prop · GS03126 · 2005-03-22 00:00:00 — Sammantaget innebär detta enligt regeringens bedöm- ning inga ökade statliga kostnader. Den informationsinsats mot illegal alkoholhantering som skall genom- föras av sker inom ramen för de medel som finns anslagna under 14:8 Alkohol- och narkotikapolitiska åtgärder, utgiftsområde 9 Hälsovård, sjukvård och social omsorg. Regeringen finner liksom utredningen inte att förslagen ger några kon- sekvenser i de övriga avseenden som anges i eller följer av 1415 §§ i kommittéförordningen (1998:1474). Förslaget till lag om ändring i alkohollagen (1994:1738) Bestämmelsen är ny och innebär ett förbud mot förvaring av alkohol- drycker i butikslokaler jämte tillhörande utrymmen, se avsnitt 7. För- budet gäller de alkoholdrycker som inte får säljas i lokalen och omfattar därför inte folköl i de butiker som har rätt att sälja sådan öl enligt de regler som gäller för sådan försäljning. I andra stycket finns definitionen av begreppet butikslokal som överensstämmer med den definition av begreppet butikslokal som finns i 12 § andra stycket lagen (1998:150) om allmän kameraövervakning. Med butikslokal förstås således en lokal där det bedrivs försäljning av varor eller tjänster eller uthyrning av varor till konsumenter. I begreppet ingår det som i dagligt tal kallas affärer liksom varuhus, stormarknader och försäljningstält. vidare lokaler där verksamheten består i att tillhandahålla tjänster t.ex. resebyråer, bilverkstäder, skomakare och frisörer, liksom verksamheter som kombinerar försäljning av varor och tjänster, t.ex. optiker och loka- ler för uthyrning, t.ex. av videofilmer. Om det t.ex. i ett köpcentrum ryms flera butiker med gångstråk mellan affärerna, utgör gångstråken inte del av butikslokalen. I ett varuhus utan avgränsade affärslokaler får hela varuhuset anses utgöra butikslokal, i den mån inte särskilt utrymme av- skilts för annat ändamål. Förvaringsförbudet omfattar utöver butiks- lokaler även tillhörande utrymmen. Med tillhörande utrymmen avses utrymmen inrättade exempelvis för lager-, personal- eller kontorsända- mål. Utanför begreppet butikslokal faller restauranger och andra närings- ställen, t.ex. pubar och caféer. Dessa omfattas istället av begreppet serveringsställen för vilka förvaringsförbud för alkoholdrycker gäller enligt 6 kap. 9 § tredje stycket alkohollagen. Ändringen, som har behandlats i avsnitt 7, innebär att paragrafens tredje stycke ändras så att undantaget från förvaringsförbudet för fall när det är uppenbart att drycken inte är avsedd att drickas på stället tas bort. Istället införs en motsvarande ansvarsfrihetsregel i straffbestämmelsen i 10 kap. Där anges att det vid brott mot förvaringsförbudet inte skall dömas till ansvar om det framgår av den förvarade alkoholdrycken och omständigheterna i övrigt att drycken var avsedd för annat än försäljning eller för förtäring på stället. Syftet med ändringen är att uppnå en enhetlig reglering av ansvarsfrihetsbestämmelserna både beträffande förvaringsförbudet i butikslokaler och förvaringsförbudet på serverings- ställen. Ändringen, som har behandlats i avsnitt 6, innebär en skärpning av straffskalan för grova brott enligt 1 eller 2 § som skett uppsåtligen. Den särskilda straffskalan för grova brott omfattar inte längre, i enlighet med vad Lagrådet föreslagit, brott som begåtts av oaktsamhet. Paragrafen har behandlats i avsnitt 6. Kravet på att alkoholdryckerna skall innehas i uppenbart syfte att olovligen sälja dem för att gärningen skall vara straffbar tas bort. Straffbart blir då innehav av alkoholdrycker som skett i syfte att olovligen sälja dem. Maximistraffet för olovligt innehav av alkoholdrycker höjs till fängelse i högst . Paragrafen har behandlats i avsnitt 7. Genom ett tillägg till paragrafens andra stycke kriminaliseras förvaring av alkohol i butikslokaler i strid med det förbud som införs i 3 kap. 1 a §. Även förvaring av alkohol på serveringsställe i strid med förbudet i 6 kap. 9 § tredje stycket krimi- naliseras. Ett