prop · GT0329 · 2005-10-18 00:00:00 — Regeringens proposition 2005/06:29 Utvidgad användning av DNA-tekniken inom Regeringen överlämnar denna proposition till . I propositionen föreslås att nya bestämmelser införs i 28 kap. rättegångs- balken vilka gör det möjligt att dels regelmässigt ta DNA-prov på den som skäligen kan misstänkas för brott på vilket fängelse kan följa, dels ta DNA-prov på annan än den som skäligen kan misstänkas för brott, om det finns synnerlig anledning att anta att det är av betydelse för utred- ningen av ett brott som kan leda till fängelse. Det föreslås även att förut- sättningarna för att registrera DNA-profiler i enligt polis- datalagen (1998:622) utvidgas så att alla som dömts till annan påföljd än böter får registreras, liksom att personer som är skäligen misstänkta för brott på vilket fängelse kan följa får registreras i ett separat register be- nämnt utredningsregistret. I propositionen föreslås också att den övergångstid under vilken regis- ter i polisens verksamhet får föras med stöd av Datainspektionens till- stånd förlängs till utgången av . Lagändringarna föreslås träda i kraft . Förslag till riksdagsbeslut.................................................................. Förslag till lag om ändring i Förslag till lag om ändring i polisdatalagen (1998:622) Ärendet ...............................................................och dess beredning DNA-tekniken ......................................inom brottsbekämpningen 4.2Hur DNA-tekniken inom brottsbekämpningen används Vad är DNA? Vad är det i DNA som analyseras? Den vanligaste analysmetoden (PCR) Resultatet av DNA - analyser 4.3Rättsregler av betydelse för användningen av DNA-teknik i brottsbekämpande verksamhet................... Polisdatalagen (1998:622) .............................. R (92) 1 om användningen av DNA-analys inom ramen för det straffrättsliga systemet ............. Förutsättningarna för att ta DNA-prov ............................. Förutsättningarna för registrering m.m............................. Gallring av DNA-profilen................................................. DNA-provet skall förstöras............................................... Register som förs med stöd av övergångsbestämmelserna ............. Polisens olika register ....................................................... Tiden i övergångsbestämmelserna flyttas fram ................ Ikraftträdande och övergångsbestämmelser .................................... Förslag ..................till lag om ändring i Förslag ...till lag om ändring i polisdatalagen (1998:622) Bilaga 2 Förteckning ......................................över remissinstanserna Bilaga 3 Lagförslag ..................................i utkastet till lagrådsremiss Utdrag ur protokoll .....vid regeringssammanträde 1 Förslag till riksdagsbeslut Regeringen föreslår att antar regeringens förslag till 1.lag om ändring i , 2.lag om ändring i polisdatalagen (1998:622). Regeringen har följande förslag till lagtext. 2.1Förslag till lag om ändring i Härigenom föreskrivs i fråga om dels att 28 kap. 12 och 13 §§ skall ha följande lydelse, dels att det skall införas två nya paragrafer, 28 kap. 12 a och 12 b §§, av följande lydelse. Den som skäligen kan misstän- Den som skäligen kan misstän- kas för ett brott på vilket fängelse kas för ett brott på vilket fängelse kan följa, får kroppsbesiktigas för kan följa, får kroppsbesiktigas för ändamål som anges i 11 §. ändamål som anges i 11 § eller enligt bestämmelserna i 12 a §. den omfattning och för det ända- mål som anges i 12 b § får också en annan person kroppsbesiktigas. Med kroppsbesiktning avses undersökning av människokroppens yttre och inre samt tagande av prov från människokroppen och undersökning av sådana prov. En kroppsbesiktning får inte utföras så att den under- sökte riskerar framtida ohälsa eller skada. Den som skall kroppsbesiktigas får hållas kvar för ändamålet eller, om det finns synnerliga skäl, . Kroppsbesiktning