prop · GS031d9 · 2005-01-01 00:00:00 — Enkätundersökningar som genomfört visar att materialet används i liten utsträckning. Inte heller har de som tagit del av materialet när de fått uppehållstillstånd påverkats i valet av bostadsort. Ekonomisk kompensation till kommuner som tar emot flyktingar som vill flytta från storstäderna har haft möjlighet att ekonomiskt kompensera kommuner som organiserat tagit emot flyktingar som ursprungligen togs emot i storstäderna och vissa förortskommuner. omfattades 13 kommuner i storstadsregionerna av denna möjlighet och verket har betalat ut ca 2,3 mil- 2004/05:1 UTGIFTSOMRÅDE 8 joner kronor jämfört med till sammanlagt 15 (19) mottagande kommuner. Merparten av de personer som flyttat till en annan kommun var bosatta i . Totalt flyttade 200 personer inklusive 25 anhöriga som kom direkt till aktuell kommun. I rapporten av introduktionen för nyanlända invandrare , introduktion men inte för alla redovisar sin bedömning av den utveckling som skett . Sammantaget visar rapporten att samverkan mellan olika aktörer ökat . Därigenom har också förutsättningarna ökat för att nå en samsyn och kunna genomföra en effektivare och mer individualiserad introduktion . följer också upp flyktingars egna upplevelser av introduktionen. Ett trettiotal kommuner deltar i denna uppföljning som har utvecklats och är tillgänglig för landets alla kommuner. De som deltagit i undersökningen är i stort sett nöjda med insatserna med undantag för anknytningen till arbetsmarknaden och hälso- och sjukvård. Det är dock ännu för tidigt att generalisera resultaten till alla flyktingar som deltar i introduktionsverksamheten. Organisationer som främjar integration 55 riksorganisationer bildade på etnisk grund har fått organisationsbidrag. 31 av dessa organisationer har också fått verksamhetsbidrag. Antalet organisationer som söker bidrag har ökat och ett antal är relativt nybildade. En viktig aspekt vid bedömningarna av verksamhetsstödet har varit hur organisationerna arbetar för jämställdhet. har gjort en kartläggning av jämställdheten hos riksorganisationerna bildade på etnisk grund i syfte att få belyst hur organisationerna bedriver sitt jämställdhetsarbete. Av kartläggningen framkom att det finns svårigheter med att öka jämställdheten inom organisationerna och att strategier för förbättringar krävs. 41 organisationer har fått projektstöd för att arbeta med jämställdhet och ungas uppväxtvillkor, framförallt unga flickors och kvinnors villkor. Inriktningen har varit att skapa tillfällen till en ömsesidig dialog mellan inrikes respektive utrikes födda unga män och kvinnor och mellan ungdomar och vuxna. Därtill har 38 organisationer fått projektstöd för att bedriva antirasistisk verksamhet. Projekten är inriktade på att synliggöra rasistiska fördomar, föreställningar, värderingar och opinionsbildande verksamhet. Diskriminering på grund av etnisk tillhörighet, religion eller annan trosuppfattning Antalet diskrimineringsanmälningar inom arbetslivet till DO har ökat stadigt , så även . Antalet anmälningar inom arbetslivet till DO har tredubblats sedan lagen om åtgärder mot diskriminering i arbetslivet på grund av etnisk tillhörighet, religion eller annan trosuppfattning trädde i kraft . Antalet anmälningar inom detta område ökade med 43 ärenden () i förhållande till 2002 och med 78 () jämfört med . Huvuddelen av anmälarna är män, . Av de 350 ärenden som kommit in uppnåddes förlikningar i av fallen vilket är en ökning från jämfört . DO stämde in arbetsgivare i tre fall och Arbetsdomstolen meddelade dom i fyra ärenden. I samtliga fall avslogs DO:s talan. Vad gäller DO:s arbete med tillsyn av hur arbetsgivare bedriver ett målinriktat och planmässigt arbete mot diskriminering visar resultatet att det fortfarande brister generellt när det gäller aktiviteter för att uppfylla lagens krav på aktiva åtgärder och att det behövs fortsatt omfattande insatser. Antalet anmälningar till DO om etnisk diskriminering i övriga