prop · GS031d26 · 2005-01-01 00:00:00 — Stöd har betalats ut till NyföretagarCentrum samt i syfte att integrera arbetet med kvinnors företagande i ordinarie organisationer som verkar för företagsutveckling. Rådgivning till personer med utländsk bakgrund som vill starta eller driver företag bedrivs i huvudsak av , . Stöd utgår även till information och rådgivning om den kooperativa företagsformen. Stödet fördelas i huvudsak till 25 lokala kooperativa utvecklingscentra (LKU). fick regeringens uppdrag att genomföra ett nationellt program för entreprenörskap (finansierat från Utgiftsområde 19 Regional utveckling). har nätverk av entreprenörsansvariga från samtliga regioner etablerats. 2004/05:1 UTGIFTSOMRÅDE 24 bedrivits och driftbidrag har förmedlats till Ung Företagsamhet. I sammanhanget bör också nämnas satsning på Kommunala Entreprenörs- och teknikskolor, KomTek. Syftet med etableringen av denna verksamhet är att få fler unga att upptäcka teknik och se sig själva som morgondagens tekniker och entreprenörer. ALMI:s övergripande mål är tillväxt och förnyelse i näringslivet. Verksamhetsidén är att genom marknadskompletterande finansiering och affärsutveckling till innovatörer, nyföretagare samt små och medelstora företag främja nyföretagandet, öka konkurrenskraften i företagen samt bidra till ett mer dynamiskt näringsliv. erbjuder kostnadsfri, kortare rådgivning och information till småföretagare. Fördjupad affärsutveckling är dock alltid avgiftsbelagd för deltagarna. ALMI:s affärsutvecklingsverksamhet skall komplettera marknadens utbud, dvs. ska erbjuda konsultinsatser endast där det inte finns ett tillfredsställande utbud. Detta innebär att har en liten rådgivningsverksamhet i storstäderna och mer omfattande verksamhet i delar av landet där konsultmarknaden inte är lika etablerad. genomförde 2003 fördjupade affärsutvecklingsinsatser i sammanlagt 8 122 företag, vilket är en halvering jämfört med föregående år. Drygt hälften av insatserna genomfördes i befintliga växande företag. Bland de fördjupade insatserna kan nämnas strategisk företagsutveckling, lednings- och organisationsutveckling, produkt- och teknikutveckling samt marknadsutveckling. Många av dessa insatser genomfördes i EU-projekt där varit projektledare och genomförare. Det övergripande målet för den statliga turistpolitiken är att ska ha en hög attraktionskraft som turistland och en långsiktigt konkurrenskraftig turistnäring. Den statliga satsningen på turism är betydelsefull både för hållbar tillväxt i alla delar av landet och för att öka antalet arbetstillfällen. Många politikområden påverkar turismens utveckling, t.ex. näringspolitik, regional utvecklingspolitik, transportpolitik, utbildningspolitik och kulturpolitik. I den s.k. Framtidsgruppen vilken bildades har stat och turistnäring tillsammans diskuterat turistnäringens möjligheter. lämnade gruppen sin slutrapport strategier för tillväxt i den svenska rese- och turistindustrin. Staten har tillsammans med den svenska rese- och turistnäringen ett gemensamt ansvar för att successivt genomföra de föreslagna åtgärderna. Arbetet med Framtidsprogrammet skall följas och utvärderas. beslutade regeringen att genomföra en översyn av turismfrämjandets funktion, organisation och rollfördelning samt att utvärdera måluppfyllelsen. Översynen skulle göras med beaktande av det övergripande målet för turistpolitiken och genomförandet av Framtidsprogrammet. Utredningen för ökad tillväxt (SOU 2004:17) överlämnades till regeringen . Som ett led i arbetet med Framtidsprogrammet fick Turistdelegationen regeringens uppdrag att genomföra ett program för ökad innovationskraft inom turistnäringen och för att främja turismforskning. Programmet beviljades för perioden 20022004 inom utgiftsområde 19 Regional utveckling. En slutrapport skall redovisas till regeringen . beviljades för att utveckla och marknadsföra varumärket . befinner man sig nu i en förankrings- och utvecklingsfas. För en utförligare redovisning se utgiftsområde 19 