nytt tredje stycke införs av vilket framgår att ansvar för brott mot förvaringsförbuden under vissa förutsättningar inte skall dömas ut. Enligt punkten 1 skall ansvar för förvaring i strid med förbudet i 3 kap. 1 a § inte dömas ut om det framgår av den förvarade alkohol- drycken och omständigheterna i övrigt att drycken var avsedd för annat än försäljning. Av punkten 2 framgår att ansvar för förvaring i strid med förbudet i 6 kap. 9 § tredje stycket inte skall dömas ut om det framgår av den förvarade alkoholdrycken och omständigheterna i övrigt att drycken var avsedd för annat än förtäring på stället. Avsikten med bestämmel- serna om ansvarsfrihet i tredje stycket är att möjliggöra för personer att förvara en begränsad mängd alkoholdrycker för privat bruk t.ex. på sin arbetsplats. Omständigheter som kan vara relevanta för bedömningen av om för- varingen skall omfattas av ansvarsfriheten är exempelvis mängden alkohol, vilken sorts alkohol det är fråga om, om den kan härledas från och sättet på vilket alkoholen förvaras. Sammanfattning av betänkandet var går gränsen? (SOU 2004:86) Alkoholkonsumtionen fortsätter att öka i , främst till följd av den ökade införseln av alkohol. har fått i uppdrag att följa utvecklingen när det gäller införsel och försäljning av alkohol i framförallt och föreslå de åtgärder som kan behövas för att minska de problem som ökad införsel och vidareförsäljning skapar. I detta delbetänkande ger utredningen en beskrivning av regelverket på alkoholområdet och redovisar en kartläggning av utvecklingen när det gäller gränshandel, privatinförsel, smuggling och vidareförsäljning av alkohol som förs in över gränserna, framförallt i . Vidare innehåller detta delbetänkande en redovisning av hur nya distributions- och konsumtionsmönster påverkar inköps- och dryckesvanor, framförallt hos ungdomar och av vad kommunerna gör för att motverka langning och annan otillåten försäljning av alkohol samt en analys av huruvida den ökade alkoholinförseln lett till förändringar i brottsutvecklingen m.m.. Utredningen lämnar nu förslag till åtgärder för att minska problemen som ökad införsel och vidareförsäljning skapar, men avser att lämna ytter- ligare sådana förslag i slutbetänkandet. Konsumtionen av alkohol uppgick till ren () alkohol per invånare , vilket är en ökning med och . Den största delen av ökningen har ägt rum , då konsum- tionen beräknades till . Särskilt stor är konsumtionsökningen för vin och starköl med en ökning om . har den totala vinkonsumtionen ökat med och starkölskonsumtionen med . var ökningen jämfört med . har totalkonsumtionen fortsatt att öka, för att juli 2003juni 2004 uppgå till ca ren alkohol. Den sjunkande konsumtionstrend som sprit uppvisat har upphört. Den lägsta konsumtionsnivån för sprit uppvisades . Därefter har spritkonsumtionen ökat, från ca till ren alkohol per invånare . Folköl är den enda alkoholdryck som uppvisat minskad konsumtion . konsumerades ca folköl i ren alkohol, minskade folkölskonsumtionen med knappt 4 pro- cent jämfört med . ökade konsumtionen av såväl den i registrerade alkoholen som den oregistrerade alkoholen (dvs. mörkertalet) jämfört med . Ökningstakten (drygt + ) var dock betyd- ligt lägre än under de två föregående åren. Systembolagets försäljning ökade till ren alkohol och för- klarades av en fortsatt ökad vin- och starkölsförsäljning. Systembolagets spritförsäljning sjönk, sannolikt p.g.a. ökad införselkvot (från 2 till ) och den danska spritskattesänkningen . Resandeinförseln av alkoholdrycker uppvisade en större ökning (+ ) än Systembolagets försäljning (+ ). Störst var ökningen för resandeinförseln av sprit (+ [+ 41 pro- cent]). Resandeinförseln av starköl och vin ökade . Även smugglingen ökade, vilket förklaras av en kraftigt ökad ölsmuggling (illegal vidareförsäljning) (+ [+ ]). Konsumtionsökningen var således till stor del resultatet av ökad resandeinförsel av alkoholdrycker, framförallt av sprit. har konsumtionen stigit ytterligare. Denna ökning beror enbart på