prop · GS03175 · 2005-07-07 00:00:00 — Regeringen lämnade en skrivelse till om den fort- satta utvecklingen av rättsinformationssystemet (skr. 2003/04:168). Målet är bl.a. att enskilda skall ha möjlighet att söka information på det rättsliga området på ett enkelt, lättillgängligt och överskådligt sätt. Det kan ske genom exempelvis att utveckla söksystemen, att utveckla möj- ligheterna att länka mellan olika rättskällor och att det rent allmänt blir lättare att hitta det man söker. I skrivelsen har regeringen också aviserat att tillsätta en utredning som skall undersöka möjligheten av att kungöra författningar elektroniskt. Statskontoret som är samordningsmyndighet för rättsinformationssystemet, håller på att utarbeta en långsiktig utveck- lingsplan för systemet. En del av rättsinformationssystemet är tillgången till domstolsavgöranden. lanserade en ny webbplats med rätts- fallsreferat kallad domstolsväsendets rättsinformation. På webbplatsen återfinns vägledande avgöranden som rapporterats in från Högsta dom- stolen, hovrätterna, , Regeringsrätten, kammar- rätterna, , , Arbetsdomstolen, Mark- nadsdomstolen och Patentbesvärsrätten samt föreskrifter, remiss- yttranden och handböcker från . pågår ett arbete med att reformera förfarandet för kungörelse av beslut och andra sådana förhållanden som kungörs i Post- och (PoIT). Reformens syfte är att åstadkomma en förbättrad åtkomst till kungörelserna och kostnadsbesparingar för näringslivet och staten. Frågan har behandlats i promemorian Kungörande i PoIT (Ds 2005:2). Där föreslås att Post- och skall publiceras elektroniskt på webbplats. De kun- görelser som tas in i PoIT skall via webbplatsen vara allmänt tillgängliga utan kostnad av två eller i vissa fall . Regeringen avser att ta ställning till förslagen i promemorian . Informationstekniken har medfört nya och ökade möjligheter att samla in, bearbeta och sprida personanknuten information. Det kan leda till risk för intrång i den personliga integriteten. I uppmärksammades dessa frågor . Som första land i världen beslutade en lagstiftning om skydd för den personliga integriteten vid hantering av personuppgifter i datorer, datalagen. Datalagen ändrades därefter bl.a. mot bakgrund av teknikutvecklingen. Datalagen har numera ersatts av personuppgiftslagen som beslutades . Personuppgiftslagen genomför ett EG-direktiv på området. Det generella integritetsskydd som följer av personuppgiftslagen kompletteras genom olika s.k. särskilda registerförfattningar på en mängd områden. Det finns särskilda registerförfattningar med ett anpassat integritetsskydd vid behandling av personuppgifter i verksamhet hos myndigheter med stora databaser och register med personuppgifter. I dessa författningar brukar det regleras i vilken utsträckning informationsutbyte genom direkt- åtkomst mellan olika myndigheter är tillåten. Integritetsskyddslagstiftningen måste ständigt anpassas till teknik- utvecklingen och nya former för användning av tekniken för att upprätt- hålla ett gott integritetsskydd. Det har skett genom de många olika särskilda registerförfattningarna. Nya sådana författningar övervägs på flera områden. Dessutom har flera befintliga författ- ningar redan setts över och ändringar övervägs. Även den generella integritetsskyddslagstiftningen, personuppgiftslagen, har setts över. Arbetet med att anpassa, komplettera och se över integritets- skyddslagstiftningen pågår alltså ständigt. Kreditupplysningar lämnas på bl.a. cd-romskivor och via Internet. Det har påpekats från flera håll att det är angeläget att de risker som detta innebär från integritetssynpunkt analyseras och att skyddet, om det inte är tillfredsställande, stärks. Det är också angeläget att intresset av en effektiv kreditupplysningsverksamhet på lämpligt sätt balanseras mot enskildas intresse av att ekonomiska svårigheter eller missförstånd inte orimligt begränsar deras ekonomiska handlingsutrymme. kommer en departementspromemoria att remitteras som behandlar bl.a. dessa frågor. trädde