Re- gional utveckling. Anslaget till turistfrämjandet höjdes med som ett uttryck för den tillväxtpotential som näringen har. Turistdelegationen arbetar med att öka samverkan mellan turistnäringen och berörda myndigheter. Samordningen består bl.a. i att Turistdelegationen anordnar seminarier för berörda aktörer. Turistdelegationen publicerar statistik, utredningar och strategiska rapporter, vilka distribueras till och kommuniceras med branschorganisationer, företag, lokala och regionala turistorganisationer, kommuner, länsstyrelser, företagsorganisationer, myndigheter och skolor. Vidare arbetar delegationen med att identifiera nya marknadsmöjligheter för näringen. Både Turistdelegationen och deltar i arbetet med de regionala tillväxtprogrammen samt i arbetet med att genomföra Framtidsprogrammet. beslutade regeringen att ge 18 myndigheter inom sex politikområden i uppdrag att identifiera potentiella områden för ökad sektorssam- Myndigheterna fick även i uppdrag att utarbeta metoder som säkerställer en effektiv samordning. Turistdelegationen har deltagit i detta arbete. En stor del av strukturfondsmedlen i de svenska geografiska målprogrammen och gemenskapsinitiativen inom utgiftsområde 19 Re- gional utveckling medfinansierar utvecklingsprojekt inom turismen. Regeringen avser att göra en kartläggning av dessa projekt. geologiska undersökning (SGU) tillhandahåller geologiskt underlagsmaterial av god kvalitet så att företag, myndigheter, kommuner och andra organisationer får tillgång till kartor och databaser inför beslut som berör t.ex. naturresurser, infrastruktur och miljö. SGU bedriver också uppdragsverksamheter i den mån myndighetsverksamheten tillåter. För att tillgodose behovet av ett väl fungerande språk inom samhällets alla områden lämnas bidrag till AB (). Med stöd av såväl nationellt som internationellt terminologiarbete producerar TNC bl.a. ordlistor. TNC förvaltar också stora ordbanker. Det statliga bidraget används främst för att upprätthålla verksamhetens basfunktioner. Utöver basverksamheten bedriver TNC projektverksamhet på uppdrag av universitet, landsting, myndigheter, företag och internationella organisationer. För att säkerställa kompetensutveckling inom området informationsförsörjning utgår ett statligt bidrag till den ideella yrkesföreningen för informationsspecialister (). TLS bedriver utbildning genom kurser och seminarier, publicering av tidskrifter, anordnar konferenser och bedriver regionalt, nordiskt och internationellt samarbete. 2004/05:1 UTGIFTSOMRÅDE 24 Målet för verksamhetsområdet , information, rådgivning och kompetensutveckling är: Bidra till ökad kompetens och skapa goda möjligheter för företagsutveckling och företagande. Målet med verksamhetsgren Information är att av företagarna som söker information hos myndigheten anser att den är användbar, begriplig och lättillgänglig. Verksamheten inom Startlinjen når inte upp till detta mål, anger att de är nöjda/mycket nöjda med Startlinjens service. Det är en försämring jämfört med . En förklaring till utvecklingen kan vara bristande resurser . Startlinjen har tagit hand om drygt 135 000 frågor via telefon och e-post. En uppföljning visar att av dem som startade företag använde sig av Startlinjen. Webbplatsen Företagarguiden har utvecklats och platsen hade sammanlagt 233 500 besök. En utvärdering skall lämnas till regeringen . En enklare webbenkät har gjorts . Enligt denna ansåg av de tillfrågade användarna att guiden har relevant information för företagare, att den kan rekommenderas till andra och att det är lätt att hitta på webbplatsen. Målet kan således anses vara uppfyllt. Ett delmål för företagsutvecklade program är att av företagen som deltar i myndighetens program anser att insatserna har haft positiv effekt. Några uppföljningar av programmen har genomförts och redovisas nedan. Kvinnor är underrepresenterade i gruppen företagare. Särskilda program för att öka antalet kvinnliga företagare har funnits . har företagandet bland kvinnor