prop · GT031d11 · 2005-09-20 00:00:00 — De åtgärder som vidtagits med ökat anslag och ett nytt regelsystem ger landstingen ökade möjligheter att vidareutveckla verksamheten i takt med den tekniska utvecklingen och utifrån lokala förutsättningar. har haft regeringens uppdrag att följa upp verksamheter för utskrivning av elektronisk kommunikation. Antalet personer som fått del av utrustning för elektronisk kommunikation minskade från cirka 1 850 till cirka 1 350 . Andelen kvinnor har ökat från till . som antalet personer minskat har däremot uppskattningen av antalet personer vars behov inte kunnat tillgodoses vara relativt . Det rör sig om cirka 400 personer . Mot bakgrund av det uppföljningsresultat som redovisat är det bra att ser över föreskrifterna för statsbidraget (SOSFS 2002:2 M) så att statsbidraget kan utnyttjas effektivt. Det nuvarande statsbidragssystemet är uppbyggt i en treårscykel. Det har bl.a. inneburit att anslagsnivån tillfälligt minskats med icke förbrukade medel som utbetalades . Anslaget återgick 2004 till ursprungsnivån, men minskades med icke förbrukade medel . Dessa medel omdisponerades inom utgiftsområdet för att finansiera bl.a. den Nationella hjälplinjen (anslag 16:4). Då landstingens redovisning av förbrukade medel visar på ett överskott om motsvarande , kommer att minska utbetalningarna med motsvarande belopp. Anslaget minskas med 2006, 2007 och till följd av en generell reduktion av företrädesvis anslag avsedda för förvaltnings- eller investeringsändamål. Tabell 7.20 Härledning av anslagsnivån 20062008, för 16:6 Bidrag till utrustning för elektronisk kommunikation Förändring till följd av: Pris och löneomräkning 2 Överföring till/från andra Förslag/beräknat anslag 1Statsbudget enligt beslut (bet. 2004/05:FiU10). Beloppet är således exklusive beslut på tilläggsbudget under innevarande år. 2Pris- och löneomräkningen baseras på anvisade medel statsbudget. Övriga förändringskomponenter redovisas i löpande priser och inkluderar därmed en pris- och löneomräkning. Mot bakgrund av ovanstående föreslår regeringen att skall anvisas under anslaget 16:6 Bidrag till utrustning för elektronisk kommunikation . beräknas anslaget till respektive . 2005/06:1 UTGIFTSOMRÅDE 9 7.8.716:7 Bilstöd till handikappade behandlats och bereds nu inom Regerings- Tabell 7.21 Anslagsutveckling 16:7 Bilstöd till handikappade 1 Inklusive tilläggsbudget i samband med ekonomiska vårproposition (bet. 2004/05:FiU21) och förslag på tilläggsbudget i samband med budgetpropositionen . Inom ramen för de medel som anslagits för bilstöd till funktionshindrade skall stödet ge bl.a. personer som är beroende av motorfordon för förvärvsarbete eller arbetslivsinriktad utbildning/rehabilitering, föräldrar till barn med funktionshinder och personer i åldern som varken förvärvsarbetar eller genomgår yrkesutbildning möjlighet att anskaffa, anpassa och ändra motorfordon. Stödet kan även omfatta körkortsutbildning i samband med anskaffning av motorfordon. Bidrag kan lämnas i form av grundbidrag, inkomstprövat anskaffningsbidrag och anpassningsbidrag. Nytt grundbidrag och anskaffningsbidrag kan beviljas efter det att senaste beslutet fattades. Någon tidsbegränsning finns inte beträffande anpassningsbidrag. Beviljat bilstöd måste tas i anspråk . ansvarar för bilstödet. Antalet personer som har rätt till bilstöd, omfattningen av fordonets anpassningsbehov, prisutvecklingen på marknaden för anpassning av fordon samt inkomstutvecklingen är de faktorer som framför allt styr utgifterna. Behovet av bilstöd är stort och många står i kö för att få bidrag. Därför ökade anslaget i budgetpropositionen med 60 miljoner till sammanlagt . Det skall täcka en årlig efterfrågan av stödet. I tilläggsbudget ökade anslaget med för att ytterligare förkorta väntetiderna. Det totala anslaget uppgår därmed till . Dessa åtgärder kommer att förbättra situationen avsevärt för dem som är i behov av bilstöd. Tabell 7.22 Härledning av anslagsnivån 20062008, för 16:7 Bilstöd till handikappade Förändring till följd av: Överföring till/från andra Förslag/beräknat anslag 1 Statsbudget enligt beslut (bet. 2004/05:FiU10). Beloppet är således exklusive beslut på tilläggsbudget under innevarande år. Mot bakgrund av ovanstående föreslår regeringen att skall anvisas under anslaget 16:7 Bilstöd till handikappade . beräknas anslaget till vardera . 