prop · GS03100 · 2005-04-14 00:00:00 — ökade skatteintäkterna till till följd av bland annat högre värdering av tillgångar på aktiemarknaderna. För inkomst- beräknas förmögenhetsskatten öka till , vilket är en uppgång . Den starka ökningen förklaras till stor del av högre tillgångspriser på aktier . prognoseras skatteintäkterna minska till . Nedgången beror i huvudsak på att fribeloppet för sam- beskattade höjdes . godkände en ny typ av kapitalförsäkring, kapitalpension. ges vid byggande av mindre hyres- och student- ingår inte i underlaget för förmögenhetsskatt och skatten beräknas på en schablonintäkt med den lägre avkastningsskattesatsen om 15 Eftersom det är svårt att uppskatta omfattningen av försäkringen har endast en Tabell 5.15 Skatt på konsumtion och insatsvaror 2003 Miljarder kronor och procentuell utveckling Uppgången 2007 antas bli . Diagram 5.8 Förmögenhetsskatt 19912003 Miljarder kronor (tv) och antal personer (th) Personer (tusental) -0,8 -1,4 -3,2 -1,8 -0,9 -1,0 -0,4 -1,8 -0,6 -1,1 -1,5 -1,2 -1,9 1991 1992 1993 1994 1995 1996 1997 1998 1999 2000 2001 2002 2003 Anm.: Beloppen är avrundade och summerar därför . Diagram 5.8 redovisar förmögenhetsskatten åren 19912003. I diagrammet framgår även hur många personer som respektive år betalade för- mögenhetsskatt. 5.3.3Skatt på konsumtion och insatsvaror Skatt på konsumtion och insatsvaror utgörs av mervärdesskatt och punktskatter. Intäkterna redovisas i tabell 5.15. Av de totala skatteintäk- terna utgör mervärdesskatt och punktskatter . Tillsammans utgör skatt på konsumtion och insatsvaror av de totala skatteintäkterna. I diagram 5.9 åskådliggörs mervärdesskatten 2004 uppdelad på de sektorer som bär skatten. Diagram 5.9 Mervärdesskatt uppdelad på sektorer 2004 Andel av totala mervärdesskatteintäkter Intäkterna från mervärdesskatt uppgick till 2004, vilket är en ökning jämfört med föregående år. förväntas utvecklingstakten för intäkterna minska till , i huvudsak beroende på effekten av den investeringsstimulans som med- I diagrammet ingår även mervärdesskatt på investeringar och förbrukning i de företag som har undantag från skatteplikt, vilken implicit belastar de tre sektorerna. Staten och kom- munerna bedriver även skattepliktig verksamhet och denna beläggs, liksom privat näringsverk- samhet, med utgående mervärdesskatt vilken i slutänden träffar hushållens konsumtion. An- delarna mellan statens och kommunernas mer- värdesskatt i icke skattepliktig verksamhet res- pektive hushållens mervärdesskatt på privat kon- sumtion har varit förhållandevis stabila över tiden. Utvecklingen för de olika sektorerna skiljde sig dock mycket åt 2004. Även för pro- gnosåren antas utvecklingstakterna för mer- värdesskatt från de olika sektorerna gå isär något, vilket illustreras i diagram 5.10. Diagram 5.10 Utveckling av intäkter från mervärdesskatt uppdelad efter sektorer 20032007 Mervärdesskatteintäkterna utgörs av nettot av utgående och ingående skatt. Den utgående mer- värdesskatten tas ut på försäljning i och på utlandsförvärv. utgjorde utgående mervärdesskatt på utlandsförvärv (import och gemenskapsinterna förvärv) av total utgående mervärdesskatt. Diagram 5.11 Dekomponering av utgående mervärdesskatt 19992004 Q1 Q2 Q3 Q4 Q1 Q2 Q3 Q4 Q1 Q2 Q3 Q4 Q1 Q2 Q3 Q4 Q1 Q2 Q3 Q4 Q1 Q2 Q3 Q4 Diagram 5.11 illustrerar utvecklingstakten 2004 för den utgående mervärdesskatten på försäljning i respektive på utlandsförvärv. Ett