prop · GS031d26 · 2005-01-01 00:00:00 — Beslut om ESA:s långsiktiga verksamhet fattas på ministermöten i . nistrarna fattade beslut om att bland annat säkra oberoende tillträde till rymden genom ett särskilt program benämnt EGAS (European Guaranteed Access to Space). deltar även i bilateralt samarbete, främst med . Exempel på sådant samarbete är fjärranalyssatelliterna SPOT samt den nationella forskningssatelliten . Upprätthållande av nationell metrologi Statens insatser på området består i att säkerställa internationell överensstämmelse för de mätstorheter som används inom landet samt i att bedriva mätteknisk forskning. Riksmätplatser utses i av regeringen och återfinns inom () och (). Inom EU har ett arbete med framtagande av ett inre marknadsdirektiv för ett 20-tal mätinstrument som bl.a. används för att mäta mängder eller flöden som ligger till grund för betalningar och s.k. bevisinstrument gjorts. Direktivet har antagits i rådet och skall nu implementeras i . FoU-insatser bidrar till att upprätthålla och utveckla verksamheten på en hög nivå. På svenskt initiativ pågår ett nordiskt projekt i regi av genom Nordtest. Projektet syftar till att initiera en bättre samordning av den mättekniska forskningen inom , bl.a. med sikte på en effektivare användning av EU:s forskningsmedel. Regeringen har avsatt för området kemisk metrologi. Syftet är att ge SP möjlighet att bygga upp kompetens för kemiska primärmetrologiska mätningar och upprätta spårbarhet inom kemisk metrologi. Det är även viktigt att kan deltaga i det europeiska arbete som pågår inom området. och framåt föreslår regeringen i denna proposition ett årligt tillskott om för kemisk metrologi. För att stödja kompetensbasen inom experimentell teknik, underlätta forskningssamverkan och kunskapsöverföring till framför allt små och medelstora företag ger staten bidrag till In- stitutet spelar en viktig roll i det svenska innovationssystemet som brobyggare mellan universitet, högskolor och näringsliv. SP identifierar och genomför samfinansierad forskning och verkar som problemlösare och teknikspridare i konkreta forsknings- och utvecklingsuppdrag. Standardiseringen är ett viktigt instrument i EU:s ansträngningar att höja det europeiska näringslivets konkurrenskraft. I det internationella och europeiska standardiseringsarbetet representeras av de svenska standardiseringsorganen. Målet för statens bidrag till den svenska standardiseringen är att den skall utgöra en kompetent, flexibel och rationell resurs för deltagande i europeiskt och internationellt standardiseringsarbete. Statens bidrag till standardiseringen motsvarar av kostnaderna för den svenska standardiseringsorganisationen. Huvuddelen av kostnaderna bärs av de medverkande intressenterna, främst företag men även myndigheter och organisationer. Statens bidrag utgår dels för att tillhandahålla och utveckla en svensk standardiseringsorganisation som är tillgänglig för alla intresserade parter i och som kan driva svenska intressen i det europeiska och internationella standardiseringsarbetet, dels till sådant arbete som berör medborgarnas skydd till liv, hälsa, egendom och miljö och därvid främst med standarder som genom EG-lagstiftningen ges rättslig verkan. Därutöver utgår medel ur bidraget till att stödja medverkan från konsument-, miljö- och arbetstagarorganisationer i standardiseringsarbetet samt till grund- och tvärstandardisering och standardisering på det yttre miljöområdet med svag finansiering från intressenterna. , (IVA) huvuduppgift är att följa, analysera och informera om den tekniska och industrielltekonomiska utvecklingen, samt att skapa och initiera samverkan mellan olika teknikområden. I detta arbete arrangerar IVA bl.a. seminarier och arbetar fram rapporter. 