prop · GS031d8 · 2005-01-01 00:00:00 — 2004/05:1 UTGIFTSOMRÅDE 7 Förslag till riksdagsbeslut ...................................................................................... Utgiftsområde 7 Internationellt bistånd............................................................... Politikområde 8 Internationellt utvecklingssamarbete ...................................... Avräkningar från biståndsramen.......................................................... En global dagordning............................................................................ Former för utvecklingssamarbete i den nya politiken........................ Särskilda satsningar 2005...................................................................... 3.4.5Information och i politiken för global utveckling ............................................................................. Insatser inom politikområdet............................................................... Utvecklingssamarbete genom Sida ...................................................... Nordiska Afrikainstitutets insatser ..................................................... 3.5.1.8Generalkonsulatets sektion för turkiskt-svenskt Särskilda satsningar 2004...................................................................... Insatser utanför politikområdet........................................................... Att höja de fattiga folkens levnadsnivå................................................ 2004/05:1 UTGIFTSOMRÅDE 7 Analys och slutsatser............................................................................. 3.8.58:5 Avsättning för förlustrisker vad avser garantier för finansiellt stöd och exportkreditgarantier ............................................................. 8:6 : Internationella uppdrag....................................... 2004/05:1 UTGIFTSOMRÅDE 7 Tabell 2.1 Utgiftsutveckling inom utgiftsområdet ......................................................... Tabell 2.2 Härledning av ramnivån 20052007. Tabell 2.3 Ramnivå 2005 realekonomiskt fördelad. Tabell 3.1 Biståndsram, avräkningar och biståndsanslag .............................................. Tabell 3.2 Utgiftsutveckling inom politikområdet ....................................................... Tabell 3.3 Basbudgetstöd till FN:s ekonomiska och sociala verksamhet 2001-2004 samt beräknat 2005............................................................................................... Tabell 3.4 finansiering av banker och finansieringsinstitutioner................... Tabell 3.5 Anslaget 8:1 Biståndsverksamhet. Utvecklingssamarbete genom Sida...... Tabell 3.6 Kostnader och antal insatser per verksamhetsgren...................................... Tabell 3.7 Anslagsutveckling för 8:1 Biståndsverksamhet ........................................... Tabell 3.8 Utgående reservation på anslaget 8:1 Biståndsverksamhet......................... Tabell 3.9 Bemyndigande om ekonomiska åtaganden för .............. Tabell 3.10 Bemyndigande om ekonomiska åtaganden Tabell 3.11 Bemyndigande om ekonomiska åtaganden för ............ Tabell 3.12 Härledning av anslagsnivån 20052007, för 8:1 Biståndsverksamhet...... Tabell 3.13 Anslagsutveckling för 8:2 Styrelsen för internationellt Tabell 3.14 Härledning av anslagsnivån 20052007, för 8:2 Styrelsen för Tabell 3.15 Anslagsutveckling för 8:3 ................................ Tabell 3.16 Härledning av anslagsnivån 20052007, Tabell 3.17 Anslagsutveckling för 8:4 .............................. Tabell 3.18 Härledning av anslagsnivån 20052007, Tabell 3.19 Anslagsutveckling för 8:5 Avsättning för förlustrisker vad avser garantier för finansiellt stöd och exportgarantier .............................. Tabell 3.20 Härledning av anslagsnivån 20052007, för 8:5 Avsättning för förlustrisker vad avser garantier för finansiellt stöd Tabell 3.21 Anslagsutveckling för 8:6 : Internationella uppdrag......... Tabell 3.22 Härledning av anslagsnivån 20052007, för 8:6 : Tabell 3.23 Anslagsutveckling för 8:7 internationellt Tabell 3.24 Härledning av anslagsnivån 20052007, för 8:7 internationellt utvecklingssamarbete ...... 