EU: s regler har länge varit en av unionens ut- talade prioriteringar och är fortsatt en av de svenska profilfrågorna. 27.3.1Handlingsram för förenkling av gemenskapslagstiftning presenterade kommissionen ett meddelande (KOM (2003) 71 slutlig) med en handlingsram och riktlinjer för översynen av gemenskapslagstiftningens disposition, presentation och proportionalitet. Handlingsramen utgjorde en uppföljning av det tidigare SLIM-initiativet (Simpler Legislation for the Internal Market) som sträckte sig över perioden 20032004 och omfattade all gemenskapslagstiftning. Företagspaneler en möjlighet för företagen att granska Den europeiska företagstestpanelen (European Business Test Panel, EBTP), som består av 2539 företag av olika storlek, har sedan starten genomfört tre konsultationer om EG-regler som rör skatter, offentlig upphandling och ömsesidigt erkännande. står förslag om anti-diskriminering och nya metoden som priori- terade på kommissionens kortlista på nya områden att skicka ut för konsultation. Organisationen som leds av kommissionen är ett bra verk- tyg och mätinstrument i att testa nya EU-förslag i näringslivet på basis av principen 10 frågor10 minuter. De nya medlemsstaterna deltar i panelen 2005. har anmält 94 företag till panelen. 27.4Administrativt samarbete/SOLVIT Åtgärder för en väl fungerande marknad är en ständigt pågående process som ställer höga krav på kommissionen och medlemsstaterna. finns ett nätverk för att lösa gränsöverskridande handelshinder mellan EU/EFTA och EES-länderna. I är det som är nationell kontaktpunkt. Dit kan såväl privatpersoner som företag vända sig när de stöter på hinder till den fria rörligheten av varor, tjänster, personer och kapital. Den gemensamma databasen för lösande av handelshinder (SOLVIT) drogs igång (KOM (2001) 702). Alltsedan systemen inrättades har ca 600 hinder anmälts till Kommers- kollegium. De flesta hinder rör varor (367), ofta olika produktkrav relate- rade till hälsa, miljö och säkerhet. Ett vanligt förekommande problem gäller personbilar, motorcyklar och där privatpersoner drabbas av hinder vid import. Ärenden som rör hinder för den fria rörligheten för tjänster uppgår till 109 och för personers fria rörlighet till 96. Jämfört har ärendeströmningen fördubblats. Till följd av den handlingsplan om modernare bolagsrätt och effektivare företagsstyrning i EU som kommissionen presenterade har flera förslag och rekommendationer på det associationsrättsliga området Rådet antog en allmän inriktning om ett förslag till ett tionde bolagsrättsligt direktiv om gräns-över- skridande fusion av bolag med begränsat ansvar (KOM (2003) 703 Parlamentet förväntas anta förslaget . av förslaget finns i faktapromemoria 2003/04:FPM48. till att underlätta gränsöverskridande sammanslagningar mellan bolag och är främst avsett för små och medelstora företag som på grund av sin storlek och sitt lägre aktiekapital inte lämpligen kan fusioneras till ett Kommissionen har vidare lämnat ett förslag om ändringar i det andra bolagsrättsliga direktivet om kapitalskydd (KOM (2004) 730 Ändringarna syftar främst till förenklingar men avser också att Kommissionen antog mot bakgrund av handlingsplanen två Skr. 2004/05:60 rekommendationer om företagsstyrning, dels en rekommendation om er- sättning till företagsledningar, dels en rekommendation om oberoende styrelseledamöter. Rekommendationerna finns i engelsk lydelse tillgäng- liga på kommissionens webbplats. Kommissionen har i enlighet med förfarandet i den s.k. IAS-förord- ningen (förordning (EG) nr 1606/2002) fortsatt att anta ett antal nya och förändrade internationella redovisningsstandarder för tillämpning av börsnoterade europeiska företag . Redovisnings- standarderna publiceras successivt i EU:s officiella tidning så snart över- sättningarna färdigställts. Arbetet med att anta ett heltäckande regelverk för de börsnoterade