samhällslivet ökade med 34 ärenden () i förhållande till 2002 och med 122 () jämfört med . fortsätter andelen män vara störst bland anmälarna (). Störst har ökningen varit på områdena bostadssektorn, restaurang, övriga varor och tjänster samt rättsväsendet. En orsak till ökningen inom områdena varor, tjänster och bostäder kan vara att dessa områden omfattas av lagen (2003:307) om förbud mot diskriminering, som trädde ikraft den och som ger DO möjlighet att driva fall till domstol. Regeringens uppdrag till DO om att förebygga och motverka diskriminering av romer redovisades . Uppdraget har bl.a. lett till att diskriminering av romer har uppmärksammats i större utsträckning samt att fler romer har anmält fall av diskriminering till DO. Det gjordes ca 60 anmälningar om diskriminering av romer , vilket är fler än de anmälningar DO fått från romer 19862001. Anmälningar från romer gäller framför allt bostadsmarknaden och vägran att få tillträde till restauranger och affärer och bemötande i kontakter med myndigheter. Ökad samverkan och effektiv kunskapsspridning En av uppgifter är att förebygga och motverka rasism och främlingsfientlighet. arbete med den nationella kunskapsbanken, en rådgivande och stödjande verksamhet för kommuner och andra som har behov av stöd i arbetet med att bekämpa rasism och främlingsfientlighet, det samråd och den dialog som har skett med bl.a. frivilligorganisationer samt de utvärderingar som gjorts har gett verket en god överblick och viktig kunskap i sammanhanget. Insatserna på detta område har också skapat bättre förutsättningar för att statliga insatser samordnas och en effektiv kunskapsspridning och erfarenhetsutbyte samt lagt en grund för närmare samverkan mellan olika aktörer. En viktig uppgift för har varit att bistå vid etableringen av . Vidare har verket bedrivit ett omfattande arbete för att möjliggöra en utökning av antalet antidiskrimineringsbyråer i landet samt för att engagera flera organisationer och kommuner i arbetet mot rasism och främlingsfientlighet. Allmänhetens inställning till främlingsfientliga påståenden har genomfört riksrepresentativa undersökningar med fokus på befolkningens attityder och värderingar vid fyra tillfällen . Undersökningarna visar att andelen personer med starka negativa attityder eller värderingar till personer 2004/05:1 UTGIFTSOMRÅDE 8 med utländsk bakgrund tenderar att öka . undersökning instämde 1 av 10 boende i i åldrarna helt med påståendet att infödda svenskar bör komma före invandrare vad gäller jobb, bidrag och bostäder. 2003 instämde nästan 1 av 6 helt med detta påstående. Resultat från ytterligare två indikatorer går i samma riktning. Dock ökar också andelen som helt tar avstånd från de diskriminerande påståendena vilket tyder på en uppkommande polarisering i samhället. Sammantaget visar resultatbedömningen att klyftorna mellan utrikes och inrikes födda är stora inom ett flertal områden och att alla inte har samma möjligheter trots omfattande insatser. Det är också tydligt att utrikes födda kvinnor har det sämre ställt än utrikes födda män på många områden. Framförallt får utrikes födda kvinnor en sämre introduktion är utrikes födda män vilket delvis kan förklara skillnaderna i sysselsättning mellan utrikes födda kvinnor och män. Sysselsättningen har minskat både för utrikes födda och hela den arbetsföra befolkningen. Minskningen i sysselsättningen bland utrikes födda är större än bland inrikes födda. En viktig faktor av stor betydelse för sysselsättningen bland utrikes födda är vistelsetiden i landet. Skillnaderna i sysselsättning mellan inrikes och utrikes födda personer förklaras också av den diskriminering som finns i det svenska samhället samt av de brister som finns inom introduktionen av nyanlända invandrare. Utbildningsmålen att en större andel flickor och pojkar med utländsk bakgrund skall få slutbetyg från grundskola och gymnasieskola, ser ut att nås för gymnasieskolan . Dock kvarstår problemet att det är för få ungdomar med