distans- och hemförsäljningslagen i kraft (prop. 2004/05:13, bet. 2004/05:LU5, rskr. 2004/05:161). Lagen innehåller be- stämmelser som genomför EG-direktivet om distansförsäljning av finan- siella tjänster till konsumenter. Genom lagen stärks konsumenternas rättigheter framförallt vid telefonförsäljning och Internethandel. Delmål 2 Hållbar tillväxt antog lagändringar i upphovsrättslagen med anledning av propositionen Upphovsrätten i informationssamhället genomförande av direktiv /29/EG m.m. (prop. 2004/05:110). Ändringarna stärker och moderniserar upphovsrätten för att ge ett bättre skydd i det digitala informationssamhället som balansen mot viktiga allmänna intressen upprätthålls. Lagändringarna träder i kraft . Ändringarna innebär i huvudsak följande. Det förs in en uttrycklig ensamrätt för upphovsmän att överföra sina verk till allmänheten. I detta ingår att verk görs tillgängliga för allmänheten på ett sådant sätt att enskilda kan få tillgång till verken från en plats och som de själva väljer, exempelvis på en webbplats på Internet. Den teknik som används vid digital användning av verk, såväl via Internet som på annat sätt, ger upphov till en mängd mer eller mindre tillfälliga kopior för att tekniken skall vara möjlig att använda. För att balansera den vidsträckta ensamrätt som upphovsmannen har när det gäller framställning av exemplar, införs en ny inskränkning i upphovs- mannens exemplarframställningsrätt beträffande kopior som kan anses vara tillfälliga. Ett huvudsyfte med bestämmelsen är att se till att enskilda inte drabbas av något upphovsrättsligt ansvar för de tillfälliga kopior som uppstår vid s.k. webbläsning, dvs. vid enbart tittande och lyssnande på nätverk som Internet. är det förbjudet att lägga ut upphovsrättsligt material på Internet utan tillstånd från rättighetshavaren. Däremot har inte gällt något uttryckligt förbud att kopiera olagligt material för privat bruk. Ändringarna innebär att också sådan kopiering blir förbjuden. Rätten att kopiera för privat bruk kommer att finnas kvar. Det kommer alltså fortfarande vara tillåtet att för privat bruk t.ex. kopiera film från TV, kopiera ett extra exemplar av en inköpt cd-skiva eller kopiera från tidningar eller annat material som lagts ut på Internet med rättighets- havarens tillstånd. Rätten att kopiera böcker begränsas något. De bestämmelser om så kallad kassettersättning som gäller , för att i någon mån ge ersättning för den lagliga kopieringen för privat bruk, änd- ras för att anpassas till den digitala utvecklingen. Liksom skall ersättning utgå på sådana produkter som är särskilt ägnade för privat kopiering, till exempel inspelningsbara cd, dvd, videokassetter och mp3-spelare. Nya bestämmelser införs om skydd för tekniska åtgärder, till exempel krypteringar av upphovsrättsligt material som säljs för nedladdning från Internet. Bestämmelserna innebär att det blir straffbart att tillverka eller sälja produkter, eller tillhandahålla tjänster, som huvudsakligen är utfor- made för att kringgå en digital eller analog spärr, eller annan teknisk åtgärd, som hindrar eller begränsar framställning av exemplar eller till- gängliggörande för allmänheten av upphovsrättsligt skyddade verk. Själva kringgåendet av den tekniska åtgärden blir också förbjudet. Nya regler införs också om skydd för elektronisk information om rättighetsförvaltning. I propositionen betonas att regeringen avser att noga följa utvecklingen av kassettersättningen och av de nya reglerna om rättsligt skydd för tek- niska åtgärder. Det anges att regeringen kommer att påbörja en utvär- dering av de nya reglerna senast från det att reglerna trätt i kraft. Utvärderingen av kassettersättningen skall bland annat behandla frågan om den tekniska utvecklingen lett till att ersättningen urholkats samt frågorna om hur ersättningsnivåerna och möjligheten till nedsätt- ning av ersättningen påverkat ersättningens storlek. Utvärderingen av reglerna om rättsligt skydd för tekniska åtgärder skall omfatta