prop · GS03165 · 2005-05-27 00:00:00 — utgöras av aktier och andra värdepapper som kan jämställas med aktier samt obli- gationer och andra skuldför- bindelser från samma emittent eller låntagare, om denne i egen- skap av arbetsgivare betalar avgifter till föreningen (uppdrags- givande företag) och utgöras av sådana tillgångar som avses i första strecksatsen, vilka getts ut av företag i en grupp av emittenter eller låntagare med sådan inbördes anknytning som anges i 7 kap. 10 c § andra stycket försäk- ringsrörelselagen, vari ett upp- dragsgivande företag ingår. Begränsningarna i andra stycket 1 och 2 gäller inte sådana till- gångar som svenska staten eller en utländsk stat svarar för. Beträffande användande av optioner och terminskontrakt eller andra liknande finansiella instru- ment skall understödsföreningen 17 b § försäk- som meddelats med stöd av de bestämmelserna. föreningen även tillämpa 7 kap. 9, försäkringsrörelselagen samt före- skrifter som meddelats med stöd av de bestämmelserna. En understödsförening som driver verksamhet avseende tjänstepensionsförsäkring skall upprätta och följa placeringsrikt- linjer. Sådana riktlinjer skall innehålla principerna för place- ring av samtliga tillgångar, med en särskild redovisning av prin- ciperna för placering av de till- gångar som används för skuld- täckning. Regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer får meddela närmare föreskrifter om vad riktlinjerna skall innehålla. Senast när placeringsriktlinjer börjar användas, skall de ges in till . skall lämna in en redogörelse för de konsekvenser som riktlinjerna får för understödsföreningen samt för medlemmarna och andra ersättningsberättigade på grund av försäkringarna. Regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer får med- dela närmare föreskrifter om vad redogörelsen skall innehålla. Bestämmelserna i andra stycket gäller också vid ändring av placeringsriktlinjer. En understödsförening som driver verksamhet avseende tjänstepensionsförsäkring skall, utöver tillgångar som motsvarar försäkringstekniska avsättningar 4 25 § upphävd genom 1999:1125. (1982:713), 7 kap. 22 § och 26 § fjärde stycket Kapitalbasen skall minst uppgå till en nivå som beräknas med utgångspunkt i verksamhetens art inspektionen vidta åtgärder enligt bestämmelserna i 71 § femte och 26 §5 får inte lämna kredit till 1.styrelseledamot, styrelsesuppleant, revisor, revisorssuppleant, innehavare av befattning i ledande ställning i föreningen eller person som verkställer försäkringsteknisk utredning åt föreningen, 2.den som är gift med eller är syskon eller släkting i rätt upp- eller nedstigande led till personer som avses under 1, eller är besvågrad med en sådan person i rätt upp- eller nedstigande led eller så att den ene är gift med den andres syskon, 3.bolag, förening eller annan sammanslutning, vari person som avses under 1 eller 2 i egenskap av delägare eller medlem har ett väsentligt ekonomiskt intresse. Förening får ej heller lämna kredit mot säkerhet av borgen av någon som avses i första stycket. Vid tillämpningen av denna paragraf likställs äktenskapsliknande samlevnad med äktenskap, om de sammanlevande har varit gifta med varandra eller har eller har haft barn gemensamt. En understödsförening som driver verksamhet avseende tjänstepensionsförsäkring får inte ställa säkerhet för tredje man. Bestämmelserna i första stycket utgör inte något hinder för en understödsförening att i enlighet med stadgarna lämna kredit mot säkerhet av försäkringsbrev som har utfärdats av föreningen. kan medge undantag från bestämmelserna i första-tredje styckena, om det finns synnerliga skäl till detta. 