prop · GT031 · 2005-09-20 00:00:00 — Avdrag får göras även för energiskatt och koldioxidskatt på bränsle som förbrukats på ett sätt som ger rätt till skattebefrielse enligt 6 a kap. 1 § 7, 16 och 17 samt 3 och 4 §§.Avdrag enligt första stycket får göras endast i den mån avdrag inte gjorts enligt 7 kap. 1 § första stycket 4 i fall som avses i 6 a kap. 1 § 7, 16 eller 17 samt 3 eller 4 §.Den som yrkesmässigt levererar elektrisk kraft som i fram- ställts i ett vindkraftverk får göra av- drag med ett belopp som svarar mot om kraft- verket är placerat på havsbotten eller på botten. För annan place- ring får avdrag göras motsvarande . Avdrags- rätten upphör dock när den sammanlagda elproduktionen i vindkraftverket uppgår till per installerad kilo- watt enligt elgeneratorns märkeffekt. än de som anges i 4 §. För och efter- följande kalenderår skall de i första och andra styckena angivna skatte- beloppen räknas om på det sätt som i fråga om skatt på bränslen anges i 2 kap. 10 §. Belopp som anges i tiondels ören skall dock avrundas till hela tiondels ören. För och efter- följande kalenderår skall de i första stycket angivna skattebeloppen räk- nas om på det sätt som i fråga om skatt på bränslen anges i 2 kap. 10 §. Belopp som anges i tiondels ören skall dock avrundas till hela tiondels ören. Avdrag får göras även för energiskatt och koldioxidskatt på bränsle som förbrukats på ett sätt som ger rätt till skattebefrielse enligt 6 a kap. 1 § 7 och 3 och 4 §§. Avdrag enligt första stycket får göras endast i den mån avdrag inte gjorts enligt 7 kap. 1 § första stycket 4 i fall som avses i 6 a kap. 1 § 7 eller 3 eller 4 §. Den som yrkesmässigt levererar elektrisk kraft som i fram- ställts i ett vindkraftverk får göra av- drag med ett belopp som svarar mot om kraft- verket är placerat på havsbotten eller på botten. För annan place- ring får avdrag göras motsvarande . Avdrags- rätten upphör dock när den sammanlagda elproduktionen i vindkraftverket uppgår till per installerad kilo- watt enligt elgeneratorns märkeffekt. Denna lag träder i kraft . Äldre bestämmelser gäller fortfarande i fråga om förhållanden som hänför sig till tiden före ikraftträdandet. 3 Senaste lydelse 2004:1038. 3.12Förslag till lag om ändring i lagen (1994:1920) om allmän löneavgift Härigenom föreskrivs att 3 § lagen (1994:1920) om allmän löneavgift skall ha följande lydelse. Allmän löneavgift tas ut av underlaget och tillfaller staten. Allmän löneavgift tas ut av underlaget och tillfaller staten. 1.Denna lag träder i kraft . 2.De nya bestämmelserna tillämpas på lön eller annan ersättning enligt 1 § som betalas ut . 3.De nya bestämmelserna tillämpas också på inkomst enligt 2 § som uppbärs . Omfattar beskattningsåret tid såväl före som efter utgången av skall, om den avgiftsskyldige inte visar annat, så stor del av beskattningsårets inkomst anses hänförlig till tiden efter utgången av som svarar mot förhållandet mellan den del av beskattningsåret som infaller och hela beskattningsåret. 1 Senaste lydelse 2004:1057. 3.13Förslag till lag om ändring i lagen (1995:1667) om skatt på naturgrus Härigenom föreslås att 3 § lagen (1995:1667) om skatt på naturgrus skall ha följande lydelse. Skatten tas ut med per ton naturgrus. Skatten tas ut med per ton naturgrus. Denna lag träder i kraft . Äldre bestämmelser gäller fortfarande i fråga om förhållanden som hänför sig till tiden före ikraftträdandet. 1 Senaste lydelse 2002:999. 3.14Förslag till lag om ändring i lagen (1996:1512) om dubbelbeskattningsavtal mellan de nordiska länderna Härigenom föreskrivs att punkt 4 i övergångsbestämmelserna till lagen (1996:1512) om dubbelbeskattningsavtal mellan de nordiska länderna skall ha följande lydelse. 