prop · GS0380 · 2005-03-22 00:00:00 — och nanoteknik har en stor industriell potential inom bland annat materialindustrin och elektronikindustrin. Denna industri är omfattande i och behovet av kompetens inom nanoområdet är därmed stort, inklusive kunskap om eventuella risker med tekniken. kvalitativa forskningsprogram inom materialområdet har börjat riktas Området nanovetenskap finansieras med ca från och olika stiftelser. finns ingen tydligt sammanhållen bild av forskningen inom Övergripande uppgifter om näringslivets ekonomiska engagemang och FoU-insatser inom nanoområdet är också knapphändiga, vilket kan tala för behovet av en kartläggning av området. Nanovetenskap och nanoteknik är av strategisk vikt på . Området är horisontellt eftersom det kan genomsyra i stort sett alla tekniksektorer, föra samman olika vetenskapsområden och bygga på ett nanovetenskap tillsammans med tillverkning i nanoskala är grunden för potentiella tillämpningar av nanovetenskapen inom en mängd områden, till exempel informationsteknik, medicin, energi och miljö. Svensk nanoforskning hävdar sig väl vid en internationell jämförelse. Starka forskargrupper finns inom samtliga de områden som nanovetenskapen kan delas in i (material, elektronik, bioteknik, mekanik samt verktyg). konstaterar också i en rapport att har en infrastruktur och vetenskaplig position som möjliggör vetenskapliga applikationer inom nanoområdet. Det är emellertid viktigt att satsningar genomförs som också möjliggör att kommersiella Prop. 2004/05:80 produkter kan utvecklas. Även har uppmärksammat vikten av att stärka nanovetenskap och nanoteknik, senast i meddelandet Towards a European Strategy for Nanotechnology, som presenterades . Områden som behandlas i meddelandet är bland annat förbättrat stöd till forskning och innovation, inriktningen av stödet samt förbättrade villkor för privata forskningsinvesteringar. har i allt väsentligt ställt sig bakom innehållet. Bland annat välkomnas Kommissionens initiativ att utarbeta en handlingsplan för nanoteknik. Kommissionen har även föreslagit två teknikplattformar med nanoinriktning: nanoelektronik () och nanomedicin (Platform Nanobiotechnologies for Applications). Området är också prioriterat inom ramen för EU:s sjätte ramprogram för forskning där avsätts 20022006. Övergripande och mer medicinska aspekter av biovetenskap och bioteknik beskrivs i avsnittet om medicinsk forskning (avsnitt 5.1). Svenska forskares vetenskapligt starka ställning i internationell jämförelse har varit en viktig grund för kunskapsöverföring till näringslivet och har i flera fall varit grunden för framgångsrika produkter. Många av de idéer som resulterat i nya innovationer inom biotekniken kommer ursprungligen från den akademiska forskningen. En majoritet av de svenska bioteknikföretagen samarbetar också med den akademiska forskningen. Den starka kopplingen mellan näringsliv och universitetsforskning inom detta område är tydlig i patenterings- och publiceringsdata. Av företagens publikationer är samförfattade med universitetsforskare och en tredjedel av företagen som patenterar inom bioteknikrelaterade ämnesområden har publicerat vetenskapliga artiklar. Det finns stor potential för tillväxt inom bioteknikområdet och detta lyfts fram i forskningsstrategierna. Det gäller såväl avknoppningar från etablerade företag som från offentliga forskningsmiljöer samt etablerade företags expansion. En stor drivkraft för tillväxt inom läkemedels- utveckling är de landvinningar som görs inom genomkartläggning och molekylärmedicinsk forskning. En viktig utvecklingspotential för ligger i att ta fram teknik, metoder och verktyg inom biotekniken där teknikkunnande kopplas till en tillämpning i samverkan med de forskare som skall använda de nya verktygen. Utvecklingen inom tillverkningsindustrin går mot bland annat ökad kundanpassning och flexiblare produktionssystem i alla led vilket ställer höga krav på avancerad och kostnadseffektiv produktionsteknik. Huvuddelen av svensk export är