5 Senaste lydelse 1992:1624. En understödsförening som av- ses i 26 a § första stycket och som driver verksamhet avseende tjänstepensionsförsäkring skall, utöver vad som föreskrivs i 25 §, ha en kapitalbas som är tillfreds- ställande med hänsyn till andra företag i försäkringsgruppen (gruppbaserad kapitalbas). När den gruppbaserade kapitalbasen bestäms skall 7 kap. 22 § och 26 § fjärde stycket första meningen för- säkringsrörelselagen (1982:713) tillämpas. Den gruppbaserade kapital- basen skall uppgå till en nivå som är tillräcklig med hänsyn till andra företag i försäkrings- gruppen (gruppbaserad solvens- marginal). När den gruppbaserade solvensmarginalen bestäms skall 7 kap. 23 § försäkringsrörelse- lagen tillämpas. En understödsförening som avses i 26 a § skall göra en beräkning av gruppbaserad kapitalbas och solvensmarginal för att bestämma den ekonomiska ställningen med hänsyn till andra företag i försäkrings- gruppen. Beräkningen skall göras enligt en sammanläggnings- och avräk- ningsmetod. Om det finns skäl får beräkningen i stället göras enligt en konsolideringsmetod. Den gruppbaserade kapitalbasen skall beräknas med tillämpning av 7 kap. 22 och 24 §§ samt 26 § tredje stycket första meningen för- säkringsrörelselagen (1982:713). Den gruppbaserade solvens- marginalen skall beräknas med tillämpning av 7 kap. 23 § för liv- försäkringsrörelse och 7 kap. 25 § för skadeförsäkringsrörelse. För en understödsförening som inte driver verksamhet avseende tjänstepensionsförsäkring skall följande gälla. Den gruppbaserade kapitalbasen skall beräknas med tillämpning av 7 kap. 22 och 24 §§ samt 26 § tredje stycket första meningen försäkringsrörelselagen (1982:713). Den gruppbaserade solvensmarginalen skall beräknas med tillämpning av 7 kap. 23 § för livförsäkringsrörelse och 7 kap. 25 § för skadeförsäkrings- rörelse. 6 Senaste lydelse av tidigare 26 d § 2000:624. Vid beräkningen skall dotterföretag eller intresseföretag som är Prop. 2004/05:165 försäkringsföretag beaktas proportionellt efter understödsföreningens Bilaga 3 innehav om inte särskilda skäl talar för att de beaktas till annan andel. Beräkningen skall särskilt tillgodose att avdrag från kapitalbasen görs för dels tillgångar som får ingå i kapitalbasen hos ett annat försäkringsföretag i försäkringsgruppen, dels värden som skapats internt inom gruppen. Regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer skall meddela föreskrifter om beräkningsmetodernas användning och innehåll. En styrelseledamot eller dennes ställföreträdare i en understöds- förening som driver verksamhet avseende tjänstepensionsförsäk- ring skall ha de insikter och den erfarenhet som krävs för att delta i ledningen av en sådan förening och även i övrigt vara lämplig för uppgiften. Av 6 § lagen (1986:436) om näringsförbud följer att den som är underkastad näringsförbud inte får vara styrelseledamot i en sådan understödsförening som avses i första stycket. Styrelsen skall fastställa place- ringsriktlinjer enligt 24 c §. Styrel- sen ansvarar för att riktlinjerna följs och skall fortlöpande pröva om de behöver ändras. Det åligger understödsförenings styrelse att på tid och sätt som bestämmer 1.hålla föreningens kassa och övriga tillgångar samt böcker, räkenskaper och andra handlingar tillgängliga för granskning av inspektionen, 2.för varje räkenskapsår till inspektionen insända bestyrkt kopia av protokoll fört vid föreningsstämma över beslut i fråga om års- och koncernredovisningen eller revisionsberättelsen samt en redogörelse för föreningen och dess verksamhet, 3.meddela de upplysningar och uppgifter i övrigt rörande föreningen som inspektionen begär. I en understödsförening som driver verksamhet avseende 7 Senaste lydelse 1999:1086. skyldigheterna enligt första stycket 1 och 3 även andra befattnings- havare i ansvarig ställning i före- verksamhet i ett annat land inom EES, skall styrelsen och andra befattningshavare i ansvarig ställ- ning i föreningen lämna upplys- ningar till behörig myndighet i det landet i den utsträckning som följer av medlemskap i behövs för att myndigheten skall kunna fullgöra sina uppgifter. Regeringen eller den myndighet ning skall lämna till Finans- som följer av medlemskap i Europeiska unionen. de erinringar i fråga om under- inspektionen finner påkallade. som inspektionen anser behövs. skall förelägga understödsförening att vidtaga de åtgärder som behövs för rättelse, om 1.avvikelse skett från denna lag eller de för föreningen gällande stadgarna eller de författningar eller föreskrifter i övrigt som gäller för verksamheten, 2.stadgarna ej längre uppfyller de i 11 § första stycket angivna allmänna kraven, 3.placeringsriktlinjerna enligt 24 c § är tillfreds- ställande med hänsyn till omfatt- ningen och beskaffenheten av före- ningens rörelse, 8 Senaste lydelse 1992:1624. 