prop · GT0323 · 2005-10-18 00:00:00 — Åtgärder för att effektivisera efterlevnad och tillämpning av inremarknadslagstiftningen, och för att förbättra informationen om densamma, har utretts och detta arbete kommer att fortsätta. En nationell konferens om den inre marknaden hölls . -Eventuellt kommer en genomgång att inledas beträffande fri rörlighet för varor och tillämpningen av principen om ömsesidigt erkännande på icke-harmoniserade områden. -För nationell icke-harmoniserad lagstiftning kommer möjligheten att använda en modell lik certifieringssystemet i EG-lagstiftningen för varor (Den nya metoden) att undersökas. -En nationell strategi för standardisering kommer att förberedas tillsammans med berörda parter. Den nationella samordningen behöver förbättras och åtgärder kommer att vidtas för att öka förståelsen för standardiseringens betydelse. -Det måste bli ännu lättare för svenskt näringsliv att delta i offentlig upphandling över gränserna. Det är också önskvärt att uppmuntra utländska företag att delta i svensk offentlig upphandling. -En ny konsumentpolitisk strategi för håller på att utarbetas med målet att bidra till hållbar ekonomisk tillväxt och välfärd. Två ämnen som kommer att betonas är konsument- och tjänstesektorerna samt hur man ska öka kunskapen om konsumenter och marknader. 3.6Riktlinje 13 Att säkerställa öppna och konkurrenskraftiga marknader i och utanför har dragit fördelar av ökad globalisering genom en hög grad av öppna och väl fungerande marknader. En mer öppen extern handel har bidragit till strukturomvandling, ökad konkurrens och därmed tillväxt. var ett av de första länder som öppnade sina tidigare monopol för konkurrens, till exempel på marknader för finansiella tjänster, telekom, el, post, inrikesflyg, taxi och järnvägstransporter, varigenom många europeiska företag har kommit in på den svenska marknaden. Det faktum att vissa andra medlemsstater fortfarande har marknader som inte är liberaliserade betyder emellertid att delar av Europamarknaden är stängd för svenska företag, vilket skapar en obalans. Regeringens generella politik är en restriktiv användning av statsstöd. De stöd som beviljas är huvudsakligen av horisontell art avseende miljö, mindre företag, FoU och regionalt stöd i glesbygdsområden i . Sådana åtgärder är riktade mot marknadsmisslyckanden och avsedda att Skr. 2005/06:23 utjämna regionala obalanser. En kommitté tillsatt av regeringen - Liberalisering, regler och marknader (SOU 2005:4) - lade fram en detaljerad studie över hur de långsiktiga effekterna av de reformerade regelverken på några av de liberaliserade marknaderna, påverkat konsumenter, näringslivet, arbetsmarknaden och ekonomin i olika delar av . Kommittén fann att liberaliseringen har medfört många fördelar, men att det fortfarande finns problem kvar att lösa. Kommittén lade fram förslag om ny lagstiftning och pekade på flera områden där det krävs ytterligare analys. Huvudfrågan för framtiden är att stärka konsumenternas roll, inte minst genom att ge dem bättre information och råd, så att de kan göra mer medvetna val, samt väl fungerande system för att lösa tvister. Det finns många statsägda företag vars verksamhet omfattar såväl tjänster av allmänt intresse som rent kommersiell verksamhet på marknaden. -Regeringen har givit i uppgift att övervaka marknaden i linje med den nya lagstiftningen efter det svenska införandet av insynsdirektivet (80/723/EEG). Detta kommer att fungera som ett verktyg för övervakning av eventuella statssubventioner. Regeringen har vidtagit flera åtgärder för att tillse att konkurrenslagen efterlevs bättre. -trädde nya regler i kraft, vilka ökar rätten till skadestånd för bland annat konsumenter om ett företag bryter mot konkurrenslagen. De svenska konkurrensmyndigheterna kommer dessutom att få ökade befogenheter att göra utredningar. -Ett problem i många konkurrensfall har varit den utdragna processen innan domstolarna slutligen avgör fallet. Regeringen tillsatte en undersökningskommitté med