prop · GT031d3 · 2005-09-20 00:00:00 — Till exempel har antalet statliga bankkonton minskat med . Genomsnittlig kostnad för en statlig betalning var med en stor spridning mellan ramavtalsbankerna. Exempelvis uppgick genomsnittskostnaden för en betalning via Nordea till vilket i stor utsträckning beror på att banken används som allsortimentsbank dvs. att vissa myndigheter uteslutande nyttjar Nordeas tjänster trots att vissa tjänster är billigare hos de andra ramavtalsbankerna. Den totala ersättningen till ramavtalsbankerna uppgick till 2004. beräknas genomsnittskostnaden per betalning falla som följd av ökad ekonomisk rationalitet hos de myndigheter som använder systemet. 2005/06:1 UTGIFTSOMRÅDE 2 infördes en ny modell för omföringar mellan och myndigheternas konton. Modellen innebär en automatiserad hantering av lån, placeringar och anslag samt leder till besparingar då interntransaktioner inte längre behöver ske som betalningar via bankerna. Ett 70-tal myndigheter använder systemet hitintills. Enligt den årliga kundenkäten ser myndigheterna positivt på kvaliteten och servicen i de produkter och tjänster som erbjuder; nöjd kundindex uppgick till 81 (av totalt 100) . Insättningsgarantin och investerarskyddet finansieras genom avgifter från de institut som omfattas av systemen. Reglerna avseende avgiftsuttaget för insättningsgarantin ändrades . Från och med detta datum gäller att den sammanlagda årliga avgiften skall uppgå till av de garanterade insättningarna. Avgifterna fastställdes enligt de regler som gällde innan . Enligt dessa ska de sammanlagda årliga avgifterna uppgå till av de garanterade insättningarna om de totala fonderade avgiftsmedlen överstiger av de garanterade insättningarna. Om de fonderade avgiftsmedlen understiger skall avgifter tas ut så att den nivån uppnås, dock lägst och högst av insättningarna. I och med att de fonderade avgiftsmedlen överstiger den ovan angivna nivån hade avgiftsuttaget blivit detsamma oavsett vilken regel som tillämpats. De totala garanterade insättningarna uppgick vid utgången av till . Enligt ovan nämnda huvudregel ger detta en avgift på . Avgifter togs dessutom ut för del av kalenderår 2004 för två banker och tio kreditmarknadsbolag som anslöts till systemet under . Sammanlagt uppgick detta avgiftsuttag till . Under förutsättning att inga ersättningsfall ägt rum tas avgifter för investerarskyddet enbart ut för att täcka nämndens kostnader för administrationen av skyddet. Ersättningsfall finansieras i efterhand av de institut som tillhör investerarskyddet. Den del avgiften som 2005/06:1 UTGIFTSOMRÅDE 2 avser nämndens administrationskostnader uppgick till . Den del av avgiften som avser det ersättningsfall som IGN hanterar är ännu inte fastställd. I IGN:s uppdrag ingår att förvalta de avgifter som på förhand tas ut för att täcka framtida ersättningsfall inom insättningsgarantin. Marknadsvärdet på de förvaltade medlen uppgick till . Målet för förvaltningen är att uppnå en god avkastning som riskspridning och betalningsberedskap upprätthålls. På IGN:s uppdrag har förvaltningen fram t.o.m. skötts av tre externa förvaltare som har bedrivit en aktiv förvaltning inom ramen för nämndens fastställda placeringspolicy. Målet har varit att den genomsnittliga avkastningen från förvaltningen över rullande femårsperioder ska överträffa ett av nämnden fastställt jämförelseindex (OMRX-GOVT) . Jämförelseindexet uppgick till . Avkastningen hamnade således lägre än index . Sedan den aktiva förvaltningen togs i bruk har avkastningen överträffat index . Tabell 15.1 Resultat för kapitalförvaltningen, exkl. förvaltningskostnader -0,34 -0,50 -0,08 Resultatet för de femårsperioder som varit möjliga att beräkna visar att den årliga avkastningen i genomsnitt legat under avkastningsmålet. Tabell 15.2 Resultat rullande femårsperioder -0,04 fick IGN sitt första ersättningsfall. Ett av värdepappersbolagen som omfattas av investerarskyddet försattes i konkurs. Orsaken till konkursen är att kundklientmedel har