prop · GT0325 · 2005-10-18 00:00:00 — I artikel 22 i EG:s andra bolagsrättsliga direktiv (77/91/EEG) föreskrivs att förvaltningsberättelsen skall innehålla uppgift om antal egna aktier och dessa aktiers nominella värde eller, i avsaknad av sådant värde, bokförda parivärde. Det bokförda parivärdet motsvarar det som i den nya aktiebo- lagslagen benämns aktiens kvotvärde (se 1 kap. 6 § aktiebolagslagen). Detta värde kommer alltid att utgöras av ett belopp som motsvarar aktiens andel av aktiekapitalet. Trots att paragrafen redan innehåller ett krav på att aktiens andel av aktiekapitalet skall anges har det, med hänsyn till hur direktivet har utformats, ansetts nödvändigt att föreskriva att även kvotvärdet skall anges särskilt. 6 kap. 2 § samt 7 kap. 14 och 32 §§ I 7 kap. 14 och 32 §§ anges vissa bestämmelser i årsredovisningslagen som skall tillämpas av moderbolaget i en koncern och sådana företag som omfattas av artikel 4 i och rådets förordning (EG) nr 1606/2002 av om tillämpning av internationella redovisningsstandarder. I paragraferna har hänvisningen till 5 kap. 14 § första stycket om uppgift om bolagets (koncernens) eget kapital tagits bort. Detta beror på att uppgifterna förlorar sin betydelse i och med att den s.k. koncernspärren i den nuvarande aktiebolagslagen (12 kap. 2 §) försvinner. Av samma skäl har, efter påpekande från Bokföringsnämn- den, andra meningen i 6 kap. 2 § begränsats till att omfatta koncerner där moderföretaget är en ekonomisk förening. Begreppet fritt eget kapital förekommer även i 5 kap. 14 § andra stycket andra och tredje meningarna. Där föreskrivs att fritt eget kapital skall justeras i samband med förvärv eller överlåtelse av egna aktier. Hänvisningen i 7 kap. 14 § till dessa bestämmelser har behållits eftersom bestämmelserna även i fortsättningen kan ha betydelse också på koncern- Prop. 2005/06:25 nivå. Med hänsyn till att det inte längre skall göras någon uppdelning i fritt eget kapital och bundet eget kapital i koncernredovisningen innebär emellertid bestämmelserna, vid tillämpning på koncernnivå, att det egna kapitalet som sådant skall justeras. Det har inte ansetts nödvändigt att markera detta särskilt i lagtexten. I uppställningen över balansräkningens innehåll har en hänvisning till aktiebolagslagens lånebestämmelser justerats. I övrigt är uppställningen oförändrad. Det förtjänar att anmärkas att den överkursfond som enligt uppställningen skall tas upp under rubriken fr.o.m. byter karaktär från bundet eget kapital till fritt eget kapital (se SFS 2005:556). Det har inte ansetts att denna förändring bör föran- leda några justeringar i uppställningsschemat. I promemorian gjordes vidare bedömningen att det inte var nödvändigt att ta bort eller ändra orden med uppgift om vad som utgör fritt eget kapital och bundet eget kapital i anslutning till rubriken trots att en sådan uppgift inte behöver lämnas när bilagan tillämpas på koncernnivå (jfr kommentaren till 7 kap. 14 och 32 §§). har ställt sig tveksam till den bedömningen. Med hänsyn till att en uppdelning i fritt respektive bundet eget kapital även fortsättningsvis skall göras av de allra flesta bolag har det emellertid ansetts att över- vägande skäl talar för att behålla den tidigare formuleringen. Beträffande förslaget till ändringen i ikraftträdande- och övergångs- bestämmelserna till lagen (2004:1173) om ändring i årsredovisnings- lagen, se avsnitt 5. Övriga ändringar innebär att hänvisningar till olika bestämmelser aktiebolagslag har ersatts med hänvisningar till motsvarande bestämmelser i den nya aktiebolagslagen. 7.9Förslaget till lag om ändring i lagen (2004:1176) om ändring i lagen (1995:1559) om årsredovisning i kreditinstitut och värdepappersbolag 4 kap. 2 § Den nya punkten 4 innebär att frågor om tillstånd till vinstutdelning efter ianspråktagande av uppskrivningsfonden skall prövas av allmän domstol. Detta överensstämmer med vad som har gällt men skiljer sig från vad som skall gälla för vanliga aktiebolag enligt de nya bestämmelserna i årsredovisningslagen. Regleringen innebär att det för förfarandet gäller samma bestämmelser som de som gäller för tillstånd till verkställande av fusionsplan enligt lagen (2004:297) om bank- och finansieringsrörelse. Förslaget till lag om ändring i lagen (1995:1570) om Prop. Ändringen är av samma slag som ändringen i sparbankslagen (1987:619), se avsnitt 7.6. 