2004/05:1 UTGIFTSOMRÅDE 24 geologiska undersökning har i uppgift att inom det geovetenskapliga området främja och stödja riktad grundforskning, tillämpad forskning och kompetensutveckling. Målet för verksamhetsområdet forskning och utveckling är: Öka den kunskap och kompetens, i första hand i näringslivet, som behövs för att stimulera innovationer, tillväxt och förnyelse. Rymdstyrelsen hade fyra mål inom politikområdet Näringspolitik: ökad användning av rymdtekniska tillämpningar inom bl.a. transport, miljö och kommunikation, stärkt konkurrenskraft hos svenska företag, stärkt exploatering av de fördelar innebär för svensk rymdverksamhet samt ett europeiskt oberoende tillträde till rymden. Myndighetens huvudsakliga uppgifter är att verka för en samordning av olika intressenters verksamhet på rymdområdet och att fördela statligt stöd till rymdtekniskt utvecklingsarbete och rymdforskning. Myndigheten verkar internationellt genom att bereda ärenden om internationellt rymdsamarbete och vara kontaktorgan för samarbete med motsvarande nationella organ i andra länder och med samt i ökande utsträckning med EU. En stor del, , av den svenska statliga finansieringen av rymdtekniskt utvecklingsarbete och rymdforskning organiseras genom deltagande i ESA:s olika program. Betydelsen av rymdbaserad teknologi ökar inom områden som navigering och miljöövervakning och det finns potential för ytterligare ökad användning i och med det kommande europeiska satellitnavigeringssystemet och det europeiska initiativet GMES (Global Monitoring for Environment and Security). Rymdstyrelsen utlyser stöd för metodutveckling inom fjärranalysområdet, något som bidragit till att stärka olika myndigheters utnytt- 2004/05:1 UTGIFTSOMRÅDE 24 jande av fjärranalysdata inom områden som skogsbruk och miljöövervakning. I och med det ökade användandet av olika rymdtekniska tillämpningar öppnar sig nya möjligheter för tillämpningsindustrin. har tagit fasta på detta och driver program med anknytning till telekommunikation och GMES för att utveckla nya produkter och tjänster. De svenska aktörerna har varit framgångsrika i . Det fanns svenska deltagare i hälften av de tio GMES-projekt som drev . Effekterna av satsningarna på rymdverksamhet är långsiktiga och beroende av den internationella utvecklingen på området. Svensk industri har byggt upp starka positioner inom rymdverksamheten, med stöd av deltagande i ESA:s utvecklingsprojekt, bilaterala samarbeten och nationella satellitprojekt. satsningar i ESA:s program återgår till största delen till svensk industri som får utvecklingsuppdrag i projekten. märktes särskilt den lyckade uppsändningen av den svenskbyggda som är på väg mot månen. Det statliga stödet till rymdverksamheten bidrar till utvecklingen av den svenska industrins kompetensbas genom att industrin ges möjlighet att delta i mycket kvalificerade tekniska och vetenskapliga projekt. Detta främjar utvecklingen av attraktiva forsknings- och innovationsmiljöer i samverkan mellan industrin, högskolor och forskningsinstitut. Den kommersiella efterfrågan på uppsändningstjänster och telekommunikationssatelliter har varit fortsatt svag , vilket inneburit personalneddragningar inom såväl svensk som utländsk industri. utgör en för unik resurs genom kombinationen av stora obebodda ytor, det nordliga läget och fungerande infrastruktur som gör det möjligt för forskargrupper att resa till och vistas på . De statliga satsningarna i samverkan med , och bidrar till utvecklingen av . har forskargrupper från bl.a. , och bedrivit utvecklingsprojekt på . Sondraket- och ballonguppsändningarna kommer till nytta bl.a. vid klimatstudier. Rymdbolaget driver också en markstation för satellitkommunikation och datanedtagning vid . Även har valt att förlägga en markstation i området, stationen i används för kommunikation med fjärranalyssatelliter som miljösatelliten . Rymdverksamheten i drar nytta av närheten till utbildnings- och forskningsverksamhet, där , och samverkar inom bl.a. Miljö- och Rymdcampus. När det gäller målet om ett europeiskt tillträde till rymden innebär medverkan i att svensk industri involveras i mycket kvalificerade teknik- och utvecklingsprojekt, vilket bidrar till generell kompetensutveckling