prop · GS03169 · 2005-06-17 00:00:00 — Det är naturligt att en sådan åtgärd, i likhet med annan tvångsvis fastighetsreglering, bör kunna avse enbart ett utrymme som inte omfattar någon del av markytan (jfr a. prop. s. 50 f.). Som nämnts gäller, med vissa undantag, be- stämmelserna i fastighetsbildningslagen för en fastighetsreglering enligt lagen om exploateringssamverkan. Därmed gäller också den tidigare nämnda s.k. trolleribestämmelsen i fastighetsbildningslagen utan vidare för en sådan fastighetsreglering (se 1 kap. 1 a § andra stycket fastighetsbildningslagen). Det finns därför inte något behov av att göra några ändringar i lagen om exploateringssamverkan. Enligt minerallagen (1991:45) har den som har tillstånd att undersöka förekomsten av koncessionsmineral rätt att under vissa förutsättningar ta annans mark i anspråk för att bygga väg (se 3 kap. 3 § andra stycket). Vidare får den som har koncession för bearbetning under vissa villkor ta i anspråk annans mark utanför det s.k. koncessionsområdet (se 5 kap. 1 § andra stycket). Det bör vara möjligt att begränsa tvångsförfoganden av de nu aktuella Prop. 2004/05:169 slagen så att de avser enbart ett utrymme som inte omfattar någon del av Vi föreslår att detta tydliggörs i lagtexten. I minerallagen används begreppet mark även i bestämmelser om rätt till bearbetning av mineralfyndigheter eller under jord (se bl.a. 5 kap. 1 § första stycket minerallagen). I promemorian gjordes bedöm- ningen att det inte finns något behov av att begränsa åtgärder av detta slag till att avse enbart ett utrymme och att några ytterligare ändringar i minerallagen därför inte framstod som motiverade. har ifrågasatt om det inte borde vara möjligt att avgränsa en mineralfyn- dighet tredimensionellt, inte minst om den är lokaliserad långt under markytan. Vi kan för vår del konstatera att nuvarande regler i mineral- lagen bl.a. innebär att det vid en förrättning av särskilt slag (en s.k. markanvisningsförrättning) bestäms vilken mark som koncessions- havaren får ta i anspråk för bearbetning av en mineralfyndighet. I ett beslut (ett s.k. markanvisningsbeslut) skall den anvisade markens läge, omfattning och ändamål anges (se 9 kap. 1 och 22 §§ minerallagen). Med hänsyn till det sammanhang där begreppet mark används står det enligt vår mening utan vidare klart att begreppet när det gäller bearbetning av mineralfyndigheter omfattar inte bara ett visst område på markytan utan även vad som finns under markytan (jfr avsnitt 5). Något förtydligande i de bestämmelser som handlar om ianspråktaganden av annans mark för bearbetning kan därför inte anses påkallat. För att klargöra i vilken utsträckning en fastighet har tagits i anspråk för bearbetning av en mineralfyndighet är det naturligt att, som har varit inne på, en sådan fyndighet kan avgränsas tredimensionellt. En sådan avgränsning kan antas vara av särskilt värde när det som skall tas i anspråk finns på stort djup och fastighetsägarens möjligheter att bedriva jordbruk eller annan verksamhet på markytan inte märkbart påverkas. Detta bör klargöras i lagen genom att bestämmelserna i 9 kap. 22 § minerallagen om vad ett markanvisningsbeslut skall innehålla komplette- ras med begreppet utrymme. Enligt 18 § lagen (1985:620) om vissa torvfyndigheter får länsstyrel- sen lämna tillstånd till undersökning av fyndigheter av torv på annans mark. Det har inte framkommit något som talar för att denna bestäm- melse behöver ändras i detta sammanhang. 7 Ikraftträdande och kostnader De förslagna lagändringarna bör kunna träda i kraft . Några övergångsbestämmelser behövs inte. Förslagen är i allt väsentligt av lagteknisk karaktär. De bedöms inte medföra några kostnadsökningar eller andra beaktansvärda konsekvenser för enskilda eller för det allmänna. 