7.11Förslaget till lag om ändring i lagen (1997:1024) om medverkan i brottsutredningar Ändringen i 1 § innebär en anpassning till paragrafindelningen i den nya aktiebolagslagen. Det kan förekomma att det för den nya aktiebolags- lagens ikraftträdande pågår brottsutredningar beträffande överträdelser av aktiebolagslag eller att en sådan utredning inleds efter nämn- da tidpunkt. I en särskild övergångsbestämmelse (punkten 2) har det klarlagts att förevarande lag är tillämplig på sådana utredningar även efter . 7.12Förslaget till lag om ändring i lagen (2002:102) om allmännyttiga bostadsföretag 2 kap. 2 § I punkten 4 har delning av aktiebolag lagts till de förvärvstyper som skall anses utgöra överlåtelse enligt lagens 2 kap. Jfr kommentaren till den likartade ändringen i 1 § lagen om förvärv av hyresfastighet m.m., se avsnitt 7.2 7.13Förslaget till lag om ändring i lagen (2004:297) om bank- och finansieringsrörelse De ändringar som görs innebär att lagens utformning anpassas till ut- formningen av den nya aktiebolagslagen. Ändringarna i bestämmelserna i 3, 7, 11, 13 och 15 kap. är redaktio- nella. 10 kap. om särskilda associationsrättsliga bestämmelser för bankaktie- bolag har upphävts och ersatts med ett nytt kapitel med samma rubrik. Flera bestämmelser i det nya kapitlet har emellertid samma lydelse som motsvarande bestämmelser i det hittillsvarande 10 kap. (2, 3, 5, 6, 8, 11, 12, 18, 21, 24, 35, 36 och 3843 §§). För att åstadkomma samma dispo- sition som i den nya aktiebolagslagen har de placerats i en annan ordningsföljd . I flera andra bestämmelser har det gjorts redaktionella ändringar för att anpassa dem till paragrafindelningen i den nya aktiebolagslagen. I det följande behandlas de ändringar i 10 kap som inte bara är redaktionella. 10 kap. 1 § Prop. I första stycket har bestämmelsen om hur hänvisningar mellan olika bestämmelser i aktiebolagslagen skall tillämpas när det gäller bankaktie- bolag formulerats om. Någon materiell ändring är inte avsedd. Andra stycket saknar tidigare motsvarighet. Det klargör att vissa typer av dispensärenden enligt aktiebolagslagen, såvitt gäller bankaktiebolag, prövas av . Detta har tidigare framgått endast av en förordningsbestämmelse. Eftersom det i den nya aktiebolagslagen anges direkt i lagtexten att prövar sådana ärenden har det ansetts nödvändigt att även den särbestämmelse som gäller för bankaktiebolag kommer till uttryck i lag. 10 kap. 7 § Paragrafen, som handlar om bemyndigande att företräda bolaget och teckna dess firma, har formulerats om. I sak är den oförändrad. Liksom tidigare får således ett bemyndigande av detta slag lämnas endast till två eller flera personer i förening. Den verkställande direktören får, liksom tidigare, ensam företräda bolaget inom ramen för sin behörighet. 10 kap. 1316 §§ I paragraferna har terminologin anpassats till terminologin i den nya aktiebolagslagen. Nedsättning av aktiekapitalet har bytts mot minskning av aktiekapitalet och rätten har bytts mot allmän domstol. Några sakliga ändringar är inte avsedda. Paragraferna reglerar verkställighet av ett beslut om minskning av aktiekapitalet för återbetalning till aktieägarna m.m. Liksom skall ett sådant beslut, enligt huvudregeln, inte få verkställas utan tillstånd från allmän domstol. Motsvarande bestämmelser i den nya aktiebolagslagen (20 kap. 2329 §§) innehåller den nyheten att tillståndsärenden av detta slag i första hand prövas av . Med hänsyn till den roll som har i förfarandet när det gäller bankaktiebolag gjordes i promemorian den bedömningen att det inte var lämpligt att göra motsvarande förändring här. har invänt mot den