tydligt mönster kan urskiljas med en starkare konjunkturell variation för utgående mervärdes- skatt på utlandsförvärv. I diagram 5.12 illustreras utvecklingstakterna 19992004 för den sammanlagda utgående mer- värdesskatten, den ingående mervärdesskatten samt för nettot av ingående och utgående mervärdesskatt. Diagram 5.12 Utgående, ingående samt nettomervärdes- skatt 19992004 Q1 Q2 Q3 Q4 Q1 Q2 Q3 Q4 Q1 Q2 Q3 Q4 Q1 Q2 Q3 Q4 Q1 Q2 Q3 Q4 Q1 Q2 Q3 Q4 Ingående och utgående mervärdesskatt åter- speglar företagens inköp respektive försäljning. Båda följer konjunkturen, men med en viss förskjutning sinsemellan. Förutom tillverknings- tid och lagerhållningsvolym uppkommer en för- skjutning då investeringar görs för framtida produktionsökning. När företagens investe- ringar ökar relativt mycket, som var fallet t.ex. 2000, minskar utvecklingstakten för nettomer- värdesskatten beroende på en ökad ingående mervärdesskatt som inte direkt motsvaras av en ökad utgående mervärdesskatt. förändrades företagens syn på den framtida efterfrågan, investeringsviljan minskade och utvecklingstakten för nettomervärdesskatten ökade. Fjärde kvartalet 2004 var återigen en period då ingående mervärdesskatt utvecklas starkare än utgående mervärdesskatt, vilket beror på att investeringarna ökat 2004. Jämfört med beräkningen till budgetpropo- sitionen är prognosen avseende 2005 och 2006 något nedreviderad medan prognosen är något högre. Detta beror huvud- sakligen på förändrade antaganden om utveck- lingen av den privata konsumtionen. Punktskatter är s.k. särskilda konsumtions- skatter. En avsikt med punktskatter är att de ska kompensera de externa kostnader för samhället som uppstår i samband med förbrukningen. De används således för att påverka konsumtionen i en för samhället önskvärd riktning, även om de i många fall har en mer fiskal betydelse. De totala intäkterna från punktskatter uppgick till . Intäkterna från tobaksskatt uppgick till 2004, vilket är en minskning med jämfört med . Under 20052007 förväntas den uppåtgående trenden vara svag till följd av EU-harmoniserade införselregler och restriktioner för rökning på restauranger. Diagram 5.13 visar hur den registrerade konsumtionen av olika tobakslag utvecklas under 19972007. Konsumtionen av cigaretter som utgör av intäkterna förväntas under prognosåren minska medan konsumtion av snus förväntas öka. Diagram 5.13 Konsumtion av olika tobakslag 19972007 Miljoner st, miljoner kg Cigaretter, milj. styck Snus, milj. kg Diagram 5.14 Skatteintäkter per produktslag 19972007 Intäkterna från skatt på sprit antas att fortsätta minska 2005 främst till följd av att det svenska undantaget för införselkvoter upphörde . Då fick samma införsel- kvoter som vid resor mellan andra EU-länder. Utöver detta sänkte och skatten på sprit respektive , vilket påverkade införseln ytterligare. Dessutom har i prognosen beaktats att EU från utvidgats med nya medlemsstater. Det innebär att reglerna för privatinförsel även gäller från dessa länder. Införseln från näraliggande medlemsstater torde därmed öka och således minska den inhemska försäljningen. Diagram 5.15 Privatinförsel av sprit 20002004 Tusen liter, 38,5 procentig sprit Alkoholskatteintäkterna uppgick till . förväntas in- täkterna minska något för att sedan öka svagt . I diagram 5.14 redovisas skatteintäkternas fördelning per produktslag 19972007. förväntas intäkterna från skatt på vin och öl öka medan intäkterna