2004/05:1 UTGIFTSOMRÅDE 7 Beslutade insatser 1989-2003 fördelat på länder (%) .............................. Beslutade insatser utveckling per land 2001-2003 (tkr) ....................... Beslutade insatser utveckling per område 2001-2003 (tkr).................. 2004/05:1 UTGIFTSOMRÅDE 7 1 Förslag till riksdagsbeslut 1.fastställer biståndsramen för internationellt utvecklingssamarbete till av vid budgeteringstillfället beräknad bruttonationalinkomst (BNI) (avsnitt 3.1), 2.bemyndigar regeringen att för ramanslaget 8:1 Biståndsverksamhet göra ekonomiska åtaganden som inklusive tidigare gjorda åtaganden medför utgifter på högst 36 efter 2005 (avsnitt 3.8.1), 3.bemyndigar regeringen att för ramanslaget 8:1 Biståndsverksamhet ställa ut garantier som inklusive tidigare ställda garantier uppgår till högst 12 (avsnitt 3.8.1), 4.bemyndigar regeringen att för ramanslaget 8:5 Avsättning för förlustrisker vad avser garantier för finansiellt stöd och exportkreditgarantier ställa ut garantier för finansiellt stöd till länder i som inklusive tidigare ställda garantier uppgår till högst (avsnitt 3.8.5), 5.för anvisar anslagen under utgiftsområde 7 Internationellt bistånd, såvitt avser anslag som står till regeringens disposition, enligt följande uppställning: 6.beslutar att för anslaget 8:6 : 7. för anvisar anslag under Internationella uppdrag skall 2005 finnas en anslagskredit på högst av anvisat anslag (avsnitt 3.8.6), utgiftsområde 7 Internationellt bistånd, såvitt avser anslag för , enligt följande uppställning: 2004/05:1 UTGIFTSOMRÅDE 7 Avsättning för förlustrisker vad avser garantier för finansiellt stöd och 1Anslag avsett för . 2004/05:1 UTGIFTSOMRÅDE 7 2 Utgiftsområde 7 Internationellt bistånd Utgiftsområde 7 Internationellt bistånd omfattar politikområde 8 Internationellt utvecklingssamarbete. Förvaltningsmyndigheter inom utgiftsområdet är (Sida), () och (FBA). Dessutom har ett ramanslag för internationella uppdrag som är klassificerade som bistånd enligt och utveckling () utvecklingskommittés (DAC) definition. föreslår regeringen ett nytt anslag 8:7 internationellt utvecklingssamarbete. Biståndsramen uppgår till , vilket motsvarar av beräknad bruttonationalinkomst (BNI) plus . I förhållande till regeringens ekonomiska vårproposition 2003/04:100 justeras biståndsramen upp med på grund av förändrad BNI- prognos. Det föreslagna beloppet för utgiftsområde 7 Internationellt bistånd uppgår till och är i förhållande till biståndsramen minskat med avräkningar och ökat med för samarbete med som inte klassificeras som utvecklingsbistånd enligt /DAC. Tabell 2.1 Utgiftsutveckling inom utgiftsområdet Politikområde Samarbete med Central- och Östeuropa2 Totalt för utgiftsområde 7 1Inklusive tilläggsbudget i samband med ekonomiska vårproposition (bet. 2003/04:FiU21) och förslag på tilläggsbudget i samband med budgetpropositionen . 2Politikområdet upphörde och ingår i politikområde 8 Internationellt utvecklingssamarbete. Prognosen 2004 avser äldre anslag. 2004/05:1 UTGIFTSOMRÅDE 7 Tabell 2.2 Härledning av ramnivån 20052007. Utgiftsområde 7 Internationellt bistånd Förändring till följd av: Överföring till/från andra 1Statsbudget enligt beslut (bet. 2003/04:FiU10). Beloppet är exklusive beslut på tilläggsbudget under innevarande år. 2Pris- och löneomräkning på anslagen 8:2, 8:3 och 8:4 finansieras från anslaget 8:1. 3Ökningen följer av ändrad prognos för BNI, samt av att biståndsramen föreslås vara av BNI och av BNI. 4Förändringar av avräkningar m.m. 5Överföring till utgiftsområde 5 med (varav enligt beslut (bet. 2003/04:FiU20). Tabell 2.3 Ramnivå 2005 realekonomiskt fördelad. Utgiftsområde 7 Internationellt bistånd Den realekonomiska fördelningen baseras på utfallet samt kända förändringar av anslagens användning. 