bedömningen och ansett att bör kunna besluta i sådana ärenden såväl för bankaktiebolag som för övriga aktiebolag, under förutsättning att inspektionen avger ett yttrande till verket med en rekommendation om huruvida ansökan bör bifallas eller avslås. En sådan ordning som förordar skulle emellertid inne- bära att åläggs att göra en materiell prövning låt vara på grundval av en rekommendation från i frågor som tveklöst ligger inom område. Det har ansetts att en sådan ordning är mindre lämplig. Promemorians förslag har därför vidhållits. Bestämmelserna i 14 § om tillstånd till minskning skall, såsom framgår av första stycket, tillämpas i stället för bestämmelserna i 20 kap. 2429 §§ aktiebolagslagen. Det innebär bl.a. att de företag som omfattas av reglerna, till skillnad från vanliga aktiebolag, inte är skyldiga att underrätta sina borgenärer om minskningsbeslutet (jfr 20 kap. 24 § aktie- Prop. 2005/06:25 bolagslagen). Liksom tidigare skall dock domstolen kalla borgenärer, kända som okända, genom ett kungörelseförfarande. En nyhet i den nya aktiebolagslagen är att löneborgenärer har undan- tagits från reglerna om kallelse på bolagets borgenärer. Ett motsvarande undantag har förts in i 14 § tredje stycket i förevarande lag. Bestämmelserna i 15 och 16 §§ saknar motsvarighet i promemorians förslag. De är föranledda av synpunkter som har lämnat. De innebär att även ärenden om tillstånd till vinstutdelning efter beslut om minskning av aktiekapitalet och till minskning av reservfonden för åter- betalning till aktieägare m.m. skall prövas direkt av allmän domstol och inte i första hand, vilket gäller enligt aktiebolagslagen, av . 10 kap. 17 § Paragrafen reglerar lån från bolaget till aktieägare m.fl. Beträffande inne- börden av anpassningarna se kommentaren till 3 kap. 7 a § lagen (1991:981) om värdepappersrörelse, se avsnitt 7.7. 10 kap. 2025 §§ I paragraferna, som reglerar fusion där ett eller flera av de deltagande bolagen är bankaktiebolag, har vissa justeringar av väsentligen redaktio- nell karaktär gjorts för att anpassa lagtexten efter den nya aktie- bolagslagen. Därutöver har några materiella konsekvensändringar gjorts. Enligt 20 § skall tillstånd att verkställa fusionsplan sökas när planen har blivit gällande i samtliga bolag. I den motsvarande nuvarande bestämmelsen (10 kap. 22 §) skall tillståndet sökas när fusionsplanen har godkänts av bolagen. Den nya formuleringen hänger samman med att fusionsplanen enligt den nya aktiebolagslagen kan bli gällande antingen genom bolagsstämmans godkännande eller, såvitt gäller privata aktie- bolag där alla aktieägare undertecknat planen, genom undertecknande av fusionsplanen (jfr 23 kap. 14, 15 och 19 §§ i den nya aktiebolagslagen). I 22 § första stycket 1 uppställs som en ny grund för att avslå en ansökan om tillstånd att verkställa fusionsplanen att den inte har godkänts i behörig ordning eller till sitt innehåll strider mot lag eller annan författning eller mot bolagsordningen. Detta överensstämmer med vad som enligt den nya aktiebolagslagen gäller i fråga om vanliga aktiebolag. Punkten 2 i samma stycke (10 kap. 24 § första stycket 1 i lagens nuvarande lydelse) hänvisar till förutom konkurrenslagen rättsakter, avtal eller andra beslut som följer av anslutning till den Europeiska unionen. I den föreslagna nya lydelsen hänvisas i stället till den relevanta EG-rättsakten, förordningen om kontroll av företags- koncentrationer (jfr 23 kap. 21 § första stycket 2 i den nya aktie- bolagslagen). I punkten 3 (10 kap. 24 § första stycket 2 i lagens nuvarande lydelse) anges att ansökan skall avslås om det, vid kombination, inte framgår av fusionsplanen att de överlåtande bolagens sammanlagda verkliga värde för det övertagande bolaget uppgår till minst aktiekapitalet Syftet med bestämmelsen är att förhindra att det genom fusion bildas bolag vars eget kapital inte motsvarar minst dess aktiekapital. den föreslagna nya lydelsen har det klargjorts att avgörande för bedömning i denna fråga är vad revisorerna