uppdrag att effektivisera förfarandet. En viktig uppgift är att undersöka om antalet domstolsinstanser kan sänkas för att påskynda processen och analysera om ska få befogenhet att besluta om administrativa böter. Dessutom analyserar regeringen möjligheterna att kriminalisera handlingar som bryter mot konkurrenslagen som ett tillägg till nuvarande administrativa böter. -Regeringen kommer att fortsätta arbetet med ett korrekt genomförande av direktivet om offentlig upphandling enligt tidtabellen och arbetet med en nationell handlingsplan för elektronisk upphandling. -En utredning (SOU 2005:22) har lagt förslag om hur de nya EG- Skr. 2005/06:23 direktiven om offentlig upphandling ska införlivas i svensk Utredningen (dir. 2005:39) kommer också att genomföra en allmän översyn av de regler som rör upphandling under tröskelvärdena, upphandling av B-tjänster och undersöka möjligheterna att införa en tidsfrist för att minska möjligheterna till överprövning i syfte att skapa en effektivare upphandlingsprocess och förenkla dessa regler. 3.7Riktlinje 14 Att skapa ett mer konkurrenskraftigt företagsklimat och stimulera privata initiativ genom regelförbättring Ett regelverk av hög kvalitet Ett regelverk av hög kvalitet är ett viktigt mål för regeringens politik eftersom det ger stabila och jämlika spelregler för företag och därmed bidrar till tillväxt, välfärd och konkurrenskraft. fick från Europeiska unionens råd, inom ramarna för den europeiska sysselsättningsstrategin, rekommendationen att gynna tillväxten av små och medelstora företag i synnerhet genom att lätta på den administrativa bördan. Utgångspunkten för regeringens förbättrade regelverk är att förenkla företagens vardagsliv genom att se över och pröva alla förslag till nya och ändrade regler med hjälp av konsekvensanalyser. -För att minska företagens administrativa börda lade regeringen fram ett rullande handlingsprogram för förenkling av det gällande regelverk. Det omfattar 291 åtgärder som ska vara genomförda . Det har beslutats att programmet, vid årets uppföljning, skall kompletteras med ytterligare åtgärder. Ett viktigt exempel bland många är årsredovisningslagen, som ska ändras och förenklas för att minska den administrativa bördan för svenska företag. Regeringen undersöker också reformer av lagar och förordningar för skatteadministration i samma syfte. -För att sätta upp mål för minskning av företagens börda har regeringen beslutat att mäta företagens administrativa börda. Mätningar av viktiga regelverk sker under 2004-2006, och omfattar skatteregler, arbetsmarknadsregler och miljöregler (inklusive jordbruksregler). Dessa motsvarar av den totala bördan för företag. När det gäller skattelagstiftning har man satt upp ett mål på en 20- procentig minskning av den administrativa bördan fram . Ambitiösa mål, som ska vara uppnådda 2010, kommer att formuleras i för alla områden allt eftersom mätningarna har gjorts. Antalet nystartade företag i ökade mellan 2003 och 2004, men är fortfarande lågt i en internationell jämförelse (se även riktlinje 21). Det nationella målet för registreringstiden för företag är . Den frivilliga registreringen av en enskild firma kan göras direkt på Internet. blir det möjligt att registrera aktiebolag på Internet. Inom pågår ett arbete med ett förbättrat Skr. 2005/06:23 system för konsekvensanalyser och ett mera sammanhållet arbete med Resultatet kommer att redovisas . 