prop · GS031d19 · 2005-01-01 00:00:00 — något som i sin tur leder till ökade arbetsmöjligheter . Satsningen på det internationella utbytet, bl.a. inom ramen för IASPIS (International Artists Studio Program in ), fortsätter att visa positiva resultat. De internationella stipendierna leder ofta till att svenska konstnärers verk säljs utomlands. Dessutom skapas kontakter som är av betydelse för framtida arbetsmöjligheter. Tecknen på en hårdnande arbetsmarknad för konstnärsgrupperna, inte minst bildkonstnärer, har blivit allt fler. För att uppnå regeringens målsättning att öka konstnärers möjligheter att leva av sitt konstnärsskap krävs en djupare kunskap om hur konstnärernas arbetsmarknad är beskaffad. Arbetstillfällen av mer fast karaktär finns endast i begränsad omfattning och då främst för konstnärsgrupper som scenartister och vissa musikerkategorier. Även för dessa har dock anställningsmöjligheterna minskat. Den strukturomvandling som skett på scenkonstområdet det har inneburit en övergång från tillsvidareanställningar till en situation där korttidsanställningar kommit att dominera. De gällande trygghetssystemen är betydelsefulla för konstnärsgrupperna. Regeringen gav en särskild utredare i uppdrag att kartlägga hur gällande trygghetssystem inom bl.a. socialförsäkringsområdet förhåller sig till konstnärlig verksamhet. redovisades betänkandet Konstnärerna och trygghetssystemen (SOU 2003:21). I betänkandet tydliggörs och analyseras ett flertal problem som uppstår i mötet mellan konstnärliga yrkesutövares särskilda villkor och de olika trygghetssystemen. Kartläggningen omfattar bl.a. socialförsäkringssystem, bostadsbidrag, pensionsvillkor, arbetsmarknad och stipendiesystem. Kartläggningen tydliggör behoven av att löpande följa hur utvecklingen och förändringar av trygghetssystemen påverkar villkoren för de olika konstnärgrupperna. Regeringen bedömer att de statliga stöden och ersättningarna ger många yrkesverksamma konstnärer ekonomisk grundtrygghet och möjlighet att upprätthålla sitt konstnärliga arbete. är det dock svårt för många etablerade konstnärer att försörja sig på sitt konstnärliga arbete. Därför är det viktigt att utveckla konstnärernas arbetsmarknad t.ex. i skolor och på arbetsplatser. 2004/05:1 UTGIFTSOMRÅDE 17 Arkiven är en viktig del av vårt kulturarv och en betydelsefull källa till kunskap och information om vårt samhälle och dess utveckling samt människors villkor genom tiderna. Tillgång till arkivmaterialet är viktig såväl från demokratisk utgångspunkt som för ökat engagemang för kulturarvet. Det arkivmaterial som förvaras hos och landsarkiven (arkivmyndigheterna) är omfattande. Det rör sig bl.a. om pappershandlingar från i första hand statliga myndigheter. Trots ökad användning av ny teknik är leveransen av pappersmaterial fortfarande mycket omfattande och väntas vara det ännu . Den årliga tillväxten är fortsatt stor, vilket innebär ett kontinuerligt behov av utökade arkivlokaler. har bl.a. omstruktureringar inom statlig förvaltning inneburit en ökning av leveranser av material som är aktuellt och som i förhållandevis stor utsträckning efterfrågas av såväl förvaltningen som forskningen. Antalet besvarade skriftliga förfrågningar har ökat med och uppgick till drygt 100 000 förfrågningar. Arkivmyndigheterna gör omfattande insatser för att öka tillgängligheten till och överblicken över arkivmaterialet, inte minst genom att ta till vara de möjligheter som den nya tekniken ger. Den nya tekniken innebär vidare att man kan nå nya grupper av användare som risken för slitage på originalhandlingar minskar. Hemsidorna utvecklas fortlöpande. Antalet aktiva besök på arkivmyndigheternas hemsidor ökar . var ökningen jämfört med föregående år. Den nya tekniken medför också nya villkor för att bevara, vårda och tillhandahålla material. Detta förutsätter kontinuerliga forsknings- och utvecklingsinsatser samt ny och ökad kompetens hos dem som hanterar arkiven. deltar också aktivt i det internationella