4.1 Bestämmelsen i artikel 31 Bestämmelsen i artikel 31 punkt punkt 3 i avtalet skall också tillämpas 3 i avtalet skall också tillämpas vid taxeringar skall artikel 26 26 punkt 2 i avtalet inte gälla i fall då punkt 2 i avtalet inte gälla i fall då artikel 31 punkt 3 i avtalet tillämpas. artikel 31 punkt 3 i avtalet tillämpas. Vad som föreskrivs i första stycket skall, oberoende av bestämmelserna i bilaga 2 till denna lag, också gälla för inkomst som person med hemvist i uppbär för arbete ombord på danskt skepp i internationell färjetrafik mellan och om skeppet är registrerat i det danska internationella skeppsregistret (), arbetsgivaren har hemvist i , och personen var anställd ombord på ett danskt skepp månad . Denna lag träder i kraft . 1 Senaste lydelse 2004:1053. 3.15Förslag till lag om ändring i lagen (1999:673) om skatt på avfall Härigenom föreskrivs att 4 § lagen (1999:673) om skatt på avfall skall ha Avfallsskatt skall betalas med Avfallsskatt skall betalas med per ton avfall. per ton avfall. Denna lag träder i kraft . Äldre bestämmelser gäller fortfarande i fråga om förhållanden som hänför sig till tiden före ikraftträdandet. 1 Senaste lydelse 2002:998. 3.16Förslag till lag om ändring i lagen (2000:466) om skatt på termisk effekt i kärnkraftsreaktorer Härigenom föreskrivs att 2 och 5 §§ lagen (2000:466) om skatt på termisk effekt i kärnkraftsreaktorer skall ha följande lydelse. Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse Skatt skall betalas för varje kalendermånad som tillstånd finns att inneha och driva en kärnkraftsreaktor. Om driftstillståndet har löpt ut eller återkallats före slutet på en kalendermånad, upphör skattskyldigheten vid Skatten utgör för varje kalender- Skatten utgör för varje kalender- månad per megawatt av den högsta tillåtna termiska effekten av den högsta tillåtna termiska effek- ten i kärnkraftsreaktorn. tillåtna termiska effekten inte har högsta tillåtna termiska effekten inte fastställts, får beskattningsmyndig- har fastställts, får beskattnings- heten beräkna effekten efter myndigheten beräkna effekten efter jämförelse med reaktorer för vilka jämförelse med reaktorer för vilka sådan effekt har fastställts. sådan effekt har fastställts. Om en kärnkraftsreaktor har varit Om en kärnkraftsreaktor har varit ur drift under en sammanhängande ur drift under en sammanhängande period av mer än 90 kalenderdygn, period av mer än 90 kalenderdygn, får avdrag med per får avdrag med per megawatt av den termiska effekten megawatt av den termiska effekten göras för det antal kalenderdygn som göras för det antal kalenderdygn som Denna lag träder i kraft . Äldre bestämmelser gäller fortfarande i fråga om förhållanden som hänför sig till tiden före ikraftträdandet. 3.17Förslag till lag om ändring i socialavgiftslagen (2000:980) Härigenom föreskrivs att 2 kap. 26 § och 3 kap. 13 § socialavgiftslagen (2000:980) skall ha följande lydelse. Arbetsgivaravgifterna är av avgiftsunderlaget och utgörs av Arbetsgivaravgifterna är av avgiftsunderlaget och utgörs av Egenavgifterna är av avgiftsunderlaget och utgörs av 1Senaste lydelse 2004:1244. 2Senaste lydelse 2004:1056. Egenavgifterna är av avgiftsunderlaget och utgörs av 1.Denna lag träder i kraft . 2.De nya bestämmelserna i 2 kap. 26 § tillämpas på ersättning som betalas ut . 3.De nya bestämmelserna i 3 kap. 13 § tillämpas på inkomst som uppbärs . Omfattar beskattningsåret tid såväl före som efter utgången av skall, om den avgiftsskyldige inte visar annat, så stor del av beskattningsårets inkomst anses hänförlig till tiden efter utgången av som svarar mot förhållandet mellan den del av beskattningsåret som infaller och hela beskattningsåret. 3.18Lag om ändring i lagen (2001:906) om skattereduktion för fastighetsskatt Härigenom föreskrivs att 11 § lagen (2001:906) om skattereduktion för fastighetsskatt skall ha följande lydelse. 