prop · GS0360 · 2005-03-17 00:00:00 — Det andra toppmötet planerades äga rum i , men sköts upp på grund av svårigheter att enas om formerna för ett toppmöte i ljuset av situationen i . Dialogen har fortsatt på tjänstemannanivå. EU- respektive AU-trojkorna har också träffats på ministernivå på halvårsbasis, senast i . Vid det senaste mötet behandlades fred och säkerhet, samhällsstyrning, regional integration och handel och utveck- lingsfrågor såsom skulder, livsmedelssäkerhet, migration och trafficking samt hiv/aids. Arbetet med att utforma en gemensam EU-politik för konflikthantering i påbörjades under det svenska ordförandeskapet 2001 och har senast reviderats i rådsbeslut (rådets gemensamma ståndpunkt 2004/85/GUSP). Utifrån detta rådsbeslut har ett antal insatser och Skr. 2004/05:60 ambitioner identifieras inom ramen för den europeiska säkerhets- och försvarspolitiken. I fokus står stöd till afrikanska organisationers arbete med att förebygga och hantera konflikter, liksom stöd efter den akuta konfliktsituationen. EU:s stöd ska bl.a omfatta utbildning, rådgivning och planering. Rådsslutsatserna och handlingsplanen framhåller att EU:s stöd till fred och säkerhet i är del av en koherent politik gentemot och betonar vikten av samordning i hela bredden av EU:s samlade insatser. Man understryker särskilt respekt för afrikanskt ägarskap. EU fortsatte att aktivt följa utvecklingen på . Situationen i , särskilt krisen i , samt fredsprocesserna i , liksom mellan och , har stått i centrum. Den allvarliga krisen i har regelbundet behandlats av rådet, och rådsslutsatser har antagits vid flertalet möten. Dessa slutsatser har uttryckt stöd för fredsansträngningar, liksom stöd för Afrikanska union- ens viktiga roll. EU har också ställt krav på parterna, och lyft fram att unionen kan komma att överväga sanktioner om inga framsteg görs. EU har också fört en dialog inför säkerhetsrådets behandling av krisen i , och ett gemensamt EU-anförande hölls vid säkerhetsrådets möte i . En kontinuerlig dialog och successivt utökat samarbete sker mellan EU och Afrikanska unionen, och ett omfattande stöd från EU (inklusive ur den s.k. fredsfaciliteten) och enskilda medlemsstater har givits till stöd för Afrikanska unionens observatörs- mission i . EU följer också aktivt fredsprocessen mellan och /A i södra , och flera medlemsstater, inklusive , bidrar med militärobservatörer till den internationella observa- törsmissionen i . EU har fortsatt följa fredsprocessen mellan och . EU verkar för att parterna ska respektera och implementera gränskommissionens beslut i enlighet med , och för att parterna ska inleda en dialog. EU för också en politisk dialog med res- pektive land, där fredsprocessen varit en viktig fråga för diskussion, tillsammans med frågor om mänskliga rättigheter och demokrati. I bedriver kommissionen ett omfattande utvecklings- samarbete. har haft en framträdande roll vad gäller fredsprocessen i och har verkat för en aktiv EU-hållning. hölls ett möte i vid vilket alla stater och internationella organisationer som stött processen ställde sig bakom ett antal principer som ska styra samarbetet med den transitionsregering som utnämndes . EU har fortsatt nära följt utvecklingen i . februari de riktade sanktionerna mot , mot bakgrund av den fortsatt negativa utvecklingen i landet. EU är fortsatt en stor humanitär Situationen i är en viktig fråga också för Skr. 2004/05:60 EU:s politiska dialog med SADC och med länderna i södra . EU närvarade med en valobservationsmission. Inför valen fördes intensiva förhandling- ar mellan och myndigheter för att få till stånd ett avtal där EU:s observatörer gavs behörighet att övervaka varje fas av valen. Någon sådan fullständig överenskommelse kom aldrig till stånd. Dialogen EU-SADC fortsatte . hölls ett minister- möte i trojkaformat, där SADC:s riktlinjer för demokratiska val och Zim- babwe stod i centrum för diskussionen. EU är en viktig aktör till stöd för fred och säkerhet i . Utvecklingssamarbetet är