och stärkta nätverk mellan företag, högskolor och forskningsinstitut. har stått i centrum för det europeiska arbetet med att flygkvalificera den nya versionen av 5, efter haveriet . Frågan om uppskjutningskapacitet och bärraketutveckling har i ljuset av den vikande efterfrågan varit en viktig fråga inom . Upprätthållande av nationell metrologi spelar en viktig roll som rådgivare och granskare av metrologiverksamheten hos () och (). Rådet lämnar ett särskilt yttrande till regeringen. Av detta framgår att granskat SP:s metrologiska FoU och den visar på kreativitet, tydlighet och behovsanpassning. uttalar sig om riksmätplatsverksamheten på SP generellt som mycket kompetent och effektiv. bedömning av SSI:s riksmätplats för joniserad strålning är att verksamheten har hög kompetens och uppfyller sina uppsatta mål. SWEDAC utför systemteknisk tillsyn hos riksmätplatserna baserad på internationella standarder. Vid tillsyn bedömdes riksmätplatserna för högspänning, massa och temperatur. Tillsynen från SWEDAC visar på hög kompetens, goda resultat samt ett väl fungerande kvalitetssystem. SP utför forskning inom områden som kan betecknas som bidragande till tillväxt genom ökad säkerhet och mer hållbara lösningar, så kallade samhällsintressen. har SP haft 115 publiceringar i vetenskapligt granskade skrifter. Samarbete har skett med ett 80-tal avdelningar och institutioner vid universitet och högskolor nationellt. SP har medverkat i 43 EU-projekt varav sex som koordinator. SP är delaktigt i den institutsomstrukturering som enligt regeringens proposition 2001/02:2 FoU i samverkan i innovationssystemet har målet att skapa en struktur med färre och större institut som är mer internationellt konkurrenskraftiga. blev Trätek helägt dotterbolag till . Det nära samarbetet med andra institut inom United Competence fortsätter. Från SGU:s FoU-anslag har 12 projekt (ca ) fått stöd. Inkomna ansökningar omfattade 45 projekt (). Intresset för stödet är liksom tidigare jämnt fördelat över berörda universitet och högskolor i landet. Tio forskningsprojekt har slutförts och dokumenterats i särskilda rapporter. har den tredje internationella utvärderingen av forskningsstödet genomförts. Utvärderingsgruppens huvudrekommendation är att detta unika stödsystem, som de bedömer, bör fortsätta och att den årliga stödsumman bör höjas betydligt. () har fått bidrag till verksamheten med sammanlagt , varav . Syftet med verksamheten är att åstadkomma ett centrum för teknikutveckling, forskning och utbildning inom bergteknik i . har en organisation . Intresse för företagsgemensamma utvecklingsprojekt har diskuterats och projektskisser för fortsatt arbete har upprättats. Ett antal projekt har beretts . Ytterligare projekt väntas komma igång . Georange i har beviljats stöd med sammanlagt varav 3 miljoner . Fem FoU-projekt har fått stöd från SGU. I projekten studeras bl.a. återställning av sandmagasin för gruvavfall samt förbättrade analysmetoder vid malmprospektering. För samtliga projekt går verksamheten enligt plan. Två projekt har avslutats, de tre övriga projekten beräknas avslutade . 2004/05:1 UTGIFTSOMRÅDE 24 Bidragen till verksamheten vid och Georange i är nu avslutade. Verksamheten där utvecklas enligt plan. IVA har genomfört angelägna utredningar och projekt samt lämnat värdefulla synpunkter som underlag till utformningen av regeringens politik inom området forskning och utveckling. IVA:s insatser uppfyller målet att öka den kunskap och kompetens, i första hand i näringslivet, som behövs för att stimulera innovationer, tillväxt och förnyelse. Dagens samhälle är under ständig förändring som till stor del drivs av ny teknik. För att bidra till ökad förståelse för förändringsprocesser ur olika perspektiv spelar IVA en viktig roll. IVA har genom sina ledamöter stor kompetens inom många branscher verksamma i och fungerar som inspiratör för gränsöverskridande dialog. 