prop · GS03150d2 · 2005-05-10 00:00:00 — och presenterade 2000 två rapporter som beskrev hur man kan planera med miljökvalitetsmål (Rapport 5091 samt 5092). I flera kommuner pågår också ett arbete med att koppla ihop arbetet med miljökvalitetsmålen och arbetet med översiktsplaner. Detta är något som regeringen ser som positivt. Regeringen anser att det är av största vikt att miljökvalitetsmålen med delmålen utgör en utgångspunkt för berörda myndigheter på lokal och regional nivå i samband med prioriteringar och avvägningar vid bedömningar enligt samt . Samordningen av trafikplaneringen på lokal och regional nivå har förbättrats men fortsatt förbättring är av stor vikt, då denna planering i så hög utsträckning påverkar den lokala samhällsplaneringen. Andra samhällsplaneringsaspekter som är av betydelse att lyfta fram och beakta i arbetet med en hållbar utveckling är bl.a. kulturmiljöaspekterna, grönstrukturens betydelse för hälsan och för områdets karaktär, den långsiktiga vattenförsörjningen samt vikten av energiplanering. Då det finns nationellt antagna mål, exempelvis kring folkhälsa (se avsnitt 4.1), är det angeläget att även dessa beaktas och omsätts lokalt. Detta är även något som underströk i granskningen av den svenska miljöpolitiken, (rekommendation 37, bilaga 2). det bör vidtas åtgärder för att på ett mer systematiskt sätt införliva de nationella prioriteringarna för miljö och hälsa på lokal nivå. Den kommunala planeringsprocessen bör i detta sammanhang ses som ett grundläggande instrument som ger goda möjligheter till detta. I sammanhanget bör nämnas att regeringen har tillsatt en kommitté för översyn av (dir. 2002:97). Kommittén skall bl.a. analysera med utgångspunkt från beslutade miljökvalitetsmål vad olika mål innebär för planering och byggande samt överväga vilka förändringar som kan behövas för att underlätta arbetet med att uppnå målen (se kapitel 26). Kommittén lämnar sitt slutbetänkande . och Rådet för hållbar utveckling De svenska kommunerna har arbetat aktivt inom ramen för det lokala Agenda 21-arbetet. En stor del av Agenda 21-arbetet har fokuserat på miljöfrågor och omfattande insatser för att stimulera ett mer miljöanpassat beteende har genomförts. Genom arbetet har man nått ut till föreningar, näringsliv och enskilda. Mycket arbete har inriktats på att nå barn och ungdomar. Nya grupper har kunnat engageras och olika synpunkter har kunnat diskuteras. Regeringen anser att det är viktigt att erfarenheterna från det lokala Agenda 21-arbetet tillvaratas i bl.a. arbetet med att utveckla och omsätta lokala miljökvalitetsmål. Detta sker till viss del redan i vissa kommuner. finns ett Råd för hållbar utveckling vid (se även kapitel 4). Regeringen anser att det inrättade Rådet kommer att spela en central roll i det fortsatta hållbarhetsarbetet, det gäller såväl de miljömässiga som ekonomiska och sociala aspekterna. Det handlar även om att vidareutveckla Agenda 21-arbetet i landets kommuner. Rådet kommer bl.a. att bistå befintliga nätverk och verka för att nya etableras kring olika frågeställningar, sprida erfarenheter och goda exempel, bl.a. om arbetet med miljökvalitetsmålen, samt verka för idédebatt och kontakter mellan aktörer på olika nivåer. Man kan på detta sätt bidra till att finna nya former för att utveckla medborgarinflytande. Det pågående arbetet på lokal nivå kring hållbar utveckling bör också på ett tydligt och naturligt sätt kopplas till miljökvalitetsmålen. I granskning av den svenska miljöpolitiken, framhålls vikten av att fortsätta att utveckla allmänhetens deltagande och uppmuntra medborgarinitiativ på lokal och regional nivå (rekommendation 27, bilaga 2). De lokala investeringsprogrammen (LIP) har varit ett medel för att nå en mer långsiktigt hållbar utveckling. Investeringsprogrammen beskrivs närmare i avsnitt 21.1.5. Avsikten med programmen har varit att utgå ifrån den unika situation som råder i kommunen och göra prioriteringar för lokala miljö- och hållbarhetsfrågor. Det har varit