omfattande. EU är också en betydelsefull poli- tisk aktör och har bl.a. ett särskilt sändebud för regionen. Det särskilda sändebudet har varit instrumentellt för att hantera de regionala kriser som uppstått . EU och dess medlemsstater, inklusive , har tillhandahållit både politiskt och finansiellt stöd till den s.k. Internation- ella konferensen om fred, säkerhet, demokrati och utveckling i Stora Sjö- regionen. hölls det första toppmötet med högnivådeltagande från både EU och . I samband med toppmötet genomfördes även ett s.k. trojkamöte där EU förmedlade politiska budskap till de länder som är involverade i nationella och regionala konflikter i regionen. Avseende (DRK) beslutade rådet att undersöka möjligheterna att stödja säkerhetssektorreformen. beslutade vidare rådet att inrätta en polisinsats inom ramen för den europeiska säkerhets- och försvarspolitiken. Insatsen ska rådge och övervaka den kongolesiska polisstyrka som skyddar övergångs-regering- ens företrädare. EU:s engagemang sker i samråd med FN och ska ses som en fortsättning på det samarbete mellan EU och FN i DRK som ut- trycktes genom EU:s militära insats i Ituridistriktet . EU har även fattat beslut om ett mycket omfattande stöd för de kommande valen i . Den svenske kabinettssekreterarens uppdrag som EU-ordförandeskapets särskilde representant i , och Sierra I den särskilde representantens mandat ingår bl.a. att föra en dialog med alla berörda aktörer, inklusive FN och den regionala samarbetsorganisationen (Västafrikanska staternas ekonomiska gemenskap). Syftet är att skapa förutsättningar för fred, åter- uppbyggnad och demokratisering. EU har fortsatt stödja genomförandet av fredsprocessen i , bl.a. genom stöd till avväpning, demobilisering och återintegrering av före EU inledde konsultationer med regeringen i () i enlig- het med artikel 96 , med hänvisning till den bristande res- pekten i landet för demokratiska principer. Krisen i fortsatte att påverka utvecklingen i Väst- Skr. 2004/05:60 . EU fortsatte att nära följa situationen i och stödja genomförandet av det fredsavtal som undertecknats mellan regeringen och rebellgrupperna. Den akuta krisen ledde till gemensamma EU-insatser för att evakuera EU-medborgare och andra utländska medborgare från . EU har vid upprepade tillfällen uttalat skarp kritik mot att parterna inte uppfyller sina åtaganden enligt fredsavtalet. beslutade EU om sanktioner mot Elfen- benskusten i enlighet med 1572. Dialogen mellan EU och ECOWAS har breddats och fördjupats. träffades samtliga EU:s och ECOWAS utrikesministrar . Fred och säkerhet i , i synnerhet de pågående konflikterna i regionen stod i centrum för dialogen. Det första toppmötet med EU25 genomfördes med och i , . Regionerna gjorde en rad gemen- samma åtaganden, bl.a. att verka för social sammanhållning samt utökat samarbete i internationella fora, särskilt i FN. Toppmötet resulterade även i ett förnyat åtagande om ett framtida associeringsavtal, inklusive frihandelsavtal mellan EU och Centralameri- ka respektive Andinska gemenskapen. Avtalen kommer att bygga på Doha-rundan och förutsätter att den regionala integrationen inom Cen- tralamerika respektive Andinska gemenskapen fortskrider. 11.8.2Siktet inställt på avtal EU:s förhandlingar om ett associeringsavtal med suspendera- des tillfälligt . Parterna stod alltför långt ifrån varandra, bl.a när det gällde jordbruksfrågor, och lyckades inte nå en överenskommelse till oktober, vilket var målsättningen enligt arbetsprogrammet. För att bryta det uppkomna dödläget i förhandlingarna hölls ett möte på ko- ordinatörsnivå mellan parterna i och ytterligare ett möte i . Mötena visade att man är beredd att fortsätta förhandlingsprocessen. Närmast kommer ett ministermöte att äga rum . 