3.8Riktlinje 15 Att främja en mer företagsvänlig kultur och skapa ett gynnsamt klimat för små och medelstora företag Ökad tillgänglighet till kapital Tillgång till kapital är en viktig förutsättning för att skapa och utveckla företag. En god sund affärsmiljö och sunda spelregler är grundförutsättningar för att små och stora företag ska kunna bedriva konkurrenskraftig verksamhet. Ett vanligt problem är emellertid brist på kapital i ett tidigt skede. För att underlätta etablering av nya företag har regeringen vidtagit åtgärder som ökar tillgängligheten till kapital för både nystartade och etablerade företag. -Åtgärder som förbättrar möjligheterna att rekonstruera företag och därmed undvika konkurser har vidtagits. Regeringen avser vidta ytterligare åtgärder på det här området. -En omorganisering och reformering av offentliga riskkapitalförsörjare har stärkt och förenklat företagens tillgång till finansiering i ett tidigt skede. Ett skattesystem som främjar entreprenörskap Skattesystemet har stor betydelse för entreprenörskap och företagande. Regeringen har vidtagit och kommer att vidta flera åtgärder på det här området: -Arvs- och gåvoskatten har avskaffats . Det har inneburit att icke börsnoterade företag kan överlåtas till nästa generation utan beskattning. -För att ytterligare stimulera överlåtelser av företag har regeringen startat ett program som vänder sig till företagsägare som närmar sig pensionsåldern. Programmet ger information, råd och verktyg för överlåtelse och övertagande, skapar mötesplatser för säljare och köpare och främjar utvecklingen av nya finansiella instrument. -Nya regler för skatt på aktieutdelning och realisationsvinster i fåmansbolag träder i kraft . Förändringarna omfattar skatteförmåner på sammanlagt och kommer att förbättra villkoren för företagare som arbetar inom sitt eget företag samt för investeringar i fåmansföretag. Främja innovativa små och medelstora företag För att främja små och medelstora företag och stärka deras innovationsförmåga har regeringen lanserat flera åtgärder: -En ny aktiebolagslag kommer att träda i kraft . 2005/06:23 av grundprinciperna för denna reform har varit att ge svenska företag ett flexibelt och konkurrenskraftigt juridiskt ramverk. Därför har ett antal begränsningar i den befintliga lagstiftningen om användning av finansiella instrument avskaffats. Ett annat underliggande tema har varit att främja långsiktigt och aktivt ägarskap. -Regeringen föreslår ett nytt stöd för forskning de små och medelstora företag. uppgår detta stöd till . skall samråda med kring medlens närmare användning. uppgår stödet till och ges i form av en kreditering av stödmottagarens skattekonto. Totalt uppgår satsningarna till . -För att skapa positiva attityder till företagande och stimulera till ökat entreprenörskap i samhället har regeringen förlängt till 2007 ett pågående nationellt entreprenörskapsprogram med fokus på unga människor. Programmet syftar till att öka intresset för och kunskaperna om entreprenörskap i grund- och gymnasieskola samt i högskolan. Programmet skall även bidra till ökad kompetens hos studie- och yrkesvägledare, lärare, rådgivare och näringslivsutvecklare. -För att få små och medelstora företag att integrera miljöfrågorna i sin affärsstrategi krävs en bredare och djupare kunskap i dessa frågor. pågår ett nationellt program, Miljödriven affärsutveckling, där 350 små och medelstora företag deltar. Programmet leds av . Verktyg, metoder och produkter som utvecklas i programmet kommer att dokumenteras och spridas. -har regeringen genomfört satsningar inom design och miljöteknik för att stärka konkurrenskraften och innovationsförmågan i näringslivet. -Ett nationellt center för miljödriven företagsutveckling och export av miljöteknik har inrättats för att samordna aktiviteter som främjar introduktionen av ny, och spridning av befintlig, miljöteknik. -Regeringen har uppdragit åt , att föreslå ett program för att utveckla IT-kompetensen i små och medelstora företag. Programmet kommer att utformas utifrån förslagen i en studie som genomfört om framtida behov av IT-kompetens. Studien byggde på erfarenheterna från tidigare program kopplade till IT-kompetens. Det övergripande målet med programförslaget är att utveckla konkurrenskraften i svenska företag. -Ett nytt produktutvecklingsprogram med småföretag som målgrupp har startat. har ansvaret för genomförandet av programmet. 