prop · GS031d23 · 2005-01-01 00:00:00 — Det uppställda målet på kommer därmed att överträffas. 2004/05:1 UTGIFTSOMRÅDE 21 Tabell 6.2 Sammanställning över mål och måluppfyllelse avseende åtgärder för att öka tillförseln av Målet med stödet för småskalig elproduktion, den s.k. 9-öringen, har varit att säkra rimliga marknadsvillkor för den småskaliga elproduktionen. Rätten till ersättning har funnits till och med . Ersättning har utbetalats under förutsättning att elproduktionen bjudits ut till marknaden för försäljning och att det finns ett avtal mellan köparen och säljaren att ersättningen ska tillfalla producenten till fullo. utbetalades till totalt 113 köpare av el. Totalt för åren 1999 2003 utbetalades . Utgifterna bestod till större delen av stöd för den småskaliga vattenkraften. har utvärderat stödet och konstaterar att målet för stödet har uppnåtts. Bidragsnivån bedöms ha varit på ändamålsenlig nivå. Hade inte detta stöd kommit till hade investeringsviljan blivit svag, renoveringar hade inte varit lönsamma att genomföra och konkurser hade eventuellt blivit aktuella för en del producenter. Målet med åtgärderna inom ramen energipolitiska program är att öka användningen av el från förnybara energikällor med års nivå till 2010. Det främsta medlet att nå målet är elcertifikatsystemet som infördes . Generellt kan sägas att elcertifikatsystemet fungerat tekniskt väl. Aktörerna på elcertifikatmarknaden har anpassat sig snabbt till det nya systemet och ett antal investeringar planeras. Regeringen ser dock ett behov av att lägga fast en kvotplikt över för att öka stabiliteten för inblandade aktörer. Regeringen avser återkomma till bl.a. denna fråga . Vad gäller stödet till marknadsintroduktion av vindkraft så avser att fatta beslut om fördelningen av anslagna medel under 2004/05:1 UTGIFTSOMRÅDE 21 Detta innebär att nya vindkraftprojekt skulle kunna påbörjas . Den statliga prisgarantin för elcertifikat har inte använts då priserna på elcertifikaten varit på en högre nivå. Åtgärder för effektivare energianvändning Åtgärderna syftar till att främja en effektivare användning av energi genom att stimulera användningen av befintlig energieffektiv teknik och främja introduktion av ny energieffektiv teknik. Åtgärderna omfattar främst informations- och kunskapsspridning och stöd till teknikupphandling och marknadsintroduktion av energieffektiv teknik. Det är av olika skäl svårt att ställa upp relevanta kvantitativa mål (se Ds 2001:60 Effektivare energianvändning). För att öka kunskapen och intresset för miljömässigt motiverade energieffektiviseringar genomförs informations- och utbildningsinsatser. har givit ut 23 publikationer om energianvändning riktade till såväl specifika användargrupper som allmänheten. har vidare genomfört och bidragit till ett flertal konferenser, seminarier, utbildningar och informationsnätverk. To- talt har ca avsett stöd till regionala energikontor. Stödet till teknikupphandling syftar till att stödja produkter eller system där utveckling behövs för att få fram energieffektivare teknik. Teknikupphandlingarna genomförs i samarbete mellan tillverkare och beställare. har 19 teknikupphandlingar pågått i olika faser. beslutade om två nya teknikupphandlingar gällande förbättrad standardiserad information för produktionsoptimering i sågverksindustrin respektive integrerat system för solavskärmning och dagsljusinlänkning. ansvarar för delprogrammet med provning, märkning och certifiering av energikrävande utrustning. Till största delen har resurserna använts för provning av energikrävande utrustning som används i hemmen och för att utveckla nya provningsmetoder. Inom EU finns ett energimärkningssystem för hushållsapparater som omfattar ett tiotal produktgrupper. En internationell in- tervju-undersökning hos 1 000 hushåll visar att av de konsumenter som köpt nya hushållsapparater fått information om energideklarationen, vilket kan jäm- föras vid en motsvarande undersökning 2000. har tillsammans med medverkat i