samarbetet i dessa frågor. Arkivmyndigheterna har genomfört ett stort antal utställningar, föreläsningar, konferenser och andra arrangemang runt om i landet samt olika forskningsprojekt, där exempelvis aktuella händelser och historiska skeenden har lyfts fram och belysts med utgångspunkt i arkiven. Insatserna har gjorts i samverkan med andra myndigheter, folkrörelse- och företagsarkiv, museer samt olika lokala och regionala organisationer. driver projekt med anknytning till regionala förhållanden. Särskilda satsningar görs för att sprida kännedom om hur arkivmaterial kan användas i skolarbetet och hur olika samarbetsformer mellan arkiv och skola kan utvecklas. Den utåtriktade verksamheten bidrar till att tydliggöra arkivens värde när det gäller att bygga upp och sprida kunskap samt till att lyfta fram den betydelse som arkiven har för såväl utbildningsrelaterad forskning som hembygds- och släktforskning. överfördes till 2002. Verksamheten har utvecklat sina tjänster och kan erbjuda förvaring, föremålsvård och andra näraliggande tjänster med god kvalitet. Sammantaget bidrar det arbete som arkivmyndigheterna bedriver för att förbättra hanteringen av arkivmaterial traditionella likaväl som elektroniska handlingar till en höjd kvalitet på arkivhanteringen och bättre strukturerade arkiv hos bl.a. arkivbildande myndigheter. Härigenom skapas förutsättningar för att offentlighetsprincipen skall fungera på ett tillfredsställande sätt, vilket är av stor betydelse från demokratisk utgångspunkt. bidrar insatserna till att kulturarvet kan bevaras för framtiden. Det är dock viktigt att det arbete som arkivmyndigheterna driver kring de frågeställningar som den nya tekniken ger upphov till fortsätter. fördelar bidrag till enskilda arkivinstitutioner i hela landet. Regeringen bedömer att härigenom främjas bevarandet och tillgängliggörandet av arkivmaterial hos bl.a. regionala folkrörelsearkiv samt olika förenings- och näringslivsarkiv. Som en följd av allmänhetens och forskarsamhällets ökade användning av Internet har antalet besökare vid och bibliotek minskat. Vid i , och är en stor del av registren utlagda på Internet och använder Internet i hög utsträckning för att nå ut till nya målgrupper. En ökad del av samlingarna kan bevaras mer tillförlitligt i ett längre perspektiv genom digitalisering. Publikationen Svenskt biografiskt lexikon utgör ett betydande hjälpmedel för bl.a. forskare och den är ett viktigt bidrag till den vetenskapliga kunskapsuppbyggnaden. En stor användarkategori är person- och släktforskare. Genom de utförliga käll- och litteraturförteckningar som åtföljer varje personartikel underlättas tillgängligheten till material i arkiv och bibliotek för brukarna. Lexikonet ges också ut på CD-rom- skiva för ökad tillgänglighet. Regeringen bedömer att de statliga insatserna inom verksamhetsområdet har gett goda resultat i förhållande till de uppställda målen. Genom insatserna förbättras medborgarnas möjligheter att ta del av allmänna handlingar och annat arkivmaterial och därmed förbättras också möjligheterna till insyn och till ökad kunskap på olika områden. Kulturmiljöområdet är inne i ett omfattande förändringsarbete. Detta gäller såväl centrala som regionala och lokala aktörer. Främst har detta arbete kunnat synas genom samverkansprojektet kulturarv som syftar till att lyfta fram och föra en diskussion kring kulturarvs- och kulturmiljöfrågornas roll i samhället. har det funnits möjlighet att utnyttja inom ramen för projektet. Dessa har använts bl.a. för seminarieverksamhet samt till bidrag för olika regionala och lokala insatser i landet. Ett förslag till programförklaring utarbetades av projektgruppen för Agenda kulturarv och remitterades till berörda aktörer. En slutrapportering av projektet har lämnats till regeringen. En programförklaring, Människan i centrum, har också presenterats. Ett av de konkreta resultat som projektet har utmynnat i, är en ny öppenhet inom sektorn. Nya regionala och lokala samverkansstrukturer