prop · GS031d6 · 2005-01-01 00:00:00 — På många sätt är det nordiska samarbetet unikt vid en internationell jämförelse. För att bibehålla dess centrala roll är det viktigt att samarbetet utvecklas i takt med förändringarna i vår omvärld. Att samtliga nordiska länder deltar i den europeiska inre marknaden stimulerar det nordiska samarbetet, som kan verka pådrivande i det vidare europeiska perspektivet. De baltiska ländernas EU-medlem- skap har skapat nya förutsättningar för utvecklingen av det nordisk-baltiska samarbetet. satte som ordförande i det nordiska regeringssamarbetet integrationsfrågorna i fokus. Det gällde främst att avveckla gränshinder mellan de nordiska länderna, att utveckla det nordisk-baltiska samarbetet och att stärka det nordiska samarbetet i EU/EES-frågor. Detta arbete kommer att fortsätta. verksamhet är värdefull och fyller en viktig funktion då det gäller att sprida information och ge det nordiska samarbetet en folklig förankring. Föreningen är också en viktig samarbetspartner vid genomförandet av samnordiska aktiviteter och program. Det författningsreglerade konsulära biståndet är en kärnverksamhet för utrikesförvaltningen. Verksamhetens prioriterade mål är bl.a. att snabbt och effektivt bistå svenska medborgare samt i vissa fall även utländska medborgare fast bosatta i som råkar i nöd vid besök utomlands. Den tilltagande internationella terrorismen, som även spridit sig till , gör att faran för att svenska intressen skall drabbas har ökat och att beredskap måste finnas för att hantera evakuering av svenska medborgare vid krig och oroligheter i omvärlden. Det redan etablerade konsulära samarbetet inom EU kommer att utvidgas. En annan kärnverksamhet är att verka för skydd av barn i internationella situationer. Inom ramen för detta arbete kommer samarbetet inom EU att fördjupas. Ett viktigt inslag i den svenska politiken är att bidra till internationell avspänning och till att förebygga konflikter, bl.a. genom förtroende- och säkerhetsskapande åtgärder. Det är av fortsatt betydelse att kvalificerad forskning och andra insatser rörande utrikes- och säkerhetspolitik kan stödjas. Detta stärker generellt regeringens möjligheter och förmåga att utforma och ta ställning till olika handlingsalternativ. Det bidrar också till att stimulera den allmänna debatten kring utrikes- och säkerhetspolitiska frågor. Kvalificerad forskning ägnas också åt den säkerhetspolitiska utvecklingen liksom åt de förändringar som EU genomgår. Sverigefrämjandet, som inkluderar handels- och investeringsfrämjandet och Sverigeprofilering till stöd för främjandet, är en av utrikesförvaltningens huvuduppgifter. Som ett led i regeringens satsning på tillväxt görs en betydande satsning på nya tjänster vid utlandsmyndigheterna för att främja svenska intressen (inom utgiftsområde 1 ). Kompetensfrågorna ges ökad uppmärksamhet inom hela organisationen. Syftet är att utrikesförvaltningens globala nätverk skall vara till maximal nytta för svenskt näringsliv och svenska ekonomiska intressen utomlands. En positiv bild av i utlandet ökar förtroendet för landet som samarbetspartner och bidrar därmed till ökad tillväxt och sysselsättning, se även under utgiftsområde 24 Näringsliv, politikområde 39 Utrikeshandel, export och investeringsfrämjande. Ett viktigt samrådsorgan är i utlandet (NSU). I NSU ingår , Invest in (), (), och . NSU arbetar utifrån en gemensam plattform för Sverigefrämjandet och Sverigeprofilering med målet att medverka till bilden av som: -en pålitlig handels- och samarbetspartner, -en attraktiv marknad för utländska direktinvesteringar, -ett eftersökt turistmål med ren natur, -en ledande nation inom högteknologi, forskning och utveckling, -ett uppskattat land att arbeta, studera och forska i, -en framstående aktör inom arkitektur, formgivning och design, -en kreativ kulturnation. () och utlandsmyndigheterna i samarbete skall användas som främsta instrument för att främja kontakterna mellan utländska och svenska