1Med transfereringar avses inkomstöverföringar dvs. utbetalningar av bidrag från staten till exempelvis hushåll, företag eller kommuner utan att staten erhåller någon direkt motprestation. 2Med verksamhetsutgifter avses resurser som de statliga myndigheterna använder i verksamheten t.ex. utgifter för löner, hyror och inköp av varor och tjänster. 3Med investeringar avses utgifter för anskaffning av varaktiga tillgångar såsom byggnader, maskiner, immateriella tillgångar och finansiella tillgångar. 2004/05:1 UTGIFTSOMRÅDE 7 3 Politikområde 8 Internationellt Politikområde 8 Internationellt utvecklingssamarbete består av sex anslag: biståndsverksamhet, förvaltningsanslagen för Sida, och , samt anslag för avsättning för förlustrisker vad avser garantier för finansiellt stöd och exportkreditgarantier och anslaget för internationella uppdrag. föreslår regeringen ett nytt anslag 8:7 internationellt utvecklingssamarbete. Politikområdet finansieras framför allt från biståndsramen. Från biståndsramen görs avräkningar för sådana kostnader inom andra utgiftsområden vilka klassificeras som bistånd enligt /DAC:s definition. Den del av politikområdet som inte finansieras från biståndsramen är de medel för som inte klassificeras som bistånd. Biståndsramen 2005 uppgår till , vilket motsvarar av beräknad bruttonationalinkomst (BNI) plus . respektive 2007 uppgår ramen till en procent av BNI. De sammanlagda avräkningarna från biståndsramen minskar något och uppgår 2005 till . Avräkningen för kostnader för asylsökande från utvecklingsländer har minskat i jämförelse med beräkningar i budgetpropositionen . Minskningen beror på ett minskat antal asylsökande från utvecklingsländer (det år vars utfall ligger till grund för avräkningen). uppgår denna avräkning till . Från biståndsramen avräknas vidare kostnader för det svenska bidraget till den del av Europeiska unionens (EU) gemensamma bistånd som finansieras över EU:s reguljära budget. Avräkningen har beräknats genom att kostnaderna för biståndet på den totala EU- budgeten multipliceras med andel av medlemsavgiften. Det slutliga beloppet för avräkningen i kronor är avhängigt valutakursen. uppgår avräkningen till , vilket är en minskning i jämförelse med beräkningar i budgetpropositionen . Avräkningen för administrativa kostnader m.m. består främst av administration av utvecklingssamarbetet samt den del av bidrag till () som utbetalas från andra utgiftsområden och som klassificeras som bistånd. Avräkningen uppgår till prisläge. Avräkningen är därmed delvis beroende av valutakurser och konsumentprisindex. 2004/05:1 UTGIFTSOMRÅDE 7 Tabell 3.1 Biståndsram, avräkningar och biståndsanslag Biståndsdelen av politikområde 8 Internationellt Biståndsram i % av beräknad BNI 1Beräkningsmässigt ligger biståndsramen på av BNI enligt nu gällande prognos för BNI. TB1 då avräkningen för flyktingar ökat med . 3Biståndsdelen av Internationellt utvecklingssamarbete består av 8:1 Biståndsverksamhet (exkl. samarbete med ), 8:2 (exkl. samarbete med ), 8:3 , 8:4 , 8:6 : Internationella uppdrag och 8:7 internationellt utvecklingssamarbete. av beräknad BNI plus . av beräknad BNI plus . Tabell 3.2 Utgiftsutveckling inom politikområdet Anslag inom utgiftsområde 7 (Sida)2 8:5 Avsättning för förlustrisker vad avser garantier för finansiellt stöd och exportkreditgarantier3 8:6 : Internationella uppdrag4 9:1 Samarbete med Central- och Östeuropa5 Totalt för utgiftsområde 7 1För 2005 avser 21 131 494 tkr bistånd i enlighet med /DAC:s definition och 600 700 tkr avser inte bistånd i enlighet med /DAC:s definition. 2För 2006 avser 543 970 tkr bistånd i enlighet med /DAC:s definition och 46 000 tkr avser inte bistånd i enlighet med /DAC:s definition. 3Anslaget 8:5 benämndes 9:2. 4Anslag avsett för . Används för uppdrag i överensstämmelse med /DAC:s definition av bistånd. 