har uttalat i sina yttranden över fusionsplanen. Fusionen får alltså inte genomföras annat än om revisorerna har gett ett positivt besked om att det verkliga värdet av vad som skall tillföras övertagande bolag (till- gångar minskat med skulder) motsvarar minst bolagets aktiekapital (jfr 23 kap. 21 § första stycket 3 i den nya aktiebolagslagen). I 25 § har, efter påpekande från , tillagts ett nytt fjärde Det innebär att skall underrätta om ansökningar om tillstånd att verkställa fusionsplanen och om laga- kraftvunna beslut som meddelats med anledning av sådana ansökningar. Vidare klargörs att efter en sådan underrättelse skall registrera tillståndet enligt 23 kap. 34 § aktiebolagslagen. 10 kap. 2630 §§ samt 11 kap. 1 § Genom den nya aktiebolagslagen införs ett nytt rättsligt instrument, delning av aktiebolag (se 24 kap. aktiebolagslagen). förfarandet som sådant inte bedöms komma i konflikt med kravet på finansiell stabilitet, har det ansetts att även bankaktiebolag skall kunna ingå i en delning. Det föreslås dock vissa bestämmelser som avviker från bestämmelserna i den nya aktiebolagslagen. Detta skall bl.a. ses mot bakgrund av att förfarandet i aktiebolagslagen inte är anpassat för det stora antal insättare och andra borgenärer som normalt har förbindelser med en bank. Enligt den nya aktiebolagslagen skall i princip var och en av borgenärerna kunna motsätta sig verkställandet av delningsplanen. fråga om bankaktiebolag skall i stället ta till vara insättarnas och övriga borgenärers intressen. har i sitt remissyttrande över promemorians förslag ifrågasatt om inte beslutsordningen för delning bör följa förfa- randet vid fusion närmare än vad som föreslogs i promemorian. dock ansetts att delningens speciella karaktär motiverar en något annor- lunda ordning än den som gäller vid fusion. Motiven för detta är Bankaktiebolaget kan vara antingen det bolag som övertar ett annat bolags tillgångar och skulder eller det bolag som delas. I båda dessa fall kommer det att vara fler bolag än ett inblandade i delningen. andra bolagen i många fall kommer att vara andra bankaktiebolag eller kreditmarknadsbolag, kan de också vara inte tillståndspliktiga finansiella företag eller företag vars huvudsakliga verksamhet är något annat än bör dock bara ta till vara de intressen som bankaktiebolagets borgenärer har. borgenärer bör ta till vara sin rätt genom det förfarande som beskrivs i Om ett bankaktiebolag överlåter tillgångar och skulder till andra bank- aktiebolag, är det naturligt att (eller i förekommande fall regeringen) efter förebild av fusionsförfarandet bevakar borge- närernas rätt i såväl det överlåtande bankaktiebolaget som i de över- I en sådan situation kommer nämligen de övertagande bolagen att överta bankaktiebolagets borgenärer, varför dessa borgenärers situation efter delningen beror på den finansiella ställningen i de övertagande bolagen. Om en sådan beslutsordning an- vänds när även andra aktiebolag än bankaktiebolag är inblandade i del- ningen skulle det emellertid i vissa fall innebära att (eller i förekommande fall regeringen) måste ta till vara de intressen som borgenärer till aktiebolag som inte är bankaktiebolag har. Även med beaktande av att bankaktiebolaget enligt 24 kap. 5 § aktiebolagslagen kan bli betalningsansvarigt om ett annat övertagande bolag inte kan betala en skuld som överförts till det genom delningen framstår detta som en främmande uppgift för . Det har därför bedömts mindre lämpligt att i de fallen tillämpa samma beslutsordning som vid fusion eller att tillämpa olika beslutsförfaranden beroende av om bankaktiebolaget är överlåtande eller övertagande bolag. I stället föreslås en beslutsordning som liknar den vid minskning av aktiekapitalet. Ett bolag som övertar delar av ett bankaktiebolags rörelse kan behöva tillstånd för att bedriva verksamheten. Av 26 § andra stycket framgår att rörelsen inte genom delning får överlåtas till ett bolag som saknar ett sådant tillstånd. Om det övertagande bolaget inte