8.1Förslaget till lag om ändring i (Paragraferna saknar motsvarighet i promemorians förslag.) De föreslagna ändringarna har tillkommit i förtydligande syfte och innebär väsentligen att ordet mark i de berörda paragraferna komp- letteras med uttrycket utrymme. I något fall har ordet mark ersatts med fastighet. I 28 kap. 10 § har uttrycket på fastigheter bytts ut mot inom fastigheter. Någon saklig ändring är inte avsedd. I paragraferna används mark för att beteckna en fastighet eller en del av en fastighet. Uttrycket mark för tankarna till ett område på mark- ytan och kan uppfattas som vilseledande när det gäller utrymmen som inte omfattar någon del av markytan, såsom utrymmen under markytan. Genom ändringarna klarläggs att sådana bestämmelser som ger rätt till tvångsförfoganden över annans mark skall tillämpas på motsvarande sätt på förfoganden som avser enbart utrymmen i stället för ett helt eller en del av ett markområde. Motiven till förslagen framgår av avsnitt 6. Vidare har vissa redaktionella ändringar gjorts. 8.2Förslaget till lag om ändring i väglagen (1971:948) (Jfr 3, 7, 1517, 20, 28, 3033, 35, 36, 55, 57, 60, 63, 68 och 70 §§ väglagen i promemorians förslag.) 31 § innehåller bestämmelser om när vägrätt uppkommer. I det nya tredje stycket har tagits in en kompletterande bestämmelse som preciserar när annans fastighet skall anses ha tagits i anspråk med vägrätt, om traditionell utmärkning på marken enligt andra stycket inte lämpligen kan göras. Avsikten med ordet lämpligen är att markera att bestämmelsen kan tillämpas inte bara då det är fysiskt omöjligt att åstadkomma en tydlig utmärkning på markytan något som normalt torde vara fallet när en väg skall byggas i form av en bro eller en tunnel utan också då en sådan utmärkning skulle vara förenad med så stora kostnader och besvär att det inte kan anses rimligt att behöva göra den, såsom när en väg skall dras fram över myrmarker eller annan mark med dålig bärighet. Avsikten med uttrycket vägarbeteinom fastigheten är att tydliggöra att inte bara vägarbete på eller i omedelbar anslutning till fastighetens markyta skall omfattas utan även annat vägarbete, såsom underjordiska sprängnings- eller schaktningsarbeten i samband med framdragandet av en vägtunnel. Övriga ändringar är i allt väsentligt av samma slag som ändringarna i . Skälen för förslagen framgår av avsnitt 6. Vissa redaktio- nella ändringar har också gjorts. 8.3Förslaget till lag om ändring i expropriationslagen (1972:719) (Jfr 1 kap. 2 §, 2 kap. 1 och 6 a §§ samt 4 kap. 1, 3 och 3 a §§ expropriationslagen i promemorians förslag) Ändringarna är av samma karaktär som ändringarna i bl.a. miljö- Prop. 2004/05:169 balken. I 1 kap. 2 § andra stycket har uttrycket på annans mark ersatts med inom annans fastighet. Någon saklig ändring är inte avsedd. Vissa redaktionella ändringar har också gjorts. Skälen för förslagen framgår av avsnitt 6. 8.4Förslaget till lag om ändring i (1987:10) (Jfr 5 kap. 2, 24, 25 och 30 §§, 6 kap. 1722, 24 och 38 §§, 14 kap. 1 och 2 §§ samt 15 kap. 7 § i promemorians förslag.) Ändringarna är av samma karaktär som ändringarna i bl.a. miljöbal- ken. Vissa redaktionella ändringar har också gjorts. Skälen för förslagen framgår av avsnitt 6. 8.5Förslaget till lag om ändring i minerallagen (1991:45) (Jfr 3 kap. 3 §, 5 kap. 1 §, 7 kap. 2 §, 9 kap. 13, 22 och 26 §§, 13 kap. 1 § samt 16 kap. 2 § minerallagen i promemorians förslag.) Ändringarna är av samma karaktär som ändringarna i bl.a. miljöbal- ken. Vissa redaktionella ändringar har också gjorts. Skälen för förslagen framgår av avsnitt 6. 8.6Förslaget till lag om ändring i lagen (1995:1649) om byggande av järnväg (Jfr 2 kap. 1 c §, 2 och 68 §§, 3 kap. 24 §§ samt 4 kap. 1, 2 och 4 §§ lagen om byggande av järnväg i promemorians förslag.) Ändringarna är av samma karaktär som ändringarna i bl.a. miljöbal- ken. Vissa redaktionella ändringar har också gjorts. Skälen för förslagen framgår av avsnitt 6. Sammanfattning av promemorian Tredimensionell fastighetsindelning kompletterande lagtekniska frågor trädde nya regler om tredimensionell fastighetsindel- ning i kraft. Promemorians förslag är föranledda av dessa regler. I promemorian föreslås ändringar av lagteknisk natur i expropriations- lagen