prop · GS031d24 · 2005-01-01 00:00:00 — Andelen funktionshindrade som kan utnyttja vägtransportsystemet, inklusive kollektivtrafik, skall öka bör kollektivtrafiken kunna användas av de flesta funktionshindrade Andelen barn som på egen hand kan utnyttja vägtransportsystemet skall öka fortlöpande Andelen gående och resande med cykel och buss sammantaget skall öka fortlöpande, särskilt i tätorter skall genom sina samlade åtgärder förbättra tillståndet på det statliga vägnätet, jämfört Restriktionerna på det statliga vägnätet skall minska Kostnadseffektiva trafiksäkerhetsåtgärder skall genomföras på det statliga vägnätet så att antalet dödade Åtgärder som särskilt syftar till att förbättra barns trafiksäkerhet skall prioriteras samlade åtgärder skall leda till en minskning av utsläppen av koldioxid från vägtransportsektorn, jämfört med om inga åtgärder vidtagits. skall åtgärda vägtrafikbullret för boende som utsätts för ljudnivåer överstigande Antalet bullerstörda boende skall minska såväl längs det statliga vägnätet som utmed kommunernas vägnät där åtgärder skall utföras med hjälp av statliga bidrag Användningen av naturgrus i den statliga väghållningen skall minska fortlöpande anpassat till regionala Antalet vattentäkter som påverkas av vägsalt skall minska Transportsystemet skall vara utformat så att det svarar mot både kvinnors och mäns transportbehov. och män skall ha samma möjligheter att påverka vägtransportsystemets tillkomst, utformning och förvaltning och deras värderingar skall tillmätas samma vikt Inom vägtransportsystemet skall makt och inflytande vara jämnt fördelat mellan kvinnor och män Övriga mål och återrapportering skall successivt minska kötiderna för kunskapsprov och körprov så att kötiderna från och med den är högst vid första och andra provtillfället för respektive prov. I övriga fall skall kötiden endast i undantagsfall överstiga À-priserna för serviceåtagandena skall trendmässigt minska Produktiviteten för drift- och underhållsverksamheten skall öka skall bedriva en egenregiverksamhet med en lönsamhet som är jämförbar med branschen i övrigt har som statens företrädare på central nivå ett samlat ansvar, s.k. sektorsansvar, för hela vägtransportsystemets utveckling. måluppfyllelse mot de transportpolitiska målen redovisas i tabell 4.9. 2003 visar måluppfyllelse jämfört med föregående år medan kolumnen Måluppfyllelse visar hur troligt det är att de långsiktiga målen kommer att uppnås. 2004/05:1 UTGIFTSOMRÅDE 22 Tabell 4.9 Sammanställning av tillståndet i vägtransportsystemet 2003 Utsläpp av övriga luftföroreningar Målet är ett tillgängligt transportsystem, där vägtransportsystemet utformas så att medborgarna och näringslivets grundläggande transportbehov kan tillgodoses. Regeringen bedömer sammanfattningsvis att de insatser som gjorts har lett i riktning mot målet, förutom när det gäller tillgängligheten inom storstadsområden, där målet ej uppfyllts. Målet är att vägtransportsystemets utformning och funktion medger en hög transportkvalitet för medborgarna och näringslivet. Regeringen bedömer att insatserna motsvarar de krav som ställs för att uppnå målet. är andelen belagd väg i skogslänen (68,2) medan motsvarande andel i övriga landet är (87,0). Vägnätets ytstandard har förändrats marginellt . Som mått på vägars bärighet används dels andel väg med högsta tillåten bärighet (BK1: bruttovikt upp till ), dels bärighetsnedsättning, såväl tid som längd. Längden väg som normalt inte upplåts för BK1 har minskat med . Minskningen var procentuellt större i skogslänen än i övriga landet. Tjällossningsperioden var den lindrigaste . Längden avstängd väg sjönk , vilket är mindre än genomsnittet de fem föregående åren. En positiv regional utveckling Målet är en positiv regional utveckling, där vägtransportsystemet främjar en positiv regional utveckling genom att dels utjämna skillnader i möjligheterna för olika delar av landet att utvecklas, dels motverka nackdelar av långa transportavstånd. Det långsiktiga målet