kommunerna som varit ansvariga för att samordna utarbetandet av de lokala handlingsprogrammen. Programmen har oftast utvecklats i samverkan med olika aktörer, inklusive lokalt förenings- och näringsliv, och på så vis byggt vidare på det pågående Agenda 21-arbetet. Avsikten med LIP har varit att bidra till insatser som minskar belastningen på miljön, få till stånd en effektivare användning av energi och andra naturresurser, ökad användning av förnybara råvaror, tillvaratagande av kulturmiljövärden m.m., som nya arbetstillfällen skapades. Regeringen anser att LIP på olika sätt har bidragit till en omställning i en mer hållbar riktning. I och lokalt miljöarbete en jämförande studie mellan kommuner som fått och inte fått statligt investeringsstöd (Rapport 5297) framkommer också att miljöarbetet har ökat i såväl kommuner som erhållit stöd som de som inte fått sina ansökningar beviljade. Det framgår också att förankringsarbetet av programmen bland medborgare, föreningar, lokalt näringsliv och intresseorganisationer varit större i kommuner som fått investeringsstöd. pekar man i rapporten på att en del av engagemanget och intresset i kommunerna har flyttats från Agenda 21-arbetet till LIP. presenterades de s.k. Ålborgåtagandena vid en konferens i , . Konferensen arrangerades av olika organisationer för bl.a. städer och regioner i och samlade mer än 900 delegater från 45 länder. Dessa åtaganden är en uppmaning till kommuner runt om i att vidareutveckla och konkretisera det lokala hållbarhetsarbetet. hade sex svenska kommuner (, , , , och ) skrivit under dessa åtaganden. Svenskt miljöarbete inom EU Regeringens bedömning: Följande områden bör även fortsättningsvis prioriteras i EU-arbetet för att nå miljökvalitetsmålen: klimat samt försurning och övriga luftföroreningsfrågor, kemikaliefrågorna inklusive bekämpningsmedel samt resurs- och avfallsfrågorna inom ramen för hållbara konsumtions- och pro- en hållbar förvaltning av naturresurser och bevarandet av bio- logisk mångfald, samt Dessutom avser regeringen fortsättningsvis att verka för att EU:s jordbruks-, miljö- och handelspolitik främjar en rättvis och hållbar utveckling i fattiga länder utanför EU. förslag: Överensstämmer i huvudsak med regering- Remissinstanserna: anser att europeiska och in- ternationella samförståndslösningar bör eftersträvas även när det gäller de nationella miljömålen. agera för att påverka EU:s jordbrukspolitik i syfte att minska dess nega- tiva effekter på hälsan. kvalitetsmålen bör få en högre dignitet i EU-arbetet och på så sätt snabbare borde kunna nås. önskar ett starkare internationellt samarbete om åtgärder och menar att såväl skärpning som harmonisering av utsläppsregler skall ges hög prioritet i det svenska EU-arbetet. () anser att miljöaspekten behöver stärkas betydligt på såväl strategisk nivå som i det löpande, ofta detalj- inriktade, beslutsarbetet inom områdena transport, energi, jordbruk, inre marknaden, näringsliv, utveckling, fiske, ekonomi, handel och yttre för- Miljömålen bör enligt SNF vara betydligt mer vägledande när t.ex. svenska ståndpunkter vid rådsmöten tas fram än vad som är fallet i anser att i den mån väljer att gå före andra medlemsstater är det viktigt att detta inte sker till priset av att verksamhetsutövarna i det egna landet missgynnas. Bil anser att i det internationella arbetet, framför allt inom EU, kan nå mycket längre genom att arbeta inom EU för väl motiverade miljökrav än genom att införa nationella regler med syfte att gå före. anser att för att nå målet Giftfri miljö är det mycket viktigt att arbeta inom EU för en gemensam kemikaliepolitik, något som därför bör prio- Skälen för regeringens bedömning EU är en central och nödvändig politisk arena. Sedan inträdet i EU för tio år sedan har målinriktade agerande haft stor betydelse för utvecklingen av EU:s miljöpolitik. Detta gäller särskilt inom följande områden: för hållbar utveckling som banade väg för under vårt EU-ordförandeskap , och som antogs vid toppmötet