en fortsatt ökad legal, men även illegal, införsel medan Systembolagets totala försäljning nu minskar . Den svenska alkoholkonsumtionen är fortfarande lägst, eller bland de lägsta, i samtliga de 15 länder som var medlemmar i fram till utvidg- ningen . Avståndet till övriga länder har dock mer än hal- verats . skiljer inte till EU-genom- snittet, den oregistrerade alkoholen (mörkertalet) inräknad. var avståndet ca . Av de olika alkoholdryckerna var vin den mest konsumerade i under detta år. Omräknat i ren () alkohol svarade vinkon- sumtionen för av den totala alkoholkonsumtionen, medan konsumtionen av starköl och sprit uppgick till av densamma. Folkölskonsumtionen stod för . Den i registrerade försäljningen på Systembolaget, på restau- ranger och i livsmedelsbutiker stod för av den totala alkohol- konsumtionen, mätt i ren () alkohol. Resandeinförseln sva- rade för . Konsumtionen av till insmugglade alkohol- drycker och hemtillverkade alkoholdrycker stod för 6 respektive 4 pro- cent. Alkoholkonsumtionen i olika grupper av befolkningen Männen dricker drygt dubbelt så mycket alkohol som kvinnorna. För männen innebar det , i runda tal, ren alkohol per vuxen och för kvinnorna ca . Omräknat till sprit (40 volymprocent) motsvarar detta ca för männen och för kvinnorna och i vin (12 volymprocent) 3 flaskor för männen och 1,3 för kvin- För båda könen är konsumtionen som högst i början av 20-årsåldern för männen i åldersgruppen och bland kvinnorna i åldern 2021 Därefter sjunker konsumtionen med ökad ålder fram till början (män- nen) eller mitten (kvinnorna) av 30-årsåldern. För männen ligger kon- sumtionen sedan kvar på ungefär samma nivå för att därefter, med början , uppvisa en gradvis minskning med stigande ålder fram till mitten av 50-årsåldern. Bland kvinnorna däremot är det snarare frågan om en viss konsumtionsökning efter den, relativt sett, låga konsumtionen , en ökning som når sin kulmen i början av 40- årsåldern (4243-åringar) och som sedan ligger kvar på ungefär samma nivå fram till mitten av 50-årsåldern. gradvis med ökad ålder fram till slutet av 60-årsåldern. åldersgrupperna uppvisar små konsumtionsskillnader. Både män och kvinnor och flertalet åldersgrupper uppvisar konsum- Alkoholkonsumtionens fördelning är mycket skev. konsumenterna som dricker mest svarar för ca hälften av den totala alko- holkonsumtionen och dricker mer än medelvärdet. Medianvärdet är drygt hälften av medelvärdet. Efter EU-inträdet och har skillnaderna mellan olika regioner i snarare ökat än minskat. tatet av att konsumtionen ökat snabbast i , framförallt i län, som norrlandslänen uppvisat den minsta föränd- uppvisar län den efter län högsta alkoholkonsumtionen i . Bland elever i årskurs nio är konsumtionen t.o.m. allra högst i län, följt av övriga regioner i och lägst i norra . Det finns stora regionala skillnader i hur de olika alkoholdryckerna De regioner som har kortast avstånd till kontinenten uppvisar den högsta införseln av alkohol och lägsta försäljningen på System- bolaget, medan norrlandslänen uppvisar den lägsta resandeinförseln men den, efter , högsta försäljningen på Systembolaget. svarade Systembolaget för av den totala alkoholkonsumtionen i , medan andelen var i norrlands- uppvisade län en drygt 5 gånger högre resande- införsel än norrlandslänen. Enligt våra beräkningar uppgick smugglingen och resandeinförseln av alkoholdrycker i län till av skåningarnas totala anskaffning av alkohol, jämfört för hela riket och för norrlandslänen. län var det enda län i där den resandeinförda alkoholen storleks- mässigt översteg Systembolagets alkoholförsäljning i samma län. Säljare och köpare av smugglad alkohol När det gäller frågan om vem som säljer den alkohol som förs in i och hur denna försäljning sker finns olika bilder av hur denna verksamhet ser ut. Det förekommer ibland att stora mängder alkohol förs in i med områden i mellersta och t.o.m. i bland i norra som slutdestination. I förekommer både storskalig och organiserad införsel och vidareförsäljning