företagens finansiella rapportering förväntas i viss ut- sträckning fortsätta även . Kommissionen överlämnade ett förslag till direktiv (KOM (2004) 725 slutlig) med ändringar i det fjärde och det sjunde bolags- rättsliga direktivet (78/660/EEG och 83/349/EEG). Förslagen syftar till att stärka förtroendet för företagens finansiella rapportering. Arbetet i rådet inleds . Ett förslag till ett nytt åttonde bolagsrättsligt direktiv om lagstadgad revision har behandlats i rådets arbetsgrupp för revisionsfrågor. En redo- görelse för förslaget har lämnats i faktapromemoria 2003/04: FPM106. antog en gemensam ståndpunkt beträffande direktivförslaget, som innehåller ett omfattande regelverk om bl.a. vilka krav som ska ställas på revisorer som utför lagstadgad revision. deltog även vid möten i EU:s föreskrivande redovisnings- kommitté, kontaktkommittén för redovisningsfrågor och kommissionens kommitté för revisorsfrågor. Vid mötet i den senare diskuterades bl.a. införlivandet av internationella revisionsstandarder i EG-rätten. 27.7EG-direktiv inom legal metrologi antogs rådets och parlamentets direktiv om legala mätin- strument (2004/22/EG). Det ersätter och moderniserar ett flertal äldre de- Med legala mätinstrument avses sådana som används vid ekonomiska transaktioner, där betalning sker utifrån mått, volym- eller viktenheter, eller i bevissammanhang. strument som regleras är vatten, värme-, gas och elmätare, taxametrar, vågar och bränslepumpar. Direktivet omfattar tio mätinstrumentgrupper och är utformat enligt den nya metoden. De grundläggande metrologiska kraven är utformade som prestandakrav och inte som konstruktionsspecifikationer. vilka väsentliga krav som ska uppfyllas och säkerställande av dessa genom olika kontrollordningar för att mätinstrument ska kunna placeras på den inre marknaden. Harmoniserade standarder eller rekommenda- Skr. 2004/05:60 tioner från OIML (den internationella organisationen för legal metrologi) används som presumtion för att uppfylla kraven. Förfarandena för be- dömning av överensstämmelse med kraven har hämtats från den globala metoden för provning och certifiering. Direktivet är totalharmoniserat och delvis optionellt. Med optionalitet menas att det finns möjlighet för medlemsstaterna att avstå från att införa en reglering kring en typ av mätinstrument. Om en reglering däremot införs ska denna följa direktivet. Kravet på att använda kontrollerade mätinstrument för vissa mätningar kan således skilja sig åt mellan medlemsstaterna. Mätinstrumentet som uppfyller direktivets krav ska vara märkt med CE och ett kompletterande M (står för metrology). Det finns inga bestämmelser om harmonisering av nationella system för återkommande kontroll (omverifiering/revision) av mätinstrument i bruk. Vid jämförelse med andra medlemsstater har en förhållandevis begränsad reglering inom området. Direktivet ska vara genom- fört i alla medlemsstaterna och träder ikraft, efter en informationsperiod , . Genom-förandet kommer framför allt att medföra en hel del arbete med före-skrifter som finns hos fyra myndigheter. För att ytterligare harmonisera regel- verken inom området har näringsministrarna i , som ett led i gränshindersarbetet, inrättat en arbetsgrupp med nationella experter som arbetar med genomförandet i respektive länder. En utredning har genomförts av Styrelsen för ackreditering och teknisk kontroll (SWEDAC) avseende genomförandet av direktivet i svensk rättsordning. Utredningen har remissbehandlats och det finns en bred enighet om att föreskrifterna kan samlas hos en myndighet medan det finns skilda uppfattningar om ansvaret för marknadskontrollen. Rege- ringen har även uppdragit åt att bl.a. kartlägga omfattningen och uppbyggnaden av system för statliga avgifter avseende de legala mätinstrument som omfattas av mätinstrument-direktivet och andra direktiv inom området legal metrologi.