11.8.3Unionen fortsatt aktiv i EU har arbetat med att ta fram en gemensam policy för , som sedan legat till grund för rådsslutsatser . EU öppnar upp för ett utökat stöd till fredsprocessen, såväl politiskt som ekonomiskt, under förutsättning att ett tydligare juridiskt ramverk kommer på plats och att den politiska riktningen på processen blir tydligare. stöd för den colombianska regeringens åtaganden att bl.a. förbättra Skr. 2004/05:60 situationen för de mänskliga rättigheterna och rättsstaten, arbeta för en förhandlingslösning på landets väpnade konflikt samt bekämpa terrorism och olaglig narkotikahandel, förutsatt att så sker med respekt för mänskliga rättigheter. betonas det civila samhällets viktiga roll i detta arbete, och oro uttrycks för den humanitära situationen i landet. uppmanas också att öka sina ansträngningar för att genomföra de 27 rekommendationer om mänskliga rättigheter som UNHCHR utfärdat. Inför den folkomröstning som hölls för att avgöra om den sittande presidenten skulle sitta kvar eller avgå hade EU beslutat att skicka valobservatörer med svenskt deltagande. Insatsen ställdes in efter det att EU konstaterat att förutsättningar för en trovärdig övervakningsinsats inte förelåg. 11.8.5Fryst relation mellan och Efter att EU 2003 vidtog ett antal åtgärder gentemot till följd av masarresteringarna samma vår frös den kubanska regimen all kontakt med EU lokalt i . 11.8.6EU engagerade sig för hårt drabbade drabbades av såväl politiska oroligheter som orkaner. President tvingades bort från presidentposten och ersattes av en interrimsregering, som ska förbereda landet för parlaments- och presi- dentval . EU har återupptagit sitt utvecklingssamarbete med landet, men delar av detta är fortfarande villkorat till att val hålls . har den s.k. behandlat förslag till insatser i till ett sammanlagt belopp om . Därtill har kommittén behandlat ett indikativt program för de andinska länderna 20022004 och en halvtidsutvärdering av landstrategin för . Vidare har kommissionens förordning för stöd till flyktingar i och behandlats i med särskild fokus på Colom- bia. Förordningen kommer att förlängas . 11.9.1Kina fortsatt nära samarbete Den politiska dialogen mellan och fortsätter att utvecklas. Det årliga toppmötet ägde rum i . Vid mötet utfärdades ett gemensamt uttalande om vapenkontroll och icke-spridning av mass- förstörelsevapen. Diskussionerna om ett eventuellt hävande av EU:s va- penembargo har varit intensiva , liksom dialogen mellan och om mänskliga rättigheter. EU gjorde en omfattande utvärdering av resultatet av dialogen om mänskliga rättigheter, vilken även innehöll rekommendationer om hur dialogen kan göras mer resultat- inriktad. Handelsutbytet mellan och fortsätter att öka. I den handels- politiska dialogen har nya initiativ tagits om bl.a. konkurrens- och tull- frågor. begäran om att få marknadsekonomisk status har varit föremål för omfattande diskussioner. Kommissionen lämnade en första preliminär rapport vilken innehöll en rad krav på ytterligare åtgärder innan denna begäran kan beviljas. Ett avtal som möjliggör kine- sisk gruppturism till EU trädde i kraft . Avtalet har redan har lett till en ökning av antalet kinesiska turister till EU-länderna. 11.9.2Intensifiering av relationerna med Samarbetet och den politiska dialogen mellan och har intensi- fierats . Det var tydligt inte minst vid årets topp- möte mellan och , som ägde rum i . Beslut fattades vid toppmötet om att forma ett strategiskt partnerskap mellan och . Det strategiska partnerskapet ska omfatta en rad olika områden, bl.a. ett mer effektivt samarbete inom multilaterala fora, utökat samarbete inom icke-spridning av massförstörelsevapen, terrorism och organiserad brottslighet, konflikt-förebyggande insatser, en dialog om demokrati och mänskliga rättigheter, stöd till för att uppnå millenniemålen, dialog kring internationella migrationsfrågor samt ett förstärkt ekonomiskt partnerskap och dialog om WTO-frågor. En gemen- sam handlingsplan, som närmare definierar samarbetet ska utarbetas och antas vid toppmötet mellan och 2005. 