3.de tillgångar, vari försäk- ringsfond redovisas, ej är till- räckliga för att trygga försäk- ringsutfästelserna eller 4.annan allvarlig anmärkning kan riktas mot föreningens verksamhet. 4.de tillgångar, vari försäk- Prop. 2004/05:165 ringsfond redovisas, ej är till- Bilaga 3 räckliga för att trygga försäk- ringsutfästelserna, eller kan riktas mot föreningens verksamhet. Om be- dömer att medlemmarnas rättig- heter i en understödsförening som driver verksamhet avseende tjänstepensionsförsäkring hotas, skall inspektionen förelägga för- eningen eller dess styrelse att upprätta och för godkännande överlämna en finansiell sane- ringsplan. Inspektionen får i dessa fall även besluta om att utse en särskild företrädare att sköta hela eller delar av driften av föreningen. Finanspektionen får även i andra fall då inspektionen bedömer att medlemmarnas intressen i en understödsförening som driver verksamhet avseende tjänstepensionsförsäkring hotas besluta om att utse sådan företrädare som avses i tredje stycket. Om en understödsförenings kapitalbas understiger solvens- marginalen enligt 25 § eller, för en understödsförening som avses i 26 a § första stycket, den grupp- baserade kapitalbasen understiger den gruppbaserade solvensmargi- nalen enligt 26 d §, skall Finans- inspektionen förelägga föreningen eller dess styrelse att upprätta en plan för att återställa en till- fredsställande finansiell ställning och överlämna planen till inspektionen för godkännande. Om kapitalbasen understiger en tredjedel av solvensmarginalen enligt 25 § eller om kapitalbasen inte har den sammansättning som anges i 7 kap. 26 § fjärde stycket försäkringsrörelselagen (1982:713), Har föreläggande enligt andra stycket ej efterkommits inom bestämd tid och har det anmärkta förhållandet ej heller på annat sätt undanröjts, kan Finansinspek- tionen hos rätten ansöka om att föreningen skall förklaras skyldig föreningen eller dess styrelse att överlämna en plan för skyndsamt återställande av kapitalbasen. driver verksamhet i ett annat land inom EES och föreningen inte rättar sig efter Finansinspek- de åtgärder som behövs för att för- Inspektionen skall underrätta den om vilka åtgärder som vidtas. sa föreningens förfoganderätt eller över sina tillgångar i , om 1. föreningen inte följer gällan- de bestämmelser om försäkrings- tekniska avsättningar och skuld- stiger en tredjedel av solvens- stiger solvensmarginalen eller, för en förening som avses i 26 a §, 26 d §, och det finns särskilda skäl att drivas efter ett sådant beslut som avses i sjunde stycket. andra, tredje eller femte stycket inte följts inom bestämd tid och har det anmärkta förhållandet inte heller på annat sätt undanröjts, kan att träda i likvidation. ansökan skett, äger bestämmel- serna i 72 § tredje stycket lagen skett, skall bestämmelserna i 72 § tredje stycket lagen (1951:308) om på motsvarande sätt. Styrkes ej innan rätten avgör ärendet att meddelat föreläggande efterkommits, skall rätten förklara, att föreningen skall träda i likvidation, och förordna en eller flera likvidatorer. Regeringen eller den myndighet meddela föreskrifter om innehållet som krävs enligt tredje stycket. anmäla beslut enligt 71 § sjunde stycket om förbud eller begräns- ning i rätten att förfoga över tillgångar till de behöriga myn- digheterna i de EES-länder där 14 c §. anmälas till behöriga myndigheter i de EES-länder där föreningen band med anmälan enligt första stycket begära att den behöriga utländska myndigheten i sam- att vägra registrering av under- att vägra registrering av under- stödsförening enligt 65 § får över- stödsförening enligt 65 § får över- klagas hos kammarrätten. klagas hos kammarrätten. samma gäller inspektionens beslut enligt 14 ad §§. Annat beslut av enligt denna lag får överklagas hos Detta gäller dock inte beslut i ärenden som avses i 20 § första stycket 5 förvaltningslagen (1986:223). överklagande till kammarrätten av länsrättens avgörande. 