utländsk bakgrund som får slutbetyg från och även gymnasiet (knappt 7 av 10 elever). Den huvudsakliga förklaringen till detta är att barn som varit () i har mindre chanser att få slutbetyg. Det är en svårighet att hinna få tillräckliga kunskaper i det svenska språket med kunskaper i andra skolämnen där undervisning sker på svenska. Flickor med utländsk bakgrund tenderar att 2004/05:1 UTGIFTSOMRÅDE 8 klara sig bättre än pojkar med utländsk bakgrund och får i högre grad slutbetyg från grundrespektive gymnasieskolan. Den resurs som människor med utländsk bakgrund utgör i arbetslivet måste tas tillvara i hela sin potential. Nyanlända invandrares introduktion måste bli effektivare. Fler barn och ungdomar med utländsk bakgrund måste få slutbetyg från och gymnasiet. Fortsatt kraftfulla insatser krävs också för att bekämpa etnisk diskriminering och motverka främlingsfientlighet och rasism. Nyanlända invandrare som beviljats uppehållstillstånd måste komma ut snabbare på arbetsmarknaden. Detta skall ske genom att nyanlända invandrares utbildning och yrkeserfarenhet identifieras . Vi- dare skall regeringen verka för att nyanlända invandrare får sådan språkfärdigheter som underlättar inträdet på arbetsmarknaden. Språkundervisningen skall i större utsträckning individualiseras och ske parallellt med övrig introduktion samt kombineras med arbete eller praktik. Formerna för validering och bedömning av yrkeskompetens skall utvecklas. AMV:s ansvar och medverkan i introduktionen skall förtydligas liksom samordningen mellan berörda myndigheter och aktörer. Med denna inriktning pågår ett beredningsarbete inom av två propositioner om nyanländas etablering respektive svenskundervisning, som skall lämnas . Redan nu vidtas flera åtgärder för att öka integrationen för personer som är utrikes födda och för att snabba på nyanlända invandrares etablering. Regeringen har satt som mål att sysselsättningsgraden för utrikes födda skall öka och närma sig den för hela befolkningen samt att andelen utrikes födda med högskoleutbildning som har ett arbete i nivå med den egna kompetensen skall öka Till följd av de tillväxtsamtal som fördes har regeringen tillsammans med , och arbetstagarnas organisationer på arbetsmarknaden i en gemensam avsiktsförklaring enats om en rad insatser för bättre integration. Liknade förslag på insatser har också lämnats i den slutrapport, Öppna dörrar - Sänkta trösklar (Ds 2004:22), som Arbetsgruppen samverkan för arbetsmarknadsinteg- ration med företrädare för och har överlämnat till regeringen. En av insatserna är att skapa ytterligare möjligheter till arbetsplatsförlagd bedömning av yrkeskompetens för personer som har utbildning från andra länder. Vidare införs det inom ramen för det arbetsmarknadspolitiska programmet arbetspraktik en ny arbetsmarknadspolitisk åtgärd, prova på - platser, för personer utan eller med begränsad erfarenhet av svenskt arbetsliv. Syftet är att de skall ges bättre möjligheter att visa upp sina kunskaper och sin kompetens. öronmärks för prova-på- platser och för satsningen på arbetsplatsförlagd bedömning av yrkeskompetens. kommer att få i uppdrag att i introducera den nya insatsen samt att genomföra en satsning på arbetsplatsförlagd bedömning av yrkeskompetens efter samråd med och övriga centrala organisationer på arbetsmarknaden. Regeringen kommer också att ge ekonomiskt stöd till en särskild informationssatsning till arbetsgivare om möjligheterna för arbetsgivare att genom mer effektivt utnyttjande av befintliga arbetsmarknadspolitiska instrument underlätta för personer med utländsk bakgrund att komma in i arbetslivet. Information skall också ges om de krav som ställs i lagstiftningen om etnisk diskriminering för att främja lika behandling. Etnisk och kulturell mångfald i statsförvaltningen staten som föredöme. Andelen personer med utländsk bakgrund är fortfarande för låg och deras representation på ledningsnivå liten. Regeringens mål är att den etniska och kulturella mångfalden