hur kon- sumenternas möjligheter att kopiera för privat bruk har påverkats av de nya reglerna. Skulle denna utvärdering visa att situationen för konsu- menterna inte är rimlig kommer regeringen att överväga frågan på nytt. Den ökade användningen av Internet har gett upphov till nya frågor på varumärkesområdet. En sådan fråga är förhållandet mellan det varumär- kesrättsliga skyddet för varukännetecken och s.k. domännamn på Inter- net. Inom pågår det fortlöpande ett arbete i dessa frågor, i vilket deltar. Ett resultat av detta arbete är den rekommendation i ämnet som antog 2001 (Joint Recommendation Concerning the Protection of , and Other Industrial Property Rights in Signs on the Internet). Tydligare gränser för patent på datorrelaterade uppfinningar Kommissionen lade fram ett förslag till direktiv om patenterbarhet för datorrelaterade uppfinningar. Rättsakten antas av rådet och genom medbeslutandeförfarandet i artikel 251 i EG-fördraget. Detta innebär att rådet och parlamentet måste komma överens för att det ska antas ett direktiv. antog rådet sin gemensamma ståndpunkt i frågan. Parlamentet ska ta ställning till om man kan godta den gemensamma ståndpunkten eller om man vill göra ändringar i den. Eventuella ändringsförslag från parla- mentet kommer att behandlas av rådet . Dagens regler för när patent kan meddelas är generella och tillämpas på uppfinningar inom alla teknikområden. Reglerna är också i stor utsträckning internationella och har likartat innehåll i många delar av världen. I är de flesta europeiska stater anslutna till den europe- iska patentkonventionen (EPC) och har anpassat sina patentlagar till konventionen. Det europeiska patentverkets (EPO) avgöranden är också vägledande för patentmyndigheterna i stater som är anslutna till EPC. Trots detta finns det skillnader mellan de europeiska staterna när det gäller bedömningar av när patent kan meddelas, inte minst när det gäller datorrelaterade uppfinningar. Sådana skillnader innebär svårigheter för enskilda uppfinnare och företag som vanligtvis vill ha patentskydd i flera länder. Delmål 3 Tillgänglighet och säkerhet För att underlätta utbygganden av infrastrukturen för elektronisk kom- munikation är det angeläget att det finns goda förutsättningar att ta i an- språk annans mark för utbyggnaden. Den som vill utnyttja utrymme inom annans fastighet för att dra fram och använda en ledning för detta ända- mål kan träffa ett nyttjanderättsavtal med fastighetens ägare. Han eller hon kan också hos lantmäterimyndighet ansöka om ledningsrätt. Led- ningsrätt kan beviljas mot fastighetsägarens vilja. lämnade 2002 ett delbetänkande om led- ningsrätt för elektroniska kommunikationsnät som innebar att det skall vara möjligt att få ledningsrätt inte bara för ledningar utan även för och andra anordningar som ingår i elektroniska kommunikations- nät. Detta förslag har genomförts 2004 (prop. 2003/04:136 och SFS 2004:643, se även avsnitt 15.19). I sitt slutbetänkande föreslog utred- ningen ytterligare moderniseringar av ledningsrättslagen. Två av försla- gen (upplåtelse i andra hand inom utrymme för vilket det har beviljats ledningsrätt och ledningsrätt för s.k. kanalisationer) behandlas i denna proposition (se avsnitt 18). Avsikten är att övriga förslag skall behandlas i en särskild proposition tidigast . 7.8Bekämpning av brottslighet och oseriös verksamhet IT och 14 och 15 kap. Regeringen har tillkallat en särskild utredare att, ur ett IT-per- spektiv, se över de brott i 14 och 15 kap. som berör urkunder. I dessa bestämmelser finns ett flertal rekvisit som kan vara svåra att tillämpa med avseende på bl.a. elektroniskt överförda uppgifter. Översynen syftar till att klarlägga vilka förändringar som kan vara påkallade med anledning av utvecklingen av IT. En förutsättning för en ökad IT-användning är att människor kan förlita sig på att de uppgifter som lämnas är riktiga och härstammar från den person som anges som avsändare. De straffbestämmelser som avser att upprätthålla detta