har ett sådant tillstånd, strider delningsplanen mot lag och ansökan om verkställande av planen skall då avslås enligt 24 kap. 23 § första stycket 1 aktiebolagslagen. Detsamma gäller om verksamheten bara får drivas efter registrering, såsom är fallet med inlåningsverksamhet enligt lagen (2004:299) om inlåningsverksamhet, och det övertagande bolaget saknar sådan registre- ring. För delning i vilken ett bankaktiebolag deltar gäller de flesta av aktiebolagslagens bestämmelser. Följande avvikelser görs dock. Av 27 § framgår att ett bankaktiebolag inte behöver underrätta sina kända borgenärer innan det ansöker om att få verkställa delningsplanen. Om något annat aktiebolag deltar i delningen, skall däremot dess borge- närer underrättas i den utsträckning som följer av 24 kap. 21 § aktie- bolagslagen. När det överlåtande bolaget har ansökt om tillstånd hos om att få verkställa delningsplanen, skall enligt 28 § verket inte kalla bankaktiebolagets borgenärer för att bereda dessa tillfälle att motsätta sig verkställandet av planen. I stället skall verket inhämta ett yttrande från . skall uttala sig i samma frågor som kan vara grund för avslag av en fusion enligt 22 § första stycket 4 denna lag. Om ett vanligt aktiebolag deltar i delningen, skall dock dess borgenärer kallas i den utsträckning som följer av 24 kap. 24 § aktie- bolagslagen. Av 29 § framgår att när ett bankaktiebolag deltar i en delning, prövas ansökan inte av utan av allmän domstol. Oavsett om någon borgenär har motsatt sig ansökan eller inte, skall alltså lämna över ärendet till domstolen. Detta gäller oavsett om det i delningen deltar även ett eller flera vanliga aktiebolag. Av bestämmelserna i 30 §, som gäller i stället för 24 kap. 26 § aktiebolagslagen, framgår när domstolen skall avslå en ansökan om att få verkställa en delningsplan. Domstolen skall pröva både om Finans- inspektionens yttrande ger grund för att ge tillståndet och om de övriga borgenärer som motsatt sig ansökan har fått full betalning eller har betryggande säkerhet för sina fordringar. Att någon av bankaktiebolagets Prop. 2005/06:25 borgenärer motsätter sig ansökan innebär inte att ansökan skall avslås, om yttrande ger grund för att ge tillstånd. Om domstolen anser det nödvändigt kan den begära att kompletterar sitt yttrande. Av hänvisningen i 11 kap. 1 § till bestämmelserna i 10 kap. framgår att vad som där sägs om delning av ett bankaktiebolag, gäller också för delning av ett kreditmarknadsbolag. 10 kap. 3843 §§ Paragraferna innehåller särskilda bestämmelser för europabolag. Vissa ändringar har gjorts för att anpassa hänvisningar till paragrafindelningen i den nya aktiebolagslagen. Därutöver har ett tillägg gjorts i 38 §. Av den paragrafen framgår att skall utfärda ett intyg när ett europa- bolag har bildats genom fusion. Intyget skall utfärdas när Finans- inspektion eller, i förekommande fall, regeringen enligt bestämmelserna i 2022 §§ har beslutat att godkänna fusionsplanen och beslutet har vunnit laga kraft. Eftersom ett europabolag kan bildas även på det sätt som regleras i 25 § (fusion genom absorption av helägt dotterbolag), har en hänvisning tagits in även till den bestämmelsen. 17 kap. 1 § I paragrafen regleras överklaganden av beslut enligt lagen. Det nya andra stycket innebär att inspektionens beslut i sådana dispensärenden som avses i 10 kap. 1 § andra stycket överklagas hos regeringen. Detta överensstämmer med vad som enligt aktiebolagslagen gäller beträffande motsvarande beslut (se 31 kap. 1 § i den nya aktiebolagslagen). Den föreslagna ordningen överensstämmer med gällande rätt (se 5 kap. 1 § förordningen [2004:329] om bank- och finansieringsrörelse i dess nuvarande lydelse, jfr med 18 kap. 7 § aktiebolagslag). Ändringarna innebär en anpassning till paragrafindelningen i den nya aktiebolagslagen. 