företrädare för samhällsliv, näringsliv, kultur och forskning. kommer SI och tillsammans att vara engagerade i bl.a. markeringen av unionsupplösningen mellan och , 100-årsfirandet av födelse, den gemensamma nordiska paviljongen vid världutställningen i , Designåret samt aktiviteter kring planerade seglats till . Kraven från allmänhet och massmedier på information om utrikesförvaltningens verksamhet och den ståndpunkter på det utrikespolitiska området ökar. och utlandsmyndigheterna söker möta dessa krav med bl.a. förbättrad service och information via Internet och olika initiativ som t.ex. Öppet Hus, seminarier och informationsdagar runt om i landet. Den Internationella kulturutredningen (SOU 2003:121), som lämnades till regeringen , understryker bl.a. den nära relationen mellan det internationella kulturutbytet och främjandefrågorna. Utredningen föreslår också vissa förändringar av och verksamhet. Regeringen avser att återkomma till med anledning av utredningens betänkande. bidrar med en obligatorisk avgift till 2004/05:1 UTGIFTSOMRÅDE 5 FN:s budget enligt en av medlemsländerna fastställd bidragsskala. Som framgår av utgiftsområde 7 är också en av de största bidragsgivarna till FN:s frivilliga program på utvecklingsområdet. stöder det reformprogram som generalsekreteraren tagit initiativ till och som syftar till att öka organisationens effektivitet som den fortsätter att vara ett forum som avspeglar den breda medlemskretsen. stöder även en förstärkning av FN:s fredsbevarande verksamhet i linje med de rekommendationer som den s.k. Brahimipanelen avlämnat samt genom ett intensifierat arbete i FN för förebyggande av väpnade konflikter. har spelat och kommer att fortsätta att spela en aktiv roll års översynskonferens för ickespridningsavtalet för kärnvapen. Det är angeläget att (CD) får ett arbetsprogram. Samarbetet inom EU och den gemensamma strategin mot spridning av massförstörelsevapen kommer att intensifieras bl.a. genom förslag till konkreta åtgärder för att vidareutveckla och stärka de internationella nedrustningsavtalen. De globala insatserna mot spridningen av massförstörelsevapen utvecklas och förstärks bl.a. i form av samverkan inom ramen för Initiative liksom på grundval av 1540/04, där inte minst exportkontrollfrågorna får ökad tyngd. deltar aktivt i arbetet som bedrivs i (första utskottet), organisationen för förbud mot kemiska vapen (OPCW), () samt i den förberedande kommittén för att upprätta det internationella kontrollorganet under provstoppsavtalet (CTBTO). Arbetet med att genomföra den internationella handlingsplan som om illegal handel med lätta vapen antagit fortsätter och kräver nationell sakområdesexpertis. har varit starkt engagerat i förhandlingarna om det nya protokollet om s.k. explosiva lämningar efter krig till vapenkonvention (CCW) och kommer att fortsätta arbetet inom denna ram vad gäller fordons- och stridsvagnsminor. Nedrustnings- och ickespridningsinsatser finansieras också genom utgiftsområde 7 Internationellt bistånd. Detta gäller bl.a. insatser mot spridning av lätta vapen, minröjning liksom aktiviteter genomförda inom ramen för G8:s partnerskap där deltar . 2004/05:1 UTGIFTSOMRÅDE 5 Främjande av demokrati, respekt för mänskliga rättigheter samt rättsstatens principer är huvuduppgift. är ett viktigt instrument för arbetet på dessa områden. Verksamheten sträcker sig dock över ett vitt fält och omfattar även sociala frågor, kultur- och utbildningsfrågor etc. arbetar genom normbildning, genom samarbets- och biståndsprogram samt genom engagemang i konfliktområden som i västra och delrepubliken i syfte att främja en utveckling mot stabilitet och demokrati. Genom program inom den s.k. stabilitetspakten skapas förutsättningar för stärkande av demokrati och respekt för de mänskliga rättigheterna i sydöstra . Den stora tillströmningen av mål i är bekymmersam. verkar för att skall reformeras, så att den fortsatt utgör ett slagkraftigt instrument. Regeringen har i sin skrivelse