frånhänts bolaget. Utbetalning av ersättningar har ännu inte kunnat göras på grund av att det är oklart hur mycket av investerarnas fordringar som har frånhänts bolaget. Handläggningen av ersättningsfallet kompliceras av att den del av bolagets verksamhet som ersättningsfallet avser har bedrivits i och att vederbörlig bokföring saknas. En viktig del i nämndens arbete är att samarbeta med företrädare för utländska ersättningssystem där gemensamma intressen finns. Detta gäller särskilt i de fall då eventuella ersättningsfall omfattas både av hemlandets och av värdlandets ersättningssystem. Nämnden söker löpande ökade kontakter med företrädare för utländska garantisystem. har nämnden arbetat för att få till stånd samarbetsavtal med insättningsgarantisystemen i och . Något nytt samarbetsavtal har dock inte slutits . PPM har t.o.m. betalat ut premiepension till 160 310 pensionssparare. Av dessa hade valt att ta ut sin premiepension i form av traditionell försäkring, resterande som fondförsäkring. Antalet pensionerade pensionssparare och därmed antalet ansökningar om premiepension har ökat och kommer att öka. För att effektivare kunna hantera dessa stora volymer med ansökningar och beslut har PPM startat driften av ett nytt ärendehanteringssystem. ökade antalet fonder inom premiepensionssystemet något. Vid utgången av 2004 var 697 fonder fördelade på 84 förvaltare registrerade i systemet. Tabell 15.3 Antal registrerade fonder och fondförvaltare resp. år fick 4,4 miljoner pensionssparare möjlighet att välja fonder, varav 3 miljoner gjorde ett aktivt val. Valen därefter har haft en betydligt lägre andel aktiva väljare, vilket kan förklaras med att de som kunnat välja är yngre och har därav mindre pengar att placera. Det skall dock noteras att en ickeväljare mycket väl kan göra ett medvetet val i vetskapen om att medlen placeras i Premiesparfonden, som förvaltas av Sjunde AP- fonden. Tabell 15.4 Andelen aktiva väljare hade totalt ca 5,4 miljoner pensionssparare ett fondinnehav i premiepensionssystemet till ett marknadsvärde om , vilket motsvarade en genomsnittlig behållning på per sparare. Tabell 15.5 Värde fördelat på fondkategori Fördelningen mellan de olika fonderna är helt och hållet ett val som pensionsspararna gör. 2005/06:1 UTGIFTSOMRÅDE 2 PPM kan genom information och kunskapsförmedling i viss mån söka påverka fördelningen. Trots att andelen aktiva val är betydligt lägre i jämförelse med hur det var när verksamheten startade så ligger merparten av fondkapitalet utanför Premiesparfonden. Premiepensionsspararen betalar två typer av avgifter, dels en årlig administrationsavgift till PPM på maximalt av tillgodohavandet på kontot, dels en avgift till fondförvaltarna. Avgiften till fondförvaltarna uppgick till ca 2004 exklusive transaktionskostnaderna. Av dessa har återförts till pensionsspararna som rabatt avseende 2004. Av tabellen framgår omfattningen av administrationsavgiften. Tabell 15.6 Avgifter som pensionsspararna betalar Uppbyggnaden av PPM har bl.a. finansierats genom lån hos . uppgick lånen till . Avsikten är att PPM:s lån skall vara helt amorterade från det att PPM inledde sin verksamhet. kommer avgiften successivt att minska till , bl.a. eftersom fondkapitalet i systemet ökar. Avgiftsintäkterna från pensionsspararna är myndighetens huvudsakliga finansieringskälla. PPM fördelar ut arvsvinster till premiepensionsspararnas konton. Ett belopp på fördelades till pensionsspararnas konton avseende 2004. PPM ansvarar tillfälligt för förvaltningen av de preliminära avgiftsmedel som överför till . När pensionsrätt för premiepension fastställs, vilket kan ske tidigast därpå, skall PPM föra över medel som motsvarar pensionsrätten samt avkastning till förvaltning i pensionsspararnas värdepappersfonder. uppgick värdet av medlen i den tillfälliga förvaltningen till 2005/06:1 UTGIFTSOMRÅDE 2 För förvaltningen fastställer PPM en policy och ett jämförelseindex. Premiepension i form av fondförsäkring innebär att medlen finns kvar i fonderna . Den pension som utbetalas kan då både öka och minska. Premiepension i form av traditionell försäkring ger däremot en garanterad miniminivå på pensionen . Återbäringsräntan för dem som hade valt traditionell försäkring uppgick i genomsnitt och motsvarande var . PPM anlitar Kammarkollegiet för förvaltning av tillgångar inom den traditionella försäkringen. Värdet på de förvaltade tillgångarna uppgick till . Den kollektiva konsolideringsnivån (förhållandet mellan värdet på PPM:s tillgångar inom den traditionella försäkringen och värdet av de på pensionsspararnas konton fördelade tillgångarna uppgick per . PPM och har redovisat några gemensamma regeringsuppdrag vilka syftat till att utveckla och effektivisera administrationen och informationen inom gemensamma delar. Myndigheterna har också inrättat ett s.k. myndighetsgemensamt program som ett led i strävan att bredda, fördjupa och vidareutveckla samarbetet. PPM arbetar med att utveckla en placeringsmodell vilket skall kunna utgöra en vägledning för pensionsspararna. Modellen som skall vara internetbaserad skall kunna ge pensionsspararna stöd vid valet av fondportföljer med olika fördelning mellan ränte- och aktiefonder. PPM, och har också i samarbete med utarbetat en pensionsportal på Internet (). Portalen skall kunna ge de försäkrade en samlad information i första hand om den allmänna pensionen och den kollektivavtalade tjänstepensionen. I ett senare skede skall även privat pensionssparande kunna redovisas. Antalet pensionssparare som gjort fondbyten har ökat kontinuerligt sedan systemet infördes. Tabell 15.7 Antal pensionssparare som gjort fondbyten uppdelat på kön Ungefär 300 000 pesionssparare gjorde åtminstone ett byte . Totalt genomfördes 639 731 fondbyten . PPM:s kontakter med pensionssparare har ökat med undantag för personliga telefonsamtal, vilket har sin förklaring i det generellt ökade användandet av Internet. Tabell 15.8 PPM:s kontakter med pensionsspararna fördelar sig enligt följande , och har inom ramen för administration av ålderspensionssystemet kostnader för administrationsuppgifter med direkt betydelse för premiepensionssystemets funktion. Dessa myndigheter och PPM har träffat en överenskommelse om principerna för hur kostnaderna skall fördelas. har regeringen fastställt att PPM skall erlägga till de aktuella myndigheterna. Resterande delar av administrationskostnaderna av inkomstpensionssystemet bekostas genom utbetalning från AP- fonderna till de aktuella myndigheterna. PPM har också som ett led i målet om kostnadseffektivitet (Fi2005/2327) haft som uppdrag att redovisa hur effektivisering bedrivs inom myndigheten samt vilka effekter detta kommer att medföra eller förväntas medföra. PPM har redovisat uppdraget och pekar på olika åtgärder som vidtagits bl.a. inom områden såsom styrning, samt verksamhets- och systemutveckling. PPM beviljades en särskild kredit på hos som skall användas för att täcka det temporära likviditetsbehovet som uppstår vid fondbyten. Krediten utnyttjas allt efter dagligt behov. Behovet av denna kredit har ökat och har efter godkännande höjts till 750 miljoner Prognosen visar att behovet av denna kredit ytterligare kommer att öka . De främsta faktorerna som styr behovet av denna kredit är antalet fondbyten under en enskild handelsdag och eventuella avvecklingar av fonder. Antalet fondbyten har ökat och är särskilt omfattande . PPM har i enlighet med ett regeringsuppdrag redovisat det framtida behovet av denna kredit (Fi2005/2739). 