från skatt på sprit antas minska. jan maj sep jan maj sep jan maj sep jan maj sep jan maj sep Källa: SoRAD, . Diagram 5.15 visar privatinförseln av sprit under 20002004. De införda kvantiteterna avser mot- svarande 38,5-procentig sprit. in- träffade ett trendbrott och införseln har etablerat sig på en nivå högre än genomsnittet för de tre föregående åren. Totalt uppgick införseln till 2004, vilket är ökning jämfört med . Utfallet stämmer väl överens med prognosen som gjordes till budgetpropositionen . Prognosen och framåt har dock reviderats ned med ca till följd av att införselns inverkan på skatteintäk- terna förväntas bli större än vad som tidigare antagits. Intäkterna från energiskatt uppgick till 2004. beräknas intäk- terna öka med . I huvudsak beror detta på de i budgetpropositionen beslutade höjningarna av energiskatten på bensin och diesel, med 15 respektive per liter, samt höjningen av elskatten med per kWh. beräknas intäkterna öka med , se tabell 5.16. Tabell 5.16 Skatt på energi 20032007 Anm.: Beloppen är avrundade och summerar därför . Utfallet för intäkter från koldioxidskatt 2004 blev och beräknas öka med i genomsnitt under 20052007. Tabell 5.17 Utveckling av energi- och koldioxidskatt 2002 2007 -0,7 -1,3 -1,2 -3,2 -3,1 -0,2 -0,8 Anm.: Beloppen är avrundade och summerar därför . I tabell 5.17 redovisas den korrigerade utveck- lingen av energi- och koldioxidskatt 2007. Utvecklingen, rensad för regeländringar och KPI, är för åren 20022005 negativ för energiskatt och positiv för koldioxidskatt. Intäkternas fördelning på respektive inkomst- slag redovisas i diagram 5.16. Av diagrammet framgår att koldioxidskatten genom skatte- växlingsåtgärderna 20012004 fått ökad andel i förhållande till energiskatten. I beräkningarna bryts dock den trenden beroende på de i budgetpropositionen beslutade energiskatte- höjningarna. Diagram 5.16 Skatt på energi 19972007 1997 1998 1999 2000 2001 2002 2003 2004 2005 2006 2007 Med anledning av den svåra stormen avser regeringen att återkomma till riks- dagen med förslag om befrielse från energi- och koldioxidskatt för diesel som förbrukas i skogsbruksverksamhet i från till utgången av 2006 för att under- lätta omhändertagandet av stormfälld skog. Dessutom bör, enligt regeringen, en skattereduktion baserad på den mängd virke som förs ut ur stormskadad skog införas, se avsnitt 5.2. Jämfört med budgetpropositionen blev utfallet för energiskatt lägre . Det lägre utfallet förklaras i huvudsak av att elanvändningen blev lägre än beräknat. Intäkterna från koldioxidskatt 2004 blev högre än i beräkningen till budgetpropositionen. uppgick skatterna på vägtrafik uppgick till , av vilket var fordonsskatt. Av fordonsskatten betalas av hushållen. Som en del av den gröna skatteväxlingen höjs fordonsskatten på personbilar och lätta bussar och lätta lastbilar . I kom- bination med ökad försäljning av nya bilar beräk- nas intäkterna öka med . antog regeringens för- slag till lag (2004:629) om trängselskatt. Till följd av att försöket i har skjutits upp beräknas inga intäkter och beräknas intäkterna uppgå till 0,5 mil- jarder kronor. Regeringen föreslog i budgetproposition även en skatt för färd över . Intäkterna beräknas till och de redovisas på samma inkomsttitel som övriga vägavgifter. Vägavgifterna beräknas öka med 2005. Jämfört med beräkningen till budgetpropo- sitionen blev utfallet högre . Prognosen har justerats upp med , medan prognosen