prop · GS031d18 · 2005-01-01 00:00:00 — För ytterligare redovisning av dessa uppdrag se utgiftsområde 14 Arbetsliv. Myndigheten tilldelades 2003, i syfte att bidra till en ökad kommersialisering av forskningsresultat, för att bygga upp ett nationellt inkubatorprogram. Programmet har inletts med pilotverksamhet genom riktade insatser till befintliga inkubatorsystem. 2004/05:1 UTGIFTSOMRÅDE 16 De resultat som uppnåtts tyder på att ledarskapet och verksamheten har stärkts och tydliggjorts, som samarbetet och erfarenhetsutbytet mellan inkubatorerna har ökat avsevärt. Vidare har flödet av förslag in i inkubatorerna ökat, liksom tillväxten och kvalitén på företagen i inkubatorn. har 144 nya företag etablerats inom de 14 inkubatorer som fick bidrag. Samtliga projektansökningar granskas avseende vetenskaplig kvalitet och tillväxtrelevans av programråd med externa experter. Inom programråden eftersträvas en jämn könsfördelning. var fördelningen kvinnor och män. Andelen kvinnliga ordföranden är lägre, , vilket dock är en ökning . Intentionen är att öka antalet kvinnliga projektledare i de projekt som finansieras. var fördelningen kvinnor och män bland projektledarna, vilket är en ökning av andelen kvinnor . Myndigheten strävar efter att integrera genusperspektiv i verksamheten. Av de pågående projekten ansåg av projektledarna att de hade integrerat ett genusperspektiv i projekten. har för perioden 20032006 initierat ett forskarstött projekt för att öka den genusteoretiska kompetensen hos den egna personalen. bedriver inom sitt verksamhetsområde insatser i form av kompetensstöd för genomförande av de regionala tillväxtprogrammen. har verket genom ett antal program stärkt sin roll i det regionala tillväxtarbetet. Exempel på ett regionalt program är Vinnväxt där fördelar . Kompletterande till detta har under utgiftsområde 19 Regional utveckling finansierats ett nationellt program för utveckling av innovationssystem och kluster, där , , och regionala aktörer samverkar. Arbetet med programmet tar sin utgångspunkt i de satsningar som görs inom de regionala tillväxtprogrammen. Doktorander och nydisputerade forskare deltar inom många av verkets projekt. har medel från myndigheten bidragit till att minst 113 doktorer examinerats. har 198 nydisputerade forskare deltagit i projekt , varav kvinnor och män. 2004/05:1 UTGIFTSOMRÅDE 16 understödjer på olika sätt svenskt deltagande i internationell forskningssamverkan. Inom ramen för EU:s ramprogram för forskning och utveckling har myndigheten lämnat planeringsbidrag till koordinatörer för Integrerade projekt samt till medfinansiering av projekt där svenska deltagare även får stöd av kommissionen. är nationell koordinator för COST samt ansvarar för det svenska EUREKA- kontoret. har programbundet bilateralt samarbete bedrivits med och . Dessutom bedriver myndigheten verksamhet inom ramen för en överenskommelse med om industriellt, vetenskapligt och tekniskt samarbete som tecknats på regeringsnivå. har bl.a. medverkat till inrättandet av det tekniska attachékontoret i . Området kunskapsöverföring är en integrerad del i verksamheten genom att denna är inriktad mot att gemensamt skapa ny kunskap, dialog mellan innovationssystemens olika aktörer och att åstadkomma kunskapsöverföring dem emellan. Ett nytt initiativ 2003 är skapandet av fyra forskningsmiljöer som skall studera FoU- investeringars tillväxteffekter. Inom området strategi och analys inriktas aktiviteterna mot att stärka kunskapsbas om innovationssystem, nationellt, sektoriellt och regionalt. 