redogjort för verksamheten inom (skr. 2003/04:81). har, genom stödet till verksamhet bidragit till organisationens fortsatta utveckling som ett regionalt säkerhetsorgan för krishantering, konfliktförebyggande, främjande av säkerhet och stabilitet och en förbättrad til? ?lämpning av de åtaganden som deltagarstaterna gjort på olika områden, såsom demokrati, rättsstatens principer och mänskliga rättigheter, ekonomi och miljö samt rustningskontroll och förtroendeskapande åtgärder. Ett viktigt arbete utförs också av institutioner, Högkommissarien för frågor om nationella minoriteter (HCNM), Kontoret för demokratiska institutioner och mänskliga rättigheter (ODIHR) och Medierepresentanten. kommer att fortsätta att ställa personal till förfogande för tjänst i sekretariatet, institutionerna och fältmissionerna. Regeringen har i sin skrivelse redogjort för verksamheten inom (skr. 2003/04:82). bidrar aktivt till arbetet i genom svenska experter som deltar i olika arbetsgrupper och kommittéer, där analys, policydialog och utformande och uppföljning av regler, riktlinjer och rekommendationer bedrivs. har t.ex. föreslagit att man i studerar betydelsen av inhemska strukturåtgärder för fortsatt handelsliberalisering. deltar även aktivt i de pågående diskussionerna inom om hur organisationen bör reformeras. Förutom det obligatoriska bidraget till FN:s fredsfrämjande verksamhet som belastar utgiftsområde 5, finansieras deltagande i freds- och säkerhetsfrämjande insatser genom anslag inom flera politikområden. Utöver utgiftsområde 5 berörs även utgiftsområdena 6 Försvar samt beredskap mot sårbarhet och 7 Internationellt bistånd. deltar i fredsfrämjande insatser som leds av FN, EU, Nato och . har deltagit med personal i flertalet av FN:s fredsbevarande missioner. har även mycket framgångsrikt deltagit med militär trupp till MONUC och i och UNMIL i . De svenska insatserna har bidragit till den övervägande positiva utveckling som har präglat många av , men behovet av fredsbevarande och fredsbyggande insatser är fortfarande stort och växande. FN:s internationella fredsbevarande verksamhet är särskilt omfattande på den afrikanska kontinenten. Svenska militärobservatörer deltar i missionerna i /, , , , samt i den internationella insatsen i . bidrar även med en militärrådgivare till FN- kontoret för , UNOWA, och ställer en observatör till förfogande till Afrikanska Unionens övervakningsmission i , . Vad avser bidrar till övervakningsmissionen i och observatörsgruppen i /. De svenska civila bidragen till FN:s mission i kompletteras även med militärobservatörer. bidrar bl.a. med en militärrådgivare till FN:s mission i . har tio polisinstruktörer ställts till 's förfogande för utbildning av irakisk polis. Svenska observatörer deltar också i FN:s kommission för stilleståndsövervakning i samt i FN:s mission i . EU har framgångsrikt utvecklats till en utrikespolitisk aktör med förmåga till militär och civil krishantering. Detta har resulterat ibland annat en polisinsats i (EUPM) och militära insatser i () och i (). När den Nato-ledda insatsen i Bosnien- (SFOR) avslutas inleds EU:s militära krishanteringsinsats väntas beslut om nya EU-insatser. De nationella bidragen spelar en viktig roll för att stärka EU:s förmåga att uppfylla sina åtaganden inom GUSP. De bidrag som ger till de Nato-ledda insatserna i Kosovo, och är en viktig del av medverkan i EAPR/PFF. har utökat sitt bidrag till den internationella säkerhetsstyrkan i , ISAF, bl.a. genom stöd till en regional enhet i norra . ISAF är en insats av stor betydelse för global liksom för europeisk säkerhet samt för den politiska utvecklingen i , och bidrar till att skapa en säkrare omgivning för bistånds- och återuppbyggnadsinsatser. Utöver deltagande i fredsfrämjande insatser ger regeringen också prioritet åt andra insatser med konfliktförebyggande och konflikthanterande syfte, till stöd för exempelvis medlingsinsatser, rådgivning, eller för att stödja projekt som främjar fred