genom starka nätverk och så- dan som bedrivs av enskilda som tjänar sitt uppehälle eller drygar ut sin hushållskassa på detta sätt. Försäljningen sker genom s.k. hustomtar, vilka vinner status i bostadsområdet genom att sälja alkohol, genom leve- ranser till arbetsplatser, genom ambulerande försäljare som tar upp beställningar per mobiltelefon och därefter levererar alkoholen till en avtalad mötesplats och i närbutiker. Konkreta bevis för att smugglad alkohol förekommer i större omfattning på restauranger saknas, men ett projekt som startat i har gett indikationer på att förekomsten av smugglad alkohol på restauranger är större än vad man antagit. Köparna av den insmugglade alkoholen är, framförallt, unga män i med mycket hög alkoholkonsumtion och omfattande berusningsdrickande. Främst är det öl som köps. En stor andel, , av köparna och konsumenterna av dessa alkoholdrycker visade sig vara under . De alkoholrelaterade problemen såväl medicinska som sociala har betydande utbredning i befolkningen. I allmänhet skiljer man mellan akuta problem (t.ex. skador, olyckor och rattfylleri) och kroniska (skrumplever och demens etc.). Risken för problem för den enskilde ökar med ökad konsumtion och påverkas också av dryckesmönstret. De empi- riska belägg som visar att konsumtionsökningar också innefattar storkon- sumenter och en ökning av andelen storkonsumenter är många. Resultat från en omfattande jämförande studie mellan EU-länderna visar att effekterna av ökad alkoholkonsumtion på olika alkoholrelaterade pro- blem är starkare i de nordiska länderna än i länderna i Syd- och Central- . Sannolikt har detta att göra med det fortsatta stora inslaget av berusningsdrickande i de nordiska länderna, inte minst . De olika alkoholrelaterade problem som studerats i detta betänkande är den alko- holrelaterade dödligheten och slutna sjukvården, rattfylleri samt vålds- brottslighet. Även sambandet mellan alkohol och sjukskrivningar redovi- sas kortfattat. Alkoholrelaterad dödlighet och slutenvård Den nedåtgående trend i den alkoholrelaterade dödligheten (enligt s.k. alkoholindex) som pågått verkar ha avstannat. Nya uppgifter från dödsorsaksstatistiken för visar på en uppgång av de alkoholrelaterade dödsorsakerna för männen med jämfört med . Speciellt tydlig var ökningen bland män i åldersgruppen , med en ökning på . Bland kvinnorna var nivån i stort sett oförändrad 2001 jämfört med . En viss ökning framkom dock i åldersgruppen , en ökning som faktiskt pågått . Däremot har alkoholdödlig- heten minskat bland såväl de yngre kvinnorna som männen. Tyvärr finns inte senare uppgifter än att tillgå, vilket är ett stort problem då konsumtionsökningen tog rejäl fart först . tar regelbundet fram uppgifter om om- fattningen av den slutna och öppna beroendevården inom . Fördelen med dessa data är att de är avsevärt mer aktuella i tiden. Den allmänna nackdelen med slutenvårdsdata, såväl för som hela riket, är dock att dessa påverkas av förändringar i vårdutbudet och omstruktureringar inom vården. Uppgifterna om den slutna sjukhus- vården inom uppvisade en mindre ökning av antalet individer vårdade för leversjukdomar , från 669 till 713 patienter men därefter en kraftig ökning. upp- gick antalet patienter till 740 och till 905, alltså en ökning . Den alkoholspecifika leversjukligheten (K70) har ökat från 467 patienter 1997 till 601 patienter . Ökningar framkommer också i antalet individer vårdade för pankreatit och i syn- nerhet alkoholspecifik sådan (K860) (från 99 patienter 1996 till 153 patienter 2003). Det återstår att se om denna utveckling också ägt rum i andra delar av landet. Om utvecklingen av de kroniska skadorna i riket som helhet kan sägas vara något oklar så är bilden mer entydig när det gäller de akuta alkohol- skadorna. Alkoholförgiftningar uppvisar klara ökningar , både i antal dödsfall och i antal vårdade inom den slutna sjukhusvården. fördubblades antalet personer som vårdades för alkoholförgiftning. ökade alkoholförgift- ningarna för 