genom tag- ande av salivprov får ske på den som skäligen kan misstänkas för ett brott på vilket fängelse kan följa, om syftet är att göra en DNA-analys av provet och regist- rera uppgifter om resultatet av analysen i det DNA-register eller det utredningsregister som förs enligt polisdatalagen (1998:622). Kroppsbesiktning genom tag- ande av salivprov får ske på annan än den som skäligen kan misstän- kas för ett brott, om 1. syftet är att genom en DNA- 1 Senaste lydelse 1993:1408. Kroppsvisitation eller kroppsbe- siktning av en kvinna får inte verkställas eller bevittnas av någon annan än en kvinna, läkare eller legitimerad sjuksköterska. Kropps- visitation som enbart innebär att föremål som en kvinna har med sig undersöks och kroppsbesikt- ning som enbart innebär att blod- prov, alkoholutandningsprov eller salivprov för DNA-analys tas får dock verkställas och bevittnas av en man. analys av provet underlätta iden- Prop. 2005/06:29 tifiering vid utredning av ett brott på vilket fängelse kan följa, och 2. det finns synnerlig anledning att anta att det är av betydelse för utredningen av brottet. Analysresultatet får inte jämfö- ras med de uppgifter som finns registrerade i register som förs enligt polisdatalagen (1998:622) eller i övrigt användas för annat ändamål än det för vilket provet har tagits. Första stycket gäller inte den som är . Beträffande kroppsvisitation och kroppsbesiktning skall i tillämpliga delar gälla vad i 3 a, 4, 8 och 9 §§ är föreskrivet om husrannsakan. Är fara i dröjsmål, får kroppsvisitation och kroppsbesiktning beslutas av polisman. Förrättning, som är av mera väsentlig omfattning, skall verkställas in- omhus och i avskilt rum. Verkställs den av någon annan än en läkare, skall såvitt möjligt ett av förrättningsmannen anmodat trovärdigt vittne närvara. Blodprov får inte tas av någon annan än en läkare eller en legi- timerad sjuksköterska. Annan mera ingående undersökning får utföras endast av läkare. Kroppsvisitation eller kroppsbe- siktning av en kvinna får inte verkställas eller bevittnas av någon annan än en kvinna, läkare eller legitimerad sjuksköterska. Kropps- visitation som enbart innebär att föremål som en kvinna har med sig undersöks och kroppsbesikt- ning som enbart innebär att blod- prov eller alkoholutandningsprov tas får dock verkställas och bevitt- nas av en man. Denna lag träder i kraft . 2 Senaste lydelse 1995:491. Förslag till lag om ändring i polisdatalagen Härigenom föreskrivs i fråga om polisdatalagen (1998:622) dels att 22, 23, 26, 27 och 28 §§ samt rubriken närmast före 28 § skall ha följande lydelse, dels att punkten 2 i ikraftträdande- och övergångsbestämmelserna skall ha följande lydelse, dels att det skall införas två nya paragrafer, 24 a § och 27 a §, samt närmast före 24 a § en ny rubrik av följande lydelse. Uppgifter om resultat av DNA- Uppgifter om resultat av DNA- analyser får behandlas endast för analyser får behandlas endast för att underlätta identifiering av per- att underlätta identifiering av per- soner i samband med utredning av soner i samband med utredning av register (DNA-register och spår- register (DNA-register, utrednings- register) i enlighet med 2327 §§ register och spårregister) i enlighet över de uppgifter som behandlas. med 2327 §§ över de uppgifter Sådana uppgifter som avses i första stycket får även behandlas i förun- dersökningar och särskilda undersökningar. Ett DNA-register får innehålla uppgifter om resultatet av DNA- analyser som har gjorts under ut- redning av ett brott och som avser personer som har dömts för 1. ett sådant brott mot en per- sons liv eller hälsa, personliga integritet eller säkerhet som avses i 3, 4, 6, 8, 12 eller 17 kap. brotts- balken, om brottet kan leda till fängelse , 2. ett allmänfarligt brott som avses i 13 kap. , om brottet kan leda till fängelse eller 3. försök, förberedelse, stämp- ling, anstiftan eller medhjälp till ett sådant brott som avses i 1 eller 2. Ett DNA-register får