5Anslaget 9:1 är ett äldre anslag. antog propositionen Gemensamt ansvar politik för global utveckling (prop. 2002/03:122, bet. 2003/04:UU3, rskr. 2003/04:112). I beslutet anges dels ett mål för politiken för global utveckling, som gäller alla politikområden, dels ett mål för internationellt utvecklingssamarbete. Målet för alla politikområden är att bidra till en rättvis och hållbar global utveckling. Målet för politikområde 8 Internationellt utvecklingssamarbete är att bidra till att skapa förutsättningar för fattiga människor att förbättra sina levnadsvillkor. Det innebär en koncentration på målet om fattigdomsbekämpning. Den breda fattigdomsdefinitionen sätter bristen på makt, möjligheter och säkerhet i fokus. Fattiga kvinnor, män, flickor och pojkar lyfts fram som aktiva subjekt, inte som passiva objekt. Två perspektiv ska vara vägledande vid prioriteringar och utformning av politiken: ett rättighetsperspektiv och de fattigas perspektiv på utveckling. Det innebär att människors rättigheter ska utgöra grund för de åtgärder som vidtas för en rättvis och hållbar utveckling. Det innebär också att fattiga kvinnors, mäns och barns behov, intressen och förutsättningar ska vara utgångspunkt i strävandena mot en rättvis och hållbar utveckling. Ett antal huvuddrag ska genomsyra politiken, både vad gäller åtgärder och stöd i enskilda länder och den politik som förs på global nivå. De grundläggande värdena är demokrati och god samhällsstyrning, respekt för mänskliga rättigheter och jämställdhet mellan kvinnor och män. Hållbar utveckling omfattar hållbart utnyttjande av naturresurserna och omsorg om miljön, ekonomisk tillväxt samt social utveckling och trygghet. Politiken ska därutöver inriktas på två områden där nya krav ställs på helhetssyn och samverkan. Det gäller dels konflikthantering och säkerhet, dels globala gemensamma nyttigheter. Den svenska politiken ska bidra till uppfyllandet av FN:s Millenniedeklaration och millennieutvecklingsmålen. ska fortsätta att bedriva ett effektivt utvecklingssamarbete med tyngdpunkt på de fattigaste länderna. står fast vid den 2004/05:1 UTGIFTSOMRÅDE 7 internationellt formulerade ambitionen att av givarländernas BNI ska gå till de minst utvecklade länderna (MUL). gick av BNI till MUL. Många globala ödesfrågor kan inte hanteras med traditionella politiska medel eller inom nationsgränser. Kampen mot världsfattigdomen, förvaltningen av våra naturresurser, brott mot mänskliga rättigheter, främjande av fred och säkerhet samt spridningen av smittsamma sjukdomar är exempel på frågor av sådan omfattning att de kräver en global ansats. Världen blir alltmer integrerad och länder alltmer ömsesidigt beroende. Därför ligger det i såväl fattiga som rika länders intresse att globala och regionala ödesfrågor, liksom nationella utvecklingsfrågor, hanteras på ett bättre sätt. Större ansvarstagande och nya samarbetsformer krävs av flera olika aktörer. finns en dagordning för internationell utveckling som överenskommits mellan världens länder. Den bygger på samlade erfarenheter från internationella konferenser som behandlade fattigdomsbekämpning och andra frågor som rör global utveckling. Dagordningen representeras främst av FN:s Millenniedeklaration som antogs och de konkreta målsättningar som hämtas därifrån: de s.k. millennieutvecklingsmålen. Utvecklingsdagordningen från () ministerkonferens i , resultaten från den internationella konferensen om finansiering för utveckling i och om hållbar utveckling i , bidrar också till ett gemensamt ramverk för global hållbar utveckling. Dessutom har en internationell konferens om förenkling och harmonisering av biståndsprocedurer i varit pådrivande för förändringar inom utvecklingssamarbetet. En ny helhetssyn på utveckling har vuxit fram. Utvecklingsländerna själva har huvudansvaret för att nå millennieutvecklingsmålen nationellt. De har åtagit sig att skapa gynn- 2004/05:1 UTGIFTSOMRÅDE 7 samma villkor för utveckling inklusive god samhällsstyrning, sund makroekonomisk politik och bekämpning av korruption. För att nå avgörande resultat krävs stora förändringar även i de rika ländernas politik förändringar som kan betyda mer för utvecklingsländerna än