1519-åriga kvinnor med och för samma ålderskategori män med . De unga kvinnorna har gått om de unga männen då det gäller vårdtillfällen för alkoholförgiftning. Dödsfal- len i alkoholförgiftning, alla åldrar, har ökat med . län uppvisar den största ökningen av den alkoholrelaterade död- ligheten , både bland män och bland kvinnor. och var den alko- holrelaterade dödligheten lägre i län jämfört med övriga regioner i riket, men den högsta av samtliga studerade regio- ner. Våldsbrottslighet, rattfylleri, sjukskrivningar liksom ökade de polisanmälda våldsbrotten av stabil nivå. Denna ökning gäller för, i stort sett, alla kategorier av misshandelsbrott och både misshandel av kvinnor och av män. Sam- mantaget tyder utvecklingen av de olika kategorierna av misshandels- brott på att det faktiska våldet ökat . Den ökade alkohol- konsumtionen anses vara den viktigaste orsaken bakom denna ökning Olika indikatorer på rattfylleri pekar på en sannolik ökning av detta brott . Indikatorerna är dock inte problemfria, varför en viss försiktighet bör iakttas vid tolkningen. Studier visar att riskkonsumenter av alkohol löper en avsevärt större risk att vid en senare uppföljning vara sjukskrivna. Detta gäller både män och kvinnor. Det mesta tyder på ett kausalt samband mellan förändringar i alkoholkonsumtionen och förändringar i antalet sjukskrivningar. Alkoholens kostnad för samhället De problem som alkoholkonsumtionen för med sig är omfattande i hela (och än mer så i ). Den kanske mest relevanta och framkomliga vägen att uppskatta alkoholens kostnader är de studier som genomförts inom ramen för WHO:s projekt of Disease 2000 och som syftar till att beräkna hur mycket olika riskfaktorer bidrar till den totala sjukdomsbördan. Beräkningarna visade att alkoholen orsa- kade 1,8 miljoner dödsfall 2000, vilket motsvarade 3,2 pro- cent av samtliga dödsfall. Andelen visade sig vara ca 10 gånger högre bland männen (6,) än kvinnorna (0,). Akuta alkohol- relaterade dödsfall var vanligast och utgjorde nästan hälften av samtliga alkoholrelaterade dödsfall. Då man även beaktade antalet förlorade lev- nadsår p.g.a. dödsfall samt invaliditet som orsakats av alkohol ökade alkoholens bidrag till den globala sjukdomsbördan från . Det finns stora regionala skillnader i hur stor andel av dödlighet och sjuklighet som kan tillskrivas alkohol. Störst negativ effekt kunde obser- veras i C, som bl.a. består av och , där alkoholen bidrog till av männens och av kvinnornas totala sjukdomsbörda. I A, bestående av de västeuropeiska länderna, uppgick alkoholens andel av sjukdoms- bördan till för männen och för kvinnorna. Trots stora problem med att beräkna alkoholens ekonomiska kostnader för samhället har utredningen låtit initiera en studie om samhällets kost- nader för alkoholkonsumtion. Syftet med studien har varit att presentera resultat från tidigare genomförda så kallade cost-of-illness studier över alkoholkonsumtion och framförallt, att kritiskt analysera de metoder som använts och diskutera skillnader i resultat utifrån eventuella metodo- logiska olikheter. En diskussion förs också om framtida svenska kostna- der när och om den svenska alkoholkonsumtionen når upp i nivå med den i övriga EU-medlemsländer. Totalt har fem tidigare studier analyse- rats, varav en är en svensk studie genomförd . Resultatet av genomgången visar på stora skillnader mellan studierna i de uppskattade kostnaderna för samhället. Den svenska studien ligger högst, med en kostnad som är ca fyra gånger högre jämfört med den studie som redovisar den näst högsta kostnaden. Författarna pekar på en rad olika metodologiska faktorer som kan förklara de stora skillnaderna i uppskat- tade samhällskostnader. Alkoholen i vår omvärld och har sänkt alkoholskatten på sprit med 45 respek- tive . I sänktes också skatten på vin (), starkvin () och öl (). I båda länderna var moti- veringen för sänkningarna att man därigenom ville undvika en omfat- tande gränshandel, för del med och för del I beräknades alkoholkonsumtion