innehålla uppgifter om resultatet av DNA- analyser som har gjorts med stöd av bestämmelserna i 28 kap. rätte- gångsbalken och som avser perso- ner som 1. genom lagakraftvunnen dom har dömts till annan påföljd än böter, eller 2. har godkänt ett strafföreläg- gande som avser villkorlig dom. Ett utredningsregister får inne- hålla uppgifter om resultatet av DNA-analyser som har gjorts med stöd av bestämmelserna i 28 kap. och som avser personer som är skäligen miss- tänkta för ett brott på vilket fäng- else kan följa. Vad som anges i 24 § gäller också vid registrering i utrednings- registret. Uppgifter i spårregister får en- dast jämföras med analysresultat 1.som inte kan hänföras till en identifierbar person, 3.som kan hänföras till en per- son som är misstänkt för brott. Uppgifter i spårregister får en- dast jämföras med analysresultat 1.som inte kan hänföras till en identifierbar person, 2.som finns i , 3.som kan hänföras till en per- son som är skäligen misstänkt för brott. Uppgifter i skall gallras senast när uppgifterna om den registrerade skall gallras ur belastningsregistret enligt lagen (1998:620) om belastningsregister. Uppgifter i utredningsregistret skall gallras senast när uppgifterna om den registrerade får föras in i eller när förunder- sökning eller åtal läggs ned, åtal ogillas, åtal bifalls men påföljden bestäms till enbart böter eller när den registrerade godkänt ett strafföreläggande som avser enbart böter. Uppgifter i spårregister skall gallras senast efter registreringen. Ett prov för DNA-analys som har tagits med stöd av bestämmel- serna i 28 kap. 1212 b §§ rätte- gångsbalken skall förstöras senast efter det att provet togs. Om uppgifterna i utrednings- registret skall gallras vid en tidi- även det prov som avser den regi- Om provet har tagits från någon som inte är skäligen misstänkt för brott, skall provet förstöras så snart målet eller ärendet slutligt Prover från personer som inte är Användningen av prover för Om det i samband med utred- ningen av ett brott har tagits ett prov för DNA-analys från någon som inte är misstänkt för brottet får provet inte användas för något annat ändamål än det för vilket det togs. Ett sådant prov får inte hel- ler sparas efter det att målet slut- ligt har avgjorts. För de personregister som den förs med Datain- spektionens tillstånd gäller be- stämmelserna i datalagen (1973:289) till och med den För ett sådant register skall dock 68 §§ gälla från ikraftträdandet. Om det i samband med utred- ningen av ett brott har tagits ett prov för DNA-analys, får provet inte användas för något annat än- damål än det för vilket det togs. 2.1 För de personregister som förs med Datainspektionens tillstånd gäller bestämmelserna i datalagen (1973:289) till och med den För ett sådant register skall dock 68 §§ gälla från ikraftträdandet. 1.Denna lag träder i kraft . 2.Äldre bestämmelser i 23 § gäller fortfarande om provet för DNA- analys har tagits före ikraftträdandet eller om den dom som ger stöd för att registrera resultatet av en DNA-analys i har meddelats före ikraftträdandet. 1 Senaste lydelse 2003:874. Ärendet och dess beredning Polisdatalagen (1998:622) innehåller bestämmelser om behandling av personuppgifter hos polisen. Den bygger på personuppgiftslagen (1998:204) och innehåller bara de särregler som har ansetts nödvändiga i polisens verksamhet. I lagen finns bl.a. bestämmelser om registrering av resultat av DNA-analyser i ett särskilt DNA-register. tillkallades en särskild utredare med uppdrag att följa genomförandet av den nya polisregisterlagstiftningen och påtala eventuella brister särskilt från integritetssynpunkt (dir.1999:99). Utred- ningen, som antog namnet , överlämnade sedermera betänkandet Behandling av personuppgifter i polisens verksamhet (SOU 2001:92). Arbetet inom är nu inriktat på att på grund av förslag ta fram förslag till en ny polisdatalag. fick en utredare i uppdrag att biträda Justitiedeparte- mentet med en översyn av