3.9Riktlinje 16 Att utvidga, förbättra och sammanlänka den europeiska infrastrukturen Trängsel, kapacitetsproblem och negativa miljöeffekter är kända problem för infrastrukturen i och hela . I har det beslutats om en långsiktig planeringsram för transportinfrastrukturen för perioden Skr. 2005/06:23 2004-2015 med starkt fokus på järnvägsinvesteringar. Den relativt höga logistikkostnaden, orsakad av stora geografiska avstånd jämfört med andra EU-länder, innebär att svenskt näringsliv i hög grad är beroende av effektiva transporter för att kunna konkurrera med företag i andra länder. har, som i de flesta EU-länderna, gradvis förlorat sina marknadsandelar för godstransporter , trots snabb volymtillväxt för gods. har framförallt förlorat marknadsandelar för varor med högt förädlingsvärde, varugrupper som växt kraftigt . En avsevärd del av ökningen har transporterats med lastbil. Effektiva och relevant prissatta transportkedjor är en förutsättning för att vår exportindustri ska vara framgångsrik i den internationella konkurrensen. Det är därför viktigt att kontinuerligt arbeta för effektiva transportkedjor och sträva efter ett harmoniserat prissystem i EU. prioriteringar för transeuropeiska transport nätverk (TEN-T) utgår från våra prioriteringar i den långsiktiga planeringsramen för transportinfrastruktur för . Planen är huvudsakligen finansierad över statsbudgeten. Alternativ finansiering, huvudsakligen i form av lån, tillämpas för prioriterade projekt. Det svenska prioriterade projektet i TEN-T är Nordiska Triangeln som sammanbinder större städer med övriga . Ett flertal järnvägar och vägar inom Nordiska Triangeln är prioriterade projekt nu och . Ett försök med trängselskatt kommer att genomföras i för att påverka trafikmängden och skapa större framkomlighet under högtrafikerade delar av dygnet. En skatt kommer att krävas när ett fordon åker in och ut ur den bestämda zonen (). Försöket kommer att avslutas . Efter en folkomröstning i kommer att bestämma om trängselskatten ska fortsätta att tillämpas. En förutsättning för den svenska modellen med en väl utbyggd välfärdsstat är ett högt arbetskraftsdeltagande bland befolkningen i arbetsför ålder och ett högt antal arbetade timmar i ekonomin. Trots att i ett europeiskt perspektiv har en hög sysselsättningsgrad och uppfyller Lissabonmålen med god marginal behöver situationen förbättras ytterligare, inte minst för att möta de kommande demografiska utmaningarna. De fastställda målen är nationella, men befintliga regionala skillnader måste också beaktas. Nationella mål på sysselsättningsområdet har fastställt ett antal kvantitativa mål för sysselsättningspolitiken. På lång sikt är målet full sysselsättning. Delmålen är att pressa tillbaka den öppna arbetslösheten till och öka den reguljära sysselsättningsgraden till i åldersgruppen . Trots att tillväxten legat kvar på en jämförelsevis hög nivå har sysselsättningen minskat och arbetslösheten ökat. Tillväxten är således resultatet av en hög produktivitetstillväxt. Sysselsättningsmålet uppnåddes inte 2004, men det ligger fast och bör uppfyllas . Några av de viktigaste uppgifterna är att minska antalet långtidsarbetslösa och att underlätta för både kvinnor och män att komma in och återinträda på arbetsmarknaden. Det här är särskilt viktigt för grupper med jämförelsevis låg sysselsättningsgrad, t.ex. funktionshindrade med nedsatt arbetsförmåga, ungdomar samt kvinnor och män med utländsk bakgrund. Ett högt prioriterat mål är att frånvaron från arbetslivet på grund av sjukskrivning ska halveras i förhållande till 2002 och att antalet nya fall av beviljad sjuk- och aktivitetsersättning ska minska. med högt antal sjukpenningdagar vände trenden . har antalet sjukpenningdagar minskat, men regionala skillnader kvarstår. Regeringens mål för social rättvisa fastställdes . I målet fastslås att antalet män och kvinnor i behov av ekonomiskt bistånd4 bör halveras . Målet uppnåddes inte 2004, men det kvarstår och bör uppfyllas . Detta bör huvudsakligen ske genom ökad sysselsättning i grupper med låg sysselsättningsgrad. Arbetsmarknadens parter spelar en central roll på den svenska arbetsmarknaden, inte minst när det gäller att