två internationella databasprojekt. Projekten avser uppbyggnad av databaser för energideklarerade produkter respektive hemelektronikprodukter med låg standbyeffekt, där den sistnämnda databasen tagits i bruk . har även ingått ett samarbetsavtal med i syfte att utveckla och tydliggöra samverkansformerna mellan myndigheterna. Bidrag till energirådgivning har beviljats till 290 kommuner, jämfört med 283 kommuner , vilket innebär att samtliga kommuner bedrivit energirådgivningsverksamhet . Av Energimyndighetens uppföljning framgår att huvuddelen av energirådgivarna anser att intresset ökat för energirådgivningen i förhållande till och att omkring hälften av kommunerna tillskjutit ytterligare medel utöver statsbidraget för att marknadsföra energirådgivningen. Vidare redovisas att av den svenska befolkningen känner till energirådgivningsverksamheten och att tagit del av denna , baserat på en intervjuundersökning om 1 000 personer. Åtgärder för el- och värmeförsörjningen i Delegationen för energiförsörjningen i (DESS) har bl. a bidragit till uppfyllelse av de övergripande energipolitiska målsättningarna genom att stödja investeringsprojekt för utbyggnad av fjärrvärme baserad på förnybara bränslen och ny elproduktion baserad på naturgas. DESS har även lämnat stöd till utbyggnad av ny elproduktion baserad på förbränning av avfall, vilket det inte gavs möjlighet till i den stödförordning som gällde för det energipolitiska programmets kraftvärmebidrag. Stöd till avfallseldad kraftvärme bedöms emellertid vara väl motiverat med hänsyn till målet att stärka energibalansen i . Utvärderingen visar att DESS genom investeringsstöd har lyckats åstadkomma knappt sammanlagt avseende ny elproduktion och ersättning av el för uppvärmning. Detta utgör av den nya elproduktion och el-ersättning, som kommit till stånd genom samtliga åtgärder inom det energipolitiska programmets kortsiktiga del. Andra utvärderingar har visat att övriga åtgärder inom det energipoli- tiska programmet bidrar med ca till målsättningen att åstadkomma ny elproduktion och ersättning av el för uppvärmning i programmets kortsiktiga del. Bidraget från DESS verksamhet bedöms därför ha haft stor betydelse för möjligheterna att uppnå den erforderliga kompensationen för bortfallet av , ca , och har därmed påverkat förutsättningarna för en stängning av i positiv riktning. Den genomförda utvärderingen visar att de investeringsprojekt som genomförts har en bidragseffektivitet som i princip motsvarar effektiviteten hos liknande åtgärder genomförda inom ramen för det energipolitiska programmets kortsiktiga del. I vissa fall uppvisas bättre bidragseffektivitet vilket till viss del bedöms vara ett resultat av de friare bidragsregler som gällt för DESS, både vad det gäller stödets storlek och kraven för att få stöd, i jämförelse med övriga insatser i det energipolitiska programmet. Bland projekt avseende stöd till planering och projektering för energianläggningar, vars måluppfyllelse och effektivitet har utvärderats utifrån projektens relevans och om projekten har kommit till genomförande, kan projektet nämnas där DESS insatser har medverkat till etablering av ett 20tal fjärrvärme- och närvärmesystem i , varav åtta projekt även har fått investeringsstöd från DESS. Beträffande delegationens stöd till forskning, utveckling och energistudier, kan det konstateras att insatserna i stor utsträckning går att kategorisera inom de utvecklingsområden som identifierats av som särskilt betydelsefulla för insatser inom den långsiktiga delen av det energipolitiska programmet. Insatserna inom detta område bedöms ha haft betydelse för uppbyggnad av kompetens på energiområdet inom regionen och för etablering av regional verksamhet baserad på forskning och utveckling. Delegationens egna initiativ har huvudsakligen varit inriktade mot effektivare energianvändning, vilket har lett till genomförande av informations- och påverkanskampanjer. I likhet med andra insatser på detta område är det emellertid svårt både att göra en bedömning av de varaktiga effekterna av insatserna och att särskilja effekterna från andra insatser och yttre faktorer som påverkar resultaten. De uppföljningar som gjorts av DESS initiativ, vilka visar goda resultat, har gjorts förhållandevis efter det att insatserna genomförts. 