och vissa andra lagar. Genom ändringarna tydliggörs att sådana bestämmelser i de berörda lagarna som ger rätt att tvångsvis ta i anspråk eller på annat sätt förfoga över mark även skall kunna tillämpas på förfoganden som avser utrymmen som inte omfattar någon del av mark- ytan. Syftet med förslagen är att lösa återstående lagtekniska frågor med anledning av reglerna om tredimensionell fastighetsindelning. Lagändringarna föreslås träda i kraft . Lagförslagen i promemorian Tredimensionell fastighetsindelning kompletterande lagtekniska frågor Förslag till lag om ändring i väglagen (1971:948) Härigenom föreskrivs att 3, 7, 1517, 20, 28, 3033, 3537, 55, 57, 60, 63, 68 och 70 §§ väglagen (1971:948)1 skall ha följande lydelse. Vägområde utgöres av den mark, som tagits i anspråk för väganordning. Är staten väghållare inom ett område med detaljplan där kom- munen är huvudman för allmänna platser, skall kommunen tillhanda- hålla den mark som behövs för väg inom området. Vägområde utgörs av mark eller annat utrymme som har tagits i anspråk för väganordning. Är staten väghållare inom ett område med detaljplan där kom- munen är huvudman för allmänna platser, skall kommunen tillhanda- hålla den mark eller det utrymme som behövs för väg inom området. För byggande av väg skall upprättas en arbetsplan. I arbetsplanen skall anges den I arbetsplanen skall anges den mark som behöver tas i anspråk mark eller det utrymme som för väganordningar och för att behöver tas i anspråk för väganordningar och för att genom- Planen skall innehålla en miljö- skall innehålla en miljökonse- uppgifter som i övrigt behövs för kvensbeskrivning och de uppgifter att genomföra projektet. som i övrigt behövs för att innan den tas in i arbetsplanen. innan den tas in i arbetsplanen. När det gäller kraven på miljökonsekvensbeskrivningen samt planer och planeringsunderlag skall 6 kap. 3 §, 7 § och 1012 §§ tillämpas. Lagen omtryckt 1987:459. Senaste lydelse 1998:832. Vid utarbetande av en arbetsplan skall samråd i fråga om vägens sträckning och vägförslagets utformning i övrigt ske med berörda fastighetsägare och myndigheter samt andra som kan ha ett väsentligt intresse i saken. Samråd skall alltid ske med de miljövårdsmyndigheter som berörs. I de fall under förstudien har beslutat att vägprojektet kan antas medföra en betydande miljöpåverkan, skall ett utökat samråd med miljökonsekvensbedömning ske enligt 6 kap. 56 §§ , om inte ett sådant samråd har skett enligt 14 b §. Förfarandet enligt första stycket får efter omständigheterna förenklas i fråga om en arbetsplan för väg, som är förutsatt i en detaljplan eller i Avser arbetsplan endast om- Avser en arbetsplan endast om- byggnad av väg, får förfarandet byggnad av väg, får förfarandet enligt första stycket efter om- enligt första stycket efter om- ständigheterna förenklas med iakt- tagande av att ägare till en fastig- till en fastighet, som helt eller het, av vilken mark skall tas i delvis skall tas i anspråk, skall anspråk, alltid skall beredas till- dock alltid ges tillfälle att yttra sig. fälle att yttra sig. Detta skall även tillämpas på en tillämpas på en arbetsplan som arbetsplan som innefattar endast innefattar endast ändring av planen en ändring av planen för ett för ett vägbyggnadsprojekt som vägbyggnadsprojekt som ännu inte ännu inte är färdigställt. En arbetsplan skall ställas ut för granskning. Därvid gäller vad som i 6 kap. 8 § första stycket sägs om att miljökonse- kvensbeskrivning skall kungöras och hållas tillgänglig för allmänheten. En arbetsplan för väg, som är förutsatt i en detaljplan eller i områdesbestämmelser, behöver inte ställas ut. Inte heller behöver en arbetsplan Inte heller behöver en arbetsplan som avser endast ombyggnad av som avser endast ombyggnad av väg ställas ut, om inte mark väg ställas ut, om inte mark eller behöver tas i anspråk med vägrätt annat utrymme behöver tas i eller rätt som avses i 35 § eller om anspråk med vägrätt eller rätt som ett sådant ianspråktagande skrift- avses i 35 § eller om ett sådant ligen medgivits av berörda fastig- medgetts av berörda fastighets- ägare och innehavare av nyttjande- utställelse underlåtas i fråga om en samma förutsättningar kan ut- ställelse underlåtas i fråga om en ändring av planen för ett väg- byggnadsprojekt som ännu inte är ändring av planen för ett vägbyggnadsprojekt som ännu inte 3Senaste lydelse 1998:832. 