9 Senaste lydelse 1999:227. ett beslut om föreläggande eller om verksamhetens drivande enligt 71 § åttonde stycket skall gälla 1.Denna lag träder i kraft . 2.En understödsförening som avses i 7 § tredje stycket och som vid ikraftträdandet av denna lag inte uppfyller kraven enligt bestämmelserna i25 och 26 d §§ behöver till och med inte tillämpa de bestämmelserna. Innan en understödsförening uppfyller de kraven får föreningen inte bedriva verksamhet i ett annat land inom EES. Utländska försäkringsgivare har rätt att bedriva verksamhet i i enlighet med denna lag. Förslag till lag om ändring i lagen (1998:293) om utländska försäkringsgivares verksamhet i Härigenom föreskrivs1 i fråga om lagen (1998:293) om utländska försäkringsgivares verksamhet i dels att rubriken till lagen, 1 kap. 1, 4-10 och 13 §§, 2 kap. 1-3 §§, 3 kap. 14, 6, 7 och 9 §§, 8 kap. 1 a §, 10 kap. 1, 3, 4 a och 5 §§, rubri- kerna närmast före rubrikerna till 2 och 8 kap., rubriken till 3 kap. samt rubriken närmast före 10 kap. 3 § skall ha följande lydelse, dels att det i lagen skall införas nya bestämmelser, 2 kap. 1 a § och 8 kap. 1 b §, av följande lydelse. Lagen (1998:293) om utländska Lagen (1998:293) om utländska Utländska försäkringsgivare och utländska tjänstepensionsinstitut har rätt att bedriva verksamhet i i enlighet med denna lag. Regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer får meddela särskilda föreskrifter om bedrivande av försäkringsrörelse för att uppfylla åtaganden till följd av avtal mellan Europeiska gemenskaperna (EG) och . En utländsk försäkringsgivare skall i sin verksamhet i följa svensk lag och svenska myndigheters beslut och före- skrifter samt svara inför svensk domstol. En utländsk försäkringsgivare och ett utländskt tjänstepen- sionsinstitut skall i sin verksamhet i följa svensk lag och svenska myndigheters beslut och föreskrifter samt svara inför svensk domstol. I denna lag avses med EES-försäkringsgivare: utländsk försäkringsgivare vars hemland hör till Europeiska ekonomiska samarbetsområdet (EES) och vars verk- samhet inom EES står under finansiell tillsyn endast av den behöriga myndigheten i hemlandet, 1Jfr och rådets direktiv /41/EG av om verksamhet i och tillsyn över tjänstepensionsinstitut (EGT L 235, 23.09.2003, s. 10, Celex 32003L0041). 2Senaste lydelse 1999:602. 2. försäkringsgivare från tredje land: annan utländsk försäkringsgivare än EES-försäkringsgivare som enligt sitt hemlands lag är en juridisk hemland hör till EES och som utan direktiv /41/EG av 2003 om verksamhet i och tillsyn 3. hemland: 4. hemland: säkringsgivaren eller det utländska och, när det gäller försäk- ringsgivaren i en försäkrings- försäkringsgivaren i en försäk- sammanslutningens ledning finns, ringssammanslutning, det land där sammanslutningens ledning finns, som enligt lag eller annan som enligt lag eller annan författning har behörighet att utöva författning har behörighet att utöva institut eller försäkringsgivare från i denna lag tillämpas på EES- försäkringsgivare och bestämmelserna i 4-7 kap. på försäkringsgivare från tredje land. Bestämmelserna i 8-10 kap. gäller både EES- försäkringsgivare och försäkringsgivare från tredje land. institut gäller bestämmelserna i 2, Med skadeförsäkring förstås i denna lag sådan försäkring som avses i 2 kap. 3 a § försäkringsrörelselagen (1982:713). Med livförsäkring förstås i denna lag sådan försäkring som avses i 2 kap. 3 b § försäkringsrörelselagen. Med tjänstepensionsförsäkring förstås i denna lag sådan försäk- ring som avses i 1 kap. 3 a § försäkringsrörelselagen. Med tjänstepension förstås