2004/05:1 UTGIFTSOMRÅDE 21 satser har genomförts inom ramen för det energipolitiska programmet och insatserna bedöms ha kompletterat varandra genom att samstämmig information kommit från två olika myndigheter, vilket bedöms förstärka verkan av insatserna. Det förefaller klart att DESS insatser i detta fall har bidragit till ett regionalt mervärde genom att bidra till utveckling av de regionala energikontoren och de kommunala energirådgivarna. DESS har på grund av sina speciella förutsättningar arbetat i projektform. DESS har fokuserat på att fullgöra uppdraget att behandla inkomna stödansökningar, vilket är en operativ fråga, och därmed indirekt att som strategi välja att låta ansökningarna i stor utsträckning styra inriktningen. Då det gäller sammansättningen av DESS är det tydligt att dess bredd har bidragit till en hög operativ effektivitet. Effektiviteten bedöms ha uppnåtts genom ett antal samverkande faktorer, bl. a. utnyttjandet av delegaternas nätverk inom olika delar av samhället, avsaknaden av byråkratisk tradition, närheten till kunden samt en socialt välfungerande grupp med ett fritt mandat och korta beslutsvägar som stimulerade till stort individuellt ansvarstagande. Skattereduktion för vissa miljöförbättrande åtgärder antogs lagen (2003:1204) om skattereduktion för vissa miljöförbättrande åtgärder i permanentbostäder av . De åtgärder som berättigar till skattereduktion är installation av energieffektiva fönster i befintliga småhus och installation av biobränsleeldat uppvärmningssystem i nyproducerade småhus. Skattereduktionen gäller för installationer som påbörjats tidigast och slutförts . Sammantaget beräknas skattereduktionen uppgå till 2006. Ett långsiktigt uthålligt energisystem Insatserna kring forskning, utveckling och demonstration inom energiområdet skall bidra till ökad användning av renare och effektivare energiteknik. Verksamheten skall bidra till att stabila förutsättningar skapas för ett konkurrenskraftigt näringsliv och till en förnyelse och utveckling av den svenska industrin. Verksamheten skall bygga upp vetenskaplig och teknisk kunskap och kompetens på energiområdet inom universiteten, 2004/05:1 UTGIFTSOMRÅDE 21 högskolorna och näringslivet. Forskningens inomvetenskapliga kvalitet skall vara hög och insatserna skall vara relevanta. Nedan redovisas utfall och indikatorer för verksamhetens omfattning, kvalitet och relevans. I tabellen 6.3 redovisas antal beviljade projekt och beviljade medel fördelade på de sexton utvecklingsområdena (se avsnitt 6.4.1) samt för kategorin övergripande systemstudier och inter nationellt samarbete för de forsknings- och utvecklingsinsatser som administreras av , , och . Redovisningen avser således de samlade insatser för forskning, utveckling och demonstration på energiområdet från anslagen för energiforskning, energiteknikstöd och för introduktion av ny energiteknik. Tabell 6.3 Antal beviljade projekt och beviljade medel fördelade på de sexton utvecklingsområdena Uthållig produktion av biobränsle inkl. askåterföring Bränslerelaterad grundforskning (VR) Miljöanpassade fordon () Transportrelaterad grundforskning (VR) Elproduktionsrelaterad grundforskning (VR) Industrirelaterad grundforskning (VR) Uppvärmning, kylning och klimatskal (STEM och FORMAS) Bebyggelse grundforskning/system (VR och FORMAS) System/Internationellt/mm Övergripande internationellt samarbete (STEM och VR) 1 STEM (), VR (), FORMAS (för miljö, areella näringar och samhällsbyggande), (Verket för Innovationssystem). 