biståndsvolymen, som också den måste öka. De rika länderna har åtagit sig att öka effektiviteten i och volymen på utvecklingssamarbetet och att främja andra resursflöden genom bl.a. investeringar och handel, skuldhantering och en förändrad jordbrukspolitik. Målet är att minska och utrota fattigdomen i världen. anordnades det s.k. Millennietoppmötet vid i . Under mötet kom världens stats- och regeringschefer överens om en Millenniedeklaration som sedan antogs av . Millenniedeklarationen slår fast att global utveckling kräver helhetssyn. Insatser för bl.a. fred, säkerhet, fattigdomsbekämpning, hälsa, miljö, mänskliga rättigheter och demokrati hör ihop. Millenniedeklarationen kan ses som ett ramverk och en utgångspunkt för arbetet med global utveckling. Ur Millenniedeklarationen har de s.k. millennieutvecklingsmålen formulerats. Millennieutvecklingsmålen utgörs av åtta mål, 18 delmål och indikatorer. Målen handlar om globala utvecklingsfrågor som fattigdomsutrotning, utbildning, jämställdhet, barnadödlighet, mödrahälsa, hiv/aids, hållbar utveckling/miljö samt en förstärkning av partnerskapet mellan rika och fattiga länder. Ett delmål är att halvera andelen människor som lever i extrem fattigdom. Millennieutvecklingsmålen har stor betydelse för det internationella utvecklingssamarbetet och för den internationella uppföljningen av de åtaganden som gjorts av och andra länder. De kan relateras till flertalet svenska politikområden. Ett av millennieutvecklingsmålen är direkt riktat till rika länder, nämligen det som slår fast att det globala partnerskapet för utveckling ska stärkas. Det innebär bl.a. att biståndsvolymen ska ökas, att de fattiga ländernas marknadstillträde ska förbättras och att en hållbar skuldsituation ska uppnås för fattiga länder. Om millennieutvecklingsmålen ska nås krävs att både rika och fattiga länder uppfyller sina åtaganden. Stora ansträngningar kommer att krävas av regeringar, organisationer och näringsliv. Den samlade politiska viljan hos världens länder att prioritera global utveckling framför andra mer kortsiktiga nationella intressen är avgörande. En större avstämning avseende millennieutvecklingsmålen är planerad i anslutning till FN:s generalförsamlings öppnande i i form av ett möte på stats- och regeringschefsnivå. Även uppföljningen av Millenniedeklarationen och överenskommelser från andra stora FN- konferenser kommer att diskuteras. FN tar, med aktivt deltagande från bl.a. , fram ett underlag inför konferensen. Redan nu är en viktig rekommendation att biståndet åtminstone måste fördubblas som åtgärder måste vidtas inom många politikområden. En annan är att kopplingen mellan de nationella fattigdomsstrategierna (Poverty Reduction Strategies, PRS) och millennieutvecklingsmålen ska vara tydligare. inledde regeringen ett särskilt arbete om millennieutvecklingsmålen. Arbetet, i vilket () samt ett stort antal organisationer, institut och företag deltar, fortsätter under 20042005 under namnet Världens chans. Syftet är att bidra till att millennieutvecklingsmålen nås. Resurser mobiliseras både externt och internt. Regeringen arbetar för att likartad verksamhet ska genomföras i andra länder både rika och fattiga för att stärka den globala opinionen för uppnåendet av millennieutvecklingsmålen. De rika ländernas åtaganden finns framför allt i millennieutvecklingsmål åtta om det globala partnerskapet. En svensk millenniemålsrapport har presenterats. Regeringen har dessutom varit pådrivande för att EU, som ett bidrag till uppföljning inom FN, ska presentera en rapport som avser hela EU. gjorde en större informationskampanj om millennieutvecklingsmålen /04 tillsammans med 68 aktörer i det civila samhället. Kampanjen nådde ca 1,2 miljoner svenskar. har kopplingarna mellan hållbar utveckling, respekt för mänskliga rättigheter samt fred och säkerhet blivit alltmer tydliga och accepterade. våld eller hot om våld är en grundläggande förutsättning för fattigdomsbekämpning och för att nå millennieutvecklingsmålen