1.den skattskyldiges beskattningsbara förvärvsinkomst enligt 1 kap. 5 § inkomstskattelagen (1999:1229), 2.den skattskyldiges överskott i inkomstslaget kapital enligt 1 kap. 6 § inkomstskattelagen och av den skattskyldiges beskattningsbara förmögenhet be- räknad enligt 19 § lagen (1997:323) om statlig förmögenhetsskatt och minskad med reduktionsfastighetens taxeringsvärde till den del det inte överstiger . Om det finns flera medlemmar i den skattskyldiges hushåll eller om reduktionsfastigheten ägs av flera delägare som ingår i samma hushåll, skall spärrbeloppet fastställas gemensamt för dem. Spärrbeloppet får inte fastställas till ett lägre belopp än . Denna lag träder i kraft och tillämpas första gången vid taxering. Budgetpolitiska mål samt statens och den offentliga sektorns finanser 4 Budgetpolitiska mål samt statens och den offentliga sektorns finanser I detta kapitel redovisas de av be- slutade budgetpolitiska målen för åren 2004 2006. I kapitlet redovisas även regeringens för- slag till mål för den offentliga sektorns finansiella sparande 2006, samt regeringens förslag till utgiftstak och bedömning av utgiftstak . Vidare lämnas förslag till fördelning av utgifter på utgiftsområden samt förslag till tak för den offentliga sektorns utgifter. Därefter redovisas förslag till nya beslut samt tidigare fattade beslut med budgetära konsekvenser. En översiktlig redogörelse lämnas även för statens, kommunsektorns och ålderspensions- systemets finanser. Beräkningarna baseras på gällande regler och konse- kvensberäkningar av beslutade, föreslagna eller aviserade åtgärder. Beräkningar för de delar av statsbudgeten som varken klassificeras som inkomster eller utgifter (exempelvis myndig- heters in- och utlåning i ) redovisas också i detta kapitel. En detaljerad redovisning av statsbudgetens inkomster och utgifter återfinns i kapitel 6 respektive 7. Budgetpolitiken är inriktad på två övergripande och fleråriga mål, dels utgiftstaket för staten, dels den offentliga sektorns finansiella sparande (saldomålet). som har beslutat ligger fast. Det betyder att: 1.de takbegränsade utgifterna skall rym- mas inom beslutade utgiftstak för staten, 2.den offentliga sektorns finansiella spar- ande skall uppgå till av brutto- nationalprodukten (BNP) igenomsnitt över en konjunkturcykel. har i regel i förväg fastställt ett utgiftstak för staten, vilket sätter en övre gräns för statens utgifter. Till följd av att regeringen ville utreda huruvida den potentiella BNP-tillväxten i förändrats redovisades i budgetpropositionen endast ett beräkningstekniskt utgiftstak . I denna proposition föreslår regeringen ett utgiftstak . Vidare gör regeringen en be- dömning av utgiftstakets nivå . Förslaget och bedömningen redovisas i avsnitt 4.2.1. Regeringen har även lämnat förslag till en beräkning av taket för den offent- liga sektorns utgifter för de tre kommande budgetåren i budgetpropositionen. Regeringen lämnar förslag om beräkning av taket för den offentliga sektorns utgifter för 20062007 i avsnitt 4.2.3. I avsnitt 4.2.4 finns även förslag om mål för det offentliga sparandet . Det övergripande överskottsmålet på av BNP över en konjunkturcykel ligger fast. Utgiftstaket för staten är ett viktigt budget- politiskt åtagande för och regeringen, och främjar trovärdigheten i den ekonomiska politiken. Utgiftstaken kan bland annat för- hindra att tillfälligt högre inkomster används för att finansiera varaktigt högre utgifter. Utgiftstaket för staten tydliggör även behovet av prioriteringar mellan utgiftsområden, och före- bygger en utveckling där skatteuttaget måste höjas till följd av bristfällig utgiftskontroll. Ge- nom utgiftstaken stärks omvärldens tilltro till den svenska budgetpolitiken. Utgiftstaket har klarats samtliga år sedan det infördes. I tabell 4.1 redovisas fastställda utgifts- tak för åren 20002004 och utfallet för de tak- begränsade utgifterna. Tabell 4.1 Fastställda utgiftstak och utfall 20002004 utgifter (utfall) har beslutat att överskottet i de offentliga finanserna skall uppgå till i genomsnitt över en konjunkturcykel. Den demografiska utvecklingen kommer att leda till ökade resurskrav inom den offentliga sektorn, främst efter 2010. Ett överskott på av BNP ökar den offentliga nettoförmögenheten. Detta förbättrar möjligheterna att möta de ökade krav på resurser som följer av den åldrande befolkningen, med en rimlig fördelning av skatter och förmåner mellan generationer. Tabell 