prop · GS03161 · 2005-05-27 00:00:00 — Regeringens skrivelse 2004/05:161 politik för global utveckling Regeringen överlämnar denna skrivelse till . fattade beslut om en svensk politik för global utveckling baserad på regeringens förslag i propositionen Gemensamt ansvar: politik för global utveckling (prop. 2002/03:122, bet. 2003/04:UU3, rskr. 2004/05:4). Beslutet lade grunden för en samstäm- mig politik för en rättvis och hållbar global utveckling. Utgångspunkten är att nationella politiska beslut har globala återverkningar och att alla politikområden kan bidra till arbetet med att bekämpa fattigdom. Två perspektiv skall genomsyra politiken: ett rättighetsperspektiv och fattiga människors perspektiv på utveckling. Genom att utgå från båda perspek- tiven skall förutsättningar kunna skapas för människor att delta i beslut och med egen kraft ta sig ur fattigdomen. Inom regeringen finns ett ansvarigt statsråd och enligt Regeringskans- liets instruktion är ansvarigt för samordningen av politiken för global utveckling. Inom har en separat funktion upprättats för samordning och uppföljning. Varje enskilt poli- tikområde ansvarar för genomförandet av åtgärder inom sitt område. politik för global utveckling har rönt stor internationell upp- märksamhet. är det första land vars parlament fattat beslut om en samstämmig politik för en rättvis och hållbar global utveckling som om- fattar samtliga politikområden. stödde i sitt betänkande (bet. 2003/04:UU3) regeringens förslag att i skrivelse till rapportera genomförandet av politi- ken för global utveckling. Den första resultatskrivelsen, Regeringens skrivelse om politik för global utveckling (skr. 2004/05:4), över- lämnades till . Den gav en lägesbild av det pågående arbetet för att uppnå ett samstämmigt arbete för global utveck- ling inom ett antal politikområden: rättsliga frågor, utrikes-, säkerhets- och försvarspolitik, handelspolitik, migrationspolitik, politik för social Skr. 2004/05:161 omsorg och folkhälsa, ekonomisk politik och finansiella frågor, utbild- nings-, forsknings- och ungdomspolitik, jordbruks-, fiskeri- och konsu- mentpolitik, kultur- och mediapolitik, miljöpolitik, närings-, arbetsmark- nads- och transportpolitik samt politik för internationellt utvecklingssam- arbete. I föreliggande skrivelse beskrivs: 1.Hur arbetet med att utveckla politiken för en rättvis global hållbar utveckling framskridit. Det omfattar klargörande av de huvudsak- liga begreppen (samstämmighet, rättighets- respektive fattiga människors perspektiv på utveckling), samt en precisering av po- litikens målgrupp. (kapitel 1) 2.Den globala dagordningen samt EU:s roll, som utgör samman- hanget för det svenska samstämmighetsarbetet. (kapitel 2) 3.Det pågående arbetet, inklusive mål, instrument samt upp- nådda resultat . Dessa är grupperade i enlighet med huvuddragen för politiken under rubrikerna grundläggande vär- den, hållbar utveckling, konflikthantering och säkerhet och globa- la utmaningar. Även utvecklingssamarbetets roll i den samlade politiken beskrivs. Genomförandet av politiken befinner sig i ett inledningsskede varför resultatredovisningen är av begränsad karaktär. (kapitel 3) 4.Inriktning på det fortsatta arbetet. (kapitel 4) Politiken för global utveckling är ett långsiktigt åtagande som ställer stora krav på arbetsformer och samordning inom . Årets resultatskrivelse visar att arbetet med att formulera målsättningar och precisera konkreta aktiviteter och instrument för genomförandet av politiken har inletts inom olika politikområden. Olika politikområden har kommit olika långt i genomförandet. I syfte att förenkla och förbättra arbetet över departementsgränserna har en in- terdepartemental referensgrupp inrättats. Samstämmighet förutsätter att erfarenheter och synpunkter kan utbytas mellan olika politikområden. Metoder och verktyg för att förbättra genomförandet av politiken för global utveckling kommer att utvecklas ytterligare. 1 politik för global utveckling ............................................... 