fördubblats. Arbetet har framför allt bedrivits via affärsrådgivningsprojekt för kvinnor hos inom och 2004/05:1 UTGIFTSOMRÅDE 24 Uppföljning av en del av de projekt som beviljades bidrag visar att deltagarna och projektledarna är positiva till de insatser som genomförs. I startas vart femte företag av någon med invandrarbakgrund. visar undersökningar att företagare som är födda utomlands upplever fler hinder för tillväxt i företagen jämfört med övriga grupper. För att stödja denna grupp särskilt beviljar bl.a. bidrag till , . nåddes 17 000 personer med invandrarbakgrund av rådgivningsinsatser. Detta bidrog bl.a. till att drygt 500 företag startades. Lokala kooperativa utvecklingscentra, LKU, har medverkat till att minst 233 nya företag har tillkommit 2003. har haft regeringens uppdrag att utvärdera den verksamhet som bedrivs vid landets LKU. Utvärderingen (Utvärdering av statsbidrag till Lokala kooperativa utvecklingscentra, R 2003:16) visar att de kooperativa företagen är mycket nöjda och anser att LKU:s medarbetare har den kompetens som de efterfrågar. Studien visar också att medarbetarna inom LKU anser att det är svårt att leva upp till kravet på bl.a. regional medfinansiering till det statliga stödet. Statligt bidrag får lämnas med högst av de beräknade kostnaderna för denna verksamhet. föreslår att statens uppdrag och finansiering av LKU:s olika verksamhetsområden blir tydligare. Förutom det näringspolitiska uppdraget pekas det i rapporten på att LKU:na genomför arbetsinsatser inom det regionalpolitiska och arbetsmarknadspolitiska området. föreslår därför att medel avsätts för LKU:s verksamhet även inom den regionala utvecklingspolitiken och arbetsmarknadspolitiken. har arbetat med att stärka småföretagens konkurrenskraft och bidra till en hållbar samhällsutveckling genom att stödja åtgärder inom miljöanpassad affärsutveckling. En uppföljning visar att av företagen som deltagit i avslutade projekt ansåg att deltagandet gett positiva effekter, av företagen ansåg att deras konkurrenskraft hade stärkts och kunde påvisa minskad miljöpåverkan av sina produkter och tjänster. Inom ramen för Baltic 21- Näringsliv har medel beviljats från Östersjömiljard 2. Projekt som genomförts har lett till att ett större antal nya affärskontrakt och affärsavtal har etablerats mellan svenska företag och företag i . Av de företag som deltog ansåg att projekten haft en positiv effekt. Sammantaget gör regeringen bedömningen att delmålet för företagsutvecklande program delvis är uppfyllt. Ett annat delmål inom verksamhetsgren Entreprenörskap och företagsutveckling är att av ungdomarna kan tänka sig att starta företag. En undersökning om ungdomars attityder till företagande visar att av unga kvinnor och män kan tänka sig att bli företagare. Delmålet är således uppnått. Emellertid föredrar eget företagande framför annan anställning. Undersökningen visar också att ungdomar som har vänner och släkt som är företagare, liksom ungdomar som i skolan uppmuntras att bli företagare är mer positivt inställda till eget företagande. Av ALMI:s kundundersökning framgår att som helhet är nöjda med konsulttjänsterna och kan tänka sig att rekommendera till en kollega. Affärsutvecklingskunderna är främst nöjda med ALMI:s förståelse för företagandets villkor och väl fungerande telefonservice. Minst nöjd är kunderna med ALMI:s förmåga att informera om sina tjänster. Endast lite drygt hälften anser också att har en tydlig profil. Resultaten från kundundersökningen visar inga större förändringar jämfört med undersökning. Svensk turism utgjorde av BNP 2003 och den totala turistkonsumtionen uppgick till . Sysselsättningen inom turistnäringen uppgick till drygt 127 000 helårsarbeten, en ökning . Volymmässigt blev 2003 ett bra år för svensk turistnäring. gjordes det 44,2 miljoner övernattningar på kommersiella anläggningar i . Jämfört med 2002 är det en ökning . Svenskarnas övernattningar inom landet ökade medan de utländska övernattningarna låg kvar på i stort sett oförändrade