4.2 Den offentliga sektorns finansiella sparande Årsvisa mål för den fastställer mål för den offentliga sektorns finansiella sparande. Dessa mål överträffades både 2000 och 2001. En förklaring till det gynnsamma utfallet var att skatteintäkterna blev större än vad som antogs när målen beslutades. blev utfallet lägre än de av fastställda målen. Avvikelserna förklaras till stor del av en svag Enligt det preliminära utfallet i nationalräkenskaperna klarades målet . Beräknat uppgår det genomsnittliga överskottet i de offentliga finanserna till av BNP. Erfarenheterna av de övergripande budget- politiska målen är goda. 2004 har utrymme skapats för utgiftsreformer och skattesänkningar som den offent- liga sektorns nettoskuld har minskat. De av fastställda utgiftstaken för staten och årsvisa målen för den offentliga sektorns finansiella sparande för åren 20052006 redovisas i tabell 4.3. Tabell 4.3 Av beslutade årsvisa budgetpolitiska mål Utgiftstak för staten,miljarder kronor Finansiellt sparande i offentlig sektor, Budgeteringsmarginalerna har varit små. beräknas budgeterings- marginalen uppgå till . Det är viktigt att påpeka att prognosen för budgeteringsmarginalen är osäker. Om de tak- begränsade utgifterna riskerar att överstiga utgiftstaket kommer regeringen att vidta utgifts- begränsande åtgärder. Tabell 4.4 Prognos för den offentliga sektorns finansiella sparande samt budgeteringsmarginalen offentlig sektor, procent av 1Inklusive sparande i premiepensionssystemet. 2Budgeteringsmarginalen baseras på det i denna proposition föreslagna utgiftstaket på . Budgeteringsmarginalen är beräknad utifrån regeringens bedömning av utgiftstakets nivå (). Den offentliga sektorns finansiella sparande beräknas bli av BNP 2005, det vill säga väsentligt högre än det av fast- ställda målet om ett överskott på . Vid beräkningen har hänsyn tagits till de förslag till beslut om utgifter och inkomster som läggs fram i denna proposition, och till de aviserade utgifts- och inkomstförändringar som presen- teras. I tabell 4.4 redovisas det beräknade över- skottet i de offentliga finanserna och budge- teringsmarginalen . Utgiftstak för staten 2006 Nivån på utgiftstaket beslutas normalt i förväg. Betydande förändringar i förutsättningarna efter att ett utgiftstak fast- ställts kan föranleda tekniska justeringar av utgiftstaket. Tekniska justeringar av utgiftstaket kan bland annat motiveras av förändringar som inte har någon effekt på de konsoliderade utgif- terna för den offentliga sektorn, men som ändå påverkar storleken på de takbegränsade utgif- terna. Tekniska justeringar syftar till att utgiftstaket skall utgöra en lika stram begräns- ning för de offentliga utgifterna efter justeringen som före de förändringar som föranleder justeringen. De tekniska justeringar som motiverar en förändring av det av fastslagna utgifts- taket för staten framgår av tabell 4.5. Tabell 4.5 Tekniska justeringar av utgiftstaket för staten Nuvarande utgiftstak för staten Höjt grundavdrag i skatteväxling Kompensation för allmän pensionsavgift Summa tekniska justeringar (avrundat) Beräkningen av omslutningen i det kommunala kostnadsutjämningssystemet för verksamhet enligt lagen (1993:287) om stöd och service till vissa funktionshindrade (LSS) är högre än motsvarande beräkning i budgetpropositionen . Eftersom ökningen av de takbegränsade utgifterna mot- svaras av en lika stor prognostiserad ökning av kommunernas avgifter till staten innebär förändringen inte någon försämring av den offentliga sektorns finansiella sparande. Denna förändring motiverar således en höjning av utgiftstaket med . Motsvarande tekniska justeringar har gjorts tidigare i samband med att omslutningen i utjämningssystemet förändrats. Regeringen föreslår också att grundavdraget höjs . För att neutralisera effekterna på det kommunala skatteunderlaget höjs statsbidragen till kommuner och landsting med (se kapitel 5). Grundavdrags- höjningen motiverar att utgiftstaket höjs med . Regeringen föreslår i denna