i denna lag sådana avtal som ett utländskt tjänstepensionsinstitut EGT L 235, 23.09.2003, s. 10 (Celex 32003L0041). Senaste lydelse 1999:602. ingår med arbetsgivare här i landet och som syftar till att trygga förmåner som har samband med yrkesutövning, 1. vilka betalas ut i form av engångsbelopp eller periodiska utbetalningar och beror av att en eller flera personer uppnår eller förväntas uppnå en viss ålder eller, 2. om de kompletterar förmåner enligt 1 och tillhandahålls sekun- därt, i form av utbetalningar vid dödsfall, invaliditet eller upp- hörande av anställning eller i form av bidrag eller tjänster som tillhandahålls vid sjukdom, medel- löshet eller dödsfall. Fjärde stycket gäller inte sådana avtal om tjänstepension som tecknas för egen räkning av egenföretagare. Ersättning som betalas i form av livränta eller sjukränta tillhör livförsäkring, om ersättningen betalas från en livförsäkring, och skade- försäkring, om ersättningen betalas från en skadeförsäkring. Om en sådan ränta har köpts i ett livförsäkringsföretag, skall den dock i detta företag höra till livförsäkring. För sådan livränta eller sjukränta som tillhör skadeförsäkring gäller de särskilda bestämmelserna om livförsäkring i 5 kap. 2, 5 och 11 §§ samt 7 kap. 4-12 §§. Med skadeförsäkringsrisk som är belägen i avses 1.risk som är hänförlig till egendom som finns i , när försäkringen avser antingen en byggnad eller en byggnad och dess lösöre, till den del byggnaden och lösöret täcks av samma försäkring, 2.risk som är hänförlig till ett fordon som har registrerats i 3. risk i samband med resa eller semester, när försäkringen har ingåtts och försäkringstagaren har tecknat den i . När försäkringen inte avser försäkringsobjekt som avses i första stycket eller motsvarande försäkringsobjekt i utlandet anses skadeförsäkringsrisken vara belägen i , om försäkringstagaren är en fysisk person som har sin vanliga vistelseort här eller, om försäkringstagaren är en juridisk person, det etableringsställe som försäkringen gäller finns i . När det gäller livförsäkring anses vara det land där åtagandet skall fullgöras om, i det fall då försäkringstagaren är en fysisk person, denne har sin vistelseort här eller, om försäkringstagaren är en juridisk person, det etableringsställe som försäkringen gäller finns i . När det gäller tjänstepensions- försäkring anses vara det land där åtagandet skall fullgöras om det uppdragsgivande företag som åtagandet avser och som i egenskap av arbetsgivare skall göra inbetalningar till EES- försäkringsgivaren, har sitt etable- ringsställe i . När det gäller tjänstepension anses vara det land där åtagandet skall fullgöras om det uppdragsgivande företag som åtagandet avser, och som i egen- skap av arbetsgivare skall göra in- betalningar till det utländska tjän- stepensionsinstitutet, har sitt eta- bleringsställe i . Med sekundäretablering avses i denna lag en utländsk försäkringsgivares etablering i genom 3.generalrepresentation för försäkringsgivare i en försäkrings- sammanslutning. Beträffande ett utländskt tjänste- pensionsinstitut avses med sekundäretablering ett sådant instituts etablering i genom generalagent eller filial. Med företrädare avses i denna lag generalagent, verkställande direktör för en filial samt ombud för generalagent eller för försäkringsgivare i en försäkringssammanslutning. Med generalagent avses i denna lag en fysisk eller juridisk person som har till uppgift att leda och sköta en utländsk försäkringsgivares försäkringsrörelse i . En utländsk försäkringsgivare får i inte representeras av mer än en generalagent. Generalagenten skall vara bosatt eller ha sitt säte i . Den som är underårig, i konkurs eller underkastad näringsförbud eller som har förvaltare enligt 11 kap. 7 § kan inte vara generalagent. Den utländska försäkringsgivaren skall utfärda fullmakt för generalagenten att ingå för försäkringsgivaren bindande rättshandlingar med tredje man samt att ta emot stämning för den utländska försäkringsgivaren och själv eller genom annan tala och svara för denna. Om den utländska försäkringsgivaren använder en juridisk person som generalagent skall den juridiska personen utse en fysisk person som ombud. Denne skall uppfylla de krav som ställs i andra stycket. 