15.5.2 Analys och slutsatser Regeringen anser att de uppställda målen för verksamheterna inom Statens internbank har uppfyllts. Gjorda insatser har inte bara lett till ökad kvalitet och säkerhet i statens finansiella hantering utan även inneburit besparingar och effektiviseringar i statens betalningar. Exempelvis har de nya ramavtal som trädde i kraft inneburit en rad fördelar för den statliga betalningshanteringen och beräknas därutöver, vid ett rationellt utnyttjande av avtalen, ha en framtida besparingspotential på flera . har även förtjänstfullt fortsatt att utveckla statens betalningssystem, bl.a. genom att utveckla statens hantering av valutasäkring och genom att pröva nettokonton i betalningssystemet. I årliga enkäten till internbankens kunder uppgick andelen nöjda kunder till vilket regeringen anser vara fullt tillfredställande. IGN har redovisat verksamheten i enlighet med uppställda krav. Målen för verksamheten har i allt väsentligt uppnåtts. Det kan dock konstateras att den aktiva förvaltningen av avgiftsmedlen fram /2005 inte har uppvisat tillfredställande resultat. Med anledning av förvaltningsresultatet har IGN emellertid under innevarande verksamhetsår beslutat om att övergå till en passiv förvaltning av avgiftsmedlen. Regeringen anser att de åtgärder IGN vidtagit är tillfredsställande och i linje med de mål som gäller för verksamheten. I det aktuella ersättningsfallet har ännu inga ersättningar betalats ut. Även om målet för verk- 2005/06:1 UTGIFTSOMRÅDE 2 samheten innefattar en snabb hantering av ersättningsfall bedömer regeringen att IGN i stort uppfyller målet. Förslagen i betänkandet om reformerat system för insättningsgaranti (SOU 2005:16) har remissbehandlats (Fi2005/1477) och bereds inom . PPM har redovisat verksamheten i enlighet med uppställda krav. Verksamheten har kunnat genomföras utan störningar och PPM har i allt väsentligt nått upp till ställda mål. Det är av central betydelse att PPM:s verksamhet bedrivs med största möjliga effektivitet. Kostnaderna för fondförvaltning och myndighetsadministration har betydelse för den pension som senare utges. Även små årliga kostnader innebär över tiden en märkbar reducering av den slutliga pensionen. Det är därför viktigt att det arbete som bedrivs inom PPM avseende kostnadsreduceringar ges hög prioritet i syfte att värna pensionsspararnas bästa. Den nuvarande uppdelningen mellan och ställer stora krav på samarbete för en sammanhållen pensionshantering. För att förbättra samarbetet har regeringen vid olika tillfällen gett myndigheterna gemensamma uppdrag i syfte att förbättra samarbetet. Två myndigheter innebär dock alltid en gränsdragning och det har också visat sig svårt att få detta att fungera helt tillfredsställande. Att samordna nuvarande organisation så att pensionshanteringen blir mer sammanhållen kan medföra fördelar. Inom ramen för regeringens arbete med översyn av administrationskostnaderna inom pensionssystemet finns därför skäl att utvärdera myndighetsstrukturen genom en analys av den nuvarande strukturens för- och nackdelar, samt genom en analys av möjligheter till och effekter av andra former som kan vara mer ändamålsenliga sett ur perspektivet pensionärernas bästa. Regeringen avser därför att ge en särskild utredare i uppdrag att utvärdera den administrativa strukturen. Utredaren skall också vid behov lämna förslag till ändringar. Inom ramen för regeringens granskning av administrationskostnaderna för ålderspensionssystemet har även frågan om kostnaderna inom PPM aktualiserats. 2005/06:1 UTGIFTSOMRÅDE 2 att införa ett premiepensionssystem anfördes bl.a. att det i hög grad var angeläget med en kontroll av PPM:s kostnader (prop.1997/98:151). Vidare anges i propositionen att regeringen, på samma sätt som gäller för annan statlig verksamhet som finansieras med avgifter utanför statsbudgeten, skall kontrollera och följa upp verksamheten. PPM:s verksamhet finansieras inte med anslag på statsbudgeten och blir därför inte med automatik föremål för den prövning som en budgetprocess inom staten innebär. Eftersom försäkringen är obligatorisk, kan inte heller pensionsspararna reagera effektivt mot ett högt kostnadsläge. PPM:s verksamhet skall över tiden finansieras med årliga avgifter som dras från tillgodohavandena på spararnas konton, som högst får uppgå till . Det faktiska avgiftsuttaget har varit lägre bl.a. mot bakgrund av att fondkapitalet ökat. För att nå en bättre kostnadskontroll över PPM:s kostnader avser regeringen att inför nästkommande