har bildats, och därmed har flera nya aktörer kommit att inlemmas i arbetet med kulturarvs- och kulturmiljöfrågor. Bedömningen som gjorts inom Agenda kulturarv är att det har varit en fokusering på de rent fysiska objekten såsom hus, fornlämningar etc. Förutom alla regionala och lokala aktörer runt om i landet, har () som central förvaltningsmyndighet för kulturmiljösektorn haft en sammanhållande roll i detta påbörjade förändringsarbete. Myndigheten kommer tillsammans med övriga aktörer inom kulturmiljösektorn att arbeta vidare med de målsättningar och visioner som har satts upp inom projektet kulturarv. En särskild strategi har utarbetats 2004/05:1 UTGIFTSOMRÅDE 17 inom myndigheten för att möta de nya krav som har identifierats. Inom ramen för bidraget till kulturmiljövård har RAÄ medverkat till finansiering av drygt 500 projekt inom områdena byggnadsvård, kulturlandskapsvård och fornvård. Bidraget till kulturmiljövård bidrar till ett bevarat och brukat kulturarv som skapar nya arbetstillfällen runt om i landet. Mer långsiktigt har enskilda projekt kunnat bidra till ökad turism och inflyttning. Ytterligare effekter är ett ökat lokalt engagemang i kulturarvs- och kulturmiljöfrågor. RAÄ har fortsatt med arbetet att utveckla formerna för utbetalning av bidraget till kulturmiljövård i syfte att öka effektiviteten och effekterna av bidraget. Samarbetet på central nivå inom kulturmiljö- och naturmiljösektorerna har ytterligare fördjupats i och med att RAÄ i hög utsträckning samverkar med ett antal olika centrala aktörer. Tillsammans med bl.a. och arbetar RAÄ för att uppnå en gemensam syn på kultur- och naturmiljöfrågor. Insatser inom kulturmiljöområdet där RAÄ har ett nära samarbete med andra aktörer centrala såväl som regionala och lokala är exempelvis projekten industriminnen, Det moderna samhällets kulturarv samt Skog och historia. Inom sektorsforskningen har RAÄ fördelat sammanlagt till 57 olika projekt där samfinansiering med olika universitet och högskolor i flera fall har skett. Resultaten av dessa projekt blir i flera fall akademiska avhandlingar inom respektive disciplin. Den arkeologiska uppdragsverksamheten (UV) som bedrivs som en självständig verksamhet inom RAÄ har varit mycket omfattande. Sammanlagt har det lagts ned i fält. Det stora antal oavslutade rapporter från tidigare utgrävningar har kunnat minskas genom att UV särskilt har prioriterat detta arbete . Publiktillströmningen till de besöksmål som RAÄ förfogar över har sjunkit något jämfört med föregående år, men är fortsatt stor. Förutom det förändringsarbete som är ett resultat av Agenda kulturarv, har RAÄ påbörjat en omstrukturering av verksamheten inom myndigheten som ett omfattande arbete sker med att iordningställa nya ändamålsenliga 2004/05:1 UTGIFTSOMRÅDE 17 lokaler, bl.a. nytt bibliotek och arkiv, i kvarteret i . Det internationella kultursamarbetet i har varit särskilt prioriterat. har ansvarat för ordförande- och sekretariatsfunktionerna i den s.k. Monitoring group on Cultural Heritage in the Baltic Sea States där representanter för myndigheter för kulturmiljö ingår. I och med överlämnandet av styrgruppens slutrapport vid den 6:e kulturministerkonferensen inom Östersjösamarbetet i är uppdrag slutfört. Insatserna har skapat en god plattform och ett väl fungerande nätverk för kulturarvssamarbeten kring . Fortsättningsvis deltar myndigheten i samarbetet genom representation i och arbetsgrupper. är ansvarig för den största sammanhållna delen av vårt kulturarv. Genom kyrkans historiska ställning har det kyrkliga kulturarvet kommit att både avspegla och utgöra en väsentlig del av landets historia. får en viss ersättning av staten för kulturhistoriskt motiverade kostnader i samband med vård och underhåll av de kyrkliga kulturminnena, s.k. kyrkoantikvarisk ersättning. Fördelningen av kyrkoantikvarisk ersättning sker av efter samråd med kulturmiljösektorns myndigheter. Medlen, som uppgick till , har använts med målsättningen att