2004/05:1 UTGIFTSOMRÅDE 21 Det är värt att notera att tabell 6.3 redovisar beviljade medel under respektive år, och inte utbetalade eller upparbetade medel. Tabellen ger alltså snarare en bild av myndigheternas arbete med att initiera verksamhet än av den totala omfattningen av den finansierade verksamheten. För den verksamhet som administreras av har det totala antalet beviljade projekt stigit kontinuerligt från 1998 till 733 för . har omfattningen av beviljade medel stigit från 1998 till . När även de andra myndigheternas insatser räknas med uppgår det totala antalet projekt till 951 och det beviljade beloppet till . Tabell 6.4 Omfattningen av insatserna inom det långsiktiga energipolitiska programmet för de olika myndigheterna grundforskning (VR) Bebyggelse (Formas) Fördelningen av medel på de olika utvecklingsområdena är ett resultat av den analys och verksamhetsplanering som använder och kan tas som en indikation på hur verksamheten styrs mot insatser av intresse för det svenska energisystemet och svenskt näringsliv. De i särklass största statliga insatserna görs inom temaområdena Bränslebaserade energisystem, vilket svarar väl mot betydelsen av biobränslen och avfallsbränslen i energisystemet, och Transport, vilket bl.a. kan relateras till den svenska fordonsindustrins betydelse. Näringslivets finansiering av verksamheten inom det långsiktiga energipolitiska programmet är en tydlig indikation på företagens intresse och kan i viss mån betraktas som ett mått på insatsernas relevans. Näringslivets motfinansiering har ökat kontinuerligt under hela programperioden. uppgick näringslivets finansiering av verksamhet till , vilket kan jämföras för år . Näringslivets finansiering av insatser inom det långsiktiga energipolitiska programmet har således ökat kraftigt såväl i absoluta tal som i andel av helheten. Tabell 6.5 beviljningar resp. företagens eller branschorgans motfinansiering av forskning, utveckling och demonstration 2003 Fördelningen av finansieringen från det långsiktiga programmet i sin helhet och från näringslivet fördelat på de fem tematiska områdena samt det systemövergripande området redovisas i tabell 6.6. Allra störst är näringslivets engagemang på temaområdet Industri vilket kan ses som naturligt mot bakgrund av den omfattande och energiintensiva svenska basindustrin. Företagsfinansieringen är också stor på temaområdet Elproduktion och kraftöverföring och på Bränslebaserade energisystem, vilket torde avspegla det starka svenska näringslivet på dessa områden och det stora inslaget av biobränslen i det svenska energisystemet. Även när det gäller transportområdet är de Sverigebaserade fordonstillverkarnas finansiering betydande. 2004/05:1 UTGIFTSOMRÅDE 21 Tabell 6.6 Det sammanlagda statliga stödet samt näringslivets motfinansiering fördelat på de olika myndigheterna System/Internationellt m.m. Den sammanlagda finansieringen från staten och näringslivet uppgår för till . Näringslivets andel av den totala finansieringen är något lägre än dess andel av endast verksamhet. Detta kan till stor del bero på att och Formas verksamhet inte delfinansieras av näringslivet på grund av dess mera grundforskningsliknande karaktär. Tabell 6.7 visar hur av beviljade medel fördelats mellan grupper av bidragstagare. Liksom tidigare är den största mottagarkategorin 2003 universitet och högskolor med . står för av beviljade medel, vilket är lägre än både 2001 och 2002. Mottagarkategorin Branschorgan och institut har däremot ökat sin andel. Det kan vara värt att notera att stöd som beviljas med företag som mottagare ofta avser demonstrationsinsatser. Inom denna typ av verksamhet förekommer ofta enstaka mycket omfattande projekt, vilket kan leda till relativt stora variationer i beviljade projekt . Fördelningen av beviljade medel på olika mottagare kan till viss del tas som en indikation på att den eftersträvade utvecklingen av kompetens och kunskap sker såväl inom högskolan som i näringslivet. Tabell 6.7 Beviljade medel för forskning, utveckling och demonstration 2001 2003 fördelade på anslagsmottagare, procent Offentliga organ/övriga Verksamheten genomförs till stor del i form av