7.8.816:8 Kostnader för statlig assistansersättning Tabell 7.23 Anslagsutveckling 16:8 Kostnader för statlig assistansersättning Bilstödet är en viktig insats för att uppnå regeringens mål för handikappolitiken. Stödet skall inte enbart ses som ett medel att försörja sig, utan också möjliggöra ett självständigt och oberoende liv med sociala kontakter, offentlig och kommersiell service etc. En särskild utredare har haft regeringens uppdrag att se över stödet och lämna förslag till att effektivisera och förbättra tillämpningen av stödet. Utredaren lämnade sitt förslag till regeringen . 1 Inklusive tilläggsbudget i samband med ekonomiska vårproposition (bet. 2004/05:FiU21) och förslag på tilläggsbudget i samband med budgetpropositionen . 2005/06:1 UTGIFTSOMRÅDE 9 Genom den statliga assistansersättningen enligt lagen (1993:389) om assistansersättning avlastar staten kommunerna kostnader för mer omfattande insatser i form av personlig assistans enligt lagen (1993:387) om stöd och service till vissa funktionshindrade (LSS). Assistansersättning lämnas till personer med omfattande funktionshinder som har behov av personlig assistans för sin dagliga livsföring under i genomsnitt mer än . Personer som innan de fyllt beviljats assistansersättning får behålla ersättningen efter fyllda . Antalet assistanstimmar får inte utökas därefter. Kommunen där den ersättningsberättigade är bosatt skall ersätta kostnaderna för de första . Assistansersättning lämnas inte för tid när personen vårdas på en institution som tillhör eller drivs med bidrag från staten, en kommun eller ett landsting. Detsamma gäller för tid när personen bor i gruppbostad, vistas i eller deltar i barnomsorg, skola eller daglig verksamhet enligt LSS. utgår assistansersättning med per beviljad timme. Om det finns särskilda skäl kan en högre ersättning utgå. Detta belopp får inte överstiga det fastställda timbeloppet med . Anslaget disponeras av . Antalet personer som har rätt till assistansersättning, behovets omfattning mätt i assistanstimmar och beviljad ersättning är de faktorer som styr utgifternas storlek. En personligt anpassad assistans ger många personer med omfattande funktionshinder möjlighet till ett bra liv med inflytande över sin vardag. Personlig assistans och assistansersättning är därför en viktig reform. Antalet assistansberättigade har kontinuerligt ökat och beräknas fortsätta öka. Även det genomsnittliga antalet assistanstimmar per person beräknas öka. Det leder till fortsatt stigande kostnader för den statliga assistansersättningen. har granskat hur assistansreformen fungerar (RiR 2004:7 Personlig assistans till funktionshindrade) och funnit att det finns behov av att förbättra administrationen av assistansersättningen och strama upp den ekonomiska kontrollen. Den nuvarande statliga finansieringen, som enbart ges till insatsen personlig assistans, anses vidare motverka utvecklingen av kommuners övriga insatser och kan påverka individers val av stöd. Detta bör enligt leda till överväganden om det statliga stödet bör ges en annan inriktning. beslutade regeringen om direktiv till en parlamentarisk kommitté med uppdrag att göra en översyn av personlig assistans för vissa personer med funktionshinder (dir. 2004:107, 2004:179 och 2005:66). Uppdraget skall slutredovisas . Kommittén skall i ett särskilt delbetänkande redovisa sina överväganden och förslag avseende lämpliga former för tillsyn och tillstånd av enskild verksamhet med personlig assistans. beslutade i samband med behandlingen av ekonomiska vårproposition att assistansersättning från inte får lämnas retroaktivt. medgavs tre månaders retroaktiv