4.10.3 Analys och slutsatser Svensk rymdverksamhet är inriktad på såväl forskningsfinansiering som teknisk och industriell utveckling. Det gör det möjligt att dra nytta av att forskning och teknikutveckling är ömsesidigt berikande. Rymdverksamheten kännetecknas av att projekten integrerar frågeställningar som är genererade av forskningens, samhällets och industrins behov. Projekten är i allmänhet internationella och bedrivs i nära samverkan mellan högskolor, institut och företag. Genom rymdverksamheten får svensk industri möjlighet att delta i avancerade projekt där de tekniska och vetenskapliga frågeställningarna är mycket kvalificerade. Företagen som är verksamma har i allmänhet mycket hög teknikintensitet och lång erfarenhet och utgör därför attraktiva arbetsmiljöer för tekniker och forskare. Det ökande engagemanget från EU:s sida på rymdområdet innebär en drivkraft för fortsatt utveckling av tillämpningar inom t.ex. miljöövervakning och satellitnavigering baserade på rymdteknik. Frågan om ett oberoende europeiskt tillträde till rymden är också en huvudfråga för EU:s engagemang på området. 2004/05:1 UTGIFTSOMRÅDE 24 För att klara rymdverksamhetens utmaningar krävs utveckling av en mängd teknologiområden, som är till nytta även utanför rymdverksamheten. De svenska satsningarna, nationellt och inom , ger svenska företag, högskolor och forskningsinstitut möjlighet att delta i den generella kunskaps- och teknikutvecklingen liksom i utvecklingen av tillämpningar och infrastruktur. För svensk del ligger styrkeområden främst på framdrivningsteknik, satellitsystem och strukturer, flygelektronik, signalbehandling och antenner, sensorer, datateknik och mikromekaniska system. Det finns flera exempel på framväxande teknikområden där svenska företag, högskolor och forskningsinstitut ligger långt framme med nya idéer som uppmärksammas av den europeiska industrin. Regeringen bedömer att verksamheten bedrivs på ett ändamålsenligt sätt. För att säkerställa ett fortsatt svenskt deltagande i det europeiska bärraketprogrammet föreslås i denna proposition en förstärkning av resurserna till rymdverksamheten. Upprätthållande av nationell metrologi Metrologisk verksamhet är långsiktig och kräver långsiktiga investeringar och FoU. Det är även ett område som är generellt och har tillämpningar inom breda sektorer. Upprätthållande av den högsta mättekniska nivån i landet, den s.k. primärnivån är ett offentligt åtagande. har en infrastruktur inom fysikalisk mätteknik som ger internationell spårbarhet och acceptans. Detta innebär att t.ex. en vikt eller temperatur som har uppmätts på ett svenskt företag är internationellt spårbart och kan därför gälla i andra länder vilket underlättar handel mellan länder. Detta innebär att inom detta område uppfyller det s.k. MRA (Mutual Recognition Arrangement). Om inte satsar på detta område kommer vår konkurrenskraft att försämras genom bl.a. sämre kvalité på varor, sämre säkerhet i uppföljningen på miljöområdet samt minskat inflytande vid internationella förhandlingar. Regeringens bedömning är att både SP och SSI har uppfyllt de för riksmätplatsverksamheterna uppställda målen. SP visade mycket god måluppfyllelse avseende de definierade målen. SP:s arbete har bidragit till kompetensuppbyggnad, forskningsprojekt i samverkan med andra FoU-aktörer samt till kunskapsöverföring. Genom sin verksamhetsbredd och sina kontaktytor har SP fortsatt att utveckla kunskap och kompetens i ett stort antal företag. Tvärvetenskapliga projekt utförs i stor omfattning och bidrar till näringslivets tillväxt främst hos de företag som är verksamma inom . För att få en tydligare styrning av forskningsområdet experimentell teknik har fått i uppdrag att fördela de medel som avsatts för ändamålet. Syftet är att uppnå en ökad samordning av statens resurser för forskning och utveckling. Regeringen bedömer att detta kommer att leda till ett effektivare resursutnyttjande. Det är regeringens bedömning att den svenska standardiseringen i huvudsak lyckats uppfylla målet med statens bidrag, dvs. att utgöra en effektiv