baserad på verkstadsindustri samt skog- föreslår i sin forskningsstrategi området effektiv produktframtagning som en av fem kunskapsplattformar där det ingår FoU på komplexa sammansatta produkter, trämanufaktur, intelligenta och funktionella förpackningar, lätta material och lättviktskonstruktioner, designade material inklusive nanomaterial samt gröna material från förnyelsebara råvaror. har haft en omfattande forskning inom dessa Delvis beror detta på de statliga investeringarna som gjorts i Utbyggnaden av telesystem, militära flygplan, kraftnät och vägar gav utrymme för teknikutveckling hos , , , ASEA och olika byggföretag. Detta gav företagen en möjlighet att även utveckla andra produkter och tekniker som senare blivit stora Denna typ av indirekt stöd till teknisk FoU har i stort För att möjliggöra att sådan teknik- och produktutveckling kan fortsätta behövs ökat stöd till forskning inom process- och produktionsteknik. I kontakter med näringslivet har vikten av stark svensk forskning inom process- och produktionsteknik påtalats. Regeringen har efter dessa kontakter givit ett uppdrag att lämna förslag till FoU-program inom området produktionsteknik. Planeringsramen för 20052008 är En förutsättning för de förslag som lämnas till regeringen skall vara att de bygger på samfinansiering från näringslivet med minst samma belopp. Uppdraget inkluderar även ett program i fordonstelematik där planeringsramen för 20052008 är 90 miljoner kronor i statliga medel kopplat till en motsvarande satsning från Dessa program beskrivs närmare i avsnitt 8.2.2. Svensk rymdverksamhet innefattar såväl rymdforskning som teknisk och Viktiga forskningsområden inom rymdforskningen är astronomi, rymdplasmafysik, fysiologi, atmosfärsfysik och Rymdforskning bedrivs ofta i nära samarbeten mellan lärosäten och industrin och utgör en viktig del av den sammanlagda tekniska forskningen i . Den tekniska och industriella utvecklingen sker bland annat inom satellitstrukturer, flygelektronik, signalbehandling och antenner, sensorer, framdrivningsteknik, datateknik och mikro-mekaniska system och raketer. rymdforskning bedrivs till övervägande del inom internationella samarbeten, framförallt inom (). Anslaget till Rymdstyrelsen avser den svenska avgiften till ESA:s vetenskapsprogram, finansiering av viss verksamhet vid samt finansiering av nationell rymdforskning. vetenskapsprogram har ökat mer än det samlade anslaget och detta har försvagat den nationella forskningsfinansieringen. Rymdstyrelsen har finansierat fem svenska Verksamheten har givit svenska forskare och svensk industri goda möjligheter att delta i det internationella samarbetet och satellitverksamheten har därmed också bidragit till att uppfylla viktiga delar av Rymdstyrelsens övergripande mål om forskning, teknisk utveckling och innovation. Projekten har genomförts i samverkan med en eller flera utländska partners och med det vetenskapliga innehållet kopplat till olika ESA-program. Rymdstyrelsens rådgivande Prop. 2004/05:80 kommittéer för forskning respektive fjärranalys har utvärderat och prioriterat projektförslag avseende stora forsknings- och teknikprojekt efter . Det högst rankade förslaget är en forskningssatellit för atmosfärsstudier, STEAM. En satsning av detta slag kräver investeringar från Rymdstyrelsen om ca , beroende på ambitionsnivå och utvecklingstakt. För ett svenskt deltagande i andra länders satellitprojekt krävs en mindre avsättning. Skälen för regeringens bedömning: En stark teknisk forskning är viktig för näringslivets kompetensförsörjning och för utveckling av nya kommersialiserbara idéer och högteknologiska produkter. Detta gäller speciellt i där ekonomin är mycket exportberoende och där en stor del av denna export består av högteknologiska produkter eller härrör från högteknologiska processer. Den ökande internationella konkurrensen inom exportsektorn ställer nya krav på förmågan att utveckla och förnya produktutveckling, processer och metoder. Utöver satsningar på teknik för