bland de anställda i statsförvaltningen skall öka på alla nivåer. Statistik för staten lokalt och uppdelat på sektorsnivå finns numera att tillgå för uppföljning av regeringens mål. Även statistik på myndighetsnivå går att få. Därmed kommer det att finnas förutsättningar att följa upp de insatser som görs för att öka andelen anställda med utländsk bakgrund. Regeringen avser att ta olika initiativ i syfte att öka den etniska och kulturella mångfalden i statsförvaltningen. Arbetet mot diskriminering pågår med full kraft. Skyddet mot diskriminering på individnivå har förstärkts och arbete pågår för att yt- terligare förstärka skyddet. Ett exempel på detta arbete är som bl.a utreder frågan om krav på mångfaldsplaner och om privatpersoner skall omfattas av diskrimineringsförbud. Förutom DO och In- tegrationsverket verkar allt fler lokala byråer mot diskriminering med stöd av statliga medel. Ett arbete pågår för att synliggöra omfattningen av och mekanismerna bakom diskriminering. Regeringens ambition är att den etniska och religiösa diskrimineringen i samhället skall minska. För att detta skall vara möjligt måste det finnas god kunskap om hur och var diskrimineringen sker. Metoder för att undersöka förekomsten av diskriminering behöver utvecklas. I detta syfte pågår ett arbete för att utveckla så kallad praktikprövning (situation testing). Kunskapen om diskrimineringslagstiftningen måste också öka och fler personer måste också känna till och kunna tillvarata sina rättigheter. För att DO skall kunna arbeta än mer kraftfullt till följd av den förstärkta diskrimineringslagstiftningen och utvecklingen i övrigt måste en förstärkning av verksamheten ske. DO tillförs därför ytterligare . Även de s.k. antidiskrimineringsbyråerna har en viktig funktion att fylla i sammanhanget och förstärks därför med . Vidare avser regeringen att tillföra medel för att genomföra informationsinsatser avseende antidiskrimineringsklausuler (UO2). Diskriminering och etnisk mångfald inom rättsväsendet Inom rättsväsendet pågår ett arbete för att öka kunskapen om hur diskriminering kan förebyggas och motverkas inom verksamheten. Ett arbete pågår också för att öka andelen anställda inom rättsväsendet med utländsk bakgrund. De insatser som görs på myndighetsnivå skall följas upp och utvärderas. Särskilda metoder för uppföljning skall därför utvecklas, i första hand på central myndighetsnivå. Hälsan hos personer med utländsk bakgrund måste förbättras. Kunskapen om hälsans betydelse för möjligheterna till en god integration behöver öka hos de yrkeskategorier som möter asylsökande och nyanlända invandrare. För att kunna erbjuda en adekvat vård behöver både kunskapen om migrationens betydelse 2004/05:1 UTGIFTSOMRÅDE 8 för hälsotillstånd och hälsoutveckling generellt öka hos hälso- och sjukvårdspersonal. Barn och ungdomars villkor och hälsotillstånd behöver i högre grad än uppmärksammas under introduktionen. På initiativ av och har en överenskommelse träffats mellan flera centrala myndigheter (, , , Myndigheten för skolutveckling, , samt ) om en nationell samsyn kring hälsa och den i . I den rapport som myndigheterna tagit fram pekas flera angelägna förändringsområden ut, bl.a. bättre samverkan mellan hälso- och sjukvård och introduktionsverksamhet för att identifiera och åtgärda fysiska, psykologiska och sociala riskfaktorer för ohälsa, förbättrad information till asylsökande och andra nyanlända om rätten till hälso- och sjukvård, förbättrat nyttjande av hälsoundersökning för asylsökande och andra nyanlända samt förbättrad mottagning av barn och ungdomar. Personer med utländsk bakgrund är fortfarande underrepresenterade vad gäller valdeltagande, politiska förtroendeuppdrag och medborgerligt deltagande. Att öka andelen personer med utländsk bakgrund på dessa områden är en viktig och angelägen uppgift för såväl integrationssom demokratipolitiken. I samverkan med bl.a. riksdagspartierna och samt fortsätter regeringen arbetet med att öka kunskapen om