innebär en utjämning av regionala skillnader. Regeringen bedömer att målet delvis har uppfyllts. Tillgänglighet med bil till arbete och regionala funktioner har förbättrats något i mellersta och . Någon generell utjämning av regionala skillnader har inte uppnåtts. Målet är ett jämställt vägtransportsystem, som är utformat så att det svarar mot både kvinnors och mäns transportbehov. Kvinnor och män skall ha samma möjligheter att påverka transportsystemets tillkomst, utformning och förvaltning, och deras värderingar skall tillmätas samma vikt. har i enlighet med återrapporteringskraven i regleringsbrevet analyserat skillnaden i kvinnors och mäns resmönster samt kvinnors representation och inflytande inom vägtransportområdet. Analyserna visar att män kör bil i betydligt högre utsträckning än kvinnor, medan kvinnor i högre utsträckning än män åker kollektivt eller färdas i bil som passagerare. Kvinnors inflytande har belysts genom en undersökning av hur stor andel kvinnor som arbetar med strategiska planeringsfrågor inom regionala organisation. Av undersökningen framgår att kvinnorna utgör . Målet är en säker trafik, där det långsiktiga målet för trafiksäkerheten skall vara att ingen dödas eller allvarligt skadas till följd av trafikolyckor inom vägtransportsystemet. Vägtransportsystemets utformning och funktion skall anpassas till de krav som följer av detta. Regeringen bedömer att målet delvis har uppfyllts. Antalet dödade beräknas vara 530 (532) personer. Utvecklingen närmar sig svagt etappmålet 2007 om högst 270 dödade, men långt ifrån den takt som krävs för att målet skall uppnås. Den positiva utvecklingen kan förklaras av att infrastrukturen förbättras, bilarna blir allt säkrare samt den lågkonjunktur som har varit. registrerar samtliga polismyndigheter skador och olyckor inom vägtransportsystemet i ett nytt informationssystem, STRADA. beräknas 4 650 (4 592) personer ha skadats svårt i vägtrafikolyckor. Målet är en god miljö, där vägtransportsystemets utformning och funktion anpassas till krav på god och hälsosam livsmiljö för alla, där natur- 2004/05:1 UTGIFTSOMRÅDE 22 och kulturmiljö skyddas mot skador samt en god hushållning med mark, vatten, energi och andra naturresurser främjas. Vägtransportsystemets utformning skall bidra till att de nationella miljökvalitetsmålen nås. De åtgärder genomfört har lett till en minskning av koldioxidutsläppen från vägtrafiken med ca , jämfört med om inga åtgärder vidtagits. Trots det ökade de samlade koldioxidutsläppen från vägtrafiken () och möjligheten att nå etappmålet till 2010 blir allt mera avlägsen. Orsaken är framför allt ett ökat trafikarbete för lätta lastbilar och till viss del även ökat trafikarbete för tunga lastbilar. Miljökvalitetsnormerna för kväveoxider och partiklar överskrids vid flera vägar. Bullersituationen har förbättrats på de statliga vägarna genom de åtgärder som vidtagits. har ingen fortlöpande uppföljning av bullret längs kommunala gator. rapporterades 20 (0) stora vattentäkter vara påverkade av vägsalt med kloridhalter /l. Mål kopplade till flera verksamhetsområden Förutom de sex delmålen har myndigheten mål som är kopplade till flera verksamhetsområden. Fokus för målen är serviceåtaganden till medborgare, produktivitet och effektivitet i verksamheten. Regeringen bedömer att målen delvis har uppfyllts. har inte lyckats minska kötiderna för kunskapsprov och körprov så att kötiderna fr.o.m. är högst vid första och andra provtillfället för respektive prov. I övriga fall skulle kötiden endast i undantagsfall överstiga . Den genomsnittliga kötiden för kunskapsprov blev och för körprov . Efterfrågan på körkortsprov har ökat . De långa väntetiderna beror bl.a. på att antalet omprov ökat. Antalet körprov och kunskapsprov var 218 600 respektive 257 400. Á-priserna för serviceåtagandena har delvis minskat, men även i vissa fall ökat. Målet bedöms därmed som delvis uppfyllt. Produktiviteten för drift- och underhållsverksamheten bedöms inte ha ändrats . Kostnader för drift och underhåll har sjunkit, kostnader för färjetransporter på det statliga 2004/05:1 UTGIFTSOMRÅDE 22 vägnätet har varit oförändrade. Nedlagda kostnader för drift och underhåll av grusvägar har visserligen ökat men bedöms ge en längre varaktighet och därmed en lägre totalkostnad. Lönsamheten för produktionsverksamheten skall vara i paritet med branschen i övrigt. En översiktlig jämförelse visar att har en något sämre lönsamhet än konkurrenterna medan ligger i linje med konkurrenterna. Vägtrafiken förväntas öka och kommer även fortsättningsvis ha en dominerande ställning. Ökade inkomster leder till ett ökat bilinnehav och strukturomvandlingen i näringslivet leder till att allt mer högförädlat gods produceras och konsumeras, vilket ökar efterfrågan på lastbilstransporter. Denna utveckling är dock oroande ur miljösynpunkt och ställer stora krav på infrastrukturplanering och ekonomiska styrmedel om regeringens miljömål skall kunna uppnås. Verksamheten har präglats av investeringar i pågående projekt. Den av regeringen fastställda nationella planen för vägtransportsystemet för 20042015 innebär att ett antal byggstarter kommer att ske . Trafikökningen, väganläggningarnas ökade komplexitet liksom vägnätets ökade omfattning leder till ökade behov av underhållsåtgärder. Uppgiften att bevara och säkerställa vägar har hög prioritet framöver. Antalet omkomna i trafiken har minskat men inte alls i önskad omfattning för att nå det etappmålet om högst 270 dödade . Trenden är dock positiv. I myndighetsutövning ingår bl.a. att genomföra förarprov. Väntetiderna för förarprov är fortfarande långa som efterfrågan ökat. har infört ett system med sista minuten-prov vid samtliga förarkontor. Tjänsten innebär att kunder kan beställa tid och utföra prov genom utnyttjande av tider som blivit lediga genom återbud. har granskat årsredovisning . har inte haft några invändningar i revisionsberättelsen. Revisionsrapporten innehåller följande tre rekommendationer till styrelsen: 1.Försöksverksamhet med belöningssystem inom rekommenderar att de interna utvärderingsrekommendationerna beaktas i anpassningen av belöningssystemet , samt att nya riktlinjer tillämpas som ett beslutsunderlag vid styrelsens kommande utvärdering av försöksverksamheten. rekommenderar att se över nuvarande redovisning av medel som erhållits som bidragsfinansiering av väganläggningar. En separat revisionsrapport avseende upphandlingsrutiner lämnades . Effektivitetsrevisionen har lämnat en granskningsrapport som berör politikområdet; Länsplanerna för regional infrastruktur vad har styrt prioriteringarna?. Regeringens bedömning och åtgärder med anledning av rapporten har redovisats till i propositionen Utökade planeringsramar för väg- och järnvägsinvesteringar 20042015 (prop. 2003/04:95). 1Inklusive tilläggsbudget i samband med ekonomiska vårproposition (bet. 2003/04:FiU21) och förslag på tilläggsbudget i samband med budgetpropositionen . 2Motsvarar 968 961 tkr prisnivå. 3Motsvarar 968 961 tkr prisnivå. Från anslaget finansieras kostnader för ledning, vägtrafikinspektion, ekonomiadministration, personaladministration, planering och uppföljning av verksamheten, internt expertstöd samt intern utveckling. Kostnaderna för Vägtrafikinspektionen beräknas vara oförändrade jämfört med , dvs. Vidare beräknas transportpolitiska utredningar samt övriga kostnader finansieras med högst som inte är direkt hänförliga till produkter och tjänster men som belastar anslaget. har startat ett effektiviseringsprojekt, som bl.a. skall leda till minskade administrationskostnader. Kostnadsminskning en skall uppnås genom samordning av upphandlingar och inköp av t.ex. datorer, lokaler, tjänster och resor. Regeringen bedömer att det finns förutsättningar att minska administrationsanslaget med ca till förmån för den verksamhet som finansieras med anslaget 36:2 Väghållning och statsbidrag. finns dessutom möjlighet till en engångsbesparing på . Regeringens förslag till anslagstilldelning förutsätter att även 20052007 kan fortsätta att reducera verkets administrativa kostnader. Mot bakgrund av ovanstående föreslår regeringen att anvisas under anslaget 36:1 : Administration . 