budgetår besluta om maximinivåer för olika delar av PPM:s driftkostnader. Regeringen kommer också noga att följa utvecklingen av de utgifter som PPM bekostar för administration av premiepensionssystemet vid andra myndigheter. PPM:s verksamhet i bör bedrivas så att befintliga resurser används effektivt. PPM bör regelbundet också pröva om ytterligare funktioner av myndighetens verksamhet kan placeras i . Senareläggning av premiepensionens efterlevandeskydd före pensionstid Regeringens förslag: Starten för premiepensionens efterlevandeskydd före pensionstid flyttas . Ärendet och dess beredning: PPM skall inom ramen för premiepensionssystemet, enligt lag, erbjuda pensionssparare möjlighet att före pension teckna ett efterlevandeskydd för sin familj. PPM har gjort en bedömning av den ekonomiska risken i premiepensionens efterlevande- skydd före pensionstid. Bedömningen mynnade ut i konstaterandet att riskerna för ett betydande ekonomiskt underskott för skyddet är så stora att det finns anledning att, innan reglerna börjar tillämpas, utreda om och i så fall på vilka villkor ett efterlevandeskydd före pensionstid bör erbjudas inom premiepensionssystemet. har därför beslutat att flytta fram införandet av premiepensionens efterlevandeskydd före pensionstid. Det senaste beslutet om senareläggning innebär att skyddet skall träda i kraft . remitterade, efter samråd med Genomförandegruppen (arbetsgruppen med representanter för de riksdagspartier s, m, fp, kd och c som står bakom pensionsöverenskommelsen ), en promemoria med förslag till ett förnyat efterlevandeskydd (Fi2001/4111). Remisstiden har löpt ut. Förslaget om att nu på nytt senarelägga starten för efterlevandeskyddet har beretts med Genomförandegruppen. Vid beredningen av ärendet har PPM, , och beretts tillfälle att lämna synpunkter. Skälen för regeringens förslag: Beredningen av ärendet om premiepensionssystemets efterlevandeskydd pågår inom . Beredningen av frågan hinner inte avslutas inom den tidsram som krävs för att PPM inom rimlig tid och till rimlig kostnad skall kunna anpassa sina tekniska system till att hantera också ett efterlevandeskydd före pensionstid redan per . Det finns därför skäl att överväga en senareläggning av starten. För detta talar också att utredningen om premie-pensions- systemets funktion (dir. 2004:77), som skall lämna sitt betänkande , kan komma att påverka systemets utformning. Regeringen föreslår därför i samråd med Genomförandegruppen att starten för ett efterlevandeskydd före pensionstid inom premiepensionssystemet bör senareläggas . Som en följd av detta bör också den extra möjlighet för pensionssparare som fyllt att gå in i efterlevandeskyddet när systemet startar flyttas fram till början av 2008. 2005/06:1 UTGIFTSOMRÅDE 2 16 Internationella finansiella institutioner Internationella finansiella institutioner omfattar anslagsmässigt en kompletterande inbetalning för kapitalhöjning i Europeiska () samt medlemsavgift till utvecklingsbank (CEB). Till området hör även åtaganden gentemot andra internationella institutioner såsom (), Europeiska investeringsbanken (EIB) och Nordiska investeringsbanken (NIB). har flera olika insatser och anslag avseende skilda internationella finansiella institutioner förekommit i statsbudgeten för särskilda finansierings- och garantiåtaganden. Dessa åtaganden har bl.a. avsett såväl klart tidsbegränsade bidrag (inbetalningar) till institutionernas grundkapital som långsiktiga nationella garantiåtaganden. Inom ramen för de internationella finansiella institutionernas verksamhetsmandat bedrivs ett arbete med att främja ekonomisk utveckling och stabilitet i vid bemärkelse. Utöver sina direkta finansiella åtaganden bidrar institutionerna bl.a. med rådgivning och analys. tet avseende de internationella finansiella institutionerna av att utarbeta och verka för svenska ståndpunkter i de organ och styrprocesser som har upprättats. Institutionernas agendor påverkas i allt högre grad av det ökade internationella utbytet