och säkerhet. Stöd har dessutom givits till arbetet med att stärka FN-syste- mets kapacitet att förebygga väpnade konflikter liksom att i övrigt förändra organisationen så att den lättare skall kunna bemöta dagens globala säkerhetshot. (FBA) har fortsatt arbetet med att, genom bl.a. utbildningsinsatser, bidra till att stärka den svenska och internationella förmågan för internationella katastrof-, krishanterings- och fredsinsatser. inrättades den oberoende kommissionen om massförstörelsevapen, vars syfte är att bidra till att skapa nytt politiskt fokus och ge nya impulser till det internationella arbetet rörande nedrustning och ickespridning av massförstörelsevapen och missiler. Kommissionens arbete stöds av ett Stockholmsbaserat sekretariat. Kommissionen avser presentera en slutrapport . Arbete pågår med att förbereda högtidlighållandet av 100-årsminnet av födelse. En mängd aktiviteter planeras för , bl.a. konferenser, seminarier och kulturella evenemang. säkerhetspolitiska omgivning genomgår förändringar. Dessutom diskuteras intensivt inom EU frågor som rör Unionens framtid. En betydande del av resurserna för forskning och information satsas därför på konfliktförebyggande och krishantering. I samverkan med de ledande utrikes- och säkerhetspolitiska forsk- 2004/05:1 UTGIFTSOMRÅDE 5 ningsinstitutionerna i har framtida forsknings- och analysområden identifierats. verkar inom för att utveckla det nordiska samarbetet som en del av Europapolitik. Därvid utnyttjas de nordiska samarbetsstrukturerna för avstämning och agerande i EU/EES-frågor och för att nordiskt samarbete med närområdet ska bli ett strategiskt komplement till bilateralt och annat regionalt samarbete. verkar också för en fortsatt reformering av det nordiska samarbetet och för en utveckling av den språkliga och kulturella gemenskapen. Det svenska ordförandeskapet följs nu upp på bred basis. En översyn görs av det nordiska samarbetet med de baltiska länderna och nordvästra . Vidare genomförs en revidering av den nordiska strategin för hållbar utveckling. Bidraget till allmänna verksamhet, för informationsverksamhet och kultur- och utbildningsinsatser, har betydelse för att föreningen ska kunna medverka till att hålla samman projekt som genomförs i samarbete med regeringen och med . vill verka för en förstärkning av den . kommer också att medverka i samband med 100- årsmarkeringen av unionsupplösningen mellan och . För att uppfylla målen för den konsulära verksamheten planeras för installation av ett globalt on-line datorstöd för att på ett effektivt och professionellt sätt hantera en alltmer tids- och resurskrävande mängd konsulära ärenden. Det innebär att arbetsmetoderna förändras och modern teknik införs. Projektet är även ett led i regeringens strävan om 24-tim- marsmyndighet och IT Government. Under kommer ett internationellt seminarium att anordnas i syfte att verka för skydd av barn i internationella situationer. Förhoppningen är att framgent kunna arrangera sådana internationella seminarier . För att den efterfrågestyrda och regelverksbundna verksamheten skall fungera effektivt riktades fokus förra budgetåret även på två insatser, utbildning och planering för införande av ett skräddarsytt datorstöd. Kurser gavs till olika kategorier av tjänstemän vid utlandsmyndigheterna, från tillträdande myndighetschefer, ansvariga handläggare, vikarier och jourhavare till lokalanställd personal. För den senare kategorin genomfördes 2004/05:1 UTGIFTSOMRÅDE 5 ett regionalt seminarium i för lokalanställda i (det första seminariet hölls i och gällde länderna i ). Insatserna gjordes med stor framgång. Regeringens stöd till forskning, utredningar, seminarier m.m. fortsätter att bidra till arbetet med att främja och informera om den svenska utrikes- och säkerhetspolitiken samt för att bidra till att föra det internationella nedrustnings- och ickespridningsarbetet samt exportkontrollfrågorna framåt. () fortsätter att leverera teknisk expertis och underlag