1.1Samstämmighet, rättighetsperspektivet och fattiga Rättighetsperspektivet och fattiga människors perspektiv på utveckling ................................... Tillämpning av perspektiven ............................ Information, kommunikation och utbildning...................... Den globala dagordningen................................................................. EU:s roll för politiken för global utveckling....................... Politikens huvuddrag mål, instrument och resultat ........................ Respekt för de mänskliga rättigheterna .......... Demokrati och god samhällsstyrning ............. Hållbart nyttjande av naturresurserna och omsorg om miljön ........................................... Social utveckling och trygghet ....................... Konflikthantering och säkerhet......................................... Inriktning på det framtida arbetet.................................................... Bilaga 1 Förklaring till förekommande förkortningar ......................... Utdrag ur protokoll vid regeringssammanträde ........... politik för global utveckling politik för global utveckling är ett bidrag till den internationella utvecklingsdagordningen och ett verktyg för en effektiv fattigdomsbe- kämpning. Politiken har utarbetats med insikten att utvecklingssamarbete och ökade biståndsvolymer i sig inte är tillräckligt för att skapa en rättvis och hållbar global utveckling. Andra politikområden spelar också en be- tydande roll för att främja utveckling och fattigdomsbekämpning och därigenom till möjligheten att uppnå millennieutvecklingsmålen. Han- dels- och jordbrukspolitik har exempelvis stor betydelse för utvecklingen i fattiga länder. Miljö- respektive migrationspolitik är andra områden med väsentlig påverkan på den globala utvecklingen. Grundförutsätt- ningar för en hållbar utveckling är fred och säkerhet, demokrati och god samhällsstyrning, ekonomisk tillväxt, att mänskliga rättigheter respekte- ras liksom jämställdhet mellan könen. Det ökade utbytet av varor, tjänster, kapital och idéer mellan länder har skapat förbättrade förutsättningar att främja utveckling, sysselsättning och globalt välstånd. Individer, grupper och länder som inte har möjlig- het att dra nytta av globaliseringen riskerar emellertid att bli ytterligare marginaliserade och fastna i permanent fattigdom. Det är vårt gemen- samma ansvar att stödja processer som innebär att alla får möjlighet att ta del av globaliseringens positiva effekter. Det övergripande målet för politiken för global utveckling är att bidra till en rättvis och hållbar global utveckling (prop. 2002/03:122 s. 19). Målet gäller för samtliga politikområden och bygger på insikten om att alla nationella beslut kan ha konsekvenser för andra länders möjligheter till utveckling. Genom en ökad samstämmighet i agerandet mellan rele- vanta politikområden och aktörer, inklusive (), Europeiska unionen (EU), utvecklingsbankerna, andra multilaterala insti- tutioner och andra länder blir fattigdomsbekämpningen effektivare. Politiken är inriktad på fattiga människor i utvecklings- och transi- tionsländer och omfattar alla politiska beslut som direkt eller indirekt påverkar fattiga människor i dessa länder. Huvuddragen för politiken har grupperats med följande rubriker: a)Grundläggande värden; respekt för de mänskliga rättigheterna, de- mokrati och god samhällsstyrning samt jämställdhet. b)Hållbar utveckling; ekonomisk tillväxt, hållbart utnyttjande av na- turresurserna och omsorg om miljön samt social utveckling och trygghet. c)Konflikthantering och säkerhet. d)Globala utmaningar; gränsöverskridande problem som kräver ge- mensamma åtgärder av det internationella samfundet. Det internationella utvecklingssamarbetet är ett politikområde bland andra inom ramen för politiken för global utveckling. Utvecklingssamar- betet har särskild kompetens och särskilda resurser. Inom ramen för det egna politikområdesmålet, att skapa förutsättningar för fattiga människor att förbättra sina levnadsvillkor, genomförs inom utvecklingssamarbetet utvecklingsinsatser inom alla huvuddragen. 