skydd måste vara anpassade till de nya krav som de tekniska möjligheterna medför. Inte minst för att främja den allmänna tilltron till IT-använd- ningen, vilket är en prioriterad del av regeringens åtgärder på området, är detta av stor betydelse. Det är också viktigt att den straffrättsliga regler- ingen harmoniserar med regeringens strävanden att skapa möjligheter för en effektiv användning av IT och att den är väl anpassad till den fortsatta utvecklingen. Utredningen, som skall lämna sitt betänkande , har att beakta detta under sitt arbete. EU-rambeslut om angrepp mot informationssystem Inom EU har antagits ett rambeslut om angrepp mot informationssystem. Syftet med rambeslutet är att tillnärma medlemsstaternas straffrättsliga lagstiftning när det gäller angrepp mot informationssystem. Enligt ram- beslutet skall olagliga intrång i informationssystem, olagliga störningar av informationssystem och olagliga datastörningar vara straffbara. Ram- beslutet innehåller också bestämmelser om bl.a. vilka påföljder som brotten skall kunna leda till. En promemoria om genomförande av rambeslutet i svensk rätt har remitterats. En proposition om genomförandet planeras att lämnas . Europarådskonvention om IT-relaterad brottslighet har utarbetat en konvention om IT-relaterad brottslighet som har undertecknat. Konventionen har tre huvudsyften: att harmonisera den nationella straffrätten beträffande vissa gärningar som behandlas i konventionen, om gärningarna begås med hjälp av datorsystem, att få fram nationella processrättsliga bestämmelser som underlättar utredning och lagföring av såväl de brott som behandlas i konventionen som andra IT-relaterade brott och andra brott som begås med hjälp av datorer samt att förbättra möjligheterna att ta tillvara elektronisk bevis- ning i brottmål samt att lägga grunden för ett effektivt internationellt samarbete vid bekämpning av IT-relaterade brott. De gärningar som behandlas i konventionen är bl.a. dataintrång, dator- relaterad förfalskning, datorrelaterat bedrägeri, barnpornografibrott och upphovsrättsintrång. Till konventionen hör ett tilläggsprotokoll som behandlar kriminali- sering av gärningar av rasistisk och främlingsfientlig natur begångna med hjälp av datorsystem. har undertecknat protokollet. En promemoria om ratificering av konventionen och protokollet har remitterats . På uppdrag av regeringen har en särskild utredare föreslagit lag- ändringar som syftar till att stärka konsumentskyddet vid s.k. modem- kapning (SOU 2005:20). Med modemkapning, som är ett av de Internet- relaterade säkerhetsproblem som har rönt störst uppmärksamhet i och utomlands , avses att ett uppringningsprogram, en s.k. dialer, laddas ned på en dator, ändrar dess fjärranslutning och utan användarens godkännande ringer upp ett nytt dyrare nummer. Merkost- naden för detta debiteras ofta abonnenten på dennes telefonräkning. Utredningen har föreslagit ändringar såväl på civilrättens som närings- rättens områden. har haft en särskild arbets- grupp för IT och demokrati (Ju2002:E). Arbetsgruppens uppgift var att följa och främja utvecklingen av demokratiska processer med stöd av IT. Tre rapporter har producerats, E-röstning en antologi, Digitala klyftor förr, nu och samt Förslag till strategi för att minska de digi- tala klyftorna. tillsatte regeringen en parlamentariskt sammansatt kom- mitté med uppdrag att se över bestämmelserna i vallagen och lämna för- slag till en ny lag, bl.a. skulle kommittén överväga i vilken utsträckning elektroniska förfaranden bör införas vid röstning i röstningslokal. I be- tänkandet (SOU 2004:111) anger kommittén att något förslag som gör det möjligt att rösta elektroniskt inte bör läggas fram . Kommittén för- ordar dock att försök med elektronisk röstning under kontrollerade former bör genomföras i omgångar, dock inte i samband med allmänna val. Försöken bör genomföras i samverkan med den centrala valmyndig- heten. Förslagen har remissbehandlats. Vidare är användningen av