hinder och möjligheter för personer med utländsk bakgrund att delta i den politiska processen. Ungdomar som riskerar att utsättas för s.k. hedersrelaterat våld Regeringen kommer även framöver att noga följa situationen för ungdomar, framför allt flickor och unga kvinnor, som riskerar att utsättas för hot och våld från sina nära anhöriga. Ungdomar som utsätts för hot p.g.a. sin sexuella läggning skall också uppmärksammas. Regeringen bedömer att ytterligare resurser bör tillföras satsningen. avsätter regeringen ytterligare för fortsatta insatser för skyddat boende, attitydpåverkande arbete m.m. och andra 2004/05:1 UTGIFTSOMRÅDE 8 insatser som kan behövas för ungdomar som hotas av sina anhöriga av hedersrelaterade orsaker. Totalt uppgår regeringens satsning för perioden 2007 till . Översyn av integrationspolitikens organisering Integrationspolitikens genomförande bygger bl.a. på att statliga myndigheter utformar och bedriver sin verksamhet med utgångspunkt från den etniska mångfalden i samhället. Ut- vecklingen visar att genomförande av integrationspolitiken inte slagit igenom på ett tillfredsställande sätt i myndigheternas verksamhet. revisorer har genomfört en granskning av hur väl fyller sitt syfte (Rapport och förklara - kan förändra?). I granskningsrapporten framhåller revisorer att roll i förhållande till andra myndigheter måste tydliggöras liksom de statliga myndigheternas ansvar för integrationspolitiken. Regeringen har därför för avsikt att besluta om en översyn av integrationspolitikens organisering och effektivitet samt överväga behovet av förändringar av uppdrag. Förändrat stöd till organisationer som främjar integration Mot bakgrund av den översyn som gjorts av stödet till organisationer som främjar integration bedömer regeringen att ett mer samlat bidragssystem för organisationer som företräder nationella minoriteter skall åstadkommas och hanteras inom minoritetspolitiken. För att möjliggöra detta förs från integrationspolitiken till minoritetspolitiken. Beloppet motsvarar vad som utbetalats till organisationer som företräder nationella minoriteter inom ramen för integrationsstödet. Regeringen avser att återkomma med eventuella ytterligare förändringar av stödet till organisationer som främjar integration. har inte lämnat några invändningar i revisionsberättelserna eller framfört andra principiellt viktiga frågor som rör politikområdet. 1Inklusive av beslutade anslag på tilläggsbudget och förslag på tilläggsbudget i samband med BP 2005. 2Motsvarar 89 908 tkr prisnivå. 3Motsvarar 89 908 tkr prisnivå. är central förvaltningsmyndighet för integrationsfrågor. Verket har ett övergripande ansvar för att integrationspolitiska mål och synsätt får genomslag inom olika samhällsområden samt för att aktivt stimulera integrationsprocesserna i samhället. En central uppgift för myndigheten är att följa och utvärdera samhällsutvecklingen mot bakgrund av samhällets etniska och kulturella mångfald. Regeringen har i sin styrning av understrukit att huvuduppgiften är att följa och utvärdera samhällsutvecklingen ur ett integrationsperspektiv och att vissa uppgifter som är av mer främjande karaktär därmed skall minska. har genomfört en omorganisation för att kunna lägga mer resurser och kompetens på kunskapsuppdraget och inlett en nedtoning av främjandeuppdraget. Denna inriktning på verksamheten bör fortsätta. Regeringen anser mot denna bakgrund att nuvarande verksamhet kan genomföras med något minskade resurser som DO:s verksamhet bör förstärkas till följd av ny lagstiftning och ökad ärendemängd. Från anslaget förs därför till anslaget 10:5 Ombudsmannen mot etnisk diskriminering. Regeringen föreslår att ett anslag på anvisas . bör anslaget beräknas till och beräknas anslaget till . Tabell 3.8 Härledning av anslagsnivån 2005-2007, för 10:1 Förändring till följd av: Pris- och löneomräkning 2) till/från andra anslag 3) Förslag/beräknat anslag 1Statsbudget enligt beslut , (bet. 2003/04:FiU10). Beloppet är således exklusive beslut på tilläggsbudget under innevarande år. 2Pris- och löneomräkningen baseras på anvisade medel statsbudget. Övriga förändringskomponenter redovisas i löpande priser och inkluderar därmed en pris- och löneomräkning. 