de högteknologiska branscherna, bl.a. bioteknik, nanoteknik och IT-forskning är det även viktigt att samhället upprätthåller en hög kompetens inom de grundläggande teknik- vetenskaperna och inom teknik relaterad till process- och produktions- teknik inom traditionell industri. Produktionsteknisk forskning är dessutom viktig för andra sektorer såsom bio- och nanoteknikindustrin. Dessutom är de statliga avsättningarna för civil teknisk FoU små, i jämförelse med andra länder med liknande industristruktur, vilket får till följd att andra aktörers beslut får stor effekt. Sammantaget innebär detta att staten behöver avsätta ökade resurser för civil teknisk forskning inom såväl teknisk grundforskning som mer direkt näringslivsrelaterad teknikforskning. I den förra forskningspolitiska propositionen Forskning och förnyelse (prop. 2000/01:3) gjordes riktade satsningar till speciella områden inom de tekniska vetenskapsområdena. Dessa satsningar riktades mot de mest expansiva grenarna inom näringslivet. Satsningarna inom teknikområdet uppgick till åren 20012003. Dessutom tillfördes 2004 för att förstärka tillämpad industri- forskning inom IT/telekomområdet. Fördelningen mellan enskilda områden inom teknikvetenskaperna skall avgöras av , och Rymdstyrelsen. , och Rymdstyrelsen bör 20052008 tillsammans tillföras för stöd till teknisk forskning. Medlen till bör öka med 2005, med ytterligare 2006, ytterligare 2007 och ytterligare 2008. Medlen till bör fördelas av för naturvetenskap och Medlen till Verket för innovationssystem bör öka med 10 miljoner kronor 2005, med kronor 2006, ytterligare Medlen till ger även myndigheten vidgat utrymme för Prop. 2004/05:80 deltagande i programsatsningar i samverkan med andra finansiärer. Medlen till Rymdstyrelsen för rymdforskning bör öka med 2006 och ytterligare 2007. Regeringen återkommer på tilläggsbudget ekonomiska vårproposition om de anslagsmässiga konsekvenserna för berörda anslag under . 5.3Forskning till stöd för hållbar utveckling Regeringens bedömning: för miljö, areella näringar och samhällsbyggande, och Verket för för stöd till forskning om miljö och hållbar Medlen bör fördelas med till för miljö, areella näringar och samhällsbyggande, till och till Verket för Medlen till för miljö, areella näringar och samhällsbyggande bör öka med 2005, ytterligare 2006, ytterligare 2007 och ytterligare 2008 för stöd till forskning om miljö och hållbar utveckling. Medlen till bör öka med 2006, ytterligare 2007 och ytterligare 2008 för stöd till grundläggande forskning om miljö och hållbar Medlen till Verket för innovationssystem bör öka med 5 miljoner kronor 2006, ytterligare 2008 för stöd till forskning om hållbar utveckling. Bakgrund: Omställningen till hållbar utveckling är en av vår tids stora utmaningar och ett övergripande mål för regeringens politik. förutsätter att alla politiska beslut beaktar ekonomiska, sociala och miljömässiga konsekvenser i ett längre tidsperspektiv. strategi för hållbar utveckling utarbetades och reviderades 2004 2003/04:129). Strategin betonar att hållbar utveckling i bara kan uppnås inom ramen för globalt och regionalt samarbete. Den globala dimensionen av miljöpolitiken är framträdande och är drivande i det internationella miljöarbetet. på svenskt initiativ som det antog för hållbar utveckling i . unionens åtaganden från mötet i om ekonomisk tillväxt och social sammanhållning med en miljödimension. FN ett världstoppmöte om hållbar utveckling i som resulterade i en politisk deklaration och en genomförandeplan för hållbar Världens länder enades om att all utveckling skall vara hållbar med en integrerad behandling av ekonomiska, sociala och ekologiska aspekter (skr. 2002/03:29). Målet för den svenska miljöpolitiken är att skall ha nått Prop. 2004/05:80 ekologiskt hållbar utveckling inom en generation. miljöpolitikens utgångspunkter, att främja människors hälsa, värna den biologiska mångfalden, ta till vara de kulturhistoriska värdena, bevara ekosystemets långsiktiga produktionsförmåga