öka med 16 pro- cent vid sänkta alkoholskatter, till ren Konsumtionen beräknades dock öka även vid oföränd- rad skatt, till ren alkohol (+ 13 Efter skattesänkningarna i har också konsumtionen stigit kraf- Försäljningen på det finska detaljhandelsmonopolet (Alko) steg med mars juni jämfört med Den största försäljningsökningen uppvisade sprit (+ 30 Vad som hänt i är mer oklart, eftersom uppgifter om kon- sumtionsförändringar inte finns att tillgå. har dock ökat kraftigt () sedan spritskattesänkningen i Förutsättningarna för den tidigare restriktiva alkoholpolitiken har till stor del försvunnit genom det nya öppna . är en del av EU och måste därför, enligt vår mening, verka inom gemenskapen i alkohol- frågan. Vi föreslår att intensifierar arbetet med att få till stånd den gemenskapsstrategi för att minska alkoholens skadeverkningar som initierades under det svenska ordförandeskapet. måste vidare aktivt verka för att, inom ramen för gemenskapen, införa varningstexter på förpackningar som innehåller alkohol. måste också, enligt vår mening, öka sina ansträngningar i arbetet med att ge de folkhälsomässiga konsekvenserna av olika förslag och beslut större betydelse inom EU. Som ett led i detta arbete bör arbeta för att bilda allianser med de nordiska och baltiska länderna samt med övriga nya medlemsländer inom EU när det gäller alkoholpolitik. Kontroll av införsel och vidareförsäljning Den ökade införseln leder till ökad konsumtion och den illegala vidare- försäljningen bidrar till denna. Det finns ett starkt samband mellan alko- holkonsumtion och brottslighet, främst avseende våldsbrott och rattfyl- leri. Ett viktigt led i möjligheten att påverka utvecklingen när det gäller den alkoholrelaterade brottsligheten är därför att bekämpa den illegala handeln med alkohol. Mot bakgrund härav föreslår vi att det inrättas två grupper av tulltjänstemän och poliser, totalt 35 personer, i län och i , som uteslutande skall arbeta med att beivra brotten mot alkohollagen och smuggling av alkohol. Projektets styrgrupp bör ledas av och därutöver skall polismyndigheterna i län och samt Riksåklagaren och ingå. Vi vill också se att arbetet för att öka möjligheterna för tullen och polisen och övriga brottsbekämpande myndigheter att samarbeta och gemensamt bedriva underrättelseverksamhet prioriteras och påskyndas och att en ut- värdering sker av det projekt som tullen och i genomfört för att utarbeta arbetsmetoder för att kunna avgöra huruvida införsel sker i privat eller kommersiellt syfte. Med hänsyn till den kraftiga ökning av smuggling och olovliga försälj- ning av alkohol som skett finns det skäl att se allvarligt på utvecklingen. Vi föreslår därför en höjning av straffskalorna för de grova brotten enligt alkohollagen från fängelse i högst till fängelse i lägst och högst och att straffskalan för olovligt innehav av alkohol- drycker höjs till fängelse i högst . En stor del av den illegala handeln med alkohol vänder sig till ung- För att underlätta för polisen att kunna ingripa mot den verksam- heten föreslår vi att det införs ett förvaringsförbud för alkohol i butiks- lokaler då det, enligt uppgift, är ofta förekommande i att försäljning av alkohol sker i s.k. närbutiker. Förbudet skall vara straff- belagt som olovlig dryckeshantering. Vi föreslår också en kriminalisering av det befintliga förvaringsförbudet på restauranger. beviskravet som ligger i kravet på att något för att bedömas som olovligt innehav av alkoholdrycker skall vara ett uppenbart syfte att försälja dryckerna bör enligt vårt förslag tas bort. Det har vidare framkommit att en vanlig försäljningskanal när det gäller ungdomars alkoholinköp är genom s.k. ambulerande försäljare som åker runt i bilar och levererar efter beställning på mobiltelefon. Det bör, för att underlätta polisens möjligheter att ingripa mot denna handel, införas en möjlighet att för- verka egendom som använts som hjälpmedel vid brott enligt alkohol- Detta skall göra det möjligt att ta t.ex. bilar och mobiltelefoner,