har justerats upp med ca . Uppjusteringen förklaras av en högre tillväxt av fordonsparken än tidigare an- tagits och av de ovan nämnda skattehöjningarna. Den mindre uppjusteringen 2005 beror på att trängselskatten nu antas införas . Övriga skatter på konsumtion och insatsvaror Under övriga skatter på konsumtion och insats- varor redovisas tullmedel och jordbrukstullar, övriga skatter på import, svavelskatt, skatt på råtallolja, skatt på termisk effekt i kärnkrafts- reaktorer, särskild skatt mot försurning, avfalls- skatt, skatt på bekämpnings- och gödselmedel, skatt på annonser och reklam, lotteriskatt samt övriga skatter på varor och tjänster. Tullmedel står för ca en tredjedel av intäkterna. Samman- taget uppgår intäkterna till 2004. I jämförelse med beräkningen till budget- propositionen är prognosen för innevarande och kommande år i stort sett oförändrad. 5.3.4Restförda och övriga skatter Under restförda och övriga skatter redovisas nettot av restförda skatter, omprövningar av skatter som gjorts efter taxeringen samt diverse andra skatter och avgifter. De senare inkluderar bl.a. inlevererat överskott från AB samt avgifter till Kärnbränslefonden och . I tabell 5.18 specificeras restförda och övriga skatter. Debiterade skatter som av olika anledningar, exempelvis konkurser, inte betalas restförs hos kronofogdemyndigheten. Den del av detta be- lopp som myndigheten inte kan driva in skrivs av. I intäktsredovisningen är det de nettorestförda skatterna, dvs. skillnaden mellan de skatter som restförs och de skatter som kronofogdemyndigheten lyckas driva in, som redovisas. Tabell 5.18 Restförda och övriga skatter 20032007 Restförda och övriga skatter -5,9 -5,9 -6,4 -6,6 -6,9 -1,9 -2,0 -2,0 -2,1 -2,2 -4,1 -3,9 -4,4 -4,5 -4,7 -0,2 Anm.: Beloppen är avrundade och summerar därför . Omprövningar utgörs av skatter som ändras efter taxeringen genom revisioner, omräkningar eller överklaganden. Tillsammans med ompröv- ningar redovisas skattetillägg, förseningsavgifter, anstånd m.m. I redovisningen hänförs ompröv- ningar i regel till det år då ändringen görs. Jämfört med beräkningen till budgetpropo- sitionen har hushållens omprövningar justerats ned vilket motverkas av att bolagens ompröv- ningar har justerats upp. Inleveranser från AB har justerats upp med för 20052007. Tabell 5.19 Statsbudgetens inkomster 20032007 -38,1 -26,9 -21,8 -21,1 -21,2 Skatt på fast egendom Skatt på varor och tjänster Skatt på import m.m. Utjämningsavgift och kompensation för mervärdesskatt -1,8 -5,8 -31,6 -32,9 -34,1 -4,4 -5,5 -5,8 -6,8 -6,7 -8,6 -9,5 -18,9 -15,8 -6,9 Inkomster av statens verksamhet Inkomster av statens aktier Inkomster av försåld egendom Övriga inkomster av försåld egendom Bidrag m.m. från EU 5.4Statsbudgetens inkomster kassamässig redovisning beräknas skatteinkomsterna uppgå till medan övriga inkomster beräknas till . Statsbudgetens totala inkomster beräknas under 20042007 öka med i genomsnitt . beräknas skatteinkomsterna och övriga inkomster att öka med i genomsnitt respektive . I avsnitt 5.3 redovisas skatterna i periodiserade termer. Redovisningen avser samtliga sektorer i den offentliga sektorn, dvs. staten, kommunerna och ålderspensionssystemet, samt EU. Den periodiserade redovisningen innebär att skatter- na är beräknade utifrån de inkomster den skatt- skyldige har under ett visst år och med det årets gällande skatteregler. På statsbudgeten redovisas de totala skatterna