proposition att det sista steget i kompensationen för allmän pensionsavgift, som presenterades i budget- propositionen , genomförs (se kapitel 5). Reformen innebär att skattereduktionen för allmän pensionsavgift höjs från av pensionsavgifterna . Den nuvarande avdrags- rätten för allmän pensionsavgift på av avgiften avskaffas . Detta beräknas öka kommunernas skatteintäkter med 2006. Regeringen föreslår därför att statsbidragen till kommuner och landsting sänks med motsvarande belopp , vilket motiverar en sänkning av utgiftstaket med . Sammantaget motiverar dessa förändringar att utgiftstaket sänks med . I enlighet med tidigare praxis avrundas den tekniska justeringen dock till hela miljarder kronor. Detta innebär att utgiftstaket förblir oförändrat i förhållande till det av fastställda utgiftstaket . Utgiftstak för staten 2007 Regeringens förslag: fastställs utgifts- taket för staten inklusive ålderspensionssystemet vid sidan av statsbudgeten till . Skälen för regeringens förslag: I budgetproposi- tionen presenterade regeringen ett beräkningstekniskt utgiftstak . Denna beräkning baserades på att utgiftstakets andel av potentiell BNP skulle vara oförändrad . I budgetpropositionen antogs att nominell tillväxt för potentiell BNP uppgick till . meddelade regeringen att en utredning om huruvida institutionella förändringar hade lett till förändringar i ekonomins potentiella produktionsförmåga skulle genom- Bland annat baserat på den utredning som gjorts av har regeringen reviderat upp sin bedömning av nominell potentiell BNP-tillväxt till 2007. Upprevideringen av prognosen för nominell potentiell BNP-tillväxt leder till att utgiftstaket ökar med i förhållande till det beräkningstekniska utgiftstaket som presenterade i budgetpropositionen . I budgetpropositionen anförde regeringen att ytterligare ett skäl till att avvakta med att föreslå ett utgiftstak var att en så kallad sysselsättningsmarginal övervägdes. Det är inte aktuellt att införa en sysselsättningsmarginal under utgiftstaket. I denna proposition föreslår regeringen ett antal sysselsättningsstimulerande åtgärder på budge- tens inkomstsida. Innan regeringen slutgiltigt tar ställning till ett införande av en sysselsätt- ningsmarginal bör den aktiva kontracykliska finanspolitik som bedrivs med skatteutgifter och andra åtgärder på budgetens inkomstsida utvärderas. Utgiftstak för staten 2008 Regeringens bedömning: bör utgiftstaket för staten inklusive ålderspensions- systemet vid sidan av statsbudgeten uppgå till . Skälen för regeringens bedömning: Ett utgiftstak på 2008 utgör enligt regeringens bedömning en väl avvägd nivå för det samhällsekonomiska utrymmet för statliga utgifter . Regeringen återkommer med förslag till utgiftstak i budget- propositionen . Tabell 4.6 Utgiftstak för staten 20042008 Utgiftstak för staten, Utgiftstak för staten, 1 Regeringens bedömning av utgiftstak . Regeringens förslag: Utgifterna fördelas på utgiftsområden enligt tabell 4.7. Beräkningen av förändring av anslagsbe- hållningar enligt tabell 4.7 godkänns. Beräkningen av utgifter för ålderspensions- systemet vid sidan av statsbudgeten en- ligt tabell 4.7 godkänns. Skälen för regeringens förslag: I enlighet med bestämmelsen i budgetlagen skall förslaget till statsbudget innehålla en fördelning av anslagen på ramar för utgiftsområden. Regeringens förslag till utgiftsramar redovisas i tabell 4.7. I bilaga 1 redovisas regeringens budget- förslag fördelat på anslag inom respektive utgiftsområde. För en närmare redo- visning av beräkningarna av utgiftsramarna , och av förslaget om preliminär fördelning av utgifterna per utgiftsområde , hänvisas till kapitel 7. Tabell 4.7 Utgiftsramar 2006 Skatt, tull och exekution Försvar samt beredskap mot sårbarhet Hälsovård, sjukvård och social omsorg Ekonomisk trygghet vid sjukdom och Ekonomisk trygghet vid ålderdom Ekonomisk trygghet för familjer och barn Kultur, medier, trossamfund och fritid Samhällsplanering, bostadsförsörjning och Allmän miljö och naturvård Jord och skogsbruk, fiske med anslutande Allmänna bidrag till kommuner Avgiften till Europeiska gemenskapen Ålderspensionssystemet vid sidan av 1 Inklusive minskning av anslagsbehållningar. 