2004/05:1 UTGIFTSOMRÅDE 22 Tabell 4.11 Härledning av anslagsnivån 20052007, för 36:1 : Administration Förändring till följd av: Pris- och löneomräkning 2 Överföring till/från andra Förslag/beräknat anslag 1Statsbudget enligt beslut (bet. 2003/04:FiU10). Beloppet är således exklusive beslut på tilläggsbudget under innevarande år. 2Pris- och löneomräkningen baseras på anvisade medel statsbudget. Övriga förändringskomponenter redovisas i löpande priser och inkluderar därmed en pris- och löneomräkning. 4.6.236:2 Väghållning och statsbidrag 1Inklusive tilläggsbudget i samband med ekonomiska vårproposition (bet. 2003/04:FiU21) och förslag på tilläggsbudget i samband med budgetpropositionen . 2Motsvarar 16 578 036 tkr prisnivå. 3Motsvarar 16 578 036 tkr prisnivå. -sektorsuppgifter, vilket innefattar samlande, stödjande och pådrivande insatser inom trafiksäkerhet och miljö, kollektivtrafik, handikappfrågor, fordon, yrkesmässig trafik, väginformatik, sektors-FoU samt bidrag till ideella organisationer som utför sektorsuppgifter, -myndighetsutövning, vilket innefattar trafikregister, utarbetande och tillämpning av föreskrifter, m.m., -statlig väghållning, vilket innefattar vägplanering, byggande, drift, underhåll och fysiska trafiksäkerhetsåtgärder, gång- och cykelvägar på det statliga vägnätet, ränta och amortering på upptagna lån för byggande av broar som ersätter färjor, tidigarelagda väginvesteringar och anläggningstillgångar samt kostnader för ränta och amorteringar av upptagna lån, 2004/05:1 UTGIFTSOMRÅDE 22 -bidrag, vilket innefattar de statsbidrag som administrerar till kollektivtrafik inklusive handikappanpassningsbidrag och särskilda bidrag till storstädernas trafiksystem, enskilda vägar, bidrag till gång- och cykelbehov, planskilda passager m.m. för att minska konfliktpunkter mellan skyddade och oskyddade trafikanter, förbättring av miljö och trafiksäkerhet på kommunala vägar, kompensation för kommunerna för lokal och regional busstrafik samt bidrag till miljöorganisationer. får använda anslaget för att finansiellt stödja utvecklings- och demonstrationsprojekt som är av principiell eller strategisk betydelse för vägtransportsystemets långsiktigt hållbara utveckling, för informationsverksamhet inom ramen för sektorsansvar samt för åtgärder som är av betydande samhällsintresse även då annan huvudman finns. ingår i samverkansområdet Transporter inom Civilt Totalförsvar. Samverkansområdet redovisas under utgiftsområde 6 Försvar samt beredskap mot sårbarhet. Det totala anslaget till statlig väghållning och statsbidrag var ca . Av anvisade medel för har av regeringen fördelats på anslags- och delposter enligt tabell 4.13. I tabellen redovisas också det beräknade utfallet per anslagspost. har beslutat om utökade planeringsramar för väg- och järnvägsinvesteringar 2004 2015 (prop. 2003/04:95, bet. 2003/04:TU10, rskr. 2003/04:266). Beslutet innebär att den ekonomiska planeringsramen för investeringar i nationella stamvägar för perioden 20042015 skall vara . har beslutat att den ekonomiska planeringsramen för regional transportinfrastruktur skall vara (varav avser bidrag till investeringar i spårfordon för regional spårtrafik) (prop. 2001/02:20, bet. 2001/02:TU2, rskr. 2001/02:126). Regeringen har fastställt den nationella väghållningsplanen för perioden 20042015 och beslutat om definitiva ekonomiska ramar till länsplanerna för regional transportinfrastruktur . Respektive län har därefter fastställt länsplanerna för regional transportinfrastruktur. beslutade med anledning av ekonomiska vårproposition (prop. 2003/04:100, bet. 2003/04:FiU21, rskr. 2003/04:274) att de prioriterade vägprojekten E 6 delen RabbalshedeHogdal, E 20 delen TolleredAlingsås samt genom , Rv 40 delen BrämhultHester, 40 delen , Rv 45 delen , Rv 44 delen BåbergVäneryr samt