11.9.3Koreanska halvön kärnvapenfrågan i fokus Frågan om eventuella kärnvapenprogram har varit ett dominerande tema i EU:s relationer med länderna på den koreanska halvön. EU har uttryckt starkt stöd till de sexpartssamtal (Syd- och Nord- korea, , , och ) om kärnvapenfrågan som inleddes . EU deltar i organisationen för energiutveckling på Korea- halvön, KEDO. På grund av det nordkoreanska agerandet på kärnvapen- området har projektet suspenderats och diskussioner har förts inom EU om den fortsatta finansieringen av KEDO. har inom EU fortsatt att verka för att vidmakthålla en regel- Skr. 2004/05:60 bunden politisk dialog med . Vårt engagemang bidrog till att en tjänstemannadelegation från EU genomförde ett besök i . Fokus i överläggningarna låg på kärnvapenfrågan, men även en rad andra frågor diskuterades, t.ex. mänskliga rättigheter, den humani- tära situationen och vikten av ekonomiska reformer. EU:s engagemang i dominerades av givarekonferensen i och presidentvalet . Vid , som hölls , utlovade EU (medlemsländerna och kommissionen) ett sammanlagt stöd om under 20042006. EU är därmed den fjärde största givaren till . Stödet har bl.a. fokuserat på landsbygds- utveckling, infrastruktursektorn, utbildning samt humanitära insatser, t.ex. minröjning och stöd till återvändande flyktingar. EU stödde presi- dentvalet med och bidrog även med en valexpertsmission (Democracy and Election Support Mission DESM) för att följa valen och ge rekommendationer om hur valsystemet kan förbättras. Två svenska valexperter ingick i DESM. En EU-trojka på utrikesministernivå besökte . HR/SG besökte även . EU har ett särskilt sändebud (EUSR) för . bidrog med en politisk rådgivare till i . har inom EU betonat behovet av ökad säkerhet, effektiv narko- tikabekämpning och kvinnors och barns rättigheter. Vidare har framhållit vikten av att stödja den politiska processen, i synnerhet i sam- band med presidentvalet. Europeiska rådets slutsatser som antogs fokuserade på fortsatt stöd till återuppbyggnaden och den politiska processen. Vikten av ökad säkerhet och narkotikabekämpning noteras särskilt. 11.9.5Indonesien EU etablerar samarbete med den nye presidenten genomförde parlamentsval och sitt första direkta presidentval. EU sökte direkt etablera relationer med den nya regimen genom ett trojkabesök efter att presidenten tillträtt sin post. Rådet antog nya slutsatser för sina relationer med landet och betonade EU:s vilja till intensifierat samarbete inom framförallt områdena terror- ismbekämpning, dialog mellan religioner, fortsatt demokratisering, eko- nomiska, rättsliga och säkerhetssektorreformer samt hållbar utveckling. EU erinrade även om presidentens uttalanden om att genomföra särskild autonomi för provinserna . EU framförde sina kondole- anser i samband med terrorattentatet utanför i men uttryckte även kritik mot att brutit sitt de facto moratorium på dödsstraff. Dialogen inom mötet (ASEM) samt EU- genomfördes ASEM:s femte toppmöte i varvid bl.a. beslut togs om utvidgning med EU:s tio nya medlemsstater samt ASEAN-länderna /, och . Beslutet hade föregåtts av omfattande diskussioner om skulle accepteras i ASEM. Vid det årliga mötet med utrikesministrarna på dis- kuterades aktuella utrikespolitiska frågor som mötet banade väg för överenskommelsen om utvidgning. planerade möten med handels- och finansministrar sköts upp på grund av oenigheten om . Trots problematiken kring utvidgningsfrågan genomfördes ett antal konferenser och expertmöten av olika slag inom ASEM:s samar- betsområden. Samarbetsområdena omfattar flertalet politikområden. ASEAN och samarbetet mellan EU och ASEAN har getts större upp- märksamhet. Bland annat har beslut tagits om förhandlings- mandat avseende bilaterala partnerskaps- och samarbetsavtal med vissa ASEAN-länder. Förhandlingar om dessa avtal har inletts med och . 