resurs för deltagande i europeiskt och internationellt standardiseringsarbete. Regeringens bedömning är att IVA:s verksamhet bidrar till att stärka och utveckla industriella kompetens och konkurrenskraft. Den forskning som stöds av SGU är en nödvändig länk till kunskapsflödet för utveckling av SGU:s verksamhet. De projekt som fått stöd koncentreras på för samhället viktiga geologiska problem och kompletterar SGU:s egen forskning och utnyttjar den höga kompetens och moderna instrumentering som finns vid svenska universitet och högskolor. Den internationella utvärdering som genomförts av forskningsanslaget har givit mycket goda vitsord. Studier av samhällsutvecklingen nationellt och internationellt visar att behovet av kunskaper och färdigheter inom den geovetenskapliga sek- torn kommer att styras av en ökad efterfrågan på naturresurser i samverkan med ett ökat behov av skydd och vård av naturen. Undermarksbyggande används i ökande utsträckning som ett sätt att minska miljöpåverkan främst i miljöer. Utveckling av geovetenskaperna behövs således som underlag för väl avvägda beslut som leder till långsiktigt hållbar utveckling av mark, jord och vatten. 4.11Omvärldsanalys, utvärdering och statistik , , är den myndighet som verkar inom Verksamhetsområdet , utvärdering och statistik. Institutet har till uppgift att utveckla och förbättra kunskapsunderlaget för tillväxtpolitiken. Institutet utför omvärldsbevakning och utvärderingar med relevans för närings- och innovationspolitiken samt den regionala utvecklingspolitiken. Omvärldsbevakningen är delvis utlandsbaserad. Institutet ansvarar även för delar av den officiella statistiken. Verksamhetsområdet är indelat i tre verksamhetsgrenar: Omvärldsanalys, Utvärdering och Företagsstatistik. Institutet har i regleringsbrevet fått i uppdrag att belysa kvinnors och mäns villkor i sina analyser, utvärderingar och sin statistik. ITPS har inriktat verksamheten inom verksamhetsgrenen Omvärldsanalys mot tre profilområden, Arbetets omfattning, Nä- ringslivets struktur och dynamik samt Människors kompetens. Profilområdena har minskat till två, Näringslivets struktur och dynamik samt Institutioner och regler. låg fokus inom området Arbetets omfattning på frågan om arbetskraftsinvandringens betydelse för tillväxten. Institutet har bland annat gjort en kunskapsöversikt över problem och möjligheter med framtidens eventuella arbetskraftsimport. Inom området Näringslivets struktur och dynamik redovisade institutet, och 2004/05:1 UTGIFTSOMRÅDE 24 2004 ett regeringsuppdrag som syftade till att kartlägga omfattningen och analysera konsekvenserna av internationaliseringen av näringsliv. ITPS har även påbörjat ett projekt med syfte att öka kunskapen om strukturomvandlingens betydelse för tillväxten i . Fokus för det nya området Institutioner och regler är att analysera de större regelsystemens betydelse för investeringsviljan. Utöver dessa områden har regeringen, i regleringsbrevet , gett ITPS i uppdrag att: i samarbete med Verket för näringslivsutveckling, , utveckla metoder för att beskriva den ekonomiska utvecklingen i landets regioner med hjälp av regionala prognoser och indikatorer, kartlägga aktörerna i det svenska innovationssystemet samt de instrument som de har till sitt förfogande. Institutet ansvarar för en utlandsbaserad omvärldsbevakning i samarbete med främst , och . inrättade ITPS ytterligare två kontor och har fem utlandskontor (, , , och ). Institutet arbetar med utvärderingar inom tre strategiska områden: att öka politikens utvärderingsbarhet, att genomföra utvärderingar, att öka användningen av utvärderingarnas resultat. För att öka politikens utvärderingsbarhet stödjer institutet andra aktörers arbete med att formulera mål och skapa uppföljningssystem. Bl.a. har institutet på uppdrag av regeringen gett förslag på hur politikområdet Regional utvecklingspolitik kan följas upp och effektutvärderas. Regeringen har också gett ITPS i uppdrag att utvärdera ett urval av de