prop · GS031d23 · 2005-01-01 00:00:00 — Regeringen bemyndigas att besluta om förvärv och bildande av bolag som skall verka inom svenska kraftnäts verksamhetsområde intill ett belopp om samt avyttra aktier intill ett belopp om . Skälen för regeringens förslag: Regeringen bemyndigas att teckna borgen för lån och lämna kreditgarantier till bolag där Svenska 2004/05:1 UTGIFTSOMRÅDE 21 kraftnät förvaltar statens aktier intill ett belopp om . Bemyndigandet är avsett för större projekt, som t.ex. för borgensåtaganden och kreditgarantier för likströmslänken till , vilken ägs av . Re- geringen bemyndigade 1999 att ställa ut garanti för externa lån som tar upp för att finansiera Po- lenkabeln till ett belopp på högst . Av bemyndigandet har regeringen tidigare även gett själv rätten att fatta vissa beslut om att teckna borgen för lån till förmån för bolag i vilka förvaltar statens aktier. har utnyttjat denna rätt intill ett belopp om . Regeringen föreslår att ges rätt att ta upp lån i och utanför inom en sammanlagd ram om . Regeringen föreslår även att bemyndigar regeringen att låta placera likvida medel i och utanför i enlighet med nu gällande ordning. Regeringen bemyndigas vidare att lämna delägarlån till bolag där förvaltar statens aktier intill ett belopp om . Liksom tidigare avser regeringen att delegera denna rätt till . Vid utgången av 2005 får dessa delägarlån uppgå till ett belopp om högst . gav regeringen rätten att lämna delägarlån intill ett belopp om . Re- geringens förslag innebär att ramen höjs från till . Anledningen är att det av helägda dotterbolaget har för avsikt att reinvestera i kontrollanläggningar för samtliga 8 gasturbiner till en total kostnad av 2007. Genom att finansiera investeringarna med lån från affärsverket kan räntekostnaderna för koncernen som helhet hållas nere. Den största delen av ramen utgörs av delägarlån från affärsverket till för finansiering av dess verksamhet. föreslås regeringen att kunna besluta om förvärv av aktier eller bilda bolag intill ett belopp om samt även avyttra aktier intill ett belopp om . Förvärv av aktier eller bildande av bolag skall ske inom ramen för Svenska kraftnäts verksamhetsområde. Regeringen avser liksom tidigare att delegera denna rätt till . Regeringen kommer att kräva full ersättning för statens risk i samband med borgensteckning eller långivning. Regeringens bedömning: Regeringen bedömer att de nätavgifter och balansersättningar som tar ut inte är offentligrättsliga avgifter utan intäkter i kommersiell verksamhet. Intäkterna bör således även fortsättningsvis redovisas som uppdragsverksamhet. Skälen för regeringens bedömning: har i en granskning av och myndigheternas hantering av tvingande avgifter redovisat slutsatser och förslag till åtgärder när det gäller insyn och regeringens styrning av tvingande avgifter (RiR 2004:17). föreslår att regeringen bör pröva om Svenska kraftnäts nätavgifter och balansersättningar är tvingande eller ej och återkomma till med ett förtydligande. Med anledning av detta redovisar regeringen sin bedömning i denna fråga. Statens avgifter indelas i offentligrättsliga avgifter (s.k. tvingande avgifter) och intäkter i uppdragsverksamhet (s.k. frivilliga avgifter). Tvingande avgifter utmärks av att den myndighet som tar ut avgiften har ett författningsmässigt monopol på att tillhandahålla den aktuella varan eller tjänsten. Frivilliga avgifter utmärks av att den myndighet som tar ut avgiften tillhandahåller den aktuella varan eller tjänsten inom ramen för sin verksamhet men vid sidan av sin kärnverksamhet. Uppdragsverksamheten är i allmänhet inte förenad med myndighetsutövning och den sker ofta i konkurrens med andra, privata aktörer. Vad gäller Svenska kraftnäts nättariffer uppfyller de ingen av de nämnda kriterierna. Eftersom nätverksamhet är en kommersiell verksamhet förutsätts den gå med vinst, dvs. intäkterna överstiger Svenska kraftnäts kostnader för att bedriva Det krav på att nättarifferna skall vara skäliga, som alltså gäller samtliga nätföretag, bestäms av att verksamheten är ett naturligt monopol och inte av att verksamheten bedrivs av staten. har heller inte ett författningsmässigt monopol på att bedriva nätverksamhet. Denna verksamhet står öppen för alla som uppfyller vissa kriterier. Nätverksamheten utgör dessutom Svenska kraftnäts kärnverksamhet. Nätavgifterna är alltså intäkter i kommersiell verksamhet