utbetalning. Som ett resultat av denna ändring minskades anslaget med 2004 och därefter beräknas minskningen till . Tabell 7.24 Härledning av anslagsnivån 20062008, för 16:8 Kostnader för statlig assistansersättning Förändring till följd av: Överföring till/från andra Förslag/beräknat anslag 1 Statsbudget enligt beslut (bet. 2004/05:FiU10). Beloppet är således exklusive beslut på tilläggsbudget under innevarande år. Mot bakgrund av ovanstående föreslår regeringen att 12 skall anvisas under anslaget 16:8 Kostnader för statlig assistansersättning . beräknas anslaget till 14 respektive 16 125 000 000. 7.8.916:9 Myndigheten för handikappolitisk samordning Tabell 7.25 Anslagsutveckling 16:9 Myndigheten för handikappolitisk samordning 1Motsvarar 18 949 tkr prisnivå. 2Motsvarar 18 949 tkr prisnivå. Anslaget är nytt. Anslaget är ett förvaltningsanslag för en samordningsmyndighet inom det handikappolitiska området som kommer att inrättas . I en särskild skrivelse till (2004/05:86) har regeringen redogjort för sina intentioner att förändra organisationen för samordning av arbetet inom det handikappolitiska området. En särskild utredare har fått i uppdrag att förbereda och genomföra bildandet av myndigheten för handikappolitisk samordning. Myndigheten skall effektivisera och strukturera arbetet med att uppnå de handikappolitiska målen. Huvuduppgiften blir att främja ett strategiskt och effektivt genomförande av den nationella handikappolitiken på såväl kort som lång sikt. Resurserna för den handikappolitiska samordningen har varit spridda på olika myndigheter och organisationer - (), utbildningsstöd (Sisus) och (). Dessutom har gränsdragningen när det gäller roll och ansvar mellan dessa aktörer varit otydlig. Ytterligare ett skäl till att förändra organisationen är behovet av ett förstärkt stöd till de sektorsmyndigheter som har ett särskilt ansvar för att genomföra handikappolitiken. 2005/06:1 UTGIFTSOMRÅDE 9 Genom att samla det övergripande ansvaret hos en aktör med ett tydligt och uttalat uppdrag, vill regeringen skapa förutsättningar för ett effektivt genomförande av de handikappolitiska målen. I praktiken innebär regeringens initiativ att uppgifter som åligger HO och Sisus förs över till myndigheten för handikappolitisk samordning. Renodlingen av uppgiftsfördelningen innebär också att vissa verksamheter vid HI kommer att utföras av samordningsmyndigheten. Regeringen föreslår därför att myndigheten för handikappolitisk samordning skall finansieras genom att medel förs över från HO:s och Sisus förvaltningsanslag samt från statsbidraget som utgår till HI. Därutöver tillförs anslaget som finansieras genom att det under utgiftsområde 10 Ekonomisk trygghet vid sjukdom och handikapp uppförda anslaget 19:6 minskas med motsvarande belopp. Tabell 7.26 Härledning av anslagsnivån 20062008, för 16:9 Myndigheten för handikappolitisk samordning Förändring till följd av: Överföring till/från andra Förslag/beräknat anslag Mot bakgrund av ovanstående föreslår regeringen att skall anvisas under anslaget 16:10 Myndigheten för handikappolitisk samordning . beräknas anslaget till respektive . 2005/06:1 UTGIFTSOMRÅDE 9 Tabell 7.27 Anslagsutveckling 16:10 1Inklusive tilläggsbudget i samband med ekonomiska vårproposition (bet. 2004/05:FiU21) och förslag på tilläggsbudget i samband med budgetpropositionen . 2Motsvarar 11 892 tkr prisnivå. 3Motsvarar 11 892 tkr prisnivå. HO skall bevaka frågor som rör rättigheter och intressen för personer med funktionshinder. HO skall motverka diskriminering på grund av funktionshinder. Anmälningsärenden som rör de olika diskrimineringslagarna och lagen om prioriteras. Ytterligare en central uppgift är att bevaka efterlevnaden av om delaktighet och jämlikhet för personer med funktionshinder. HO har även haft i uppdrag att inom ramen för Tillgänglighetscentret (TC) följa myndigheternas arbete med att förbättra tillgängligheten för personer med funktionshinder. Den senare uppgiften förs fr.o.m. över till myndigheten för