informationsteknik, t.ex. Internet och mobiltelefoni, i demokratiska beslutsprocesser och förekomsten av even- tuella rättsliga och tekniska hinder föremål för utredning. fick i uppdrag av regeringen att utreda detta samt att föreslå möjliga åtgärder för att undanröja dessa hinder. Inom ramen för uppdraget skall även lämna förslag till hur kommunala initiativ för att öka deltagandet i demokratiska processer kan uppmuntras. Uppdraget skall redovisas till . När det gäller internationella aktiviteter relaterade till IT och demokrati har det under det isländska ordförandeskapet i 2004 tillsatts ett särskilt demokratiutskott. Detta utskott har till uppgift att, med stöd i befintlig forskning och studier, analysera de nordiska de- mokratierna utifrån ett nutida och framtida perspektiv och föreslå kom- parativa studier eller särskilda handlingslinjer. var representerat i utskottet. Utskottets arbete resulterade i rapporten krati i . I rapporten konstateras t.ex. att den tekniska utvecklingen möjliggör ett ökat demokratiskt handlingsutrymme men medverkar även till att nya klyftor skapas mellan medborgarna digitala klyftor och att de gamla förstärks. Rapporten innehåller också ett antal rekommenda- tioner och förslag. Inom ramen för Integrerade projekt work (IP1-S-EE) har aktivt deltagit i arbetet med att ta fram en rekommendation om elektronisk röstning i vallokal (rec(2004)1) och en rekommendation (rec(2004)15) om e-förvaltning. bedriver regeringen på uppdrag en nationell stor- stadspolitik. Storstadskansliet i har ett huvudansvar för detta arbete. Som ett led i arbetet har regeringen tecknat lokala utvecklingsavtal med sju storstadskommuner om insatser i 24 stadsdelar. Bland annat har flera IT-relaterade insatser gjorts i syfte att öka kvinnor och mäns demo- kratiska delaktighet samt kunskap om hur datorn kan användas som redskap. Ett antal insatser beskrivs närmare i bilaga 17. 8Export- och investeringsfrämjande samt bistånd De viktigaste IT-relaterade frågorna inom område handlar om att främja marknadsföringen av IT-sektorn och angelägen- heten av att genom biståndsarbete få att utnyttja den potential som IT har för ekonomisk och social utveckling samt för förverkligandet av millennieutvecklingsmålen. (Dessa mål behandlas i proposition 2002/03:122 Gemensamt ansvar: politik för global utveckling.) Av särskild betydelse är också internationella samarbeten som sker genom t.ex. World summit on information society (WSIS). Arbetet att främja marknadsföringen av IT-sektorn och det internationella samar- betet bidrar till att uppfylla det i denna proposition föreslagna delmålet om hållbar tillväxt. Biståndsarbetet bidrar till uppfyllandet av delmålet om tillgänglighet och säkerhet. Delmål 2 Hållbar tillväxt 8.2Marknadsföring av IT-sektorn i utlandet Internationell marknadsföring av svensk IT- och telekomindustri har varit ett inslag i regeringens arbete med export- och investeringsfrämjandet som bedrivs inom politikområde 39 Utrikes- handel, export- och investeringsfrämjande. Satsningarna syftar till att marknadsföra högteknologiska områden och nya branscher där och svenska företag har särskild kompetens och förutsättningar att hävda sig i internationell konkurrens. Detta gäller t.ex. IT-sektorn men även andra delar av det moderna och framtidsinriktade . konsoliderades IT-främjandet i utlandet i riktade program och projekt. Invest in () initierade 2002 ett projekt för internationell marknadsföring av svensk IT, IT . Syftet var att stärka ställning som IT-nation på prioriterade marknader, stödja den internationella marknadsföringen av IT-kluster och öka affärs- och samarbetsmöjligheterna på den internationella mark- naden, särskilt inom trådlös kommunikation och mobilt Internet. För att främja framför allt små och medelstora företags exportmöjlig- Prop. 2004/05:175 heter på strategiska marknader fick i uppdrag av regeringen att starta ett branschprogram: IT och telekom. Mot bakgrund av den hårda internationella konkurrensen vidare- utvecklas