11.6.4 Utförande av forskning () bedriver forskning och utveckling, genomför observatorieverksamhet samt deltar i utbildning inom rymdfysik, atmosfärsfysik och rymdteknik. Institutet deltar i rymd- och miljöcampus tillsammans med och . IRF:s forskning är uppdelad i fem forskningsprogram inom atmosfärfysik, solärterresterfysik, solsystemets fysik och rymdteknik, rymdplasmafysik samt rymdens fysik. IRF:s observatorieverksamhet förser forskarsamhället med referensmätningar från marken och information om solens påverkan på jorden. Forskningen är till stor del inriktad mot utveckling av instrument för ESA:s satellitprogram samt analys av mätdata från dessa expeditioner. De internationella projekten kräver deltagande från flera vetenskapsgrenar och verksamheten bedrivs oftast i internationella program. Satellitprojekten behöver samverkan mellan rymdfysiker och t.ex. atmosfärforskare, biologer och geologer. De många internationella samarbetena har fått till följd att IRF har en internationellt sammansatt forskarkår med ett flertal gästforskare. hade IRF 65 forskare, varav 39 disputerade och 26 doktorander, varav 14 finansieras av institutet. Andelen kvinnliga forskare är . Två av sju professorer och två av sju docenter är kvinnor. Genom deltagande i internationella satellitprojekt har IRF täta kontakter med svensk rymdindustri och har även givit stöd för etablering av rymdrelaterade småindustrier i . Institutet informerar om sin forskning genom studiebesök vid rymdcampus från företag och skolor, deltagande i offentliga möten, populärvetenskapliga föredrag och genom att aktivt rikta information till skolor och allmänhet via informationsskrifter och internet. bildades som en stiftelse med statligt basanslag. Institutet skall bedriva framtidsstudier, göra långsiktiga analyser och stimulera till debatt om samhällsutvecklingen. har fortsatt uppbyggnaden av ett eget forskningsbibliotek i syfte att ge de egna forskarna god biblioteksservice och fullgöra uppdraget som nationellt inom framtidsstudiernas område. Antalet anställda forskare vid institutet har ökat. Verksamheten har resulterat i ett antal publikationer i vetenskapliga tidskrifter samt egna tidskrifter, böcker och rapporter. Seminarier och konferenser har hållits. Forskarna har även medverkat i undervisning i och högre utbildning. Det aktuella forskningsprogrammet är institutets fjärde. Programmet har bl.a. bidragit till medverkan i för framtidsstudier, Foresight Methodologies, som löper och samlar hundratals forskare. har arbetet med den andra nationella Teknisk framsyn prioriterats. i , , är ett tekniskt forskningsinstitut inriktat på forskning och utveckling inom mikroelektronik. Institutet har ett anslag på från staten för finansiering av institutets grundforskning medan övrig finansiering skall komma från industrin för uppdragsforskning. Förutom att utföra egen forskning inom området mikroelektronik skall institutet även främja överföringen av grundforskningsresultat inom mikroelektroniken till industriella tillämpningar. har skapat flera industrikontakter och andelen extern finansiering har ökat. Den externa finansieringen närmar sig nu av intäkterna. Målsättningen att huvuddelen av finansieringen skall erhållas från industrin har inte uppnåtts. Medelhavsinstituten i , och är enligt sina stadgar vetenskapliga institutioner med forskning och undervisning som huvuduppgifter. De tre instituten får statliga bidrag. Forskningsinstituten skall främja forskning främst inom de klassiska vetenskaperna, men även inom andra ämnesområden. Instituten fungerar som en förmedlande vetenskaplig och kulturell länk mellan och respektive land samt som gästhem för svenska forskare. Även konferenser och seminarier genomförs. i har bland annat fortsatt det tvärvetenskapliga konserverings- och forskningsprojektet i Palazzo Lancelotti di Coronari samt ett projekt gällande pompejanskt måleri i Pompeji. Arkeologiskt fältarbete har bedrivits i Poseidonhelgedomen Kalaureia på ön och i bronsåldersfästningen på . Dessutom har man studerat fynd från tidigare utgrävningar. i har genomfört föreläsningar, kurser och konferenser. fördelades ett större och fyra mindre stipendier. har samarbetat med det svenska generalkonsulatet och dess centrum för kontakter mellan och . 