1.1Samstämmighet, rättighetsperspektivet och fattiga Skr. 2004/05:161 människors perspektiv Ett samstämmigt agerande betyder att åtgärder inom varje enskilt politik- område skall bidra till att målet om rättvis och hållbar global utveckling kan uppfyllas. Samverkan mellan politikområden innebär att åtgärder skall komplette- ra varandra och därigenom förstärka måluppfyllelsen. Denna samverkan kan uppnås såväl nationellt som internationellt, inte minst inom EU. För utvecklingsländerna vore det exempelvis positivt om sänkta tullar inom EU kompletterades med sänkta produktionsstöd för EU:s jordbruk. Ett sådant förfarande skulle ge mer likvärdiga konkurrensvillkor för utveck- lingsländernas produktion och export av jordbruksprodukter. Samverkan i säkerhetspolitiskt syfte är också ett konkret redskap i arbetet med global utveckling. Sådana ömsesidigt förstärkande åtgärder skall aktivt sökas mellan olika politikområden. 1.1.1Rättighetsperspektivet och fattiga människors perspektiv på utveckling Två perspektiv skall genomsyra politiken för global utveckling; ett rät- tighetsperspektiv och fattiga människors perspektiv på utveckling. Per- spektiven kompletterar och stödjer varandra och sätter den enskilda män- niskan i centrum. Perspektiven uttrycker således ett förhållningssätt som utgår från individen som bärare av rättigheter och en syn på fattigdom där brist på makt, säkerhet och möjligheter står i centrum. För den är det en grundläggande princip att alla människor skall ges möjlighet att delta i beslutsprocesser som berör dem, samt att fattiga kvinnors, mäns och barns behov, intressen och förutsätt- ningar skall synliggöras. Rättighetsperspektivet är baserat på icke-diskrimineringsprincipen och innebär att de mänskliga rättigheterna skall utgöra grunden för åtgärder som syftar till att främja en rättvis och hållbar utveckling. Rättighetsper- spektivet utgår ifrån de mänskliga rättigheterna, som de definieras i FN:s allmänna förklaring om de mänskliga rättigheterna och i flera av de efter- följande konventionerna. Konventionerna har ratificerats av en stor majo- ritet av världens stater och bildar därmed en gemensam global värde- grund. Respekten för de mänskliga rättigheterna, demokrati, jämställdhet mellan kvinnor och män, liksom barnets rättigheter är delar av rättighets- perspektivet. Rättigheterna är universella och odelbara och den enskilda människan är deras ägare. Den svenska politiken för global utveckling lyfter vidare fram demo- krati och deltagande som viktiga komponenter i rättighetsperspektivet, liksom () kärnkonventioner på det arbetsrättsliga området. Efterlevnad på dessa områden tillsammans med en tryggad tillgång till resurser av olika slag är en förutsättning för fattiga människor att få möjlighet att själva förbättra sina levnadsvillkor. Alla dessa rättigheter ingår i de mänskliga rättigheterna och garanteras av regeringar. Fattiga människors perspektiv på utveckling innebär att fattiga indivi- Skr. 2004/05:161 ders erfarenheter, intressen, behov, och förutsättningar skall vara vägle- dande i fattigdomsbekämpningen. Dessa måste synliggöras och tas som utgångspunkt i utformning och genomförande av en politik som bekäm- par fattigdomen och främjar en rättvis och hållbar global utveckling. Be- aktandet av fattiga människors perspektiv på utveckling är ett sätt att tyd- liggöra den enskilda människan bakom de kollektiva begrepp och beslut som är oundvikliga när politik fastställs. pågår ett arbete med att skapa en gemensam för- ståelse för perspektiven och hur dessa påverkar genomförandet av politi- ken för global utveckling nationellt, bilateralt och multilateralt. Fora och verktyg där perspektiven kan tillämpas skall identifieras liksom tillfällen för internationellt samarbete och samverkan där kan ge sitt stöd till åtgärder som förstärker fattiga