vid internationella förhandlingar rörande t.ex. kemiska och biologiska vapen. leder bland annat en särskild arbetsgrupp inom ramen för provstoppsavtalet CTBT med ansvar för förberedelserna för avtalets verifikationsfrågor. bedriver forskning huvudsakligen inom områdena nedrustning och ickespridning, regional säkerhetspolitik och militära utgifter. Forskningsresultaten publiceras löpande i rapportform. Vidare utges den välrenommerade årsboken, i vilken utvecklingen på områdena säkerhet och konflikter, militära utgifter samt nedrustning, ickespridning och vapenkontroll analyseras. () ger bl.a. stöd till och medverkar i utställningar, gästspel, filmvisningar och andra presentationer i utlandet. För utlandsmyndigheterna gäller att de skall komplettera och förstärka denna verksamhet med ett långsiktigt nätverksbyggande. SI har , parallellt med en omfattande löpande verksamhet avseende Sverigeinformation samt utbildnings- och forskningsutbyte, tillsammans med utlandsmyndigheterna genomfört betydande svenska presentationer av svensk kultur och samhälle i bl.a. , , och , i , och , samt i , och på . Även i andra länder har utlandsmyndigheter genomfört större främjandesatsningar inom svenska profilområden som IT, bioteknik, musik, design, mode, mat m.m. med stöd av bl.a. SI. Institutets medverkan till utställningar, filmvisningar och seminarier om bl.a. svensk litteratur har varit efterfrågade och omfattande. Filmen och Orionteaterns föreställning är exempel där SI medverkat till visningar och seminarier om trafficking och barnens rättigheter. nistrerar vidare NSU-organisationernas webbportal för Sverigeinformation the official gateway to . I webbportalen ingår en digital bildbank och ett intranät, , där tjänstemän med ansvar för främjandefrågor kan utbyta information och erfarenheter. Utlandsmyndigheternas webbplatser fungerar som effektiva miniportaler för Sverigeinformation och Sverigefrämjande. En kontinuerlig kvalitetssäkring och vidareutveckling av de web? ?baserade informationskällorna är viktig för att upprätthålla anseende som en nation med hög kompetens på IT-området. Främjandet av svenska intressen i utlandet berör flera utgiftsområden. Utöver utgiftsområde 5 Internationell samverkan kan främst nämnas utgiftsområde 24 Näringsliv samt utgiftsområde 17 Kulturpolitik. Handels- och investeringsfrämjande är ett särskilt delområde inom politikområde 39 Utrikeshandel, export- och investeringsfrämjande och behandlas närmare under utgiftsområde 24 Näringsliv. Inom politikområdet avsätts också särskilda resurser för Sverigeprofilering genom i utlandet (NSU). Varje departement ansvarar för information om EU-arbetet inom sitt område. har kvar ansvaret för viss övergripande information som t.ex. publicering av årsboken om EU-arbetet. Utrikespolitikens konkreta resultat är ofta svåra att få en uppfattning om eller på kortare sikt. Det är ofta inte möjligt att isolera en svensk insats från andra faktorer som påverkar utvecklingen. Däremot finns det större möjligheter att bedöma hur de utrikespolitiska målen har uppnåtts, eller hur effektivt insatserna arbetar för inriktningen av politik. För att FN skall kunna genomföra sin verksamhet är det nödvändigt att medlemsländerna fullgör sina åtaganden, vilket gör. En prioriterad fråga för har varit att fortsatt medverka i strävanden att reformera FN och ge världsorganisationen större effektivitet. Det är områden som kräver långsiktigt engagemang och där ansträngningar har varit betydelse- arbetar aktivt för att FN skall utveckla ett system med resultatbaserad budget. Målsättningen för det svenska nedrustnings- och ickespridningsarbetet är att under strikt och effektiv kontroll avskaffa massförstörelsevapen. Det internationella förhandlingsarbetet för detta ändamål är svårförutsägbart på kort och medellång sikt. Sammantaget bedöms emellertid att , genom politiska initiativ liksom genom kompetent teknisk sakområdesexpertis, haft gott inflytande och goda möjligheter att