bransch- och sektorspecifika FoU-program som initierats av och dess föregångare. Studien skall följa företag som på olika sätt deltagit i dessa program och belysa eventuella effekter på företagens tillväxt och utveckling, särskilt med avseende på omsättning, sysselsättning och produk- 2004/05:1 UTGIFTSOMRÅDE 24 Utöver detta uppdrag har ITPS bland annat utvärderat IT-politiken samt effekterna av utvecklingsprogram för kommuner med särskilda omställningsproblem. I syfte att öka användningen av utvärderingarnas resultat arbetar institutet på att aktivt föra ut resultaten till berörda aktörer och beslutsfattare. Utvärderingarna rapporteras bland annat via seminarier där berörda inbjuds att delta. Institutet ansvarar för den officiella statistiken inom områdena , samt Konkurser och offentliga ackord. ITPS har på uppdrag av regeringen utvecklat en könsuppdelad statistik i en longitudinell individ- och företagsdatabas (). Databasen skall bland annat användas vid analyser av näringslivets struktur och dynamik. ITPS har förbättrat tillgängligheten genom att statistiken nu kan laddas ner från deras hemsida. Målet för verksamhetsområdet , utvärdering och statistik är att förbättra kunskapsunderlaget för att därigenom skapa förutsättningar för att utveckla närings- och innovationspolitiken. förbättrar kunskapen om hur närings- och innovationspolitiken påverkar tillväxten genom sina analyser och utvärderingar. Den statistik som institutet producerar är också en viktig källa till kunskap. Resultatet från analyserna, utvärderingarna och statistikverksamheten redovisas i ITPS rapportserier. För att sprida resultaten ytterligare anordnar institutet seminarier där resultaten presenteras och diskuteras. Deltagare vid konferenserna och seminarierna är bland annat representanter från , myndigheter, näringslivets organisationer och forskare. Tillgängligheten till ITPS rapporter och statistik har ökat då institutet utvecklat hemsidan där rapporter, nyhetsbrev och statistik finns att ladda ner. Den ökade tillgängligheten märks delvis genom att resultaten från institutets arbete uppmärksammats allt mer i media 4.12Konkurrensneutralitet för svensk träskiveindustri Genom den svenska energi- och klimatpolitiken har efterfrågan ökat på sågspån för användning som bränsle inom värme- och elproduktion. Detta har inneburit stigande priser på spån. Sågspån används som råvara i träskiveindustrin där betalningsförmågan till följd av internationell konkurrens är begränsad. har därför föreslagit (2003/04:NU10) att statsmakternai avvaktan på att politiken i andra europeiska länder får en liknande inriktning som den svenska vad gäller åtgärder för att minska koldioxidutsläppen- skapar ett stödsystem som möjliggör konkurrensneutralitet för svensk träskiveindustri. För att ett statligt stöd skall kunna utgå krävs dock en anmälan och ett godkännande av . Detta bör enligt föregås av en sondering hos EG-kom- missionen om möjligheterna för ett godkännande. Regeringen har därför till EG- kommissionen kommunicerat ett förslag om stöd till träskiveindustrin, baserat på rådande konkurrensnackdel och den svenska koldioxidbeskattningen. Regeringen avser återkomma till i frågan. 4.13Statliga insatser utanför politikområdet Regeringen har lämnat propositionen Ny försäkringsavtalslag (2003/04:150). Den nya lagen skall anpassa försäkringsavtalsrätten till moderna samhällsförhållanden, till dagens och morgondagens försäkringsförhållanden och till ny teknik. Vidare har EG:s förordning om europabolag kompletterats med svensk lagstiftning. Ett europabolag skall vara en europeisk associationsform för gränsöverskridande sam- Ett europabolag med säte i kommer att i huvudsak att falla under samma regler som svenska publika aktiebolag. EG: s förordning och den svenska lagen om europabolag träder i kraft . Det finns pågående lagstiftningsprojekt som är av särskild betydelse för företagande och näringsliv. Regeringen har lämnat en lagrådsremiss med förslag till ny aktiebolagslag.