individers, gruppers och nationers förmåga och möjligheter att komma till tals och påverka sin utveckling. När svenska åtgärder planeras inom ramen för politiken för global ut- veckling skall frågan ställas hur dessa kan främja genomslaget för de två perspektiven i politiken. Åtgärder och mål bör utformas så att de inte står i strid med de mänskliga rättigheterna och andra principer som ingår i de två perspektiven. En strävan bör vara att åtgärder genomförs på ett sätt som innebär att de mänskliga rättigheterna stärks, inklusive relaterade principer samt att fattiga individers situation förbättras. Ett förhållnings- sätt bör etableras där åtgärder ges företräde som i sig stärker rättigheterna eller förutsättningarna för att skydda rättigheterna. Huvudansvaret för enskilda länders utveckling ligger hos respektive lands regering. För de länder tillsammans med vilka utarbetar så kallade samarbetsstrategier för det internationella utvecklingssamarbetet skall en bedömning göras hur dessa beaktar rättighetsperspektivet och i vilken utsträckning fattiga och utsatta människor och grupper ges möj- lighet att medverka i utformningen och uppföljningen av nationell poli- tik. Metoder och instrument behöver vidareutvecklas för att ytterligare förbättra dessa bedömningar i förhållande till enskilda länder. 1.2Information, kommunikation och utbildning Informations- och kommunikationsarbetet kring politiken för global ut- veckling syftar till att kunskapen bland allmänhet och nyckelaktörer skall öka och att politiken skall kunna genomföras mer effektivt. I finns ett starkt stöd hos allmänheten för att skall dri- va en solidarisk utvecklingspolitik. Hos många finns en insikt om att ut- vecklingssamarbete inte är den enda faktorn för att bekämpa världens fattigdom, utan att även arbete för fred och säkerhet samt bland annat rättvisare handelsvillkor krävs. Detta lägger en stadig grund för att genomföra politiken för global utveckling. Regeringen bedömer att ett aktivt kommunikations- och informationsarbete lägger en stadig grund för att genomföra politiken för global utveckling. För att institutionalisera dialogen för global utveckling och involvera Skr. 2004/05:161 näringsliv, media, enskilda organisationer, myndigheter, universitet och andra aktörer i samhället i genomförandet av politiken lanserade reger- ingen Forum för global utveckling (i proposition och betänkande benämnt ). Mer detaljerade former för forumets verksamhet utarbetas . Utbildning är ett av verktygen för att genomföra politiken. Särskilda utbildningsinsatser inom har gjorts sedan politiken för global utveckling antogs av . Dessa kommer att kompletteras med utbildningar för personal vid svenska ut- landsmyndigheter. 2 Den globala dagordningen är det Millenniedeklarationen antogs och millen- nieutvecklingsmålen fastställdes av stats- och regeringschefer från FN:s medlemsländer. Genom tidsbundna, mätbara och internationellt överens- komna mål skall världens länder agera inom ramen för en mängd olika politikområden, bland annat för att halvera världens fattigdom . I Millenniedeklarationen slås fast att global utveckling förutsätter en helhetssyn. Insatser för fattigdomsbekämpning, fred och säkerhet, tillväxt, hälsa, utbildning, miljö, mänskliga rättigheter och demokrati är alla delar av en helhetssyn. Insikten att en rättvis och hållbar global ut- veckling är beroende av åtgärder inom ett stort antal politikområden har resulterat i en integrerad dagordning för den globala utvecklingen. möts stats- och regeringschefer från FN:s medlems- länder i för en uppföljning av Millenniedeklarationen. Högni- våmötet kommer att omfatta ett brett spektrum av frågor, från fred och säkerhet och mänskliga rättigheter till hållbar utveckling. Det blir också ett tillfälle att diskutera FN-reformer och en anpassning organisationen till dagens hot och utmaningar. Genom att förnya FN och nå samstäm- mighet i centrala frågor är avsikten att högnivåmötet skall stärka världs- samfundets