nivå (-0,). Trots volymökningen minskade intäkterna. Anledningen är att det har skett en förskjutning från dyrare boende till enklare övernattningar. resandet i världen minskade enligt WTO (). För den svenska turistnäringen är effekterna av , SARSepi- demin, händelserna i och på totalt sett begränsade. Flygbranschen har dock påverkats särskilt. Inkvarteringsstatistiken visar på ett ökande resande från närregionerna och ett minskat interkontinentalt resande. Det finns en risk att ett fortlöpande terrortryck sätter ett mera permanent avtryck i människors vilja att resa långt eller till vissa delar av världen. Regering och riksdag har beslutat om långsiktiga mål som skall ge det geologiska underlagsmaterialet en viss kvalitetsnivå. Årsmålen bestäms av geologiska undersökning (SGU). Dessa årsmål har huvudsakligen uppnåtts. När det gäller rapporteringen till databas finns fortfarande eftersläpning på vissa discipliner. Bedömningen är dock att arbetet med vad som skall vara avklarat enligt det långsiktiga målet till 2008 bedrivs enligt plan. var täckningsgraden av totalmålet och arbetet har lett till täckningsgraden vid utgången av året. Verksamheten bidrar till målet genom ökad kunskap och kunskapspridning om geologin. AB () har fortsatt bidragit till god måluppfyllelse inom målet att åstadkomma en lämplig teknisk terminologi för svenska förhållanden. Det innebär bl.a. att upprätthålla en hög terminologisk kompetens i organisationen genom metod-, produkt- och programutveckling för terminologihantering, samt dokumentation och samordning med andra språkvårdande organ i . för informationsspecialister () är en yrkesförening för verksamma inom området informationsförsörjning. TLS har bidragit till utvecklingen av en väl fungerande informationsförsörjning genom sina aktiviteter främst riktade till medlemmarna, huvudsakligen bibliotekarier och informationsspecialister i företag. Utöver detta har TLS utvecklat nätverk och bidragit till erfarenhetsutbyte samt verkat 2004/05:1 UTGIFTSOMRÅDE 24 för aktivt svenskt deltagande i internationellt samarbete inom området. De högt ställda målen på verksamhetsgrensnivå har inte alltid uppnåtts, men resultaten måste ändå till stora delar anses vara tillfredsställande. Antalet program som har initierats på nationell nivå för företagsfrämjande har minskat i syfte att uppnå en ökad tydlighet och effektivitet. Statens informationsinsatser fokuserar på information till blivande företagare om regelverket kring företagandet. Det vill säga de skyldigheter staten ålägger företagen. Denna information har gjorts betydligt mer lättillgänglig med hjälp av väl utvecklade Internettjänster. De statligt finanserade programmen för företagsutveckling inriktar sig i huvudsak mot insatser som även gynnar en långsiktigt hållbar utveckling. Insatserna underlättar exempelvis för kvinnor och invandrare att bli företagare, att nya initiativ tas till vara genom den kooperativa företagsformen och att företag utvecklar sitt miljökunnande. Ett område som framöver kommer att ges ökad prioritet är främjandet av positiva attityder till entreprenörskap. Ungdomar blir i detta sammanhang en särskilt viktig grupp. Regeringen anser att det statliga stödet till lokala kooperativa utvecklingscentra (LKU) skall utgå inom ramen för det nuvarande näringspolitiska uppdraget. Vad avser ALMI:s affärsrådgivande insatser får dessa överlag goda betyg från företagarna. har i stor utsträckning anpassat sitt utbud av dessa tjänster till hur den privata marknaden ser ut. Regeringen anser dock att kontinuerligt måste ompröva dessa insatser så att den marknadskompletterande rollen blir tydlig. Turistnäringen är en utpräglad småföretagsbransch med stor betydelse för hållbar tillväxt i alla delar av landet. presenterades en studie Turismens betydelseen studie av Glasriket, fjäll och från på uppdrag av Turist- 2004/05:1 UTGIFTSOMRÅDE 24 delegationen vilken påvisar turistnäringens betydelse för näringslivsutveckling och lokal service. Den ökade marknadsföringen