ge största möjliga bevarandeeffekt för kulturarvet. Insatser för långsiktiga vårdande insatser har prioriterats. Regeringens bedömning är att de statliga insatserna på kulturmiljöområdet medverkar till att öka förståelsen, delaktigheten och ansvarstagandet rörande kulturmiljön i hela landet. Därigenom kan viktiga delar av kulturarvet bevaras och brukas och kulturell mångfald främjas och stärkas. Det övergripande målet för verksamhetsområdet museer och utställningar är att bevara vårt kulturarv samt att utveckla och förmedla kunskap om och upplevelser av kulturarvet och därigenom ge perspektiv på samhällsutvecklingen. Arbetet med att främja en samhällsutveckling som kännetecknas av jämställdhet, tolerans och kulturell mångfald är fortsatta prioriterade områden inom verksamhetsområdet. sker en fortsatt fokusering och utveckling av institutionernas verksamhet inriktade mot barn och ungdom, bl.a. inom det pedagogiska området. Regeringen anser att måluppfyllelsen inom verksamhetsområdet som helhet är god, även om det totala antalet besökare har minskat. Flera museer har ökat sina publiksiffror jämfört . Reformen med fri entré på vissa statliga museer inleddes när och åter öppnade efter en tids stängning. Båda museerna upplever en markant ökning av både antalet besökare och andelen nya grupper av besökare med reformen. En första rapportering av konsekvenserna av reformen kommer att redovisas till . Under 20012003 genomfördes en särskild satsning inom museipedagogiska forsknings- och utvecklingsinsatser på de regionala museerna samt på och Stiftelsen . har reformen utvärderats av berörda parter. Enligt en preliminär återrapportering som har lämnat till regeringen avseende de regionala museerna anses satsningen fallit väl ut. Regeringen avser därför att permanenta den museipedagogiska satsningen på de regionala museerna fr.o.m. (se avsnitt 4.4 Politikens inriktning). Flera av museerna fortsätter att variera och utveckla sin utställnings- och programverksamhet på ett förtjänstfullt sätt. En stor del av verksamheten är riktad mot barn och ungdom. har i tillfälliga lokaler visat sina samlingar på olika sätt över hela landet, bl.a. i samverkan med lokala och regionala institutioner. Publikmässigt blev 2003 ett överraskande positivt år för . Även bedrev i provisoriska lokaler en aktiv utställnings- och programverksamhet med en mängd samarbetspartners. Bland annat har museet utvecklat verksamheten för barn och ungdom, med särskild tyngdpunkt på skolverksamheten. har lyft fram flera ämnen som både väckt debatt och gett nya perspektiv. Även museets riktade pedagogiska insatser mot olika grupper, i första hand skolan, är värda att nämnas. Myndigheten bedriver också ett omfattande externt samarbete med bl.a. andra museer i hela , skolor, utbildningen i Svenska för invandrare (SFI), universitet och högskolor. Minskningen av antalet besökare beror på att försöksperioden med fri entré upphörde . med har arbetat med att vidareutveckla den konstpedagogiska verksamheten för att nå nya grupper, t.ex. genom skolprojekt, speciella program och temakvällar. Detta har bl.a. resulterat i en ökning av barn- och ungdomspubliken. Minskningen av totalt antal besökare jämfört med föregående år kan hänföras till den stora impressionistutställningen, som gjorde 2002 till ett ovanligt framgångsrikt år. Livrustkammaren, och har genomfört utställningar som syftar till att ge nya aspekter på det kulturarv som museerna förvaltar. Verksamheten fortsätter att i stora delar vara inriktad mot barn- och ungdom. Statens museer för världskultur har arbetat vidare med förberedelserna av det nya i . som man har haft publik verksamhet i tillfälliga lokaler. Genom en omfattande programverksamhet har alla myndighetens museer arbetat aktivt med aktuella frågor och lyckats attrahera även mer museiovana besökare. Museisektorn genomför kontinuerligt ett arbete för att säkerställa bevarandet av bl.a. byggnader och samlingar. En stor del av Statens maritima museers