kollektiva agerande. För att detta skall kunna uppnås krävs både flexibilitet och politisk vilja till förändring från medlemsstaternas sida. FN:s generalsekreterare presenterade rapporten I större frihet som innehåller ett sextiotal konkreta rekommendationer. Rapporten skapar förutsättningar för att konkreta beslut skall kunna tas vid högni- våmötet och ligger till grund för konsultationerna inför detta. Inför högnivåmötet sker förberedelser inom ramen för en rad viktiga internationella processer: En högnivådialog kommer att behandla dagordningen för utvecklings- finansiering, som lades fast i . Mötet innebar ett genom- brott för en helhetssyn på utvecklingsfinansiering. Åtagandena från världstoppmötet om hållbar utveckling i Johannes- burg 2002 följdes upp av FN:s kommission för hållbar utveckling . Toppmötet bekräftade att begreppet hållbar utveckling om- fattas av tre dimensioner, den ekonomiska, den sociala och den miljö- mässiga samt att hållbar utveckling skall genomsyra FN:s arbete. Vid FN:s kommission för social utveckling gjordes en Skr. 2004/05:161 tioårsuppföljning av åtaganden från världstoppmötet om social utveck- Den fjärde , i , vilken befäste jäm- ställdhetsfrågorna på dagordningen, följs upp vid FN:s kvinnokommis- sion. Vid tioårsuppföljningen bekräftades handlingspro- grammet från som medlemsländernas huvudsakliga strategi för att främja jämställdhet och förbättra kvinnors och flickors situation. i har haft tioårs- uppföljning vid och lämnat sitt bidrag till högnivåmötet. hålls ett ministermöte i (WTO). Förhoppningen är att då komma ett stort steg närmare att färdig- ställa förhandlingarna inom utvecklingsagendan från , vilka påbör- jades 2001. Det årliga ministerrådsmötet i för och utveckling () ägde rum under svenskt ordförandeskap. Mötet samlade finans-, handels-, närings- och energimi- nistrar för att diskutera gemensamma utmaningar. Mötets tema var hur som organisation och dess medlemsländer i samarbete med ut- vecklingsländer skall kunna främja en globaliseringsprocess vars positiva effekter kommer alla till gagn. verkar för att om uppföljning av Millennie- deklarationen och millennieutvecklingsmålen skall leda till konkreta be- slut och att ett antal övergripande frågor återspeglas i högnivåmötets slut- resultat; fred och säkerhet, utveckling, miljö, handel och FN-reformer. arbetar för ett konstruktivt och framåtblickande högnivåmöte som anlägger en helhetssyn på de utmaningar världen står inför som kon- flikter, terrorism, fattigdom, miljöförstöring och smittsamma sjukdomar. Såväl rika som fattiga länder måste ta sitt ansvar och leva upp till sina åtaganden. Det är av stor vikt att utvecklingsländerna ges utökade möj- ligheter att påverka den globala dagordningen. I fjolårets rapport från och () om vilka åtgärder olika aktörer behöver vidta för att millennieut- vecklingsmålen skall kunna uppfyllas, framhålls den svenska politiken för global utveckling som föredömlig och dess breda ansats som innova- tiv och konkret. 2.1EU:s roll för politiken för global utveckling En väsentlig del av det svenska samstämmighetsarbetet drivs inom ramen för EU-samarbetet. företräder medlemsländerna i frå- gor som bland annat rör handelspolitiken och den gemensamma jord- brukspolitiken. Det är av stor vikt att påverka EU:s politik för att därmed uppnå ett så starkt genomslag som möjligt för samstämmighetsarbetet. Det gäller även institutionella frågor, exempelvis upprättandet av en ge- mensam utrikestjänst för EU eller strukturen på den gemensamma budge- ten. har drivit och fått gehör för att en gemensam skall presenteras om genomförandet av millennieutvecklingsmålen. allt gäller detta i förhållande till mål åtta i vilket rika länders skyldighet Skr. 2004/05:161 att bland annat höja biståndet, förbättra handelsreglerna och minska fatti- ga länders skuldbörda slås fast. Rapporten kommer att innehålla framåt- blickande förslag på tre områden; , utvecklingsfokuserad politisk samstämmighet och