i . Sektorsintegrationen av miljöfrågorna inom EU:s olika politikområden där tog initiativ till en process som lett till särskilda åtgärdsprogram och strategier. EU:s kraftfulla satsning inom klimatpolitiken. EU:s sjätte miljöhandlingsprogram, vars slutprodukt kom att ligga nära den förhandlingslinje vi drev under ordförandeskapet. Försurningen har arbetat mycket aktivt med för att få till stånd utsläppsminskningar såväl nationellt som internationellt. Ett exempel var som 1997 togs fram med hjälp av svenska experter, vilket bl.a. ledde till direktivet om nationella utsläppstak. Det svenska internationella försurningssekretariatet spelade en viktig roll. Luftkvaliteten i övrigt där direktivet om nationella utsläppstak har stor betydelse för att minska också andra luftföroreningar, t.ex. ozonbildande ämnen. har också varit pådrivande och haft ett avgörande inflytande när det gäller avgaskrav för motorfordon, fritidsbåtar och arbetsmaskiner. Kemikaliepolitiken där ända sedan vi blev medlemmar i har varit pådrivande och framgångsrikt bidragit till att skärpa . har i flera miljöfrågor varit pådrivande inte minst i fiskepolitiska frågor där varit ledande i arbetet att få fiskenäringen att bli långsiktigt hållbar. Genom att aktivt driva miljöfrågor och prioritera de viktigaste problemområdena i EU uppnår vi inte bara en bättre miljö i utan i hela unionen. Det blir än mer viktigt nu när EU:s hittills största utvidgning genomförts. Miljökvalitetsmålen och arbetet i EU För att de nationella miljökvalitetsmålen (och deras delmål) skall uppnås krävs i många fall beslut eller initiativ inom EU. Detta beror främst på att: miljöproblemen är gränsöverskridande och lösningar kan endast uppnås genom införandet av gemensamma krav. Det gäller bl.a. försurande och övergödande luftföroreningar, utsläpp till hav och gränsöverskridande vattendrag, samt exempelvis skyddet av flyttande fåglar. att den inre marknadens funktion i praktiken innebär att miljökrav på produkter är harmoniserade inom EU. Ytterligare ett exempel på att ett gemensamt agerande främjar miljön är att EU under de senaste 15 årens intensiva globala förhandlingar, exempelvis i klimatfrågan, praktiskt taget undantagslöst varit en central och EU som internationell aktör beskrivs i kapitel 24 om internationellt samarbete. Genom medlemskapet i EU är bundet av den rättsordning som gäller för den Europeiska Gemenskapen (EG). Bestämmelserna inom miljöområdet avser oftast direktiv som anger minimikrav som måste garanteras. När den inre marknaden och den fria rörligheten på varuområdet påverkas kräver emellertid en fullständig harmonisering av medlemsländernas nationella regler, vilket i princip innebär att den gemensamma kravnivå som föreskrivs måste genomföras i alla medlemsstater. I EG-fördraget finns den s.k. miljögarantin som under vissa förutsättningar ger en medlemsstat möjlighet att behålla eller införa strängare regler än dem som angetts i ett direktiv. I fall nya regler skall införas gäller att de nationella reglerna skall vara grundade på nya vetenskapliga belägg. De skall vara nödvändiga för att lösa ett problem som är specifikt för medlemsstaten i fråga och som har uppkommit efter beslutet om harmonisering. Dessa begränsningar ställer stora krav på ett enskilt lands grundarbete för att driva på arbetet inom EU, t.ex. på det av prioriterade kemikalieområdet. Regeringens inriktning är att utnyttja den s.k. miljögarantin där så är möjligt och motiverat i syfte att gå före och därigenom verka för att flytta fram EU:s positioner. skall också verka för att miljögarantin tillämpas så att andra medlemsländer kan gå före. bör vidare aktivt söka allianser av likasinnade nationer för att gemensamt gå vidare på nationell nivå när ett problem inte löses på EU- nivå och sådana åtgärder är förenliga med EG-fördraget. Det sjätte miljöhandlingsprogrammet (1600/2002/EG) lade fast riktlinjerna för EU:s miljöpolitik . På några områden där kommissionen ännu inte hade bestämt sig för att