verksamhet präglas av det långsiktiga och ambitiösa arbetet med att lösa regalskeppet bevarandeproblem. Stiftelsen har flyttat över 40 000 föremål från omoderna magasin i huvudbyggnaden till depå Munkhättan i , i syfte att förbättra bevarandet av samlingarna. Även har bedrivit ett effektivt bevarandearbete, bl.a. inom sina kulturhistoriska byggnader. Flera museer spelar en aktiv roll när det gäller forskning inom verksamhetsområdet. Bland annat har startat ett projekt för att genomföra en översyn av forsknings- och samlingsverksamheternas organisation och inriktning och dess relation till den publika verksamheten. öppnade museet den sista etappen av . Utställningen belyser på ett integrerat sätt museets egen forskning inom adekvata områden. Genusfrågor är för regeringen ett fortsatt prioriterat område. På har utställningsverksamheten varit den 2004/05:1 UTGIFTSOMRÅDE 17 mest omfattande sedan starten och har haft ett tydligt fokus på genus och etnicitet. Tabell 4.3 Antal besökare vid de centrala museerna 2001 2003 museer (f.d. Statens 1 har besökare vid Skogens dagar redovisats i Tekniska museets besöksstatistik. är arrangemanget flyttat till . För att få jämförbarhet har mellan åren är besökssiffrorna justerade. Flera museer har upplevt en publikökning . och Flygvapenmuseum har fått en större andel kvinnliga besökare bl.a. till följd av utställningar där kvinnors roll inom försvarsanknuten verksamhet har lyfts fram. Stiftelsen ökar sina besökssiffror . Museet har en tydlig satsning på barn och ungdom och drygt hälften av besökarna är . införde museet på egen hand fri entré för skolklasser. Flera institutioner är djupt engagerade i handikappfrågor. har bl.a. utvecklat verksamheten Lirum, som är en studio för personer med utvecklingsstörning. 2004/05:1 UTGIFTSOMRÅDE 17 Lirum får framför allt barn möjlighet att experimentera och ha roligt med musik. De statliga institutionerna inom kulturområdet har ett tydligt bildningsansvar. Forum för levande historia har under sitt första verksamhetsår arrangerat seminarier, producerat utställningar, lärarhandledningar, kulturell verksamhet m.m. har i och på 20 andra platser i landet haft många besökare, inte minst många skolklasser. Uppskattade seminarier för bl.a. lärare, journalister och poliser har hållits i så skilda ämnen som terrorn under Sovjettiden och hur man undervisar om Förintelsen. Riksutställningar har satt upp som mål för sin verksamhet att göra utställningen till en efterfrågad vardagsvara. har Riksutställningar i linje med den ambitionen påbörjat planeringen av flera utställningar som vänder sig till barn . har genom anslaget Stöd till ickestatliga kulturlokaler främjat tillgången till ändamålsenliga icke-statligt ägda och förvaltade kulturlokaler. Anslaget som exempelvis betalas ut till länsmuseer, övriga museer och teatrar har gett goda resultat. Den religiösa mångfalden i vårt samhälle liksom intresset för etiska och existentiella frågor innebär ett ökat intresse av och förväntningar på insatser från trossamfunden. Trossamfunden kan genom sin verksamhet bidra till att öka förståelsen och respekten för olika trosriktningar och är därmed av stor betydelse i integrationsprocessen. Detta understryker vikten av kontakter och samverkan mellan olika trossamfund och också av trossamfundens medverkan inom olika samhällsområden. Regeringens råd för kontakt med trossamfunden har vid sina sammanträden tagit upp frågor om religion och värdefrågor samt undersökningar riktade till ungdomar om främlingsfientlighet, rasism och homofobi utförda av Forum för levande historia och . Den ökade efterfrågan på kunskap om trossamfunden och deras verksamhet och villkor i olika sammanhang har inneburit att till trossamfund (SST) i allt större omfattning är remissinstans när det gäller utredningsförslag m.m. och i ökad omfattning även medverkar i olika sammanhang i frågor som rör trossamfund. har också fortlöpande kontakter med såväl tros- samfunden som andra myndigheter och