DNA-teknikens användning inom brottsbe- kämpningen (dnr Ju2003/9454/P). Uppdraget redovisades genom promemorian Genetiska fingeravtryck (Ds 2004:35). Promemori- ans författningsförslag finns i bilaga 1. Promemorian har remissbehand- lats. En förteckning över remissinstanserna finns i bilaga 2. En re- missammanställning finns tillgänglig i (dnr Ju2004/5416/PO). I avvaktan på att regeringen tar slutlig ställning till polisdatautredning- ens förslag till en ny polisdatalag lägger regeringen i denna lagrådsremiss fram förslag till vissa ändringar i och i polisdatalagen som rör användandet av DNA-tekniken inom brottsbekämpningen. I lagrådsremissen lägger regeringen också fram förslag till en ändring i övergångsbestämmelserna till polisdatalagen. Förslaget innebär att poli- sen ges möjlighet att fortsätta föra vissa register, som förs med till- stånd från Datainspektionen, till utgången av . , , torium, Datainspektionen, , , , , och har beretts tillfälle att lämna synpunkter på ett utkast till lagrådsremiss, som förutom ändringar i och polisdatalagen även innehöll förslag till en ny lag om tagande av DNA-prov i vissa fall. Efter beak- tande av synpunkterna på sistnämnda förslag har regeringen valt att inte gå fram med förslaget i den delen. Lagförslaget i utkastet till lagråds- remiss avseende ändrad tid för övergångsbestämmelserna till polisdata- lagen finns i bilaga 3. Regeringen beslutade att inhämta Lagrådets yttrande över de lagförslag som finns i bilaga 4. Lagrådets yttrande finns i bilaga 5. Lagrådet har föreslagit att förutsättningarna i 28 kap. 12 b § rättegångs- balken för att ta DNA-prov på annan än den som är skäligen misstänkt för brott bör utformas så att enhetlighet uppnås i förhållande till vad som gäller för kroppsvisitation och husrannsakan (se avsnitt 4.4). Vidare har Lagrådet föreslagit att 27 a § polisdatalagen ges en något annan lydelse än i regeringens förslag i lagrådsremissen (se avsnitt 4.8). Lagrådet har Prop. 2005/06:29 även förordat att det införs övergångsbestämmelser till ändringarna i po- lisdatalagen (se avsnitt 7). Regeringen har följt Lagrådets förslag i dessa delar. Vidare har Lagrådet ansett att frågan om verkan av enskilds sam- tycke till tagande av prov för DNA-analys bör tas upp till principiellt övervägande. Regeringen behandlar Lagrådets synpunkter i denna fråga i avsnitt 4.4. I förhållande till lagrådsremissen har det även gjorts vissa redaktionella ändringar. 4 DNA-tekniken inom brottsbekämpningen I polisdatalagen (1998:622) finns bl.a. bestämmelser som ger polisen möjligheter att föra två olika register som innehåller uppgifter från DNA- analys. Det ena, , innehåller uppgifter om resultatet av DNA-analyser av prov, tagna under brottsutredningar, från personer som har dömts för vissa grova brott. Det andra, spårregistret, innehåller upp- gifter om DNA-analyser av spår som har gjorts under brottsutredningar och som inte kan hänföras till en känd person. Möjligheterna att ta DNA-prov mot en persons vilja regleras inom ra- men för bestämmelserna om kroppsbesiktning i 28 kap. 12 § rättegångs- balken. Det innebär att DNA-prov får tas av den som är skäligen miss- tänkt för brott på vilket fängelse kan följa om det behövs för att utröna omständigheter som kan vara av betydelse för utredningen om brottet. Med samtycke från berörd person tas DNA-prov även från målsägande och andra. 4.2Hur DNA-tekniken inom brottsbekämpningen an- vänds 4.2.1Vad är DNA? DNA (deoxyribo nucleic acid) är den kemiska benämningen på vår arvsmassa, bäraren av våra gener. DNA finns i alla cellkärnor i kroppen samt i mitokondrierna, dvs. de cellorganeller som sköter cellers energi- försörjning. Hälften av en persons kärnbärande DNA ärvs från respektive förälder. DNA-molekylen består av två sammanbundna strängar som är uppbyggda av fosfat och socker samt de fyra olika baserna adenin (A), tymin (T), cytocin (C) och guanin (G). På fackspråk kallas dessa baser för nukleotider eller kvävebaser. De