påverka inriktningen mot universalitet, bättre kontroll och verifikation i nedrustnings- och ickespridningsfrågor samt till stöd för internationella arrangemang för exportkontroll, såväl inom ramen för FN som i EU. Kontakterna med svenska icke-statliga organisationer på nedrustningsområdet har också bidragit till hög svensk profil på detta verksamhetsfält. Ordförandeskapet i () innehas . En viktig uppgift är bl.a. att företräda NSG i kontakterna med tredje land för att främja regimens icke-spridningsmålsättningar på kärnvapenområdet. har med kraft verkat för att exportkontrollregimerna skall införa en generalklausul i riktlinjerna för sin verksamhet, som gör det möjligt att även kunna kontrollera export av sådana varor och teknologier som inte är uppförda på regimernas kontrollistor, om det finns skäl att misstänka att de kan komma att användas för tillverkning av massförstörelsevapen och deras vapenbärare. har målet uppnåtts att samtliga regimer nu gjort sådana ändringar i riktlinjerna. har också aktivt bidragit till att ytterligare stärka informationsutbytet i regimerna. Inom sektorn för krigsmateriel har transparensen ökat påtagligt såväl i ett EU- som i ett FN-perspektiv. Problematiken kring den illegala spridningen av lätta vapen, inklusive kopplingen till terrorism, återfinns numera på dagordningen för alla internationella seminarier, s.k. workshops och översyner som äger rum i olika fora. Det finns en lyhördhet och beredvillighet att låta de nationella exportbesluten i allt större omfattning spegla gemensamma uppfattningar i det internationella samfundet. EU:s roll vad gäller frågor som rör krishantering, konfliktlösning och konfliktförebyggande verksamhet har ökat och kommer att fortsätta öka. Rådets nya organ och strukturer inom GUSP har blivit alltmer operativt inriktade. 2004/05:1 UTGIFTSOMRÅDE 5 Detta ligger i linje med Regeringens målsättning. bör framhållas att GUSP-budgeten på europeisk nivå visa sig otillräcklig för att möta EU:s nya utmaningar. Anslaget 5:2 freds- och säkerhetsfrämjande verksamhet har använts där nationell finansiering för genomförande av gemensamma insatser är påkallad i syfte att stärka EU:s förmåga att uppfylla sina åtaganden inom GUSP. Svenska medel har bidragit till finansieringen av Satellitcentret i i och i . Anslaget har också använts för finansiering av nationella experter som arbetar på organ inom ramen för GUSP. Av totala budget går till dess programverksamhet och till domstolen för de mänskliga rättigheterna. Stödet till domstolen är högt prioriterat och har aktivt deltagit i arbetet för en reformering av domstolen. Inom programverksamheten läggs störst andel resurser () för åtaganden inom kärnområdena demokrati, mänskliga rättigheter och rättsstatens principer, något som prioriterar. Genom extra bidrag stödjer ett projekt mot människohandel i södra . ställer en juridisk expert till förfogande med ansvar för att genomföra samarbetsprogram som rör kampen mot sexuellt utnyttjande av barn. Den största andelen av budget, , går till fältverksamheten vilket har givit högsta prioritet. Utöver att ställa personal till förfogande har genom bidrag från (utgiftsområde 7) Internationellt bistånd finansierat fältinsatser till stöd för bl.a. främjande av mänskliga rättigheter, minoritetsrättigheter, jämställdhet, regionalt miljösamarbete, minröjning och åtgärder för att bekämpa människohandel. under ett aktivt nederländskt OSSE-ordförandeskap drevs förhandlingar i hamn på en rad områden, vilket resulterade i att ett antal policydokument kunde antas. var starkt pådrivande i förhandlingarna om för att bemöta säkerhet och stabilitet i det 21:a århundradet samt för bekämpning av människohandel, och fick också gehör för sina synpunkter om vikten av konfliktförebyggande och av förbättrat samarbete mellan internationella organisationer i det förra fallet samt om upprättandet av en särskild representant med ansvar för frågan om människohandel i det . 2004/05:1 UTGIFTSOMRÅDE 5