och, i ett vidare perspektiv, hållbar ekonomisk, social och politisk utveckling. Väpnad konflikt utgör ett av de allvarligaste hindren för utveckling i många fattiga länder. Därför är förebyggande av väpnade konflikter, däribland främjande av mänskliga rättigheter och konflikthantering, viktiga delar i utvecklingssamarbetet. Världstoppmötet om hållbar utveckling i följs upp genom arbetet i FN:s kommission för hållbar utveckling (CSD). CSD är ett viktigt verktyg för att genomföra Johannesburgplanen i partnerskap mellan länder i nord och syd samt genom enskilda organisationer och näringslivet. Miljöhänsyn och skydd av naturresursbaser är i det längre perspektivet en nödvändig förutsättning för tillväxt och välfärd. Det internationella ekonomiska samarbetet spelar en central roll för att nå millennieutvecklingsmålen. De internationella finansiella institutionerna bidrar genom insatser för bl.a. förbättrad ekonomisk och finansiell stabilitet och ökad handel till högre global tillväxt. Det står klart att mer behöver göras för att öka utvecklingsländernas export- och importmöjligheter och därmed förutsättningar för ekonomisk tillväxt och beständig fattigdomsminskning inom ramen för hållbar utveckling. De fattigaste länderna behöver stärka sin produktionskapacitet, förbättra sin kunskap om exportmarknaderna och bygga upp institutioner som är nödvändiga för ett fungerande handelsutbyte. Biståndsinsatser på detta område är därför viktiga. Även om biståndet är en viktig katalysator är villkoren för t.ex. handel och jordbruk ännu viktigare för utvecklingen. Då EU:s medlemsländer tillsammans står för mer än hälften av världens utvecklingsbistånd och då EU dessutom är den främsta handelspartnern för många utvecklingsländer är EU en viktig kraft för en rättvis och hållbar utveckling i världen. EU:s bidrag till den internationella konferensen i var avgörande för det positiva resultatet. Inom EU utförs en aktiv uppföljning av åtagandena i . De senaste prognoserna pekar på att EU kommer att nå upp till en högre andel av BNI för utvecklingssamarbete än de som EU utfäst sig att uppnå 2006. 2004/05:1 UTGIFTSOMRÅDE 7 Bredden på EU-samarbetet och EU:s många instrument på utrikesområdet möjliggör en gemensam kraftsamling på många områden i syfte att främja global utveckling. EU utgör således både en arena och ett medel för att nå de globala utvecklingsmålen. Den nya dagordningen tar sig tydligt uttryck i vårt gemensamma arbete i EU. EU är en viktig arena även för en samstämmig politik och i EU ägnas allt mer intresse och kraft åt bättre samstämmighet. Särskilt uppmärksammade politikområden i sammanhanget är utvecklingssamarbete, säkerhet, mänskliga rättigheter och demokrati, migration, utrikeshandel, jordbruk, fiske och miljö. Det nya och förhandlingarna om den nya långtidsbudgeten (finansiella perspektivet) är av stor betydelse för EU:s framtida utvecklingssamarbete både vad gäller effektiviteten i utvecklingssamarbetet och dess ställning i förhållande till andra åtaganden inom politikområden som handels-, utrikes- och säkerhetspolitik. Som en uppföljning av världstoppmötet i om hållbar utveckling är aktiv i arbetet med och Lissabonprocessen i syfte att öka samstämmigheten i dem. har en lång tradition av utbyte inom de områden som berörs av strategin för hållbar utveckling. långa tradition av stöd till att utveckla och ta i bruk metoder, vacciner och andra medel för att förebygga, verksamt behandla och förhindra spridningen av smittsamma sjukdomar som företrädesvis drabbar fattiga människor är grundmurad. Samarbetet på det här området vidgas med många viktiga aktörer såväl i som inom internationella organisationer. Regeringen prioriterar arbetet med FN:s decennium för utbildning för hållbar utveckling 20052014 och Fast Track Initiative (FTI) inom ramen för det globala partnerskapet Utbildning för alla (Education for All, EFA). delar ordförandeskapet i EFA-FTI 20042005, först med Förenta Stater () och sedan med .