kassamässigt medan enskilda inkomsttitlar ofta redovisar debiterade skatter (se avsnitt 5.5). För skatter med månatlig uppbörd är skillnaden en månads förskjutning. För skatter som fastställs vid den årliga taxeringen kan skillnaden vara betydligt större. Dessa förskjutningar redovisas i tabell 5.20 som periodiseringar. Även skillnaden mellan kommunsektorns skatteintäkter avseende ett visst år och de skatter som utbetalas till kom- muner och landsting är en del av periodise- ringarna. Utöver skillnader i periodisering finns skillnader mellan statens periodiserade skatter och statsbudgetens skatteinkomster. Som framgår av tabell 5.20 förklaras den sammanlagda skillnaden av (1) utjämningsavgift för kommuner och landsting (2) utjämnings- avgift för LSS-kostnader (3) kompensation för kommunala kostnader för mervärdesskatt i icke skattepliktig verksamhet m.m. (4) kompen- sationen för mervärdesskatt till statliga myn- digheter, (5) skatter som redovisas på inkomst- typen 2000, (6) skatter som redovisas utanför statsbudgeten, exempelvis avgifter till , Kärnbränslefonden m.fl., (7) EU-skatter, (8) avsättning och återföring av medel till individuellt kompetenssparande (9) nedsättningar som är att likställa med trans- fereringar och av (10) periodiseringar, vilka även inkluderar de betalningsdifferenser som redo- visas på inkomsthuvudgruppen 1600 Betalnings- differenser. Tabell 5.20 Statsbudgetens skatter 20032007 Anm.: Beloppen är avrundade och summerar därför . Förskjutningar i uppbörden förekommer för samtliga skatter som redovisas under inkomst- huvudgrupperna 11001400. Informationsvärdet av de enskilda inkomsthuvudgrupperna är därför begränsat när det gäller utvecklingen av skatte- underlaget. I detta avseende hänvisas i stället till redovisningen av de periodiserade skatterna i avsnitt 5.3. För inkomsthuvudgrupperna 1500 1700 ges däremot en detaljerad redovisning. Under inkomsthuvudgruppen 1500 Utjäm- ningsavgift och kompensation för mervärdesskatt redovisas inkomsttitlarna 1511 Utjämningsavgift för kommuner och landsting, 1512 Kompensation för mervärdesskatt till kommuner och landsting samt 1513 Utjämningsavgift för LSS-kostnader. Från och med nettoredovisas den kommunala utjämningsavgiften på statsbud- getens utgiftssida. Denna förändring minskar in- komsterna med ca . På inkomsttitel redovisas kompensation till kommuner och landsting för ingående mervärdesskatt i icke skattepliktig verksamhet. Under vissa förutsättningar skall kommuner betala en utjämningsavgift till staten för kostnader om stöd och service till vissa funktionshindrade. Dessa avgifter redovisas på inkomsttitel . Det är framförallt nettoredo- visning av den kommunala utjämningsavgiften som förklarar utvecklingen över åren. Skillnaden mellan inbetalda och debiterade skatter redovisas på inkomsthuvud- gruppen 1600 Betalningsdifferenser. Utveck- lingen mellan åren förklaras av hur de skatt- skyldigas saldo på skattekontot förändras till ett annat. På inkomsthuvudgruppen 1700 Nedsättningar av skatter redovisas krediteringar som görs på den skattskyldiges skattekonto. Krediteringen innebär att den skattskyldige slipper att betala en del av den debiterade skatten. Följande nedsätt- ningar redovisas på inkomsthuvudgruppen; ned- sättning till sjöfart, nedsättning för moms på visst bostadsbyggande, nedsättning för anställ- ning av långtidsarbetslösa, nedsättning för an- ställning av långtidssjukskrivna, nedsättning