och att trygga en god hushållning med naturresurser ligger till grund för de miljökvalitetsmål som har antagit (bet. 2001/02:MJU03, rskr. 2001/02:36). I propositionen Svenska miljömål delmål och åtgärdsstrategier (prop. 2000/01:130) underströk regeringen forskningens och utvecklings- arbetets avgörande betydelse för omställningen till ett hållbart samhälle. I propositionen Forskning och förnyelse (prop. 2000/01:3, bet 2000/01:UbU6, rskr. 2000/01:98) angav regeringen att forskning om miljö och hållbar utveckling var prioriterade forskningsområden. Forskning och utveckling är centrala också i det globala miljöarbetet. Regeringens rådgivande organ för miljöfrågor, Miljövårdsberedningen (Jo 1968:A), understryker i en rapport till regeringen att forskningen för hållbar utveckling behöver stärkas för att vända negativa trender och för att klara åtagandena från världstoppmötet i . Omställningen till ett hållbart samhälle kan också vara en stark drivkraft för teknikutveckling och innovationer som kan ge ekonomisk tillväxt och välfärdsutveckling. Den gröna sektorn, som avser de areella näringarnas material- och tjänsteproduktion med tillhörande förädlings- industri, är centrala för omställningen till ett hållbart samhälle. Även EU ser miljön som en viktig drivkraft för tillväxt. Detta manifesteras bl.a. genom den handlingsplan för miljöteknik som antogs vid i . Finansiering av forskning för miljö och hållbar utveckling Forskning om miljö och hållbar utveckling finansieras bland annat via de statliga forskningsråden som stöder grundforskning och behovsmotiverad forskning inom sina respektive områden samt genom som stöder utveckling av innovationssystem och behovsmotiverad forskning och utveckling. Formas spelar förstås en framträdande roll då rådet finansierar forskning av hög vetenskaplig kvalitet inom dessa områden. En av Formas viktigaste uppgifter är att främja forskning till stöd för en ekologisk hållbar tillväxt och utveckling i samhället och av de finansierade projekten har den ekologiska dimensionen av hållbar utveckling i fokus. finansierar forskning som skall bidra till att skapa förutsättningar för en omställning av energisystemet mot ökad ekologisk och ekonomisk hållbarhet. har ett särskilt ansvar för genomförandet av miljöpolitiken och finansierar forskning som utgör underlag för miljökvalitetsmålen och för internationellt förhandlingsarbete. (Mistra) finansierar forskning som är inriktad på att lösa viktiga miljöproblem och lägger särskild tonvikt på samverkan mellan forskare inom olika discipliner och myndigheter, näringslivet och andra avnämare. Finansiering av forskning för en hållbar utveckling sker även via EU:s ramprogram för forskning och utveckling; flera svenska forskare medverkar i sådana projekt och samarbeten. globala förändringar och ekosystem utgör ett av det sjätte . 2004/05:80 ramprogrammets prioriterade tematiska områden. Flera av de svenska lärosätena har valt att fokusera resurser till områden av särskild betydelse för hållbar utveckling. är särskilt aktivt inom miljöforskningen, vilket understryker den nära kopplingen mellan de areella näringarna och hållbar utveckling. Även de tekniska högskolorna och andra lärosäten bedriver forskning kring miljö och hållbar utveckling. I den föregående forskningspolitiska propositionen Forskning och förnyelse (prop. 2000/01:3) gjordes en riktad satsning på forskning om miljö och hållbar utveckling. Satsningen uppgick till åren 20012003. Utöver denna ökning kompletterades satsningen ekonomiska vårproposition då området miljö och hållbar utveckling tillfördes ytterligare och ytterligare . blev därmed den ytterligare ökningen utöver de medel som tillfördes i prop. 2000/01:3. Ökningen, som avsåg forskning om biologisk mångfald och forskning till stöd för en ekologiskt hållbar utveckling, fördelades till , Formas samt till Artdatabanken vid . Aktuella forskningsområden inom arbetet för en hållbar utveckling Formas gör riktade satsningar inom ekologisk