Rv 49 SkaraVarnhem får lånefinansieras. Den totala kostnaden för projekten beräknas uppgå till , och föreslås en låneram på för dessa projekt. I propositionen Infrastruktur för ett långsiktigt hållbart transportsystem (prop. 2001/02:20, bet. 2001/02:TU2, rskr. 2001/02:126) aviserade regeringen en nivåhöjning med ca . På grund av det rådande ekonomiska läget beslutades med anledning av ekonomiska vårproposition att endast skulle tillföras anslaget. Regeringen föreslår nu att tillförs anslag 36:2 Väghållning och statsbidrag. Vissa arbetsuppgifter avseende emissioner av avgaser från bilar och avseende avgaser och buller från arbetsmaskiner och arbetsredskap överförs från till . Med anledning av detta överförs från utgiftsområde 20 anslag 34:1 . Dessutom överförs arbetet med hållbarhetskontroller för bilar fr.o.m. från till . Regeringen föreslår att överförs från utgiftsområde 20 anslag 34:2 För investeringar och förbättringsåtgärder på stamvägar är det angeläget att medel kan anvisas för att genomföra den nationella väghållningsplanen. Regeringen bedömer att den föreslagna nivån tillsammans med den låneram beslutat om innebär att viktiga investeringar på det nationella vägnätet kommer att kunna genomföras. När det gäller väginvesteringar i regional plan bedömer regeringen att det av statsfinansiella skäl är nödvändigt med en nivå på anslagsposten som är lägre än den nivå som fastställts i planerna. Regeringens bedömning är att vissa byggstarter därmed är möjliga i de regionala planerna , men inte i samma utsträckning som de regionala planerna redovisar. Regeringen har i beslutet om definitiva ekonomiska ramar för länsplanerna pekat ut ett begränsat antal prioriterade investeringar. skall dessa projekt genomföras i enlighet med regeringens beslut. Åtgärder för ökad bärighet, tjälsäkring och rekonstruktion är angelägna för att säkerställa och bevara vägnätet. Nivån är något lägre än vad som beslutades med anledning av propositionen Infrastruktur för ett långsiktigt hållbart transportsystem (prop. 2001/02:20, bet. 2001/02:TU2, rskr. 2001/02:126). Drift och underhåll av vägar bidrar till en hög transportkvalitet och god tillgänglighet och regeringens bedömning är att medel för drift och underhåll bör ligga på den nivå som anges i infrastrukturpropositionen. Jämfört med föregående år innebär det en ökning av anslagsposten. Förslag och beräkningar 20052007 Mot bakgrund av de överväganden som redovisats ovan föreslår regeringen att anvisar ett anslag för väghållning och statsbidrag på . beräknas anslaget till 16 867 miljoner kro nor respektive . Av tabell 4.13 framgår en preliminär beräkning av olika anslagsposter och delposter för 20052007. Det ankommer dock på regeringen att slutligt besluta om medlens fördelning på poster. beräknar regeringen följande fördelning på anslagsposter och delposter. Beräk ningarna är i jämförelse med föregående års nivåer. För sektorsuppgiften beräknas en bibehållen anslagsnivå på . För myndighetsutövning beräknas en ökad anslagsnivå till . övertar arbetsuppgifter från och tillförs därmed från anslag. Investeringar i nationell plan beräknas till . Det innebär en ökning från föregående år. Investeringar i regional plan beräknas av regeringen till . 2004/05:1 UTGIFTSOMRÅDE 22 är en nivå som är lägre än den långsiktiga planeringsramen, men högre än den beräkning regeringen gjorde i budgetpropositionen . Bärighet, tjälsäkring och rekonstruktion beräknas till . Investeringar i fysiska trafiksäkerhetsåtgärder upphör . Fysiska trafiksäkerhetsåtgärder kommer fortsättningsvis att ingå som en del av delposten Investeringar i nationell plan. Regeringens fastställelsebeslut av den nationella väghållningsplanen innebär att skall användas till fysiska trafiksäkerhetsåtgärder 20042015. Drift och underhåll beräknar regeringen höja till . För räntor och återbetalning av lån för vägar beräknas behovet till . Det är en lägre nivå än den beräkning regeringen redovisade budgetproposition. Regeringens bedömning är att ränteläget medger en minskning av anslagsposten. Drift och byggande av enskilda vägar föreslås ligga på samma nivå som tidigare, dvs. Det särskilda bidraget till storstädernas trafiksystem beräknas till 35 miljoner kro nor. Bidrag i regionala planer omfattar statsbidrag till kollektivtrafikanläggningar, bidrag till förbättring av miljö och säkerhet samt bidrag till ökad tillgänglighet till kollektivtrafik. Regeringen bedömer ett behov av medel med utgångspunkt i fastställda länstransportplaner för 20042015 till . till Verket för innovationssystem beräknas till . 