4Senaste lydelse 1998:832. Om en väg som avses i andra eller tredje stycket av har antagits medföra en betydande miljöpåverkan, skall arbetsplanen ändå ställas ut enligt första stycket. Vid byggande av väg får endast oväsentlig avvikelse göras från arbetsplanen. Göres sådan av- vikelse i fråga om den mark som enligt arbetsplanen skulle tagas i anspråk för vägen, skall detta utan dröjsmål anmärkas i tillägg till planen. Vid byggande av väg får endast oväsentlig avvikelse göras från arbetsplanen. Om en sådan av- vikelse görs i fråga om den mark eller det utrymme som enligt arbetsplanen skulle tas i anspråk för vägen, skall detta utan dröjsmål anmärkas i ett tillägg till planen. Behöver för en väganordning, vars utförande ingår i drift av väg, tas i anspråk mark utöver den som redan hör till vägen, skall upprättas en arbetsplan, vari anges den mark som behöver tas i anspråk. Bestämmelserna i 13 20 §§ skall därvid tillämpas. Såvitt angår tillämpningen av 16 § tredje stycket, 17 § tredje stycket och 18 § andra stycket skall arbets- planen anses som en sådan plan som avser endast ombyggnad av väg. Vägrätt innefattar befogenhet för väghållaren att, utan hinder av den rätt som annan kan äga till fastigheten, nyttja mark som behövs för väg och, i den mån inskränkning ej gjorts i arbetsplan eller i beslut om förändring av enskild väg till allmän, även i övrigt i fastighetsägarens ställe bestämma över markens använd- ning vägrätten består samt tillgodogöra sig alster och andra tillgångar som kan utvinnas ur marken. Behöver för en väganordning, vars utförande ingår i drift av väg, tas i anspråk mark eller annat utrymme utöver vad som redan hör till vägen, skall upprättas en arbetsplan, vari anges den mark eller det utrymme som behöver tas i anspråk. Bestämmelserna i 13 20 §§ skall därvid tillämpas. Såvitt angår tillämpningen av 16 § tredje stycket, 17 § tredje stycket och 18 § andra stycket skall arbetspla- nen anses som en sådan plan som avser endast ombyggnad av väg. Vägrätt innefattar befogenhet för väghållaren att, utan hinder av den rätt som annan kan äga till fastigheten, nyttja mark eller annat utrymme som behövs för väg. I den mån någon inskränk- ning inte har gjorts i arbetsplanen eller i ett beslut om förändring av enskild väg till allmän, ger vägrätt även i övrigt väghållaren rätt att i fastighetsägarens ställe bestämma över markens eller utrymmets användning väg- rätten består samt tillgodogöra sig alster och andra tillgångar som kan utvinnas ur marken eller ut- rymmet. 5 Senaste lydelse 1998:832. Vägrätt uppkommer genom att väghållaren tar i anspråk mark för väg med stöd av upprättad och, i fall då så behövs, fastställd arbetsplan. Vägrätt uppkommer även genom att väghållaren övertager mark med stöd av beslut om enskild vägs förändring till allmän. skall anses ha tagits i anspråk för väg, när vägens sträckning över fastigheten blivit tydligt utmärkt på marken och i arbetsplanen angivet vägarbete påbörjats på fastigheten. väghållaren tar i anspråk mark eller annat utrymme för väg med stöd av upprättad och, i fall då så Vägrätt uppkommer även genom att väghållaren övertar mark eller annat utrymme med stöd av beslut om enskild vägs förändring till allmän. eller annat utrymme skall anses ha tagits i anspråk för väg, när vägens sträckning över fastig- heten blivit tydligt utmärkt på marken och i arbetsplanen angivet vägarbete har påbörjats på fastig- heten. Vägrätt upphör när vägen dras Vägrätt upphör när vägen dras Väghållaren är skyldig att i den Väghållaren är skyldig att i den omfattning det behövs ställa i omfattning det behövs ställa i ordning