5 Senaste lydelse 2001:1188. sådant fall skall den fullmakt som avses i tredje stycket ställas till ombudet. För verksamhet som drivs genom generalagent gäller, förutom bestämmelserna i denna lag, 14 b § lagen (1992:160) om utländska filialer m.m. Det som sägs i förstafjärde styckena om utländska försäk- motsvarande sätt för verksamhet i Med filial avses i denna lag ett Med filial avses i denna lag ett förvaltning som en utländsk för- förvaltning som en utländsk för- säkringsgivare etablerar i . För verksamhet som drivs genom filial gäller, förutom bestämmelserna i denna lag, lagen (1992:160) om utländska filialer m.m. Den verk- ställande direktören för en filial skall dock vara bosatt i . Med gränsöverskridande verksamhet avses i denna lag att en EES- försäkringsgivare från ett utländskt driftsställe meddelar försäkring, utan förmedling av en sekundäretablering eller ett dotterbolag här i landet, avseende en risk som är belägen i eller ett åtagande som skall fullgöras här i enlighet med 1 kap. 7 §. Första stycket skall tillämpas på motsvarande sätt för ett utländskt tjänstepensionsinstitut som, utan förmedling av en sekundär- etablering eller ett dotterbolag här i landet, ingår avtal om tjänstepension som skall fullgöras här i enlighet med 1 kap. 7 §. BESTÄMMELSER OM EES- BESTÄMMELSER OM EES- FÖRSÄKRINGSGIVARE FÖRSÄKRINGSGIVARE OCH UTLÄNDSKA TJÄNSTEPEN- En EES-försäkringsgivare som i sitt hemland har tillstånd att driva försäkringsrörelse får bedriva verksamhet i 1. från en sekundäretablering här i landet med början efter det att från den behöriga myndigheten i försäk- ringsgivarens hemland tagit emot en underrättelse med sådant innehåll som anges i 2 § eller , om medger att verksamheten får påbörjas, 2. genom gränsöverskridande verksamhet, så snart från den behöriga myndigheten i försäkringsgivarens hemland tagit emot en underrättelse med sådant innehåll som anges i 3 §. Utöver vad som anges i första stycket skall följande gälla beträffande en EES-försäkrings- givare som meddelar tjänstepen- sionsförsäkring. Verksamhet av- seende tjänstepensionsförsäkring får inledas så snart försäkrings- givaren tagit emot de uppgifter från som avses i 3 kap. 2 § tredje stycket, dock senast efter det att inspektionen från den behöriga myndigheten i försäkringsgivarens hemland tagit emot en underrättelse med sådant innehåll som anges i 2 § andra stycket eller 3 § tredje stycket. Ett utländskt tjänstepensions- institut som i sitt hemland har tillstånd eller är registrerat för att bedriva verksamhet avseende tjänstepension får bedriva sådan verksamhet i 1. från en sekundäretablering här i landet, 2. genom gränsöverskridande verksamhet. Tjänstepensionsverksamheten får inledas så snart tjänstepensions- institutet tagit emot de uppgifter från som avses i 3 kap. 2 § tredje stycket, dock senast efter det att inspektionen från den behöriga myndigheten i försäkringsgivarens hemland tagit emot en under- rättelse med sådant innehåll som anges i 2 § tredje stycket eller 3 § fjärde stycket. En underrättelse enligt 1 § 1 om sekundäretablering skall innehålla 1. uppgifter om sekundäretableringens adress och om vem som skall vara dess företrädare, 2. en plan över den tilltänkta verksamheten där det framgår hur etableringen är organiserad och vilket slags försäkringsrörelse som skall drivas där, och 3. ett intyg utfärdat av hemlandsmyndigheten om EES-försäkrings- Varje gång en EES- försäkringsgivare åtar sig ett uppdrag att från en sekun- däretablering här i landet med- dela tjänstepensionsförsäkring skall en särskild underrättelse lämnas till den behöriga myndig- heten i försäkringsgivarens hem- land. Underrättelsen skall inne- hålla 1.uppgift om den som i egenskap av arbetsgivare skall betala försäkringspremierna och