från 1997, av kandidaturen till i och för som kulturhuvudstad 1998 samt vårt ordförandeskap i EU bedöms ha påverkat utvecklingen positivt. Regeringen beslutade att genomföra en översyn av turistfrämjandets funktion, organisation och rollfördelning samt utvärdera måluppfyllelsen. överlämnades turistutredningen för ökad tillväxt (SOU 2004:17) till regeringen. Betänkandet har remissbehandlats och frågan bereds inom Tillgång till behovsidentifierad och kvalitetssäkrad geologisk information är nödvändig för att tillgodose samhällets behov inom områdena miljö och hälsa, fysisk planering, hushållning och försörjning med naturresurser, jord- och skogsbruk samt totalförsvar. Brister i detta avseende kan leda till att färre gruvor etableras och att infrastruktursatsningar både på statlig och på nivå grundas på ofullständigt beslutsunderlag. Behovet av geologisk information styrs av ökad efterfrågan på naturresurser tillsammans med ett ökat behov av skydd och vård av naturen. har internationella företag visat ett ökat intresse av att prospektera efter i . Stora infrastrukturprojekt kräver också geologiskt underlagsmaterial. I miljöer finns ett ökat behov av undermarksbyggande. I dessa sammanhang kan geologisk information bidra till ökad effektivitet och säkerhet. Det geologiska underlagsmaterialet från SGU används i stor utsträckning av olika aktörer. SGU har hunnit halvvägs när det gäller de långsiktiga målen för verksamheten. I myndigheten har ett arbete startats för att ta fram underlag till framtida mål. AB () bedriver en efterfrågad verksamhet som väl svarar mot näringslivets och samhällets behov. Terminologiarbete i organiserad form ökar konkur- renskraft och tillväxt genom att bidra till ett väl fungerande nationellt språk inom samhällets alla domäner. I Utredningen i mun (SOU 2002:27) framförs förslag som bl.a. berör terminologiverksamheten vid TNC. Utredningen har remissbehandlats och ärendet bereds vidare inom . Övergången från tryckta till elektroniska tidskrifter har gått snabbt särskilt inom tekniska områden, vilket lett till problem för bl.a. de små och medelstora företagens tillgång till vetenskaplig information. Av licensrelaterade skäl har det blivit svårare för företag att beställa tidskriftskopior från universitetsbiblioteken. för informationsspecialister () har verkat för lösningar av problemet tillsammans med och informationsleverantörerna. Det statliga stödet till TLS bidrar till att förstärka kompetensen hos en yrkeskår med avgörande betydelse för kvalificerad hantering av information inom näringsliv, universitet, högskolor, statliga myndigheter samt kommun och landsting. Det starka intresset från medlemmarna och de goda utvärderingsresultaten av kurser och konferenser tyder på att verksamheten är konkurrenskraftig och efterfrågad inom sitt område. 4.8Regler, tillstånd och tillsyn SimpLex, som är en verksamhet inom , kvalitetsgranskar alla förslag på nya eller ändrade lagar och förordningar ur ett småföretagsperspektiv. Granskningen syftar till att säkerställa att en särskild konsekvensanalys av reglers effekter på små företag görs i ett tidigt skede. Analysen är ett medel för att ta fram ändamålsenliga och enkla regler. Förutom granskningen ger SimpLex löpande råd och stöd i regelförenklingsarbetet och håller även utbildningar för tjänstemän som arbetar med företagsrelaterade regler. Slutligen har regeringen och ansvariga myndigheter ett ansvar att kontinuerligt se över lagar och förordningar respektive föreskrifter och allmänna råd. I propositionen 2003/04:34 föreslog regeringen en ny organisation för PRV där bolagsverksamheten i skulle avknoppas och göras till en ny statlig myndighet. beslutade därefter om inrättandet av det nya (2003/04:NU7, rskr. 2003/04:172) fr. o m . () är fortsatt central förvaltningsmyndighet för bl.a. ärenden om patent, varumärken, mönster, efternamn och förnamn medan efter organisationsförändringen är den myndighet som ansvarar för registerärenden angående aktiebolag, filialer