11.9.7Övriga frågor som uppmärksammats av EU EU försöker målmedvetet stärka det strategiska samarbetet med . Vid det årliga toppmötet, som hölls i , diskuterades såväl de bilaterala förbindelserna som flera av de mest aktuella frågorna på den internationella agendan. På det ekonomiska området fortsatte av- regleringsdialogen med syfte att ytterligare förbättra förutsättningarna för handel och investeringar. har initiativ tagits till närmare relationer mellan och . godkände ett tredje generation- ens samarbetsavtal mellan och . Avtalet innefattar klausuler om handels-, ekonomiskt, och utvecklingssamarbete. Vidare stipulerar avtalet att en bilateral kommission (Joint commission) ska upprättas och ha möten på årsbasis. En diskussion har förts inom EU om att uppgradera relationen med ytterligare, t.ex. genom att formalisera den poli- tiska dialogen genom regelbundna ministermöten. Prioriterade frågor i den politiska dialogen med är mänskliga rättigheter och demo- kratifrågor, den regionala säkerheten, relationerna till respektive och icke-spridning av kärnvapen. utökade åtgärder för att öka trycket på regimen och nya möjligheter till biståndsinsatser Läget i avseende mänskliga rättigheter och demokrati har försäm- rats ytterligare . EU skärpte den gemensamma ståndpunkten om sanktioner mot eftersom inte tillmötes- gått de krav EU tidigare ställt för att acceptera att upptogs i ASEM tillsammans med , och EU:s tio nya medlems- stater. Den nya skärpta ståndpunkten medger vissa möjligheter till utvecklingsprogram i utöver humanitärt bistånd. gjorde unionen uttalanden samt démarcher till stöd för FN- sändebudets och MR-rapportörens arbeten. EU-démarcher genomfördes även i samtliga ASEAN-länder (utom ) samt i , och i syfte att uppmuntra dessa länder att upprätthålla ett tryck på militärjunta. Försök att bryta dödläget i fredsprocess har medverkat i EU:s ansträngningar att bryta dödläget i freds- processen i . Vid lokala trojkabesök och uttalanden av ordfö- andeskapet har EU uppmanat regeringen och LTTE att återuppta freds- förhandlingarna, som legat nere . LTTE har uppmanats sluta med politiska mord, kidnappningar och rekrytering av barnsoldater. EU har fortsatt givit sitt stöd för som facilitator i konflikten. På lankesisk begäran sände EU en grupp med bl.a. fyra svenskar att övervaka parlamentsvalet . EU ochSri Lanka undertecknade ett återtagandeavtal . Oro för utvecklingen i EU framförde genom uppvaktningar och uttalanden sin oro till den bangladeshiska regeringen över det tilltagande politiska våldet i landet mot bl.a. etniska och religiösa minoriteter och politiska motståndare. Mot bakgrund av utvecklingen har EU ökat sin bevakning av landet. Den väpnade konflikten mellan regeringen/kungen och den maoistiska gerillan har trappats upp ytterligare . EU har i démarcher uppmanat de inblandade parterna att utan fördröjning komma överens om vapenstillestånd och att återuppta fredsförhandlingar. En regional EU- trojka besökte i samma syfte. EU har också till och regeringar framfört att de gemensamt bör påskynda en lösning av problemet med bhutanesiska flyktingläger i . Utvecklingssamarbetet med regleras genom den s.k. ALA- förordningen (EEG) nr 443/92, som även omfattar . året behandlades förslag till insatser i om totalt 636,3 miljoner Skr. 2004/, varav avsåg . mittén behandlat kommissionens förslag till landstrategi för för perioden 20042006. Viktiga frågor som drivit är att projek- ten/de nationella programmen ska ha en klar fattigdomsinriktning samt ha fokus på mänskliga rättigheter, jämställdhet, demokrati, minoriteters rättigheter, miljö och korruption. har även betonat arbetet med utvärderingar. DEL 3 EKONOMISKA OCH FINANSIELLA 12Den ekonomiska och monetära unionen EMU 12.1.1De allmänna riktlinjerna för den ekonomiska politiken De allmänna riktlinjerna för den ekonomiska politiken utgör det centrala instrumentet för samordning av den ekonomiska politiken inom EU. görs en fullständig revidering av riktlinjerna först . Häremellan görs endast mindre justeringar. baserades riktlinjerna på ett s.k. (KIP), i vilket identifierade huvudfrågorna inför den fort- satta behandlingen. KIP avrapporterades till Europeiska rådets vårtopp- möte i syfte att få en politisk vägledning för det fortsatta arbetet med ut- formningen av riktlinjerna. Med beaktande av denna vägledning