lägga fram nya förslag till direktiv skulle man arbeta stegvis. Kommissionen skall enligt miljöhandlingsprogrammet lägga fram s.k. tematiska strategier på områdena luftkvalitet, marin miljö, resursanvändning, bekämpningsmedel, avfallsåtervinning, mark och stadsmiljö. De tematiska strategierna skall ange vilka åtgärder som behövs för att målen i miljöhandlingsprogrammet skall nås. Som ett första steg för var och en av strategierna tog kommissionen fram förstudier, vilka blev föremål för ingående konsultationer med medlemsländerna och andra intressenter såsom industrin och miljörörelsen. Enligt programmet skall samtliga tematiska strategier ha presenterats senast . Kommissionen har dock annonserat att strategin om stadsmiljö kommer att presenteras först . De tematiska strategierna kommer att vara centrala för utvecklingen av EU:s miljöpolicy under den närmaste framtiden. 2004 innebar att blev tillämpliga på de nya medlemsländerna, visserligen med ett antal övergångstider. Utvidgningen leder till en avsevärt snabbare omvandling av dessa länders miljöarbete än vad som annars skulle vara fallet. Utvidgningen kan härigenom innebära förbättrade möjligheter att uppnå de svenska miljökvalitetsmålen, bl.a. luft, Bara naturlig försurning, Ingen övergödning och Hav i balans samt levande kust och skärgård. För svensk del bör vi, genom samarbete med de nya medlemsländerna, vara behjälpliga med deras anpassning till och arbeta för förståelse för svenska EU-prioriteringar på miljöområdet. I regeringens skrivelse (2003/04:9) till redovisas de prioriteringar som regeringen gjort och gör i EU-arbetet. Erfarenheter av medlemskap och inte minst från det svenska ordförandeskapet visar att ett tidigt målinriktat agerande inom utvalda prioriterade områden är en förutsättning för att framgångsrikt hävda svenska intressen. Hållbar utveckling är ett övergripande mål för regeringens politik. Regeringen avser ge fortsatt hög prioritet åt för hållbar utveckling som antogs under det svenska ordförandeskapet . bör därför, bl.a. enligt den s.k. Cardiffprocessen, vara pådrivande när det gäller att förstärka arbetet med integrering av miljöhänsyn i andra sektorer. skall också verka för att ökad miljöhänsyn genomsyrar verksamheten i de stora finansiella instrumenten som struktur- och sammanhållningsfonderna, Europeiska investeringsbanken samt de transeuropeiska nätverken. Detta blir mycket viktigt i samband med arbetet inom ramen för EU:s nästa långtidsbudget 20072013. De svenska miljökvalitetsmålen bör också vara en viktig utgångspunkt för svenskt agerande i EU. För att uppnå miljökvalitetsmålen med delmål bör enligt regeringens mening även fortsättningsvis insatser inom följande områden prioriteras: klimat samt försurning och övriga luftföroreningsfrågor, kemikaliefrågorna inklusive bekämpningsmedel samt resurs- och avfallsfrågorna inom ramen för hållbara konsumtions- och produktionsmönster, en hållbar förvaltning av naturresurser och bevarandet av biologisk mångfald, För miljökvalitetsmålet Begränsad klimatpåverkan är insatser i andra länder helt avgörande. Klimatkonventionen och Kyotoprotokollet utgör grunden för global samverkan om åtgärder mot klimatförändringar. I dessa processer är EU den drivande parten och bör vara ledande och fortsätta vara pådrivande inom EU. På grund av försurningens gränsöverskridande karaktär måste vara fortsatt pådrivande i EU, t.ex. inom ramen för strategin om luftföroreningar. Detta utvecklas i kapitel 7 Bara naturlig försurning. Såsom framhålles i kapitel 6 luft är partiklar i luft ett stort hälsoproblem. Åtgärder på Europanivå är avgörande för att komma till rätta med problemet. driver på för en stark kemikaliestrategi inom EU. Den slutliga utformningen av (REACH) är avgörande för möjligheterna att uppnå miljökvalitetsmålet Giftfri miljö såsom beskrivs i kapitel 8 och i avsnitt 21.3. Med hänsyn till varors gränsöverskridande miljöpåverkan avser regeringen verka för att säkerställa en produktpolitik som skapar