handikappolitisk samordning. Därmed renodlas HO:s ombudsmannafunktion. Personer med funktionshinder har skydd mot diskriminering i arbetslivet, på högskolan och i kommersiell verksamhet. Från gäller dessutom en lag som förbjuder diskriminering mot barn i förskolan och elever i skolan. HO har i uppgift att bevaka diskrimineringsfrågorna inom dessa områden och kan föra talan i domstol för enskilda som anser sig utsatta för diskriminering. HO är en central aktör för att motverka diskriminering på grund av funktionshinder. När de uppgifter som ligger hos TC flyttas till myndigheten för handikappolitisk samordning sänks HO:s anslag med den andel av HO:s kostnader som centret svarat för. Lagstiftningen mot diskriminering på grund av funktionshinder har skärpts. Det har lett till en ökad mängd anmälningsärenden enligt diskrimineringslagarna. För att möta den ökande ärendemängden ökade anslaget permanent 2003 med samt engångsvis 2004 med . har antalet ärenden enligt diskrimineringslagarna ökat ytterligare. Regeringen bedömer att arbetstrycket på HO kommer att bli ännu högre till följd att diskrimineringslagstiftningen successivt blir mer känd. Regeringen anser därför att myndigheten behöver en resursförstärkning med för att klara arbetsbelastningen. Finansieringen sker genom att det under utgiftsområde 10 Ekonomisk trygghet vid sjukdom och handikapp uppförda anslaget 19:6 minskas med motsvarande belopp. Tabell 7.28 Härledning av anslagsnivån 20062008, för 16:10 Förändring till följd av: Pris och löneomräkning 2 Överföring till/från andra Förslag/beräknat anslag 1Statsbudget enligt beslut (bet. 2004/05:FiU10). Beloppet är således exklusive beslut på tilläggsbudget under innevarande år. 2Pris- och löneomräkningen baseras på anvisade medel statsbudget. Övriga förändringskomponenter redovisas i löpande priser och inkluderar därmed en pris- och löneomräkning. Mot bakgrund av ovanstående föreslår regeringen att skall anvisas under anslaget 16:9 . beräknas anslaget till respektive . 2005/06:1 UTGIFTSOMRÅDE 9 Politikområdet omfattar insatser som syftar till att ge äldre personer förutsättningar att leva ett självständigt liv med god livskvalitet. Många av dessa insatser utförs inom ramen för en generell politik som riktar sig till fler målgrupper än äldre varför de ofta finansieras och redovisas inom andra politikområden än äldrepolitiken. De insatser som i detta sammanhang redovisas som äldrepolitik är huvudsakligen sådana som kommunerna ansvarar för inom ramen för äldre- och handikappomsorgen enligt socialtjänstlagen (2001:453, SoL) och hälso- och sjukvård enligt hälso- och sjukvårdslagen (1982:763, HSL) samt insatser som utförs av myndigheter med ansvar för tillsyn, uppföljning och utvärdering, främst och länsstyrelserna. Staten lämnar ekonomiskt bidrag till kommunernas verksamhet inom ramen för utgiftsområde 25 Allmänna bidrag till kommuner. Inom politikområdet redovisas medel för stimulansbidrag och åtgärder inom äldrepolitiken samt bidrag till vissa pensionärsorganisationer. föreslås statens utgifter inom politikområdet uppgå till . beräknas utgifterna för politikområdet öka med , huvudsakligen till följd av ökat stöd till anhöriga. Tabell 8.1 Utgiftsutveckling inom politikområdet Anslag inom utgiftsområde 9 17:1 Stimulansbidrag och åtgärder inom Totalt för politikområde Äldrepolitik 1 Inklusive tilläggsbudget i samband med ekonomiska vårproposition (bet. 2004/05:FiU21) och förslag på tilläggsbudget i samband med budgetpropositionen . 