för skyddat arbete hos offentlig arbetsgivare, syssel- sättningsstöd till kommuner och landsting, nedsättning för bredbandsinstallation i kom- muner, nedsättning avseende investeringar för källsortering, nedsättning för miljöinvesteringar i offentliga lokaler samt nedsättning för utbild- ning av personal i vård och äldreomsorg. Tabell 5.21 Nedsättningar 20022007 -1,4 -1,6 -1,8 -2,4 -2,8 -2,8 -1,4 -1,5 -1,7 -1,7 -1,8 -1,8 -0,1 -0,7 -1,0 -1,0 -4,0 -7,0 -7,7 -16,4 -13,0 -4,1 -1,4 -1,4 -2,1 -3,8 -3,8 -3,0 -0,3 -0,8 -0,8 -0,8 -0,8 -2,6 -5,1 -4,4 -9,0 -7,0 -0,2 -0,4 -0,9 -0,3 -0,3 -0,1 -1,3 -0,7 -0,5 -0,3 -0,3 -3,1 -1,5 -0,7 -0,1 -0,0 -3,3 -1,7 -0,7 Anm.: Beloppen är avrundade och summerar därför . Storleken på de olika nedsättningarna framgår av tabell 5.21. Beroende på nedsättningens karaktär redovisar nationalräkenskaperna nedsättningar antingen som skattereduktioner, vilka minskar skatteintäkterna, eller som transfereringar, vilka ökar utgifterna. Samma princip används även i redovisningen av skatterna i avsnitt 5.3. På statsbudgeten redovisas emellertid samtliga ned- sättningar på budgetens inkomstsida. Följande nedsättningar har NR bedömt vara likställda med skattereduktioner: nedsättning till sjöfart och nedsättning för moms till visst bostads- byggande. De totala nedsättningarna beräknas uppgå till varav är att likställa med transfereringar och med skattereduktioner. Jämfört med beräkningen till budgetpropositionen blev utbetalningen av sysselsättningsstödet till kommunerna 1,5 mil- jarder kronor lägre 2004. Detta belopp kommer att utbetalas . I övrigt är det framför- allt anställningsstödet som har justerats upp 2005 och 2006. 5.4.2Förklaring till redovisningen av fysiska och juridiska personers inkomstskatt Skatteinkomsterna som de redovisas i stats- budgeten skiljer sig från statens periodiserade skatter. Skillnaden består i att de totala skatte- inkomsterna på statsbudgeten avser betalningar för skatter som är hänförliga till flera olika in- komstår medan den periodiserade redovisningen avser debiterade skatter som är hänförliga till ett specifikt inkomstår. Avvikelsen i redovisningen mellan de två metoderna är störst för de skatter som fastställs vid den årliga inkomsttaxeringen, dvs. för de skatter som redovisas inom direkta skatter på arbete och inom skatt på avkastning och vinster. I statsbudgeten redovisas dessa till stor del på titlarna fysiska personers inkomst- skatt samt juridiska personers inkomstskatt, men även på socialavgifter och allmänna egen- avgifter samt skatt på egendom. De årligt fastställda skatterna utgör hälften av de totala skatterna och av statsbud- getens skatter. Betalningarna under ett visst år kan omfatta skatter avseende tre olika inkomst- år, vilket i princip omöjliggör en fullständig analys av statsbudgetens utfall för dessa skatter. Den huvudsakliga analysen av dessa skatter görs därför utifrån utvecklingen av de periodiserade skatterna. Utfallet på inkomsttiteln in- komstskatt för blev -26,9 mil- jarder kronor, vilket är lägre jämfört med beräkningen till statsbudgeten . Tabell 5.22 visar hur nettot på inkomst- titeln kan beräknas med information om skatter avseende tre inkomstår. De preliminärskatter som debiterades under avser huvudsakligen inkomst- , med undantag för debiteringarna som avser inkomster intjänade . Tabell 5.22 Inkomsttiteln inkomstskatt prel. F-skatt och SA-skatt -0,2 -1,2 -1,3 -0,2 -0,2 