presen- terade kommissionen en rekommendation till riktlinjer, för be- handling i Ekonomiska och finansiella kommittén och politik. presenterade ett utkast till riktlinjer inför Europeiska rådets toppmöte i . De slutgiltiga riktlinjerna antogs sedan av rådet . riktlinjer skiljer sig från föregående års upplaga i det att de nya medlemsländerna behandlas, såväl i den allmänna delen som i de landspecifika rekommendationerna. Generellt konstateras dock att ut- vidgningen av medlemskretsen inte nödvändiggör några nya allmänna riktlinjer. Samma utmaningar som gäller för de tidigare medlemsstaterna är relevanta för de nya, även om några av dem är lite mer krävande för dessa länder. För de nya medlemsländerna understryks vikten av att upp- nå sunda offentliga finanser, en nivå på bytesbalansen som är konsistent med en sund finansiering, en förbättring av arbetsmarknadernas funk- tionssätt och en höjd produktivitet. Rekommendationerna till är oförändrade : -att fullfölja reformerna av skatte- och bidragssystemen så att det lönar sig bättre att arbeta, särskilt för grupper med hög marginalskatt, samt slutföra reformen av skatt på inkomst av arbete, med bibehållande av sunda offentliga finanser, -att öka ansträngningarna att stärka konkurrensen i sektorer där den är otillräcklig, -att arbeta vidare med att öka effektiviteten i den offentliga sektorn, bl.a genom att förbättra ramförutsättningarna för ökad konkurrens, främja benchmarking i fråga om effektivitet inom den offentliga Skr. 2004/05:60 sektorn och genom att använda mer offentlig upphandling. Efter att rådet förkastade kommissionens rekommenda- tion om att gå vidare i underskottsförfarandet gentemot och och istället antog rådsslutsatser, drog kommissionen rådet inför . På begäran medgav domstolen att målet behandlades med förtur. Innan dom avkunnats enades om en deklaration om stabilitets- och tillväxtpakten. I deklarationen understryks bl.a. paktens betydelse för att höja tillväxt- möjligheterna och säkerställa sunda offentliga finanser i unionen och medlemsländerna. avkunnade sin dom i målet. I domen ogil- tigförklarades rådsslutsatserna . slogs fast att rådet hade full frihet att inte anta en rekommendation från kommis- sionen om rådet inte hittade den erforderliga majoriteten. Kommissionen presenterade sitt meddelande Streng- thening economic governance and clarifying the implementation of the Stability and Growth Pact (KOM (2004)581), i vilket den utvecklar sina tankar om hur stabilitets- och tillväxtpakten kan reformeras. Kommis- sionen betonar bl.a. vikten av att fokusera mer på den offentliga skuld- sättningen och de offentliga finansernas uthållighet, att ta hänsyn till landspecifika omständigheter vid formuleringen av det s.k. medelsiktiga målet liksom vid tillämpningen av underskotts-förfarandet, samt att säkerställa ett tidigare agerande i syfte att rätta till en otillfredsställande budgetutveckling. Vid det informella Ekofin-mötet diskuterades reforme- ringen av stabilitets- och tillväxtpakten på grundval av kommissionens meddelande. Vid mötet antogs en deklaration, vilken bl.a. understryker underskotts- och skuldkriteriets fortsatt starka ställning, att ett regelba- serat system är den bästa garantin för likabehandling, att man ska ta mer hänsyn till ekonomiska aspekter vid förändringen och tillämpningen av pakten, att reglerna ska vara enkla och transparenta, att paktens före- byggande del ska stärkas samt att fokus mer ska ligga på skuldsituationen och den långsiktiga uthålligheten. uppdrogs åt Ekonomiska och finansiella kommittén och kommissionen att arbeta vidare med frågan. Regeringen samrådde med om det svenska agerandet i denna fråga. Ett underskottsförfarande har inletts gentemot , , , , , , och . I , , och fall rekommenderade rådet att underskottet skulle bringas ned av BNP . För övriga länder medgav rådet en förlängd anpassningsperiod, med hänsyn till dessa länders särskilda situation som övergångsekonomier med ett betydande behov av strukturella reformer.