2004/05:1 UTGIFTSOMRÅDE 22 Tabell 4.13 Anslaget 36:2 Väghållning och statsbidrag fördelat på anslagsposter och delposter Investeringar i nationell plan Investeringar i regional plan Bärighet, tjälsäkring och rekonstruktion Investeringar i fysiska trafiksäkerhetsåtgärder Räntor och återbetalning av lån för vägar Bidrag för drift och byggande av enskilda vägar Bidrag i regionala planer Till Verket för innovationssystem Anslaget 36:2 Väghållning och statsbidrag för perioden 20052007 har beräknats enligt nedanstående tabell. Tabell 4.14 Härledning av anslagsnivån 20052007, för 36:2 Väghållning och statsbidrag Förändring till följd av: Pris- och löneomräkning 2 Överföring till/från andra Förslag/beräknat anslag 1Statsbudget enligt beslut (bet. 2003/04:FiU10). Beloppet är således exklusive beslut på tilläggsbudget under innevarande år. 2Pris- och löneomräkningen baseras på anvisade medel statsbudget. Övriga förändringskomponenter redovisas i löpande priser och inkluderar därmed en pris- och löneomräkning. Lån som tas upp av har tagit upp lån för att finansiera anläggningstillgångar, broar som ersätter färjor och vissa specifika vägprojekt. När det gäller anläggningstillgångar skall dessa enligt lagen (1996:1059) om statsbudgeten finansieras med lån eller krediter i . omsättningstillgångar finansieras med verkets räntekontokredit. Vid utgången av 2003 var skuld för anläggningstillgångar , för broar , för specifika vägobjekt , kapitaltäckningsgaranti för och för de s.k. storstadspaketen . får ta upp lån i för byggande av broar som ersätter färjor på statens vägnät utan att öka anslagsförbrukning. För att betala lånekostnaderna för sådana objekt får använda inbesparade driftmedel från färjetrafiken. Regeringen bedömer att skuld för broar som har ersatt färjor kommer att vara ca vid utgången av 2012. beslutade att utbyggnaden av motorvägen mellan och på 6 skulle finansieras med lån i . Skulden uppgick vid utgången av 2003 till . Vägen har öppnats för trafik och skulden beräknas minska med ca , vilket gör att den beräknas till . beslutade att fyra vägobjekt fick tidigareläggas genom att fick ta upp lån i och sedan återbetala dessa när anslagsmedel finns tillgängliga i ordina- De fyra vägobjekten är E18/20 delen ÖrebroArboga, E 4 delen Stora ÅbyVäderstad, E22 SöderåkraHossmo samt E 4 trafikplats . Vid utgången av 2003 var skulden för dessa projekt . beslutade att de planerade amorteringarna gällande dessa lån 2002 och 2003 förskjuts till 20042005 för att därigenom skapa ett större anslagsutrymme och 2003 för en satsning på bärighet, tjälsäkring och rekonstruktion. Lånen beräknas vara återbetalda 2006. Regeringen undertecknade 2002 ett avtal med den norska regeringen om byggandet av Svinesundsförbindelsen. Ambitionen är att förbindelsen skall vara klar och öppnad för trafik 2005. kommer att ta upp lån i . Lånen kommer att återbetalas under med intäkter från framtida vägavgifter. Den totala låneramen för beräknas till . Nettoupplåningen beräknas minska först . avser en delfinansiering av väg E 6 på etappen Hogdal . Lån avseende den s.k. närtidssatsningen 2002 2004 skall amorteras med start och vara slutamorterade . 2004/05:1 UTGIFTSOMRÅDE 22 För samtliga ovanstående lån, utom lånen till anläggningstillgångar, föreslås en låneram på sammanlagt . beslutade med anledning av tilläggsbudget i samband med ekonomiska vårproposition (prop. 2003/04:100, bet. 2003/04:FiU21, rskr.