Omföringar till andra titlar -35,4 -47,9 -26,9 Anm.: Beloppen är avrundade och summerar därför . SINK betecknar särskild inkomstskatt för utomlands bosatta. Preliminära skatter regleras mot den slutligt debiterade skatten via tre skilda flöden som var och en avser ett inkomstår. Underuttaget (debiterad slutlig skatt minus preliminär skatt) är den största posten och avser , men bokfördes först året efter i samband med att taxeringen var klar. Omprövningar har hänförts till , vilket även har gjorts för omprövningar aktuellt taxeringsår som gjordes februarijuni. Mot- svarande omprövningar har hänförts till . De omprövningar som avser äldre taxeringsår och som fastställdes under februaridecember har hänförts till inne- varande inkomstår. Anstånd som fastställdes har hänförts till medan de marsdecember har hänförts till innevarande inkomstår. Kommunskatterna som betalades ut består dels av ett preliminärt belopp (som skall slutregleras ), dels av en slutreglering som avser . Till följd av att den preliminära utbetalningen av kommunskatte- medel som gjordes var för låg slut- reglerades . Analogt med kommunskatteutbetalningarna fördes den allmänna pensionsavgiften över till AP-fonderna med ett preliminärt belopp under budgetåret. Överföringen under budgetåret in- nehöll även ett slutregleringsbelopp avseende in- . Utöver den allmänna pensionsavgiften om- fördes även fastighetsskatt, förmögenhetsskatt, fysiska personers mervärdesskatt samt egen- avgifter. Dessa skatter omförs med efter- släpning. Av de sammanlagda omföringarna om avser . Av utbetalningarna från titeln under budget- avser aktuellt inkomstår och avser in- . Utfallet på inkomsttiteln in- komstskatt för blev , vilket är lägre jämfört med beräkningen till statsbudgeten . Tabell 5.23 redovisar hur nettot på inkomst- titeln beräknas genom att först summera preli- minärskatter, underuttag, omprövningar och an- stånd. Därefter avräknas omföringar till andra inkomsttitlar. Tabellen visar även hur inkomster och omföringar på statsbudgeten är hänförliga till tre olika inkomstår. Under debiterades preliminär F-skatt avseende i huvud- sak , men även avseende 2003. Debiteringar avseende gjordes till största delen . Perioden januari augusti under återbetalades redan inbetalda debiteringar av preliminärskatt avseende . Storleken på åter- betalningarna varierar mycket mellan åren, men har historiskt uppgått till av den debiterade skatten under föregående inkomstår. Tabell 5.23 Inkomsttiteln inkomstskatt -4,0 -4,0 Omprövningar, pågående taxering -0,3 -2,2 -4,7 -2,6 -0,1 Omföringar till andra titlar -32,1 Anm.: Beloppen är avrundade och summerar därför . Slutregleringen av skatterna för gjordes . Det medförde bland annat att underuttaget som debiterades är hänförligt till . Ompröv- ningar har hänförts till , vilket även har gjorts för omprövningar aktuellt taxeringsår som gjordes februarijuni. Motsvarande omprövningar har hänförts till . De omprövningar som avser äldre taxeringsår och som fastställdes under februaridecember har hänförts till inne- varande inkomstår. Anstånd som fastställdes har hänförts till medan de marsdecember har hänförts till innevarande inkomstår. Särskild löneskatt, fastighetsskatt och för- mögenhetsskatt som omfördes till respektive inkomsttitel är hänförliga till inkom- . Den mervärdesskatt som omfördes avser . Statsbudgetens övriga inkomster upp- gick till och beräknas uppgå till 2005, se tabell 5.24.