2004/05:1 UTGIFTSOMRÅDE 16 Nationella forskningsbibliotek och arkiv (KB) är och Statens ljud- och bildarkiv (SLBA) är nationalarkiv för ljud och rörliga bilder. Myndigheterna har ansvaret för att samla in, bevara och tillhandahålla den del av medieutbudet i som offentliggörs i form av tryckt material, ljud och rörliga bilder. av material regleras av lagen (1993:1392) om pliktexemplar av dokument, som fastställer skyldigheten att lämna pliktexemplar för forskning och studier. KB har, förutom att vara nationalbibliotek, till uppgift att samordna och utveckla informationsförsörjningen till högre utbildning, forskning och utveckling. Statens ljud- och bildarkiv återfinns inom utgiftsområde 17 Kultur, medier, trossamfund och fritid. Antalet tryckleveranser enligt pliktexemplarslagen i form av s.k. okatalogiserat material såsom tidtabeller, telefonkataloger etc. har fortsatt att minska , bl.a. beroende på mindre upplagor och ökad webbpublicering. slöt KB avtal med eLIB, det största produktionsbolaget för kommersiella förlag för leverans av elektroniska publikationer. Det nya LIBRIS-systemet togs i fullt bruk och katalogiseringen har ökat betydligt. Kataloguppgifter från producenter av digitalt material inhämtas nu automatiskt direkt till LIBRIS-databasen, som sedan enbart behöver kompletteras med uppgifter. Högskolans utbyggnad och antalet distansstuderande ställer nya krav på samarbete mellan högskolor, högskolors bibliotek och folkbiblioteken för att förbättra servicen till de studerande. KB:s avdelning för nationell samordning och utveckling har fortsatt samarbetet med Myndigheten för om en biblioteksportal. Statens ljud- och bildarkiv Efterfrågan på SLBA:s material fortsätter att öka, såväl antalet besökare som forskningsprojekt ökade . Den tekniska utvecklingen på medieområdet innebär ständigt ökande leveranser till arkivet. Till exempel har fler videogram än tidigare leve- 2004/05:1 UTGIFTSOMRÅDE 16 rerats bl.a. beroende på den ökade DVD-utgivningen av t.ex. musikvideo. Svårigheter att via pliktleverans samla in digitala TV-sändningar på videokassetter börjar visa sig då bl.a textning av programmen ibland faller bort. Myndigheten har initierat ett audiovisuella arkivet. Materialet levereras som digitala filer, vilket möjliggör digital masslagring och långsiktigt bevarande med mindre personella resurser samt underlättar tillhandahållandet. Katalogisering av materialet i den nationella biblioteksdatabasen fortsätter också. Digital, överföring av journal- och kortfilmer ur till digitala filer, avslutades . Projektet har fått stort genomslag i media och tjänsten används flitigt. Stiftelsen är ett forskningsbibliotek och informationscentrum för barn- och ungdomslitteratur. har bl.a. fyra nya avhandlingar publicerats i institutets vetenskapliga skriftserie. Tidskriften har ökat i prenumerationsantal . höjde sitt bidrag till tidskriften. har flera internationella forskare beretts arbetsplats på institutet. SUNET () drivs av för att ge lärosätena tillgång till nationell och internationell datakommunikation med hög kapacitet. Nätet skall karakteriseras av hög tillgänglighet och tillräcklig kapacitet för att tillgodose behovet av ett kommunikationsnät för forskare, lärare, studenter samt administrativ och teknisk personal vid universitet och högskolor. SUNET är länkat till resten av och till via NORDUnet som ägs gemensamt av universitetsdatanäten i de nordiska länderna. NORDUnet har uppgraderats liksom även NORDUnets förbindelse med det europeiska höghastighetsnätet, Géant som uppgraderades till /s. Via NORDUnet förbinds SUNET även med det amerikanska forskningsnätet genom två kraftfulla länkar. Svensk polarforskning finansieras i konkurrens med annan forskning inom ramen för forskningsrådens och lärosätenas resurser. ansvarar för logistisk planering och genomförande av svenska forskningsexpeditioner till polarområdena och sekretariatet är även tillsyningsmyndighet för vistelser i . Planering av polarforskningsexpeditioner måste ske med lång framförhållning vilket i sin tur kräver noggrant och omfattande förberedelsearbete. Vikten av väl genomarbetat förberedelsearbete beror på att expeditionerna som