satsningarna på IT-främjandet i utlandet. Det krävs bl.a. tyd- ligare prioritering och fokusering. Som ett led i fokuseringen av satsningarna inom IT-främjandet har startat projektet . Projektet syftar till att attrahera och öka antalet utländska investeringar inom IT-sektorn till , stärka ställning som IT-nation på prioriterade marknader och att stödja den internationella marknadsföringen av IT-kluster. Regeringen har finansierat projektet med . ICT fokuserar bl.a. på svenska styrkeområden inom trådlös kommunikation, mobilitet och bredband. Projektet är ett led i att för- verkliga strategin Innovativa en strategi för tillväxt genom för- nyelse (Ds 2004:36). Denna satsning på svensk IT- och telekomindustri genom export- och investeringsfrämjande är också en viktig del i att ge- nomföra åtgärder som föreslogs i samtal med företag inom IT- och telekomsektorn . Delmål 3 Tillgänglighet och säkerhet I politik för global utveckling (PGU) framhålls angelägenheten av att kan utnyttja den potential som IT har för ekonomisk och social utveckling samt för förverkligandet av millennieutvecklingsmålen. IT börjar spridas i , men alltjämt återstår mycket arbete. Infra- strukturen är dåligt utbyggd och det saknas teknik, ekonomiska resurser och kompetens. IT i är en fråga om att utnyttja ett kraftfullt verktyg för ekonomisk tillväxt. Det är också en fråga om allas rätt till information, kunskap och möjlighet att påverka. IT rymmer stora möjlig- heter för de fattiga i detta avseende. finns risk att den s.k. IT-revolutionen ökar klyftan mellan rika och fattiga länder och mellan rika och fattiga inom länderna. Utvecklingssamarbetet kan i ett inledande skede spela en viktig roll genom att påskynda utnyttjandet av de möjligheter IT erbjuder. välkomnar en dialog kring användningen av IT för utveckling, men måste själva identifiera sina behov och prioritera IT i sitt ut- vecklingsarbete. För detta behöver länderna utarbeta egna nationella e-strategier. menar vidare att internationella biståndsinsatser i ökad grad bör främja IT-investeringar. Den tekniska utvecklingen har öppnat upp för nya och effektiviserande metoder i arbetet med fattigdomsbekämpning. Utvecklingssamarbetet har en särskild uppgift i att söka bidra till att IT kommer fattiga grupper till- godo. I den strategi som finns för hur Sida skall främja IT inom utveck- lingssamarbetet betonas bl.a. att IT skall integreras som en naturlig och viktig del av detta samarbetes alla verksamhetsgrenar. Detta har också i ökad grad blivit fallet genom ett antal strategiska och innovativa insatser, liksom exempelvis genom att ett nätverk av IT-universitet (SPIDER/Swedish Program for ICT in Developing Regions) har byggts Prop. 2004/05:175 upp som stödfunktion för Sida. I strategin anges vidare att Sida skall söka utveckla IT i biståndet som en svensk profilfråga samt aktivt delta i internationellt samarbete om IT i biståndet och samverka med andra biståndsgivare och med institutioner och företag i och i samarbetsländerna. satsade Sida ca på olika IT-relaterade initiativ där IT ingick som en delkomponent. Pengarna går till studier som främst inriktas på att identifiera IT som ett användbart verktyg i arbetet med , exempelvis för studier kring möjligheten för den afrikanska kontinenten att kommunicera med övriga världen och kring mobiltelefonins möjlighet att spridas i och nyttjas för olika tjäns- ter och ekonomisk utveckling. 8.4Världstoppmöte om informationssamhället (WSIS) om informationssamhället (WSIS) är inte ett ren- odlat utvecklingsmöte, men har ett intressant och dominerande u-lands- perspektiv utifrån visionen att omvandla den digitala klyftan till digitala möjligheter. Genom WSIS har ökad uppmärksamhet kommit att riktas mot den stora betydelse IT kan ha för global utveckling och toppmötet kan ses som en manifestation av det intresse som finns att diskutera dessa frågor. IT är en drivkraft för ekonomisk tillväxt och har alltmer kommit att ses som ett verksamt medel i kampen mot fattigdom.