2005/06:1 UTGIFTSOMRÅDE 9 Målen för äldrepolitiken är att äldre skall kunna leva ett aktivt liv och ha inflytande i samhället och över sin vardag, kunna åldras i trygghet och med bibehållet oberoende, bemötas med respekt, samt ha tillgång till en god vård och omsorg. Regeringen tillsatte en kommitté, Kompetensstegen (dir. 2004:162), för att stimulera och stödja initiativ till nyskapande projekt som kan ge långsiktiga positiva effekter på kvalitetsutveckling och kompetensförsörjning inom vården och omsorgen om äldre. Kommittén ska arbeta och har till sitt förfogande för att stödja kommunala projekt med inriktning på bland annat vård- och omsorgspersonalens kompetensutveckling. Satsningen syftar till att bidra till en bättre kompetens och kvalitet, höja statusen på vårdyrkena, göra det lättare att behålla kompetent personal och underlätta framtida nyrekrytering av personal. Intresset från landets kommuner är mycket stort och 289 av landets 290 kommuner har lämnat in en intresseanmälan för att delta i satsningen. har tillsammans med nio andra myndigheter utarbetat en handlingsplan för kompetensförsörjning inom vård och omsorg Investera nu! I rapporten redovisas myndigheternas förslag till handlingsplan uppdelat i tio mål och tio åtgärder. Rapporten innehåller bland annat förslag till åtgärder som myndigheterna inom ramen för sina respektive ansvarsområden kommer att vidta. Myndigheterna samordnar även fortsättningsvis på lämpligt sätt sitt arbete. En av kvalitets- och säkerhetsaspekterna inom kommunernas vård och omsorg om äldre är kost- och näringsfrågor. och har haft regeringens uppdrag att ta fram underlag för en handlings- plan för goda matvanor och ökad fysisk aktivitet. I fråga om äldreomsorgens måltidsverksamhet menade myndigheterna bland annat att organisationen av mat- och måltidsfrågor var otydlig och behöver analyseras av en utredning samt att vägledning och kvalitetsindikatorer bör utarbetas. För tillsyn behövs kriterier som omfattar både mat och måltider, samt social omsorg. Regeringen har givit ett särskilt uppdrag att i samråd med , och Kommuner och Landsting stödja kvalitetsutveckling inom kost och näring för äldre. En första delrapport från uppdraget skall lämnas och en slutrapport skall lämnas . Regeringen har även tillkallat en särskild utredare med uppdrag att föreslå hur avgifter för färdiglagad mat inom kommunernas äldre- och handikappomsorg skall kunna hanteras på ett enklare och mer enhetligt sätt (dir. 2005:15). Uppdraget skall slutredovisas . I Demensarbetsgruppens promemoria På väg mot en god demensvård (Ds 2003:47) finns förslag till åtgärder för att utveckla en bättre demensvård. Hälften av dessa är förslag på statliga åtgärder och flertalet är på väg att genomföras. Inom demensvården vidtas frihetsinskränkande åtgärder för att hindra personer från att komma till skada eller att skada andra. saknas rättsligt stöd för dessa åtgärder om den enskilde inte samtycker. Regeringen beslutade att tillkalla en särskild utredare (dir. 2005:11) med uppgift att överväga om det finns behov av att införa bestämmelser om skydds- och/eller tvångsåtgärder inom vården och omsorgen om äldre personer som har nedsatt beslutsförmåga främst till följd av demenssjukdom. Uppdraget skall redovisas . har i regleringsbrev fått uppdrag att utveckla riktlinjer och annan vägledning kring vård och omsorg för personer med demenssjukdomar. En lägesredovisning skall lämnas . Det finns en stor okunskap om att demens är en sjukdom som inte bara drabbar äldre personer. Gruppen unga demenssjuka personer är relativt liten och är ganska osynlig i samhället. har fått i uppdrag och beviljats för att genomföra en kunskapssammanställning och en informationssatsning om unga demenssjuka personer för att öka kunskaperna hos både allmänheten och vårdgivarna. En slutrapport skall lämnas till regeringen . har särskilda stimulansbidrag utgått till kommunerna för att utveckla stödformer för anhöriga som hjälper och vårdar närstående. Genom den nationella handlingsplanen för utveckling av hälso- och sjukvården 20022004 (prop. 1999/2000:149) ökade det generella statsbidraget till kommuner och landsting med . I handlingsplanen anges att stödet till anhöriga bör fortsätta att utgå inom ramen för satsningarna i handlingsplanen. har lämnat en slutrapport av handlingsplanen och redovisar att en rad olika former av anhörigstöd finns etablerade i de flesta av landets kommuner, framförallt olika former av avlösning. Kommunernas anhörigstöd är mer känt bland