utförs till polarområdena övervägande är av internationell karaktär med många inblandade parter och med omfattande och komplex logistik. Programmen SWEDARP (Programme) och SWEDARCTIC (Programme) fastställs för varje säsong i samråd med vid har givit stöd till logistik i och samt arbetat med planeringen av två komplexa isbrytarexpeditioner till somrarna 2004 och 2005. Det internationella samarbetet har varit omfattande med bland annat Antarktisfördraget och värdskapet för Arctic Summit Week. Antarktissäsongen 2002/2003 var intensiv med flera forskningsprojekt som skulle utföras vid de svenska stationerna i Dronning samt inom de internationella AMANDA- och EPICA-projekten. är i slutfasen av planeringen av en stor internationell polarexpedition till Beringiaområdet () . Expeditionen involverar ett stort antal länder och genomförandet är ytterst komplext både avseende de logistiska momenten likväl som de vetenskapliga studierna. Expeditionen kommer att innefatta både och landbaserade undersökningar. Informationen kring expeditionsverksamheten och aktuell polarforskning sprids via en mängd informationskanaler såsom webbplatsen , trycksaker och en aktiv kontaktverksamhet. Främjande av svenskt deltagande i EU:s forsknings och utvecklingssamarbete Rådet för forsknings- och utvecklingssamarbete inom EU (EU/) är nationellt kontaktorgan för samarbetet inom EU för forskning och teknisk utveckling. Rådet skall genom nätverksbyggande, informations- och rådgivningsverksamhet främja svenskt deltagande i EU:s ramprogram för forskning och utveckling samt bistå regeringen med statistik och analys av svenskt deltagande i ramprogrammet. Rådets verksamhet följer ramprogrammets olika faser. Efterfrågan på information är störst i början av ett nytt ramprogram medan rådgivning och statistik- och analysverksamhet blir viktigare i ett senare skede. Myndighetens verksamhet har varit koncentrerad på informationsuppgiften om det nya sjätte ramprogrammet och analysen av deltagandet i detta ramprogram. Statistik och utvärderingsverksamheten har ökat. Ett omfattande arbete har genomförts för att anskaffa, analysera och bearbeta primärdata. Rådet har i detta arbete samarbetat med EU:s forskningsdirektorats statistikansvarige och de nordiska och baltiska kollegorna. Rådet har också utvecklat den svenska delen av EU:s mobilitetsportal för forskare. 11.6.6 Organisationen för etikprövning Etikprövning av forskning som avser människor Lagen (2003:460) om etikprövning av forskning som avser människor trädde i kraft . Prövningen sker vid regionala etikprövningsnämnder i , , , , och . Dessa nämnders beslut kan överklagas till . inkom ca 1 200 ärenden till de regionala etikprövningsnämnderna och i storleksordningen tio ärenden har överklagats till . Ansökningar inom medicinsk forskning dominerade, då de utgjorde av ansökningarna. I allmänhet har varje avdelning inom en regional nämnd haft ett sammanträde , vilket har medfört att 2004/05:1 UTGIFTSOMRÅDE 16 handläggningstiden för en ansökan har varit runt eller kortare. Parallellt med prövningen av ärenden har nämnderna byggt upp administrativa rutiner och informerat om sin verksamhet. Forskningsråden har väl fullgjort den grundläggande uppgiften att fördela forskningsmedel till de mest högkvalitativa forskningsprojekten. Under har också viktiga insatser genomförts i förhållande till de målsättningar om förbättrad kraftsamling och prioritering av forskningsresurserna som var ett viktigt skäl till att myndigheterna inrättades 2001. Regeringen gör bedömningen att ett viktigt första steg är den gemensamma utlysning av medel för starka forskningsmiljöer som Formas, och genomfört tillsammans med . Utvecklingen av rådens forskningsstöd bör drivas vidare . bör aktivt utnyttja sin analysfunktion för att stödja och stimulera utvecklingen av forskningsstödet inom alla ämnesråden. Forskningsrådens stöd till unga och nydisputerade forskare har fortsatt att öka. Uppgiften att främja goda villkor för dessa forskare bör ha fortsatt