förutsättningar för en effektiv inre marknad med ökad handel och starkt skydd för människors hälsa och för miljön. Detta utvecklas i kapitel 19 God bebyggd miljö och i avsnitt 21.3 En strategi för giftfria och resurssnåla kretslopp. EU:s gemensamma jordbrukspolitik har en direkt inverkan på flertalet miljökvalitetsmål såsom beskrivs i kapitlen om Ett rikt odlingslandskap, Ingen övergödning, Giftfri miljö, Hav i balans samt levande kust och skärgård och Levande sjöar och vattendrag, när det gäller delmål som berör biologisk mångfald. Vad avser Ett rikt växt- och djurliv påverkas förutsättningarna att nå det föreslagna miljökvalitetsmålet framför allt av utformningen av EU:s gemensamma jordbruks- och fiskeripolitik. Många av Sveriges kust- och havsområden är starkt påverkade av övergödning, miljögifter, överutnyttjande och fysisk exploatering. Möjligheterna att lösa dessa problem och därmed nå miljökvalitetsmålet Hav i balans samt levande kust och skärgård är, såsom berörs i kapitel 14, beroende av ett utvecklat EU-samarbete och att genom EU driver havsmiljöfrågorna i internationella konventioner. Regeringens bedömning: Det internationella miljösamarbetet ökar i om- Allt fler miljöfrågor kan lösas enbart genom samverkan mellan Regeringen avser att stärka sitt internationella miljösamarbete av För att nå flera av miljökvalitetsmålen fordras främst regionala och globala insatser. Det regionala och globala miljötillståndet behöver förbättras, vilket kräver engagemang och initiativkraft för att tillskapa och förverkliga internationella miljöpolitiska överenskommelser. Skydd av naturresurser och omsorg om miljön bidrar till bättre förutsättningar för de fattigaste och är en del i den svenska poli- tiken för global utveckling. förslag: Överensstämmer i huvudsak med reger- ser behov av att effektivisera den globala samverkan på flera områden, särskilt avseende klimat- och kemikaliefrågor. Flera remissinstanser, bl.a. , och anser att rapporten borde uppmärksamma behovet av internationella lösningar för att nå de svenska miljökvalitetsmålen. Handel och miljö lyfts fram som ett viktigt område internationellt sett. län anser att ett långsiktigt arbete bör initieras för att klargöra hur varor och tjänster som importeras påverkar miljön. svensk miljölagstiftning inte får leda till ökade miljöproblem i andra delar av världen. anser att frågan om svenska miljökvalitetsmål inte i tillräcklig utsträckning tar hänsyn till påverkan på andra länders miljö. Vänner anser att bör verka för att en uppgörelse om den internationella handeln inte sluts inom WTO utan i FN:s regi. skapliga rådet för biologisk mångfald saknar tydligare hänvisningar till internationellt överenskomna mål att minska förlusten av den biologiska mångfalden, som är en hörnsten i arbetet för hållbar utveckling och bekämpning av fattigdom. Skälen för regeringens bedömning: Miljömålsarbetet i bör ses som en integrerad del i ett växande internationellt miljösamarbete. Miljöproblem är gränsöverskridande. För att nå flera av de svenska miljömålen fordras därför samverkan mellan länder, regionalt och , liksom andra länder, har ett ansvar för hur de egna produktions- och konsumtionsmönstren påverkar miljötillståndet både i andra länder och globalt och för en rättvis fördelning av det globala Vi har också ett ansvar för att bidra till en bättre miljö för de allra fattigaste. Skydd av naturresurser och omsorg om miljön är av den svenska politiken för att främja en globalt hållbar För att förbättra det regionala och globala miljötillståndet och Prop. 2004/05:150 förverkliga internationella miljöpolitiska överenskommelser, krävs engagemang och initiativkraft. Sambandet mellan skydd av miljön och regional och global rättvisa har blivit alltmer tydligt. kommer mot denna bakgrund att stärka sitt internationella miljöarbete. 