produktion, klimat, marin miljö, miljötoxikologi, biologisk mångfald samt inom byggsektorn. Klimat, miljötoxikologi och biologisk mångfald lyfts också fram i Formas forskningsstrategi. Formas har ett särskilt samordningsansvar för samhällsvetenskaplig miljöforskning. Rådet driver också ämnes- övergripande program inom områden som risker och riskbedömning, stadens offentliga rum samt ekonomi för ett hållbart samhälle. framhåller i sin forskningsstrategi att breda analyser av samspelet mellan det mänskliga samhället och miljön blir allt viktigare för att miljökvalitetsmålen skall kunna uppfyllas och därmed för miljöpolitikens genomförande. Det handlar om att vidareutveckla och finna nya handlingsvägar och strategier för en hållbar samhällsutveckling. Det kan handla om att bättre förstå det regelverk som styr miljöarbetet eller hur systemet i stort påverkas av människors attityder till miljöpolitiska mål. Vidare menar att viktiga miljöfrågor som ställer stora krav på kunskapsunderbyggnad framöver kommer att fortsatt vara biologisk mångfald, arbetet med föroreningar och miljökvalitetsmålet Giftfri miljö liksom klimatfrågan. har i sin rapport från läkemedel samt kosmetiska och hygieniska produkter, påpekat att det är angeläget att på bred bas öka kunskapen om läkemedels miljöpåverkan och anser att detta forskningsområde bör beaktas och prioriteras. Även lyfter fram klimatforskning som ett område där rådet anser att särskilda satsningar behöver göras. Rådet pekar speciellt på vikten av att analysera miljöförändringar i relation till storskaliga klimatförändringar. Också inom EU:s sjätte ramprogram är klimatforskning ett prioriterat område. Enligt en internationell expertbedömning fortsätter atmosfärens halt av växthusgaser att öka som jordens medeltemperatur beräknas att stiga även fortsättningsvis. Detta gör forskning kring klimatet särskilt angelägen. För att studera de globala förändringarna i miljön krävs stora internationella satsningar och ett väl utvecklat forskningssamarbete mellan länderna som har expertis inom området. kan här spela en viktig roll och bidra till kunskapsutvecklingen. Skälen för regeringens bedömning: För att förverkliga visionen om en hållbar utveckling krävs stora förändringar i samhället på global, regional och lokal nivå. För att uppnå många av miljökvalitetsmålen, som konkretiserar miljöpolitikens inriktning, krävs forskningsbaserad kunskap inom många olika områden. Forskning och utveckling till stöd för en ekologiskt hållbar utveckling behövs också bl.a. för att klarlägga grundläggande biologiska sammanhang och för att förstå de effekter som människan har på miljön. Forskningen kan också vara inriktad mot att klargöra orsakssamband i stora miljöproblem. Ett sådant exempel är att möta klimatförändringarna med en omställning av energisystemet i riktning mot större energieffektivitet och förnyelsebara energislag och mot en hållbar förvaltning av gemensamma naturresurser. har varit framgångsrikt i det internationella samarbetet, mycket på grund av den svenska starka miljöforskning som har kunnat bidra till att svenska ståndpunkter varit grundligt vetenskapligt underbyggda. Detta har varit ett stöd för agerande i internationella förhandlingar liksom för att stödja vårt agerande inom EU. För att bryta sambandet mellan ökad ekonomisk tillväxt och ökad påverkan på miljön behövs både samhällsvetenskaplig forskning och forskning som lägger grunden för utveckling av ekologiskt hållbar teknik och produktions- metoder. Forskning för hållbar konsumtion och produktion handlar också om att bevara och hållbart utnyttja ekosystemen som är grunden för vår sociala och ekonomiska välfärd. Forskning för hållbar utveckling är ofta mång- och tvärvetenskaplig och samverkan mellan forskare och användare är en framgångsfaktor. Många av de utmaningar som samhället står inför när det gäller omställning till en hållbar utveckling behöver en bred ämnesövergripande ansats som täcker de problemområden som är relevanta för den hållbara utvecklingens