hög prioritet. Långsiktigt arbete krävs också inom alla råden för att minska den skeva könsfördelningen som fortfarande råder inom vissa delar av beredningsorganisationerna. och Rymdstyrelsen finansierar deltagande i ett flertal internationella forskningsanläggningar. Medlemskapet i dessa internationella organisationer ger svenska forskare en god möjlighet att delta i internationella samarbeten på hög vetenskaplig nivå. Svenska forskare deltar aktivt i dessa samarbeten och den svenska andelen av anläggningarnas användning är i några fall avsevärt högre än den svenska andelen av finansieringen. Den extra satsning på forskning om biologisk mångfald och ekologisk hållbar utveckling som disponeras av Formas och är av stor vikt, inte minst för att nå de av fastställda 15 miljökvalitetsmålen. Regeringen bedömer att genom sin verksamhet bidragit till att främja en hållbar tillväxt genom utveckling av effektiva innova- 2004/05:1 UTGIFTSOMRÅDE 16 tionssystem och finansiering av behovsmotiverad forskning. Myndighetens arbete med att ta fram en verksamhetsplan för åren 20032007 bedöms ha bidragit till att möjligheten att identifiera och fokusera på områden med hög tillväxtpotential förbättrats. Ett fortsatt arbete med effektanalyser av verksamheten är av stor vikt för att kunna bedöma resultatet av de satsningar som genomförts och vid utformningen av nya program. För att nå ett effektivt utnyttjande av de nationella forskningsresurserna krävs i flera sammanhang ökad samverkan, inte bara mellan forskningsråden och andra forskningsfinansiärer, utan också mellan forskningsråden och lärosäten. Detta gäller bl.a. i arbetet för att främja starka forskningsmiljöer. Samverkan krävs även på det internationella planet, där forskningsråden aktivt bör ta till vara de möjligheter som internationaliseringen öppnar för svensk forskning. Forskningens internationella karaktär gör det nödvändigt att forskningsrådens kvalitetsgranskning av forskningsansökningar sker med den internationella forskningsfronten som måttstock. Det är i detta perspektiv tillfredsställande att t.ex. en fjärdedel av ledamöterna i Formas prioriteringskommittéer är från andra länder. Forskningsråden bör fortlöpande se över sina former för att säkra internationell bedömning och sträva efter att förstärka det internationella inslaget. Som tidigare nämnts har Kungl. (KB) och Statens ljud- och bildarkiv (SLBA) samlat in stora bestånd, som den tekniska utvecklingen och nya leverantörer ger ett ständigt ökande utbud av tryck, ljud och rörliga bilder. Myndigheterna har fört ett proaktivt arbete för att anpassa verksamheten till denna utveckling. Som exempel kan nämnas KB:s utveckling av LIBRIS- databasen. SLBA:s digitala audiovisuella arkiv möjliggör digitala leveranser av material som underlättar hanteringen. Regeringen ser mycket positivt på myndigheternas utvecklingsarbete. Rådet för forsknings- och utvecklingssamarbete inom EU har förbättrat sin analys av svenskt deltagande och presenterat ny statistik både från femte ramprogrammet och det nya sjätte ramprogrammet. Regeringen kan konstatera att en generell författningsreglering för forskningsetisk granskning som omfattar alla finansiärer och forskningsutförare nu är genomförd. med tillfredsställelse att den utförande organisationen för etikprövning av forskning som avser människor är på plats och bedriver en fungerande verksamhet. Verksamheten har ännu inte pågått och det är för tidigt att dra några långtgående slutsatser om nämndernas resultat, effektivitet och grad av måluppfyllelse. Regeringen följer noggrant verksamheten i och utvecklingen av den nya etikprövningsorganisationen granskar myndigheternas årsredovisningar och delårsrapporter. För myndigheterna inom politikområdet har lämnat revisionsberättelser utan anmärkningar. 2004/05:1 UTGIFTSOMRÅDE 16 11.9.126:1 : Forskning och forskningsinformation Tabell 11.26:1 Anslagsutveckling för : Forskning och forskningsinformation 1Inklusive tilläggsbudget i samband med ekonomiska vårproposition (bet. 2003/04:FiU21) och förslag på tilläggsbudget i samband med budgetpropositionen . 