7.14Förslaget till lag om ändring i lagen (2004:575) om europabolag I lagen har ett stort antal hänvisningar till aktiebolagslag ersatts med hänvisningar till motsvarande bestämmelser i den nya aktie- bolagslagen. Det kan tilläggas att det av EG:s förordning om europabolag följer att även andra bestämmelser i aktiebolagslagen skall tillämpas på europabolag med säte i . Eftersom detta följer direkt av EG- förordningen, behövs i de delarna inte några lagändringar. En materiell nyhet är att de bestämmelser om vissa riktade emissioner Prop. 2005/06:25 m.m. som har tagits in i den nya aktiebolagslagen har gjorts tillämpliga på ledamöter av tillsynsorganet i ett europabolag (se 16 §). Lagen om europabolag innehåller inte någon hänvisning till de motsvarande bestämmelser som finns i lagen (1987:464) om vissa riktade emissioner i aktiemarknadsbolag, m.m. Det har dock ansetts att de skäl som ligger bakom de särskilt stränga regler som gäller för emissioner m.m. som riktas till styrelseledamöter (se prop. 2004/05:85 s. 361 f.) gör sig gällande även med avseende på motsvarande transaktioner som riktas till ledamöter i tillsynsorganet. Beträffande ändringarna i ikraftträdande- och övergångsbestämmelserna till lagen (2004:1176) om ändring i lagen (1995:1559) om årsredovisning i kreditinstitut och värdepappersbolag respektive lagen (2004:1178) om ändring i lagen (1995:1560) om årsredovisning i försäkringsföretag, se avsnitt 5. Övriga ändringar innebär en anpassning till paragrafindel- ningen i den nya aktiebolagslagen. 9. i fall som avses i 2 kap. 13 a § eller 18 kap. 3 § försäkrings- rörelselagen (1982:713) bolags- stämman har beslutat att inte godkänna förvärvet eller inte har godkänt förvärvet i rätt tid, Lagförslagen från promemorian Följdlagstiftning med anledning av nya aktiebolagslagen Förslag till lag om ändring i jordabalken (1970:994) Härigenom föreskrivs att 20 kap. 6 och 7 §§ jordabalken1 (1970:994) skall ha följande lydelse. Lagfartsansökan skall avslås, om 1.fångeshandlingen ej ingivits, 2.fångeshandlingen ej är upprättad såsom föreskrives i lag, 3.förvärvet avser köp eller byte och fångeshandlingen innehåller villkor, som enligt 4 kap. 4 eller 28 § medför att förvärvet är ogiltigt, 4.förvärvet avser del av fastighet och i 4 kap. 7-9, 28 eller 29 § eller eljest i lag föreskriven tid för ansökan om fastighetsbildning försuttits eller ansökan därom avslagits eller sådant förvärv eljest enligt lag är ogiltigt, 5.överlåtelsen står i strid med en mot överlåtaren gällande inskränk- ning i hans rätt att förfoga över egendomen och, när överlåtelsen skedde, lagfart ej var beviljad för överlåtaren eller, om så var fallet, ärende om anteckning i fastighetsregistrets inskrivningsdel av inskränkningen var upptaget på inskrivningsdag, 6.fastigheten tidigare överlåtits till någon vars förvärv enligt 17 kap. 1 eller 4 § äger företräde framför sökandens förvärv, 7.fastigheten sålts exekutivt till annan än sökanden och försäljningen enligt 14 kap. utsökningsbalken äger företräde framför dennes förvärv, 8.för sökandens rätt att förvärva fastigheten fordras myndighets tillstånd och i lag föreskriven tid för sökande av sådant tillstånd försuttits eller ansökan därom avslagits, 9. i fall som avses i 2 kap. 9 a § eller 17 kap. 3 § aktiebolagslagen (1975:1385) eller 2 kap. 13 a § eller 18 kap. 3 § försäkrings- rörelselagen (1982:713) bolags- stämman har beslutat att inte godkänna förvärvet eller inte har godkänt förvärvet i rätt tid, 10. det är uppenbart att förvärvet av annan grund är ogiltigt eller ej kan göras gällande. 1Balken omtryckt 1971:1209. 2Senaste lydelse 2000:226. Förekommer icke omständigheter som avses i 6 §, skall lagfarts- ansökan förklaras vilande, om 1.vid köp, byte eller gåva överlåtarens underskrift på fångeshand- lingen icke är styrkt av två vittnen och överlåtelsen ej skett genom statlig myndighet, 2.fångesmannen ej har lagfart och fall som avses i 9 § icke föreligger, 3.rättegång pågår om hävning eller återgång av förvärv av fastigheten eller om bättre rätt till denna, 4.lagfart sökes på grund av testamente, dom eller förrättning som ännu icke vunnit laga kraft, 5.vid förvärv genom legat detta ej utgivits,