specifika frågeställningar. Möjligheterna för sådana ansatser förstärks genom starka forsknings- miljöer, vilka beskrivs i avsnitt 6.1. Forskning för hållbar utveckling bedrivs i många fall i samverkan med dem som skall använda forskningens resultat. Sådana aktörer kan återfinnas inom politik, förvaltning, näringsliv och organisationer. Regeringen menar att forskning om klimat är särskilt angelägen inom ramen för de medel som anvisas Formas, och till stöd för forskning om miljö och ekologiskt hållbar utveckling. Satsningen bör ha en bred ansats och innefatta såväl grundforskning om t.ex. klimatprocesser som teknisk utveckling ämnad att finna tekniska lösningar som medför en minskad generering av växthusgaser. Det är också viktigt med tvärvetenskapliga ansatser som förutom naturvetenskap också omfattar samhällsvetenskap och humaniora, särskilt när det gäller t.ex. effektiva styrmedel, beteendefrågor och Prop. 2004/05:80 miljöhistoria. Regeringen anser att forskningen för miljö och hållbar utveckling i bör stärkas och utvecklas genom satsningar på tvärvetenskaplig och långsiktig forskning. Detta arbete bör också uppmärksammas i de samrådsuppdrag som de forskningsfinansierande myndigheterna har. Samråd kan ske t.ex. med andra finansiärer, såsom forskningsstiftelserna, och leda till att forskningsfinansiärerna bättre kan komplettera varandra i sina stödinsatser. Dessutom kan dessa samråd leda till utökat samarbete kring gemensamma satsningar på forskning. Grundforskning om orsakssamband, t.ex. inom klimatområdet, liksom mer behovsmotiverad forskning inom hela det breda spektrum av frågeställningar som behöver belysas för att miljökvalitetsmålen skall uppnås är nödvändig. Klimatfrågan är särskilt relevant och regeringen anser att forskningsinsatser är nödvändiga inom Formas, och ansvarsområden. Forskning för den gröna sektorn Den s.k. gröna sektorn ger goda förutsättningar för uthållig ekonomisk tillväxt, särskilt inom områden som utveckling av nya hållbara material, vidareförädling och utveckling av nya produkter och tjänster. En förutsättning är att naturresurserna utnyttjas på ett hållbart sätt. utsätts sektorn för allt starkare internationell konkurrens. Forskningen blir ett allt viktigare verktyg för sektorns konkurrenskraft t.ex. genom att främja utvecklingen av fungerande ekosystem som med bevarad biologisk mångfald kan utgöra en bas för en förbättrad produktions- förmåga och tillgodose industrins behov av tillgång på högklassig råvaror till konkurrenskraftiga priser. Ett exempel är den svenska livsmedelsindustrin. Ett annat exempel är inom området gröna material och trämanufaktur. Efterfrågan på miljöanpassade produkter tillverkade av material från förnyelsebara råvaror ökar. Detta skapar drivkrafter för hållbar tillväxt som har goda förutsättningar att ta vara på genom en god grund i forskning inom bioteknik och materialteknik och en stark industriell bas med lång tradition. Forskning som bidrar till en ökad förädlingsgrad av råvaror från den gröna sektorn är därmed angelägen. Vidare är utvecklingen av nya, naturresursbaserade tjänster inom t.ex. rehabili- tering, jakt, fiske och turism av stor betydelse för att främja en balanserad regional utveckling. Forskning sker också kring djurskydd och livsmedelssäkerhet. Internationellt kan svensk forskning för hållbart nyttjande av naturresurser bidra till fattigdomsbekämpning och en hållbar global förvaltning av dessa. En viktig framgångsfaktor för företagen i den areella sektorn är ofta multifunktionalitet, dvs. att ett företags verksamhet kan ha flera olika inriktningar. Utvecklingen av de areella näringarnas många funktioner och produktionssystem bör ske i samråd med avnämare inom sektorer som industri, folkhälsa och regional utveckling. Detta kräver integrerade satsningar inom såväl grundläggande som tillämpade vetenskaper samt stöd för forskarutbildning och forskarrekrytering. Den gröna sektorns inriktningar är sammanlänkade och beroende av Prop. 2004/05:80 varandra.