varför avgifterna i ekonomiskt hänseende skall redovisas som uppdragsverksamhet. Vad gäller balansersättningarna inom Svenska kraftnäts verksamhet utgör även de intäkter i uppdragsverksamhet. Regeringen har utsett att vara systemansvarig myndighet enligt 8 kap. 1 § ellagen. Som sådan myndighet har det övergripande ansvaret för att den samlade inmatningen på och det samlade uttaget från det svenska elsystemet i varje givet ögonblick är i balans. Denna verksamhet grundar sig på avtal mellan och berörda elproducenter. Dessa elproducenter får ersättning av för sin ökade eller minskade inmatning enligt bestämmelser i nämnda avtal. En elleverantör får, enligt 8 kap. 4 § ellagen, bara leverera el om någon åtagit sig balansansvaret för leveransen. Detta görs i ett balansavtal med . Avtalet innebär att den balansansvarige elleverantören åtar sig att gentemot svara ekonomiskt för att lika mycket el matas in i det svenska elsystemet som hans kunder tar ut från systemet. Om den balansansvarige har matat in för lite el får han betala ersättning till för differensen och om han matar in för mycket el får han i stället ersättning av för differensen. De ersättningar som får in enligt balansavtalen används för att ersätta elproducenterna enligt de avtal som ingått med dessa som systemansvarig myndighet. De ersättningar som får in enligt balansavtalen kan alltså inte ses separat utan de ingår som en del i det system som beskrivits. De ersättningar som får in eller betalar ut regleras i de avtal som beskrivits ovan. Dessa avtal ingås på kommersiella grunder. Dessa ersättningar kan alltså inte betraktas som offentligrättsliga avgifter, varför även dessa avgifter utgör in- 2004/05:1 UTGIFTSOMRÅDE 21 täkter i uppdragsverksamhet och i ekonomiskt hänseende skall redovisas som sådana. Regeringens förslag: Regeringen bemyndigas att låta disponera avgifter enligt lagen (2003:113) om elcertifikat och lagen (2003:437) om ursprungsgarantier avseende förnybar el samt övriga offentligrättsliga avgifter inom verksamhet. Skälen för regeringens förslag: I ovan nämnda granskning av anser att Svenska kraftnäts avgifter för elcertifikat och ursprungsgarantier bör redovisas som tvingande(RiR 2004:17). Enligt systemet med elcertifikat är i princip alla elanvändare skyldiga att förvärva elcertifikat (2003:113). svarar för kontoföring och registrering av elcertifikat. Eftersom systemet är tvingande innefattar det myndighetsutövning. De avgifter som tar ut för kontohållning respektive registrering av överlåtelser av elcertifikat bör därmed betraktas som offentligrättsliga. Eftersom har ett författningsmässigt monopol på kontohanteringen bör avgifterna dessutom betraktas som tvingande. Enligt lagen (2003:437) om ursprungsgarantier avseende förnybar el har elproducenter under vissa förutsättningar rätt att få en ursprungsgaranti avseende den el de producerar. Garantier utfärdas av på ansökan av producenten. Avgiften, som inte överstiger Svenska kraftnäts kostnader för utfärdandet, har fastställts av regeringen i 5 § förordningen (2003:587) om ursprungsgarantier avseende förnybar el. Utfärdandet av ursprungsgarantier innefattar myndighetsutövning då de endast får utfärdas under vissa förutsättningar som är angivna i lagen. Avgiften för utfärdandet måste därför betraktas som en offentligrättslig avgift. Detta stöds också av att den beslutas av regeringen och av att den inte överstiger Svenska kraftnäts kostnader för utfärdandet. Ingen är skyldig att skaffa ursprungsgarantier av det slag som fastställts i lagen om ursprungsgarantier men den som vill ha sådana garantier är tvungen att vända sig till . Därför kan avgiften betraktas som tvingande. 2004/05:1 UTGIFTSOMRÅDE 21 Eftersom Svenska kraftnäts verksamhet till största delen är avgiftsfinansierad och intäkterna av de nu nämnda offentligrättsliga avgifterna endast skall bidra till att täcka kostnaderna för den avgiftsbelagda verksamheten bör dessa få disponeras inom ramen för Svenska kraftnäts verksamhet. uppgick intäkterna av de offentligrättsliga avgifterna inom Svenska kraftnäts verksamhetsområde Då verksamhetsvolymen är av begränsad omfattning och kan variera i så pass stor utsträckning framstår finansiering över anslag som mindre ändamålsenlig. Regeringen bedömer mot denna bakgrund att även fortsättningsvis bör få disponera de offentligrättsliga avgifterna inom sitt verksamhetsområde.