vägområdet och vidta åt- gärder för att förebygga att om- åtgärder för att förebygga att rådets skick vållar störningar och laren får föra bort vad som har hållaren får föra bort vad som har anbringats inom vägområdet för anbringats inom vägområdet för vägändamål, om inte vägändamål, om inte bestämmer annat med hänsyn till bestämmer annat med hänsyn till att fråga har uppkommit om att fråga har uppkommit om markens användning som enskild markens eller utrymmets använd- ning som enskild väg. Vad som inte har förts bort efter det att vägen dragits in tillfaller fastighetens ägare. kan förlänga tiden, om särskilda skäl föreligger. I fråga om mark till väg, som enligt en detaljplan där kommunen är huvudman för allmänna platser är avsedd till allmän plats, tillämpas inte 3032 §§, sedan marken tagits i anspråk av kom- munen för avsett ändamål. I fråga om mark eller annat utrymme till väg, som enligt en detaljplan där kommunen är huvudman för allmänna platser är avsedd till allmän plats, tillämpas inte 3032 §§, sedan marken eller utrymmet tagits i anspråk av kommunen för avsett ändamål. Senaste lydelse 1998:832. Senaste lydelse 1987:459. Har i fastställd arbetsplan för vägbyggnadsprojekt mark i när- heten av det i arbetsplanen upp- tagna vägområdet avsatts för upplag eller liknande ändamål i samband med byggandet av vägen, skall till väghållaren upplåtas nyttjanderätt till marken för den tid som angivits i planen. Har det i en fastställd arbetsplan för ett vägbyggnadsprojekt avsatts mark eller annat utrymme i när- heten av det i arbetsplanen upp- tagna vägområdet och är marken eller utrymmet avsett för upplag eller liknande ändamål i samband med byggandet av vägen, skall till väghållaren upplåtas nyttjanderätt till marken eller utrymmet för den tid som har angetts i planen. Kan på grund av pågående arbete eller till följd av jordras eller översvämning eller av annan orsak väg ej användas utan risk för olyckshändelse, kan på framställning av väghållnings- myndigheten föreskriva att nytt- janderätt till mark för tillfällig väg skall upplåtas för den tid sådan väg behövs till följd av hindret. Om en väg på grund av på- gående arbete eller till följd av jordras eller översvämning eller av annan orsak inte kan användas utan risk för olyckshändelse, kan på framställning av väghållningsmyndigheten före- skriva att nyttjanderätt till mark eller annat utrymme för tillfällig väg skall upplåtas för den tid sådan väg behövs till följd av hindret. kan på fram- ställning av väghållningsmyndig- heten föreskriva att nyttjanderätt till mark intill vägområde skall upplåtas för uppsättande av snö- skärm. kan på fram- ställning av väghållningsmyndig- heten föreskriva att nyttjanderätt till mark eller annat utrymme intill vägområde skall upplåtas för upp- sättande av snöskärm. Har väghållare erhållit vägrätt, är fastighetens ägare berättigad att av väghållaren få intrångsersätt- ning och ersättning för annan skada till följd av vägens byg- gande eller begagnande, om det ej avtalats eller uppenbarligen förut- satts att ersättning ej skall lämnas. Samma rätt till ersättning har innehavare av nyttjanderätt eller annan särskild rätt till fastighet, såvida rätten inte upplåtits efter 8Senaste lydelse 1998:832. 9Senaste lydelse 1993:38. Har väghållare erhållit vägrätt, är fastighetens ägare berättigad att av väghållaren få intrångsersätt- ning och ersättning för annan skada till följd av vägens byg- gande eller begagnande, om det ej avtalats eller uppenbarligen förut- satts att ersättning ej skall lämnas. Samma rätt till ersättning har innehavare av nyttjanderätt eller annan särskild rätt till fastighet, såvida rätten inte upplåtits efter För att minska de olägenheter, som genom vägran av tillstånd som avses i 39 § eller genom föreskrift eller förordnande som meddelats med stöd av 3941 § uppkommer för fastighet som haft utfart till allmän väg, får väghållaren själv bygga nödvändig utfartsväg för fastigheten. Väghållaren får därvid, i den mån det behövs för företagets