olika organisationer. Regeringen gav SST i uppdrag att fördjupa dialogen med trossamfunden kring frågor som rör kvinnors och barns rättigheter. SST avser att fortsätta sina kontakter med olika trossamfund och samarbetsorgan och bistå dem i deras arbete att öka medvetenheten och sprida kunskap om det svenska samhället och de grundläggande värderingar som samhället vilar på. Statens stöd till trossamfund bidrar till att främja den religiösa mångfalden. Antalet personer som betjänas av de 37 statsbidragsberättigade samfunden uppgick vid ingången av 2003 till ca 831 500. bedriver endast i mycket begränsad omfattning en egen forskningsverksamhet. Däremot fördelar rådet bidrag till eller är beställare av kulturpolitiskt relevant forskning. Denna forskning är fortfarande svagt utvecklad, men är på väg att förstärkas, framförallt genom att fler forskare etablerar sig på området. fördelar även medel för forskning och utveckling vid ansvarsmuseerna, dvs. , med , , , Statens museer för världskultur och Stiftelsen . Den forskning som bedrivs vid dessa museer är av stor strategisk betydelse för att bygga upp ny kunskap och stärka museernas verksamhet, bl.a. när det gäller att definiera och förmedla kulturarvet. är en kunskapsorganisation och kunskapsuppbyggnaden hänger nära samman med myndighetens genomförandeuppdrag. Centrala områden är därvid bl.a. frågor som rör bevarande och tillgängliggörande av arkivmaterial, inte minst med utgångspunkt i de nya förutsättningar som användning av ny teknik innebär. medverkar även i det internationella arbetet kring dessa frågor, samt samverkar med andra myndigheter och organisationer på området. initierar och genomför forskningsverksamhet såväl inom organisationen som genom externt stöd. har samarbetat med en rad olika myndigheter och institutioner i olika forskningsprojekt. Forskningen styrs av ett forsknings- och utvecklingsprogram 20012005, som är indelat inom temaområdena kulturarvet i samhället, kulturhistorisk kunskap samt vård och konservering. Många av projekten är av långsiktig natur, bl.a. avseende digitalisering av historiska kartor, och driftsättandet av ett webbaserat system för fornminnesinformation. bedriver forskningsverksamhet i en rad olika projekt inom bl.a. dialekt-, ortnamns- och personnamnsområden. Institutet samarbetar i första hand med universitet och högskolor, och med andra institutioner, där dock samarbetet bör ytterligare utvecklas och förbättras. Resultaten av kunskapsuppbygganden har överförts till forskare, allmänheten, massmedia m.fl. i form av tryckta skrifter, vetenskapliga och populärvetenskapliga artiklar, föredrag m.m. har en särställning bland museerna genom sin omfattande forskningsverksamhet. Museet bedriver grundforskning och tillämpad forskning inom zoologi, botanik, paleontologi och geologi samt i studier av interaktionen mellan människan och naturen/miljön. Kvaliteten på forskningen kan sägas vara säkrad genom regelbunden publicering i vetenskapliga tidskrifter nationellt och internationellt samt genom kvalitetsgranskningar vid externfinansierade projekt. Museets forskare deltar i flera samarbetsprojekt med andra institutioner, och i ett internationellt perspektiv håller museet en mycket hög kvalitet på sin forskning inom alla museets representerade ämnesområden. Av de nio nationella uppdrag som regeringen fördelar medel till, har sju fått nya innehavare för perioden 20032005. Någon bedömning av resultatet låter sig ännu inte göras, men av de redovisningar som inkommit framgår att innehavarna i huvudsak följer de verksamhetsplaner som gjorts för arbetet . Föreningen har innehaft ett nationellt uppdrag inom formområdet. Genom uppdraget har föreningen verkat för att öka allmänhetens kunskap om form och design genom utställningar, föreläsningar och seminarier. Det nationella uppdraget inom området barnkulturforskning innehades av Regionteatern . Inom ramen för det nationella uppdraget har teatern haft i uppdrag att 2004/05:1 UTGIFTSOMRÅDE 17