finansiering. vill också att EU:s medlems- länder gör förnyade och mer ambitiösa åtaganden inom utvecklingsfinan- siering. Kommissionen har på svenskt initiativ aviserat att man, i sam- band med kommande översyner av genomförandet av millennieutveck- lingsmålen, kommer att sammanställa en samstämmighetsrapport med bedömningar av hur olika politikområden bidrar till att uppfylla millen- nieutvecklingsmålen. har varit pådrivande för ett sammanhållet förhållningssätt från EU om hur de globala utmaningarna skall hanteras. Mål och strategier som antagits av EU på ett antal berörda områden bör genomlysas utifrån ett samstämmighetsperspektiv för att på så sätt höja effektiviteten i unio- nens åtgärder för att möta de globala utmaningarna. 3Politikens huvuddrag mål, instrument och resultat I detta kapitel beskrivs mål samt instrument för att uppnå dessa och hit- tills uppnådda resultat inom den samlade politikens huvuddrag; grund- läggande värden, hållbar utveckling, konflikthantering och säkerhet samt globala utmaningar. Dessutom ges en kortfattad beskrivning av utveck- lingssamarbetets roll i den samlade politiken. Regeringen är kollektivt ansvarig för såväl mål som för förd politik. Det finns en intern ansvars- fördelning i för arbetet med insatser i relation till må- len. I kappan till varje huvuddrag anges huvudsakligen involverade de- partement angivna i statskalenderordning samt i förekommande fall även myndigheter. För att studera politikens utveckling och genomslag över tiden krävs genomförbara mål inom varje politikområde. I detta skede av politikens genomförande är utvecklandet av instrument för att uppnå politikens mål även att betrakta som resultat. I det längre perspektivet är politikens på- verkan på den globala utvecklingen avgörande. Beskrivningen utgår från existerande och redan finansierad politik. Redogörelsen visar således att en politik i linje med politiken för global utveckling redan bedrivs inom politikområdena. Med politiken för global utveckling ökar möjligheterna att ytterligare höja ambitionerna inom samtliga politikområden genom att utarbeta nya instrument i syfte att nå målet om en rättvis och hållbar global utveckling samt att utforma insat- ser så att de inte motverkar utan stödjer varandra. Som ett direkt resultat av politiken för global utveckling kan nämnas de nya riktlinjerna för samarbetsstrategier med utvecklingsländerna. Med dessa fastslås att framtida utvecklingssamarbete med utvalda länder på ett tydligare sätt skall spegla andra politikområden. Ett ytterli- gare direkt resultat är den samstämmighetssyn före- slår avseende unionens uppföljning av millennieutvecklingsmålen. Demokrati, mänskliga rättigheter och jämställdhet är grundläggande för- utsättningar för en rättvis och hållbar global utveckling. De är både mål och, genom rättighetsperspektivet, medel för politiken. 3.1.1Respekt för de mänskliga rättigheterna De mänskliga rättigheterna skall prägla hela den svenska politiken för en rättvis och hållbar global utveckling. Framförallt , , Finansdepar- tementet och är involverade i insatser för att stärka respekten för de mänskliga rättigheterna. Mål: Att främja, stärka och skydda de mänskliga rättigheterna. -Regeringen driver en konsekvent och resultatinriktad politik för de mänskliga rättigheterna nationellt, genom EU och i internationella organisationer. Regeringen använder årliga rapporter om mänskliga rättigheter i världens länder liksom interna- rapporter från exempelvis FN:s övervakningskommittéer som underlag för den politiska analysen och valet av insatser. Utbildnings- insatser genomförs för att stärka kunskapen hos personal om mänskliga rättigheter och demokratiutveckling. Arbetet vägleds av regeringens skrivelse Mänskliga rättigheter i svensk utri- kespolitik (skr. 2003/04:20). -deltar aktivt i arbetsgruppen om rättighetsperspektivet i utvecklingskommittés (/DAC) nätverk Govnet. -En interdepartemental arbetsgrupp för mänskliga rättigheter har inrät- tats inom .