underlätta omställning och anpassningsförmåga för arbetstagare och företag. En väl fungerande dialog om löner och arbetsrätt mm. i kombination med en aktiv arbetsmarknadspolitik och socialförsäkring hjälper både arbetsgivare och 3Antalet personer med arbete i åldersgruppen , med undantag för personer som deltar i friår, har starta-eget-bidrag eller deltar i konjunkturberoende program där lön utgår, som andel av hela befolkningen i samma åldersgrupp. arbetstagare att möta och anamma förändringar samt att anpassa sig till Skr. 2005/06:23 utmaningar som har sin grund i globaliseringen. Humankapitalet är en strategiskt viktig resurs för utveckling av den svenska ekonomin. Utbildningspolitiken inriktas på kvalitet i utbildningssystement, individens personliga utveckling och på att skapa förutsättningar för ett livslångt lärande för alla. Utbildningen ger nödvändiga förutsättningar för att skapa konkurrenskraftiga arbetstillfällen, ökad produktivitet och individer som enklare kan anpassa sig till arbetsmarknadens behov. uppnår de riktvärden som har fastställts inom utbildningsområdet på europeisk nivå. Ett nationellt långsiktigt mål är att hälften av personerna i en hel årskull ska ha påbörjat en högre utbildning . deltar också aktivt i uppföljningen av de gemensamma målen för de europeiska utbildningssystemen som har fastställts av utbildningsministrarna inom EU. verkar även för uppfyllelse av målen i den europeiska ungdomspakten, bland annat genom att integrera ett ungdomsperspektiv på relevanta områden i genomförandet av sysselsättningsriktlinjerna. Mål inom ramen för den europeiska sysselsättningsstrategin samt utfall för Inom ramen för den europeiska sysselsättningsstrategin har nedanstående mål överenskommits 2003. hade redan uppnått alla mål, utom ett, på nationell nivå. Målet att alla arbetslösa personer, innan arbetslösheten uppgår (ungdomar(vuxna), ska erbjudas en nystart i form av utbildning, omskolning, arbetspraktik, anställning eller någon annan åtgärd som främjar anställbarheten, i lämpliga fall i kombination med fortlöpande stöd i sökande efter arbete. hade av vuxna män och av vuxna kvinnor inte fått någon nystart. För unga män var andelen och för unga kvinnor 4,4 procent.5 Målet att av de långtidsarbetslösa ska delta i en aktiv åtgärd i form av utbildning, omskolning, arbetspraktik eller någon annan åtgärd som främjar anställbarheten, med målet att uppnå genomsnittet för de tre medlemsstater som har nått de bästa resultaten. deltog av männen och av kvinnorna i någon aktiv åtgärd.6 Målet att arbetssökande inom hela EU ska kunna ta del av alla lediga arbeten som anmäls till medlemsstaternas arbetsförmedlingar. anmäldes alla lediga platser i till EURES-systemet. Målet att den faktiska genomsnittsåldern för utträde från arbetsmarknaden ska höjas med på EU-nivå (jämfört med 59,9 2001). Den faktiska genomsnittsåldern för utträde från arbetsmarknaden var 2003 jämfört med 2001, vilket innebär en höjning med . Målet att av alla barn mellan och den obligatoriska Skr. 2005/06:23 skolåldern och av alla barn ska erbjudas barnomsorg var av alla barn mellan inskrivna i förskola eller familjedaghem av alla barn mellan och av alla barn mellan 4 och 5 år.7 Målet att i genomsnitt högst av alla ungdomar inom EU ska lämna skolan . hade av de unga kvinnorna och av de unga männen i ålder högst fullgjort grundskola (ISCED-nivå 2) och deltog inte i vidare utbildning. Målet att av 22-åringarna inom EU ska ha genomgått gymnasieutbildning . Av de 22-åriga kvinnorna hade genomgått gymnasieutbildning , och för de 22-åriga männen var andelen . Målet att den genomsnittliga nivån för deltagande i livslångt lärande inom EU bör vara av den vuxna befolkningen i arbetsför ålder (). var andelen män och kvinnor i åldern som hade deltagit i någon form av utbildning respektive . 