och europeiska ekonomiska intressegrupperingar. är också central förvaltningsmyndighet för handels- och föreningsregisterärenden. Patentbesvärsrätten är en förvaltningsdomstol som har till uppgift att pröva överklaganden av beslut meddelade av PRV och statens växtortsnämnd. Patentbesvärsrätten ställer också inom ramen för sina resurser patenträttslig och teknisk sakkunskap till de allmänna domstolarnas förfogande. PRV har en viktig uppgift när det gäller att öka medvetenheten om vikten av immaterialrättsligt skydd främst bland små företag. PRV driver därför ett projekt tillsammans med i syfte att göra detta. har agerat kraftfullt för att få till stånd ett effektivt gemenskapspatent inom EU. Ett sådant skulle innebära väsentliga förbättringar för den som vill få till stånd ett patentskydd inom hela EU. En gemensam överenskommelse i rådet har dock ännu inte nåtts. Regeringen har i en departementspromemoria (Ds 2003:42) presenterat förslag till förändringar av systemet för kungörelser i Post- och Inrikestidningar (PoIT). I promemorian föreslås att alla kungörelser som sker i PoIT skall flyttas över till en webbplats som PRV (numera ) ansvarar för. En trolig konsekvens av de förslag som lämnades i promemorian är att PoIT inte kan fortleva i sin nuvarande form. Större delen av intäkterna från PoIT används för att finansiera arbetet med (). Promemorians förslag förutsätter därmed att arbetet med i fortsättningen finansieras på annat sätt än genom överskottet från PoIT. 2004/05:1 UTGIFTSOMRÅDE 24 visat sig vara svårt att åstadkomma har givit en särskild utredare i uppdrag att lämna förslag som innebär dels att kungörelser som sker i PoIT publiceras elektroniskt på en webbplats på Internet, dels att frågan om finansieringen av får en långsiktig lösning. Uppdraget skall redovisas . Elsäkerhetsverksamheten bedrivs för att förebygga skada på person och egendom, orsakad av elektricitet, samt störningar på radiokommunikation och näringsverksamhet inom området elektromagnetisk kompatibilitet (EMC). Statliga insatser bedrivs för att bygga upp, upprätthålla och utveckla en god säkerhetsnivå för elektriska anläggningar och elektrisk materiel samt medverka till en tillfredsställande elektromagnetisk kompatibilitet. Föreskrifter utarbetas som är nödvändiga för att elsäkerheten skall upprätthållas utan att de utgör hinder för den tekniska utvecklingen eller för handeln med andra länder. Föreskrifterna på elmaterielområdet baseras till stor del på EU-di- rektiv. deltar i standardiseringsarbetet på internationell nivå inom International Electrical Commission (IEC) och på europeisk nivå inom den europeiska standardiseringsorganisationen () via Svenska Elektriska Kommissionen (SEK). Vid tillsynen av elanläggningar inriktas arbetet mot att motivera och bidra till att säkerställa att ägare och användare av elektriska anläggningar och elektrisk materiel iakttar elsäkerhetsföreskrifterna samt att elinstallationer utförs enligt gällande säkerhetsföreskrifter. Inspektioner och kontroller på fältet genomförs. En annan del av verksamheten medstor betydelse för elsäkerheten är behörighetssystemet för elinstallationsarbete. Tillsynen på elmaterielområdet utgörs till största delen av marknadskontroller som ser till att föreskrifter om kontrollordning, samt om utförande, handhavande och skötsel av elmateriel följs. Dessutom övervakas marknadsföringen i olika former. Informationsinsatser har pågått i syfte att öka kunskapen om elsäkerhet hos allmänheten. har vidare särskilda in- 2004/05:1 UTGIFTSOMRÅDE 24 formationsprojekt riktats till elyrkesmän och innehavare av anläggningar. Minerallagen, miljömålsarbetet och miljösäkring Beslut om tillstånd enligt minerallagen (1991:44) medverkar till att landets geologiska förutsättningar undersöks och att de mineralresurser som regleras i lagen kan tas till vara genom att tillstånd till nya gruvor ges. Regeringen beslutade en lagrådsremiss om ändring i minerallagen. Denna kommer att följas av en proposition till .