genom- förande, göra gällande den rätt att påkalla förrättning enligt anlägg- ningslagen (1973:1149) för ian- språktagande av mark eller annat utrymme som tillhör annan fastig- het och att föra talan vid förrätt- ningen, som tillkommer ägaren av fastighet, vars behov av utfartsväg skall tillgodoses.Om mark eller annat utrymme till väg inom en detaljplan där kommunen är huvudman för allmänna platser har tagits i anspråk av kommunen som allmän plats, skall väghållaren fullgöra uppkommen ersätt- nings- och inlösningsskyldighet enligt 55 och 56 §§, trots att vägrätten har upphört till följd av 33 §.På ersättningen utgår ränta enligt 5 § räntelagen (1975:635) från den dag då marken eller utrymmet togs i anspråk till och med den dag då betalning skall ske och enligt 6 § räntelagen för tiden därefter. det att marken togs i anspråk. det att marken eller utrymmet togs Vid ersättningens bestämmande gäller 4 kap. expropriationslagen (1972:719) i tillämpliga delar. 4 kap. 3 § nämnda lag skall härvid tillämpas i fråga om värdeökning som ägt rum före det talan väcktes vid domstol. På ersättningen utgår ränta enligt 5 § räntelagen (1975:635) från den dag då marken togs i anspråk till och med den dag då betalning skall ske och enligt 6 § räntelagen för tiden därefter. 57 §10 Om mark till väg inom en detaljplan där kommunen är huvudman för allmänna platser har tagits i anspråk av kommunen som allmän plats, skall väghållaren fullgöra uppkommen ersättnings- och inlösningsskyldig- het enligt 55 och 56 §§, trots att vägrätten har upphört till följd av 33 §. 60 §11 För att minska de olägenheter, som genom vägran av tillstånd som avses i 39 § eller genom föreskrift eller förordnande som meddelats med stöd av 3941 § uppkommer för fastighet som haft utfart till allmän väg, får väg- hållaren själv bygga nödvändig utfartsväg för fastigheten. Väg- hållaren får därvid, i den mån det behövs för företagets genom- förande, göra gällande den rätt att påkalla förrättning enligt anlägg- ningslagen (1973:1149) för ian- språktagande av annan fastighet tillhörig mark och att föra talan vid förrättningen, som tillkommer ägaren av fastighet, vars behov av utfartsväg skall tillgodoses. 10Senaste lydelse 1987:459. 11Senaste lydelse 1973:1158. Väghållaren skall ersätta skador till följd av att han har förvärvat rätt 1. att inrätta särskild vinterväg, 2. att nyttja mark i närheten av 2. att nyttja mark eller annat vägområde för upplag eller utrymme i närheten av vägområde liknande ändamål i samband med för upplag eller liknande ändamål i byggande av väg, samband med byggande av väg, 3.att anordna tillfällig väg, 4.att intill vägområde sätta upp snöskärm. Väghållaren skall också ersätta skador till följd av åtgärder som avses i 34 §, 45 § fjärde stycket eller 53 § eller till följd av ett föreläggande som har meddelats med stöd av 52 §. För skador som har uppstått till följd av åtgärder som avses i 53 § utgår ersättning endast om skadorna är avsevärda. Bestämmelserna i första och andra styckena gäller inte om det har avtalats eller uppenbarligen förutsatts att ersättning inte skall lämnas. Om en borgenär som avses i 67 § första stycket lider förlust till följd av att nedsättning inte har skett, är han berättigad att av väghållaren få gottgörelse för förlusten mot avskrivning på fordringshandlingen. Detsamma gäller, om borgenären lider förlust därigenom, att ersättning enligt 55, 58 eller 61 § blivit för lågt beräknad och ersättningen till följd av överenskommelse mellan väghållaren och fastighetens ägare eller av annan anledning inte har prövats av domstol. I fråga om sådan gottgörelse skall 65 § tillämpas på förhållandet mellan väghållaren och borgenären. Om mark till väg inom en Om mark eller annat utrymme till väg inom en detaljplan där huvudman för allmänna platser har tagits i anspråk av kommunen som allmänna platser har tagits i allmän plats, skall väghållaren anspråk av kommunen som allmän trots att vägrätten har upphört till het enligt första stycket, trots att