två strängarna vrider sig om var- andra, därav uttrycket DNA-spiral eller DNA-helix. De två strängarna är varandras komplement eftersom ett A i den ena strängen alltid motsvaras av ett T i den andra och ett C i den ena av ett G i den andra. Arvsmassan består av ungefär 3 miljarder sådana baspar. Det är, mycket förenklat uttryckt, kombinationen av basernas ordningsföljd längs DNA-molekylen som bestämmer en individs egenskaper. Vad är det i DNA som analyseras? Inom den vetenskapliga forskningen är man på god väg att i detalj analy- sera hela DNA-molekylen. är basernas ordningsföljd känd men inte alla funktioner. Vid en kriminalteknisk DNA-analys undersöks inte mer än cirka en miljondel av arvsmassan. Undersökningen är inriktad på de områden som varierar mycket mellan olika individer. De delar av DNA- molekylen som analyseras som standardmetod på de allra flesta kriminaltekniska DNA-laboratorier kallas STR-områden (short tandem repeats). Dessa områden har så vitt man känner till ingenting att göra med en persons synliga egenskaper, såsom utseendet, eller karaktärs- egenskaper. STR-områdena består av sekvenser om 25 baser som upprepas ett flertal gånger. Variationen mellan individer är skillnaderna i antalet upp- repningar, som mäts vid analysen. Detta ses som längdskillnader. Efter- som alla har DNA från båda föräldrarna så har alla dubbel uppsättning av vart och ett av dessa områden. Vid den kriminaltekniska DNA-analysen sker rutinmässigt en analys av tio olika STR-områden. Könsbestämning utförs med att dessa tio områden analyseras. 4.2.3Den vanligaste analysmetoden (PCR) En DNA-analys av ett tillvarataget biologiskt spår sker i flera steg: ut- och rening av DNA, mängdbestämning, kopiering samt separa- tion och utläsning. Först extraheras proverna. Detta innebär att spåret löses upp, DNA:t utvinns från cellkärnorna och eventuella föroreningar tvättas bort. Ett flertal olika metoder kan användas beroende på exempel- vis spårtyp och spårets renhet eller kvalitet. I nästa steg mängdbestäms DNA-innehållet i provet. Detta sker eftersom den mängd DNA som kan analyseras vid en typbestämning är begränsad. För lite DNA ger inga el- ler för dåliga resultat, medan en alltför stor mängd DNA kan medföra att analysen slår i taket och att resultatet inte blir tillförlitligt. Ungefär 100 cellers DNA används vid analysen. Om det undersökta spåret inte uppvi- sar denna mängd, finns det inte tillräckligt med DNA för att göra en typ- bestämning. Själva DNA-typbestämningen bygger på en kopieringsmetod, PCR (polymerase chain reaction). Metoden innebär att valda delar av arvs- massan, i detta fall de tio STR-områdena och området för könsbestäm- ning, som kallas amelogenin, kopieras. Kopieringen genomförs 28 gånger (cykler). För varje cykel fördubblas antalet DNA-molekyler i de valda delarna. Slutresultatet blir miljoner kopior av STR-områdena och amelogenin. PCR-metoden efterliknar kroppens egen DNA-process vid en celldelning. Noggrannheten vid denna kopieringsprocess är total, vilket är nödvändigt för att den nya cellen skall kunna fungera. Det är detta som gör DNA-analysen så användbar för kriminaltekniska syften. Efter kopieringsförfarandet separeras de olika DNA-fragmenten åt storleksmässigt. Resultatet av denna separation kan sedan utläsas med hjälp av ett kvalificerat datorstöd. Typbestämning ger en DNA-profil Typbestämningen av ett antal STR-områden presenteras som en siffer- kombination, en DNA-profil. En DNA-profil kan binda en person till ett visst spår (ibland används därför uttrycket genetiskt fingeravtryck). Förutsättningarna är att spåret är av god kvalitet och att smuts eller annat inte har stört själva analysen. Om resultatet inte har gett en fullständig DNA-profil (delprofil), kan det i bästa fall förbättras efter ytterligare re- ningsförfarande och omanalys av provet. En ofullständig DNA-profil har ett mindre starkt bevisvärde vid överensstämmelse. Slutsatser vid typbestämning av DNA i biologiska