3Till anslag 10:5 Ombudsmannen mot etnisk diskriminering inom UO8. 1 Inklusive av beslutade anslag på tilläggsbudget och förslag på tilläggsbudget i samband med BP 2005. Anslaget disponeras huvudsakligen av In- tegrationsverket för stöd till organisationer som främjar integration, för åtgärder som stimulerar integrationsprocesserna i samhället och för insatser som förebygger och motverkar främlingsfientlighet, rasism och etnisk diskriminering. Anslaget disponeras också för lokal verksamhet mot diskriminering. En del av anslaget disponeras av regeringen för att stimulera inrättande av skyddat boende och vissa utbildningsinsatser m.m. för ungdomar som riskerar att utsättas för s.k. hedersrelaterat våld. Regeringen avser att låta få disponera högst 2005 som bidrag till den ideella förening som driver . Vidare får verket dispo- 2004/05:1 UTGIFTSOMRÅDE 8 nera högst för stöd till verksamhet för personer som lämnar rasistiska grupper. Stödet till lokal verksamhet mot diskriminering förstärks med . Sammanlagt uppgår stödet till denna verksamhet till . Mot bakgrund av den översyn som gjorts av stödet till etniska organisationer föreslår regeringen att förs från anslaget till anslaget 47:1 Åtgärder för nationella minoriteter inom politikområdet Minoritetspolitik i syfte att åstadkomma ett mer samlat bidragssystem för organisationer som företräder nationella minoriteter. Det föreslagna beloppet motsvarar i huvudsak de medel som utbetalats av för stöd till organisationer som företräder nationella minoriteter inom ramen för stödet till etniska organisationer. Disponibla medel för organisations- och verksamhetsbidrag samt projektstöd enligt förordningen (2000:216) om statsbidrag till organisationer som främjar integration minskas med motsvarande belopp och beräknas uppgå till ca . Enligt tidigare anvisade medel disponerar regeringen mellan sammanlagt för en långsiktig satsning för att stimulera inrättandet av skyddat boende, vissa utbildningsinsatser m.m. för ungdomar, framför allt flickor och unga kvinnor som riskerar att utsättas för s.k. hedersrelaterat våld. Insatser kan även riktas till pojkar och män. fördelades ca till länsstyrelserna för att stimulera inrättande av skyddat boende och för en kartläggning av länens behov av skyddat boende. kommer att fördelas. avsätter regeringen utöver tidigare tilldelade medel ytterligare för fortsatta insatser för ungdomar som riskerar att utsättas för s.k. hedersrelaterat våld. Regeringen föreslår att ett anslag på anvisas . bör anslaget beräknas till 83 742 000 respektive . 2004/05:1 UTGIFTSOMRÅDE 8 Tabell 3.10 Härledning av anslagsnivån 2005-2007, för 10:2 Integrationsåtgärder Förändring till följd av: till/från andra anslag 3) Förslag/beräknat anslag 1Statsbudget enligt beslut , (bet. 2003/04:FiU10). Beloppet är således exklusive beslut på tilläggsbudget under innevarande år. 2Regeringens satsning för stöd till skyddat boende för utsatta flickor avslutas samt förstärkning av verksamhet som förebygger och motverkar diskriminering 3Till anslag 47:1 Åtgärder för nationella minoriteter inom UO8. 3.8.310:3 Kommunersättningar vid flyktingmottagande 1 Inklusive av beslutade anslag på tilläggsbudget och förslag på tilläggsbudget i samband med BP 2005. Anslaget finansierar statlig ersättning till kommunerna för kostnader i samband med mottagandet och introduktionen av flyktingar och deras anhöriga. Ersättningarna betalas ut enligt bestämmelserna i förordningen (1990:927) om statlig ersättning för flyktingmottagande m.m. Huvuddelen av den statliga ersättningen utgår i form av schablonersättning som lämnas med ett fast belopp per mottagen person. Denna ersättning är flerårig och börjar betalas ut månaden efter det att flyktingen har folkbokförts i en kommun.