24.1Internationell samverkan, en i den svenska miljöpolitiken Det internationella miljösamarbetet intensifieras Det internationella miljöarbetet har utvecklats kraftigt . Miljöpolitiken har blivit alltmer internationell. har anslutit sig till ett stort antal regionala och globala konventioner och protokoll och andra överenskommelser till skydd för miljön. har varit starkt pådrivande för att få till stånd sådana överenskommelser. Att leva upp till gjorda åtaganden och aktivt delta i internationella överenskommelser är en viktig del av svensk miljöpolitik och medför krav på stora insatser. Det är regeringens bedömning att det internationella miljösamarbetet kommer att fortsätta att utvecklas och ha en stor omfattning. Sambandet mellan skydd av miljön och regional och global rättvisa har blivit alltmer tydligt. Världstoppmötet om hållbar utveckling i antog viktiga beslut som kommer att vägleda det globala multilaterala samarbetet . Miljöministermötet i antog ett arbetsprogram för det s.k. paneuropeiska samarbetet. Globaliseringen innebär stora miljömässiga konsekvenser om inte ambitiösa miljökrav tillämpas. Befolkningstillväxten liksom den snabba ekonomiska utvecklingen leder till att allt fler människor kommer att uppnå industriländernas levnadsstandard, något som kommer att leda till ökad resursförbrukning och sätta ekosystemen under ytterligare press. Ytterligare ett område som uppmärksammas alltmer internationellt är miljö och hälsa. WHO bedömer att ca 1/3 av all sjukdom och dödsfall hos barn i europaregionen kan hänföras till miljöfaktorer inklusive olyckor och bristande sanitära förhållanden vilket gör miljöfrågorna betydelsefulla från folkhälsosynpunkt. Det internationella miljösamarbetet kan uppvisa positiva resultat i många delar av världen. I har tydliga framsteg gjorts på bl.a. luft- och vattenområdena. Det internationella samarbetet för att skydda ozonskiktet har varit en framgång i industriländerna. Den politiska viljan hos många industriländer att genomföra redan beslutade åtgärder kan dock ha försvagats. Vid sidan av bättre kunskap om miljön och framgångar i flera frågor, växer nya hot. De mest akuta är bristen på rent vatten, klimatförändringar, spridning av giftiga kemikalier, övergödning samt utarmning av den biologiska mångfalden. Miljöfrågornas roll i det internationella samarbetet Miljösituationen är en av de stora frågorna på den internationella dagordningen. Arbetet bedrivs i en rad organisationer, inklusive inom ramen för ett antal miljökonventioner. Detta skapar svårigheter när det gäller samordning, överblick och val av politiska prioriteringar. Miljöfrågorna utgör numera också en del av den övergripande utvecklingsagendan manifesterad bl.a. i FN:s Millenniedeklaration, WTO-rundan som lanserades i , den s.k. utvecklingsdagordningen från , i konsensus från konferensen om utvecklingsfinansiering i och i genomförandeplanen från världstoppmötet om hållbar utveckling i . De skilda förutsättningarna mellan och kommer att vara ett centralt inslag i de globala miljöförhandlingarna. De internationella finansieringsinstitutionerna ägnar allt större uppmärksamhet åt miljöfrågorna. Det är viktigt att miljöhänsyn i betydligt ökad utsträckning genomsyrar deras verksamhet. Allt fler beslut med omfattande miljöeffekter fattas inom andra politikområden såsom ekonomi, handel, säkerhetspolitik, jordbruk och fiske. Det gör det viktigare att integrera miljöhänsyn i andra politikområden också internationellt. Detta gör det internationella miljöarbetet än mer omfattande. Arbetet med hållbar utveckling på internationell nivå intensifieras såväl i som globalt. var under ordförandeskapet i EU pådrivande i arbetet med hållbar utveckling och fortsätter att verka för att de tre dimensionerna av hållbar utveckling drivs vidare i olika internationella fora. Likaså driver att uppföljningen efter världstoppmötet i blir så konkret som möjligt. av det ökande svenska biståndet kommer att satsas på insatser särskilt riktade till miljöområdet. Satsningarna skall göras inom fält där står starkt och kan ge värdefulla bidrag. På detta sätt väver vi samman solidaritet, miljöhänsyn och ekonomisk tillväxt.