spår DNA-profiler som har erhållits från analyserade spår jämförs med profi- ler från prover från målsägande, misstänkta eller andra involverade per- soner. Om en persons DNA skiljer sig från spårets DNA, är den personen utesluten som källa till spåret. Om en persons DNA-profil överensstäm- mer med DNA-profilen från ett spår, kan personen ha avsatt spåret. En statistisk beräkning grundad på en databas för svensk normalbefolk- ning, vilken omfattar 350 personer, besvarar frågan om hur vanligt fö- rekommande den aktuella DNA-profilen är. Databasens storlek räcker för att få fram en säker frekvens. Den beräknade frekvensen för spårets DNA-profil anger risken för en slumpmässig överensstämmelse med en annan obesläktad person, vem som helst. Finns det en överensstämmelse, gör man en beräkning av hur vanlig den erhållna typkombinationen för spåret är i en svensk normalbefolkning. Nära släktingar och DNA-profiler Sannolikheten för att nära släktingar skall uppvisa samma DNA-profil är större än sannolikheten för att icke besläktade individer har samma DNA-profil. Detta innebär att man alltid måste beakta möjligheten av att en nära släkting kan ha avsatt spåret. Med uttrycket nära släkting menas allmänt föräldrar, barn, helsyskon, halvsyskon, mor- och farförälder, kusin, far- och morbror samt syskonbarn. Sannolikheten för att två per- soner har samma DNA-profil är störst när det gäller helsyskon. Enäggs- tvillingar har alltid identiska DNA-profiler. I praktiken är det enbart hel- syskon, föräldrar och barn som kan uppvisa identiska DNA-profiler. När man analyserar tio STR-områden, minskar dock risken för överensstämmelse mellan två personer till att i realiteten bli försumbar. Om DNA-resultatet ger en ofullständig DNA-profil, ökar dock risken. I så fall, eller om det ändå råder tvekan om från vem av flera släktingar som ett spår kan härröra, bör också dessa personers blod eller saliv ana- lyseras. Om nära släktingar visar sig ha mycket snarlika DNA-profiler, kan ytterligare upp till fem STR-områden analyseras. Därmed kan man säkert avgöra vem spåret härrör från. DNA från mer än en person I vissa fall kan ett spår innehålla DNA från mer än en person, en s.k. Ett enkelt exempel på en blandbild är då en cigarett har rökts av två personer. Vid analys anträffas då DNA från dessa två perso- Utvärderingen av blandbilder är av flera skäl betydligt mer kompli- cerad än den för rena DNA-profiler från en enda person. utvärderingen beroende av i vilka proportioner var och en har avsatt sitt Dessutom ökar risken för slumpmässig överensstämmelse och frekvensberäkningen ger ett lägre värde och därmed även en sämre slut- I vissa fall är blandbilden så komplex att den inte kan utvärderas för någon jämförelse mot person. 4.3 Rättsregler av betydelse för användningen av DNA- teknik i brottsbekämpande verksamhet Grundläggande bestämmelser om en persons rättigheter finns i regerings- formen och i den europeiska konventionen av om skydd för de mänskliga rättigheterna och de grundläggande friheterna (). Tagande av DNA-prov i bevissyfte omfattas av bestämmelserna om kroppsbesiktning i 28 kap. . Polis- datalagen reglerar frågor kring register med uppgifter om DNA-analyser i brottmål. Vidare har åtagit sig att följa rekommendation No. R (92) 1 om användningen av DNA-analys inom det straffrättsliga systemet. I 2 kap. regeringsformen finns bestämmelser om grundläggande fri- och rättigheter. I 6 § anges att varje medborgare gentemot det allmänna är skyddad mot påtvingat kroppsligt ingrepp även i annat fall än som avses i 4 och 5 §§, vilka omfattar dödsstraff, kroppsstraff och tortyr. Enligt samma bestämmelse är varje medborgare även skyddad mot kroppsvisi- tation, husrannsakan och liknande intrång samt mot undersökning av brev eller annan förtrolig försändelse och mot hemlig avlyssning eller upptagning av telefonsamtal eller annat förtroligt meddelande. Enligt 12 § första stycket får rättigheten i 6 § begränsas genom lag.