forskningsprogram, utvecklingsprogram eller annan programlagd verksamhet. Detta innebär bl.a. att verksamhetens inriktning och genomförande utformas med hjälp av styrgrupper eller motsvarande med representation av avnämarna till resultaten för respektive område. I tabell 6.8 nedan redovisas antalet av finansierade forskningsprogram, samt utvecklingsprogram och kompetenscentra fördelade på de fem aktuella temaområdena. Antalet program har tidigare förhållit sig i det närmaste över perioden, men den ökning som kunde ses även har accentuerats och det sammanlagda antalet program har ökat från 1998 till 2003. De stora och ökande mängden programlagd verksamhet är en bidragande faktor till säkrandet av verksamhetens relevans och kvalitet. 2004/05:1 UTGIFTSOMRÅDE 21 Tabell 6.8 Antal forskningsprogram med huvudsaklig finansiering från fördelat på temaområden, samt antalet utvecklingsprogram och Kompetenscentra (KC) UTV./KC UTV./KC UTV./KC Total antal program/KC * Tabellen är inte fullt jämförbar med föregående år då området Energisystem nu särredovisas. Verksamhetens relevans garanteras till stor del genom representation från näringslivet och andra aktörer i de olika programmens styrgrupper. Den stora andelen representanter från näringslivet, branschorganisationer och industriforskningsinstitut om sammanlagt ger goda förutsättningar för att avnämarnas intressen skall beaktas. För att verksamheten skall bidra till att bygga upp en kompetensbas för omställningen av energisystemet genomförs en stor del av insatserna i form av forskarutbildningsprojekt som avses leda fram till disputation för doktorsgrad eller licentiatexamen. Den vetenskapliga kvaliteten stärks genom den granskning som är förknippad med disputation för doktorsgrad och framläggande av licentiatavhandling. 2004/05:1 UTGIFTSOMRÅDE 21 Tabell 6.9 Antal hel/del finansierade licentiater och doktorsexamina 2001 2003 fördelat på utvecklingsområde/temaområde Uppvärmning, kylning och System/Internationellt/mm Energisystemstudier, m.m.. Tabellen 6.9 redovisar antalet licentiater och doktorsexamina fördelat på temaområden och år. Det framgår att antalet examina stigit . examinerades sammanlagt 126 licentiater och doktorer, vilket kan jämföras med 2002 och 2001. Jämfört med sammanlagt 59 examina 1998 har antalet fördubblats. Totalt har verksamheten inom programmet lett till 573 akademiska examina inom ämnen av relevans för omställningen av energisystemet, vilket innebär ett väsentligt bidrag till den kompetensuppbyggnad som verksamheten syftar till. Tabell 6.10 Finansierade licentiater och doktorsexamina 2001 2003 fördelat på kvinnor respektive män, procent av totala antalet finansierade licentiater och doktorsexamina Tabell 6.10 visar fördelningen mellan kvinnor och män av antalet finansierade licentiater och doktorsexamina. Som synes var av det totala antalet licentiater/doktorsexamina kvinnor 2003. Andelen kvinnor har således minskat något jämfört med , men ligger fortfarande på en förhållandevis hög nivå mot bakgrund av det antal kvinnor som är verksamma inom energiområdet i stort. Genomförda utvärderingar av kvalitet och relevans För att säkerställa verksamhetens kvalitet och relevans har låtit genomföra oberoende utvärderingar av sammanlagt tolv forsknings- och utvecklingsprogram. Utöver detta har Formas genomfört en utvärdering av insatsprogrammet Elanvändning i bebyggelse. Utvärderingen av samverkansprogrammet kring utveckling av mer miljöanpassade fordon, vilken genomfördes , redovisades i 2003/04:1, utgiftsområde 21 De av program som utvärderats är Termiska processer för elproduktion, Konsortiet för artificiell fotosyntes, Etanolproduktion från skogsråvara, Processintegrationsprogrammet 2000 2004, FoU-program 1999 2002 avseende energieffektivisering inom svensk gjuteriindustri, Utsläpp och luftkvalitet 2000 2003, Fjärrvärmeforskning 2001 2003 Hetvattenteknik, samt de fem kompetenscentrumen Förbränningspro- cesser (KCFP), Katalys (KCK), Elkraftteknik (EKC), Förbränningsmotorteknik (CERC) och Högtemperaturkorrosion (HTC). Nedan följer en kort redovisning av de genomförda utvärderingarna. Utvärderingen av programmet Termiska processer för elproduktion genomfördes av en person med akademisk kompetens och en person med marknadsanalytisk bakgrund. Utvärderingen visar att den vetenskapliga nivån i projekten är hög och att energirelevansen är utpräglad. Starka forskarnoder har byggts upp vid flera högskolor. Samtliga programmål har uppfyllts men en bättre spridning av resultaten inom svensk industri och en starkare samverkan mellan universitet och industri rekommenderas. Konsortiet för artificiell fotosyntes utvärderades av en internationell utvärderingsgrupp. Utvärderingens konstaterar att var och en av de fyra forskargrupperna är i forskningsfronten inom det egna området och att verksamheten sammantaget utgör den absoluta spetsen inom artificiell fotosyntes. Den inriktning som konsortiet valt betraktas som mycket intressant. Publicering och informationsspridning ligger på en hög nivå. Utvärderingen av programmet Etanolproduktion från skogsråvara genomfördes som en relevansutvärdering av en grupp med kompetens inom områdena miljö, fordonsteknik, kemisk processteknik samt bioteknik. Programmet är ett forskningsprogram som i sin helhet finansieras av och omfattar grundläggande forskning, utveckling och insatser i pilotskala. Utvärderingen framhåller att programmet lett till en väsentligt ökad kunskapsbas för produktion av etanol i större skala. Den vetenskapliga rapporteringen är imponerande och utvärderarna har en positiv syn på samverkan mellan forskarna inom programmet. anser gruppen att samverkan hade kunnat utvecklas ytterligare genom att lägga mer resurser på syntesarbetet för att därigenom skapa bättre förutsättningar för processutformningen. Programmets övergripande mål att ta fram tekniskt och ekonomiskt underlag för att producera etanol i stor skala från lignocellulosahaltig råvara så kostnadseffektivt som möjligt 2004/05:1 UTGIFTSOMRÅDE 21 har inte till fullo uppnåtts. Utvärderingen anser dock att det varit välbetänkt att inte forcera uppförandet av pilotanläggningen. Utvärderingen rekommenderar att verksamheten förs samman med programmet Alternativa drivmedel till en sammanhållen FoU-satsning på alternativa drivmedel samt att insatser med pilotanläggningen i som fokus fortsätts. Tillkomsten av pilotanläggningen förstärker verksamhetens karaktär av industriellt utvecklingsprogram och bör återspeglas i en förstärkt lednings- och syntesfunktion. Utvärderingen av Processintegrationsprogrammet 2000 2004 genomfördes av två nordiska utvärderare. Utvärderarna finner det positivt att andelen samarbetsprojekt mellan universitet och högskola, liksom industrifinansieringen, ökat. Programmet har lyckats väl med att flytta fokus från grundforskningsprojekt till en bra mix av både forsknings- och utvecklingsprojekt. Samarbetet mellan olika universitetsgrupper, forskningsinstitut och slutanvändare har förbättrats. Även om forskningsprojekten inte lett fram till så mycket ny kunskap har man lyckats med att få fram metoder som utvecklats och blivit mer användarvänliga. Utvärderingen av FoU-programmet 1999 2002 avseende energieffektivisering inom svensk gjuteriindustri har genomförts av konsultföretaget . Programmet är inriktat dels mot processutveckling, dels på bättre arbetsmiljö eller yttre miljö och slutligen på information i energifrågor. Utvärderingen konstaterar att inslagen av forskning är obetydliga i programmet, att styrfunktionerna är otillfredsställande såväl när det gäller programmet i sin helhet som inom de olika delprojekten samt att informationen från programmet och rapporteringen behöver förbättras. De delprojekt som avser processutveckling och som således har tydlig industriell relevans resulterar dock i regel även i ökad energieffektivitet. Flera av de genomförda projekten väntas leda till lägre energianvändning i gjuteribranschen förutsatt att tekniken får ett marknadsmässigt genomslag.