globaliseringen. Internationella systemfrågor har härmed fått ökad uppmärksamhet och prioritet. Inom har verkat för en expansion av bankens verksamhet österut som aktiviteten i de mer avancerade transitionsländerna består så länge behov finns. Andra viktiga frågor har varit att driva på bankens arbete inom miljö- och kärnsäkerhetsområdet. verkar i CEB:s styrande organ för att bankens kreditgivning till låntagare i skall ges ökad vikt. deltar även i ett antal andra multilaterala finansiella institutioner, där verksamheten delvis är parallell med den som bedrivs i ovan behandlade institutioner. Dessa är bl.a. (), Internationella utvecklingsfonden (), Internationella finansieringsbolaget (IFC), Asiatiska (AsDB), Afrikanska (AfDB) och (). Vissa av dessa institutioner behandlas under utgiftsområde 7, Internationellt bistånd. Utifrån de mål och den allmänna inriktning av det svenska agerandet som fastlagts präglas arbe- I linje med en långsiktig plan för att höja kapitalet i har betalat in . sista inbetalning av den kapitalhöjning som beslutades var 2005/06:1 UTGIFTSOMRÅDE 2 planerad att genomföras . På grund av en stigande valutakurs kunde dock betalningen inte ske fullt ut. Den återstående inbetalningen av kapitalhöjningen kommer att göras med /år under 20062009. Expansionen av bankens verksamhet österut har fortsatt med inriktning mot de fattigaste medlemsländerna i och södra . Vidare har aktivt bedrivit miljö- och kärnsäkerhetsarbete i framför allt och . Anslutningen av EU:s nya medlemsstater till EIB har lett till att bankens grundkapital ökat. del av kapitalet är oförändrad . Eftersom det totala kapitalet ökat har andel av detta emellertid minskat till (från tidigare ). NIB har kunnat uppvisa en god och stabil avkastning på det insatta kapitalet. möjliggjort årliga utdelningar till ägarna. NIB är den enda av de internationella finansiella institutionerna som ger utdelning och har över åren givit en tämligen jämn utdelning. uppgick utdelningen till till . Vad beträffar CEB antogs ett femårigt utvecklingsprogram där ett viktigt inslag är att en ökad andel av lånen skall ges till låntagare i . För en mer utförlig beskrivning av verksamheten i de internationella finansiella institutionerna hänvisas till regeringens Redovisning av verksamheten i , och de regionala utvecklingsbankerna /04 (skrivelse 2004/05:54). 2005/06:1 UTGIFTSOMRÅDE 2 17 Tillsyn av spelmarknaden Tillsyn av spelmarknaden omfattar frågor om tillsyn och reglering av spelmarknaden. Lotteriinspektionen är central förvaltningsmyndighet på spel- och lotteriområdet. Myndighetens uppgifter innefattar bl.a. tillståndsgivning och typgodkännande samt tillsyn av spelmarknaden. I detta ingår bl.a. åtgärder för att motverka illegalt spel och utfärdande av förelägganden samt yttranden till domstol. Lotteriinspektionen ansvarar även för utbildning och information, bl.a. till handläggare hos länsstyrelser och kommuner. Inspektionen skall också informera regeringen om utvecklingen på spelmarknaden såväl nationellt som internationellt. Målet för spelpolitiken är en sund och säker spelmarknad där sociala skyddsintressen och efterfrågan på spel tillgodoses under kontrollerade former. Överskottet från spel bör värnas och alltjämt vara förbehållet det allmänna eller allmännyttiga ändamål, dvs. föreningslivet, hästsporten och staten. Regeringens ambition är att bedriva en ansvarsfull spelpolitik i syfte att säkerställa en sund och säker spelmarknad. Statens ansvar är att säkerställa att de oönskade effekterna av anordnandet av lotterier och spel i form av spelberoende m.m. blir så små som möjligt. Staten ansvarar också för att bevaka att olagligt spel begränsas i möjligaste mån. Staten skall därför möjliggöra för de nationella aktörerna att erbjuda spel under sådana former att risken för spelberoende och andra negativa sociala konsekvenser begränsas. Tillståndsgivning till lotterier sker på både , regional och riksnivå. Tillstånd ges av kommuner, länsstyrelser, Lotteriinspektionen och regeringen.