4.1Riktlinje 17 Genomföra en sysselsättningspolitik som syftar till att uppnå full sysselsättning, förbättra kvaliteten och produktiviteten i arbetet och öka graden av social och territoriell sammanhållning De övergripande målen i den europeiska sysselsättningsstrategin är full sysselsättning, högre kvalitet och produktivitet i arbetet samt en stärkt social och regional sammanhållning. Dessa mål bör avspeglas i tydliga prioriteringar nämligen att få in och behålla fler människor på arbetsmarknaden, att öka arbetskraftsutbudet och modernisera de sociala trygghetssystemen, att förbättra arbetstagares och företags anpassningsförmåga samt att öka investeringarna i humankapital genom bättre utbildning och färdigheter. De separata riktlinjerna nummer 18 till 24 beskriver mer specifikt olika åtgärder som har vidtagits i för att uppnå de övergripande målen enligt de prioriteringar som har fastställts på EU-nivå. fick fyra rekommendationer8 från Rådet för genomförandet av sysselsättningspolitiken. Rekommendationerna gäller riktlinje nummer 18 till 24: 8Sverige fick också en femte rekommendation, men den ska inte längre tas upp under sysselsättningsriktlinjerna. Denna rekommendation och åtgärder som har vidtagits som uppföljning beskrivs under riktlinje nr 14 och 15 i kapitel 3. Motverka det ökande antalet långtidssjukskrivna genom att främja Skr. 2005/06:23 arbetsinriktade lösningar och förbättra arbetsvillkoren (riktlinje nr 18 och 21). Undanröja återstående arbetslöshetsfällor och motsvarande som gör att man hellre stannar utanför arbetskraften (riktlinje nr 19 och 22). Följa upp resultaten av insatserna för att integrera invandrare i arbetskraften (riktlinje nr 19). Minska antalet ungdomar som lämnar skolan och förbättra möjligheterna till utbildning för personer med kort utbildning och personer utanför arbetskraften; åtgärda problemen med begynnande flaskhalsar och bristande överensstämmelse mellan utbud och efterfrågan när det gäller arbetskraftens kompetens inom sektorer där kort eller medellång utbildning krävs (riktlinje nr 18, 19, 20, 23 och 24). Rådet har antagit samma rekommendationer . En av de viktigaste prioriteringarna för regeringen är att få fler kvinnor och män i arbete. har redan överträffat de gemensamma EU-målen för sysselsättning . EU:s sysselsättningsmål och resultat 2004, i procent Sysselsättningsgrad, 1564 år Mot bakgrund av den starka tillväxten var utvecklingen på arbetsmarknaden sämre än väntat . Det nationella delmålet, att av åldersgruppen 2064 ska ha reguljär sysselsättning, har inte uppfyllts, och arbetet med att uppnå målet måste därför intensifieras. Det finns fortfarande regionala skillnader inom landet. Några få län uppfyller det nationella målet, medan sysselsättningsgraden i vissa andra län ligger under målet. Regeringens delmål att minska den öppna arbetslösheten till enligt den svenska definitionen av arbetslöshet uppfylldes inte . Aktuella prognoser visar på en arbetslöshet på 2006.9 Uppdelat på regioner visar det sig att endast ett av 21 län hade en arbetslöshet på lägre än . I två län var arbetslösheten för antingen kvinnor eller män. 9 Motsvarar enligt tidigare definition i arbetskraftsundersökningen . Nationella sysselsättnings- och arbetslöshetsmål och resultat för , i procent Reguljär sysselsättningsgrad, 2064 år Arbetslöshet, 1664 år Arbetslöshet (definition) Källa: Arbetskraftsundersökningen, och . För att öka sysselsättningen och minska arbetslösheten har ytterligare resurser avsatts för arbetsmarknadspolitiska insatser, ändringar i sjukförsäkringssystemet har genomförts och åtgärderna för arbetslösa ungdomar samt för kvinnor och män med utländsk bakgrund har intensifierats. Regeringen föreslår också ett tvåårigt sysselsättningspaket med start som bland annat ger ytterligare 55 000 kvinnor och män motsvarande av arbetskraften möjlighet att få ett arbete eller att höja sin kompetens . Huvuddelen av satsningen ligger inom ramen för arbetsmarknadspolitiken och kommer att öka möjligheterna för arbetslösa att delta i arbetsmarknadspolitiska insatser, bland annat genom subventionerat arbete på den reguljära arbetsmarknaden. Produktivitet och kvalitet i arbete