4.2.3Beräkning av den offentliga sektorns utgifter Regeringens förslag: Taket för den offentliga sek- torns utgifter beräknas till 2006 och 2007. Skälen för regeringens förslag: I tabell 4.8 redo- visas beräkningen av taket för den offentliga sektorns utgifter. Principen om kommunalt självstyre innebär att kommuner och landsting själva fattar beslut om sina utgifter. fastställer därför inte ett tak för den offentliga sektorns utgifter utan godkänner endast en beräkning. Nivån på taket för den offentliga sektorns utgifter är avgörande för skatte- uttaget. Taket för den offentliga sektorns utgifter utgörs av utgiftstaket för staten samt beräknade utgifter i kommunsektorn. Räntor på stats- skulden ingår därmed inte i beräkningen. Elimi- nering görs även för interna transaktioner mellan staten och kommunsektorn och mellan staten och ålderspensionssystemet. Den största delen av de interna transaktionerna utgörs av generella och riktade statsbidrag till kommunsektorn samt av statliga ålderspensionsavgifter. godkände senast en motsvarande beräkning av taket för den offentliga sektorns utgifter efter förslag i budgetpropositionen . I jämförelse med beräkningen i budget- propositionen har beräkningen av taket för den offentliga sektorns utgifter reviderats ned med och med . har den redovisade beräkningen reviderats upp med . Revideringarna avser framför allt konsumtion, som väntas bli lägre 2005 och 2006 än vad som antogs i budget- propositionen . beror upp- revideringen på att det nu föreslagna utgiftstaket är högre än den tidigare redovisade beräkningstekniska nivån (se avsnitt 4.2.1) och att den kommunala konsumtionen väntas bli högre. Regeringen redovisar i denna proposition endast en bedömning av utgiftstaket för staten . Regeringen avser att återkomma med förslag till utgiftstak för staten i budgetproposi- tionen . Med anledning av att något ut- giftstak för staten inte föreslås i denna proposition, föreslår regeringen inte heller någon beräkning av taket för den offentliga sektorns utgifter . Som andel av BNP beräknas taken för den offentliga sektorns utgifter minska kontinuerligt , bland annat till följd av att BNP-tillväxten bedöms bli högre än den potentiella BNP-tillväxten. Tabell 4.8 Tak för den offentliga sektorns utgifter 20042007 Tak för den offentliga Anm.: Beloppen är avrundade och överensstämmer därför ej alltid med summan. 4.2.4Överskott i offentliga sektorns finanser Regeringens förslag: Den offentliga sektorns finansiella sparande skall uppgå till av BNP 2006. Skälen till regeringens förslag: offentliga finanser är en förutsättning för uthållig tillväxt. gäller ett överskottsmål för de offentliga finanserna på av BNP i genomsnitt över en konjunkturcykel. Ett överskott på innebär att statsskulden kan minska som andel av BNP som tillgångar byggs upp i form av fonder inom det allmänna pensionssystemet. Därigenom skapas buffertar för att möta de framtida demografiska påfrestningarna på de offentliga välfärds- systemen och för att säkerställa finansieringen med en rimlig fördelning av skatter och förmåner mellan generationer. Ett överskott på ger dessutom en betryggande marginal till underskottsgränsen på av BNP i EU:s . De offentliga finanserna påverkas av konjunkturläget. I en nedåtgående konjunktur minskar överskottet. Skattebaserna och därmed de offentliga inkomsterna utvecklas svagt. De offentliga utgifterna blir högre genom ökade kostnader för arbetslösheten. En försvagning av de offentliga finanserna innebär att lågkonjunkturens negativa effekter på hushållens inkomster dämpas. Efterfrågan på varor och tjänster kan hållas uppe. Det omvända gäller i en högkonjunktur. Det finns således automatiskt verkande faktorer i den offentliga ekonomin som bidrar till att dämpa konjunktur- svängningarna och stabilisera den ekonomiska utvecklingen.