2Motsvarar 2 522 807 tkr prisnivå. 3Motsvarar 2 522 807 tkr prisnivå. Anslaget avser stöd till forskning, forskningsinformation och vetenskaplig utrustning. Anslaget nyttjas även för internationellt forskningssamarbete samt för utvärderingar, beredningsarbete, Bemyndigande om ekonomiska åtaganden Tabell 11.26:1 Bemyndigande om ekonomiska åtaganden resor och seminarier som är kopplade till forskningsstödet. Den grundforskning som finansieras av bedrivs vanligen i form av fleråriga projekt. De medel som fördelar till vetenskaplig utrustning är också långsiktiga eftersom rådet åtar sig att betala ansvarigt lärosätes amorteringar och räntor för den aktuella utrustningen. Dessutom svarar för långsiktiga internationella åtaganden gentemot internationella forskningsorganisationer. bör därför för ges möjlighet att fatta beslut om stöd till forskning och vetenskaplig utrustning som innebär åtaganden för kommande budgetår. Regeringen föreslår att bemyndigar regeringen att fatta beslut, som inklusive tidigare åtaganden, innebär utgifter om högst 2 , högst 1 , högst , högst och högst . Utestående åtaganden vid årets början Erhållet/föreslaget bemyndigande 2004/05:1 UTGIFTSOMRÅDE 16 har vissa medel för internationellt forskningssamarbete som tidigare beräknades under anslagsposterna 13 samt de medel för dyrbar vetenskaplig utrustning som tidigare redovisades på en särskild anslagspost förts till anslagspost 5 Övrig forskningsfinansiering. Syftet med omföringarna är att samla resurser för stöd till forskningens infrastruktur till en anslagspost. Detta underlättar för styrelsen att göra en samlad prioritering i infrastrukturfrågor efter förslag från den nya beredande kommitté för forskningens infrastrukturer som är under bildande inom . Anslag 11.26:1 Fördelning på anslagsposter Humanistisk och samhällsvetenskaplig forskning Natur- och teknikvetenskaplig forskning Tabell 11.26:1 Härledning av anslagsnivån 20052007 Förändring till följd av: Pris & löneomräkning 2 Överföring till/från andra Förslag/beräknat anslag 1Statsbudget enligt beslut (bet. 2003/04:FiU10). Beloppet är således exklusive beslut på tilläggsbudget under innevarande år. 2Pris- och löneomräkningen baseras på anvisade medel statsbudget. Övriga förändringskomponenter redovisas i löpande priser och inkluderar därmed en pris- och löneomräkning. 11.9.2 26:2 : Förvaltning Tabell 11.26:2 Anslagsutveckling för : Förvaltning 1Inklusive tilläggsbudget i samband med ekonomiska vårproposition (bet. 2003/04:FiU21) och förslag på tilläggsbudget i samband med budgetpropositionen . 2Motsvarar 105 089 tkr prisnivå. 3Motsvarar 105 089 tkr prisnivå. Anslaget avser förvaltningskostnader för . Anslaget har för perioden 20052007 beräknats enligt följande. Tabell 11.26:2 Härledning av anslagsnivån 20052007 Förändring till följd av: Pris & löneomräkning 2 Överföring till/från andra Förslag/beräknat anslag 1Statsbudget enligt beslut (bet. 2003/04:FiU10). Beloppet är således exklusive beslut på tilläggsbudget under innevarande år. 2Pris- och löneomräkningen baseras på anvisade medel statsbudget. Övriga förändringskomponenter redovisas i löpande priser och inkluderar därmed en pris- och löneomräkning. 2004/05:1 UTGIFTSOMRÅDE 16 Tabell 11.26:3 Anslagsutveckling för Rymdforskning 1Inklusive tilläggsbudget i samband med ekonomiska vårproposition (bet. 2003/04:FiU21) och förslag på tilläggsbudget i samband med budgetpropositionen . 2Motsvarar 156 274 tkr prisnivå. 3Motsvarar 156 274 tkr prisnivå. Anslaget utnyttjas för den obligatoriska avgiften till , för avtalsbundna andel av det internationella driftsbidraget till samt för projektstöd till svenska forskare för deltagande i nationell och internationell grundforskning inom rymdområdet. Anslaget disponeras av Rymdstyrelsen. Den grundläggande forskning som finansieras via anslaget till rymdforskning bedrivs vanligen i form av fleråriga projekt.