personer som redan har andra insatser. Bredden på utbudet har dock minskat och anhörigstödet tycks gå mot att bli en alltmer integrerad insats i stället för att vara en självständig insats vid sidan av övrigt stöd. Det finns behov av förbättrad statistik och av att utveckla nya metoder för att följa effekter av anhörigstöd. För att främja utvecklingen av varaktigt stöd till anhöriga som hjälper och vårdar närstående har regeringen beslutat om fortsatt stimulansbidrag med till 2007. Äldre med utländsk bakgrund och nationella minoriteter Vården och omsorgen för äldre möter allt oftare kvinnor och män som är födda i ett annat land och som antingen invandrade hit under 1960- talet eller har kommit hit som anhöriginvandrare. Även kvinnor och män som räknas till de nationella minoriteterna ställer äldreomsorgen inför högre krav t.ex. på språkkunnig personal och mångkulturell kompetens. Behoven är inte likartade i landets kommuner, det finns stora regionala och lokala skillnader. Många av dessa äldre saknar kunskaper i svenska och blir i hög grad beroende av barn och släktingar. Vid demenssjukdom förlorar man dessutom oftast det senast inlärda språket. 2005/06:1 UTGIFTSOMRÅDE 9 konsekvenser denna utveckling kommer att få för verksamheten kan behöva belysas ytterligare. Många kommuner har eller planerar för att öka servicen för sina invånare på andra språk och många kommuner har inrättat särskilda boenden/avdelningar för exempelvis finsktalande äldre. Svårigheter med att nå personer med annan etnisk bakgrund kan betyda att samhällets insatser inte är kända. Staten har bidragit med medel för att sprida informationsmaterial om demenssjukdomar på olika invandrar- och minoritetsspråk som tagits fram av . Stärkt primärvård och äldrevård tecknade regeringen två överenskommelser med Kommuner och Landsting om den framtida utvecklingen av den nationella handlingsplanen för utveckling av hälso- och sjukvården. Den ena överenskommelsen avser primärvården och äldrevården, bl.a. för fortsatt anhörigstöd, och den andra avser insatser för personer med psykisk sjukdom och/eller psykiska funktionshinder. De medel som 2004 tillfördes det generella statsbidraget med hänvisning till den nationella handlingsplanen ligger kvar med samma fördelning mellan kommuner och landsting (30 resp. ). beräknas ha gått till satsningar på förbättringar av primärvård och äldrevård och till förbättringar av psykiatrin. ingår dessa medel i det nya utjämningssystemet. Vård i livets slutskede Regeringen överlämnade skrivelsen Vård i livets slutskede (skr. 2004/05:166) till . I skrivelsen redogör regeringen för vidtagna åtgärder inom vården i livets slutskede samt hur denna vård fortsatt kan främjas. Regeringen har därför gett i uppdrag att främja utvecklingen av vården i livets slutskede i landsting och kommuner samt att till regeringen redovisa en bedömning av denna utveckling. För detta ändamål har regeringen avsatt . Regeringen stödjer även Nationella rådet för palliativ vård med . 2005/06:1 UTGIFTSOMRÅDE 9 Läkemedel och IT-stöd inom vård och omsorg Många äldre har stor nytta av läkemedel och lever ett gott liv, trots diagnoser som för en generation sedan hade inneburit en tidig död eller stort lidande. Den tiondel av befolkning som är använder minst en fjärdedel av alla läkemedel och användandet ökar. Den höga förbrukningen och bristen på samordning mellan olika förskrivare ökar dock risken för överförskrivning, felmedicinering och biverkningar. Det finns behov av att förbättra rutinerna för uppföljning, utvärdering och omprövning. Det finns brister i dokumentationen och informationsöverföringen när det gäller läkemedel och en regelbunden översyn av användningen görs för sällan. Regeringen har tillsatt en nationell ledningsgrupp som skall utarbeta en nationell IT-policy för vård och omsorg. En av de frågor som kommer att behandlas i den nationella IT-policyn är nationellt kompatibla elektroniska patientjournaler samt andra för äldreomsorgen viktiga framtidsfrågor.