prop · GT0335 · 2005-10-25 00:00:00 — Detta gäller såväl vid den första prövningen som vid en eventuell omprövning. För att prövningen skall ske i nära anslut- ning till den i lag angivna tidpunkten, skall anmälan ske in- nan den första prövningen senast skall ske och därefter efter Utredningen anser att det är en fördel om förfarandet vid frigivnings- prövningen får karaktären av ett tvåpartsförfarande och föreslår att åkla- garen skall vara den dömdes motpart i dessa ärenden. vaka samhällsintresset liksom brottsofferaspekterna på liknande sätt som sker vid särskild utskrivningsprövning vid rättspsykiatrisk vård. Eftersom det är som prövar ärendena, blir Åklagar- myndigheten i motpart. Då frigivning från livstidsstraff är en fråga av mycket stor vikt för den enskilde och dessutom rör ett frihetsbe- rövande, skall den dömde alltid ha rätt till rättsligt bistånd i form av of- fentlig försvarare vid prövningen av frigivningsfrågan. Förfarandet enligt ärendelagen är som huvudregel skriftligt. ärenden skall dock muntlig förhandling äga rum om det inte är uppenbart Domstolen skall ta in det beslutsunderlag som det enskilda Även den dömde och åklagaren skall ha möjlighet att inkomma med material. Vid bedömningen av brottets svårhet och om- ständigheterna kring detta är utgångspunkten att det är den ursprungliga domen på livstids fängelse som skall ligga till grund för bedömningen. Ett frigivningsbeslut skall utformas på sådant sätt att en tidpunkt för den villkorliga frigivningen fastställs. Beslutet skall vara motiverat, vil- ket är särskilt viktigt i de fall någon tidpunkt för villkorlig frigivning inte eller övervakningsnämnden beslutar en- ligt gällande regler om övervakning och om andra föreskrifter som kan Det bör finnas rätt till prövning i minst två instanser. regler om överklagande tillgodoser detta krav. Med utgångspunkt i hur lång prövotiden efter villkorlig frigivning är vid de längsta tidsbestämda straffen föreslås prövotiden efter villkorlig fri- givning från ett livstidsstraff vara . Eftersom det är fråga om frigiv- ning från ett mycket långt fängelsestraff, kan det finnas ett särskilt stort behov av kontroll av den frigivne. Övervakningstiden skall därför alltid uppgå till i stället för normala som gäller vid frigivning från Vid eventuell misskötsamhet av den frigivne skall samma regler som gäller vid villkorlig frigivning från tidsbestämda straff gäller att om en livstidsdömd har begått annat brott före livstidsdomen eller begår nytt brott efter domen men innan påföljden till fullo verkställts eller annars upphört, rätten endast får förordna att den tidigare utdömda påföljden skall avse också det nya brottet. När livstids- straffen genom nåd har tidsbestämts av regeringen har samma regler som vid tidsbestämda fängelsestraff tillämpats på återfall i brott under verk- ställighetstiden och prövotiden. Ett särskilt system för villkorlig frigiv- ning för livstidsdömda innebär att det krävs särskilda regler beträffande påföljdsbestämningen vid återfall i brott. Med hänsyn till livstidsstraffets tidsobestämda karaktär blir denna reglering komplicerad. Vid återfall i brottslighet fram till dess att det har fattats beslut om villkorlig frigivning skall den nuvarande bestämmelsen om att den enda möjliga påföljden är att låta livstidsstraffet avse även det nya brottet tillämpas. Tidpunkten för frigivningsprövningen skall inte påver- kas, utan i stället skall det nya brottet beaktas vid den prövningen. Även för det fall att den dömde återfaller i brott från det att domstolen har beslutat om villkorlig frigivning fram till dess att den vill- korliga frigivningen verkställs, skall domstolen vid lagföringen av det nya brottet endast ha möjlighet att låta livstidsstraffet avse även detta. Därutöver skall dock domstolen i dessa fall ha möjlighet att upphäva be- slutet om villkorlig frigivning eller förordna att straffavtjänandet skall fortgå ytterligare , vilket innebär att tidpunkten för den villkorliga frigivningen senareläggs. I den situationen att den dömde gör sig skyldig till ny brottslighet un- der prövotiden, dvs. som följer efter den villkorliga fri- givningen, framstår det inte som rimligt att det tidigare livstidsstraffet alltid skall avse även det nya brottet. Det skall därför vara möjligt att då även döma särskilt för det nya brottet. Detta gäller framför allt när det är fråga om brott som inte är av så allvarlig karaktär att den dömde på nytt bör återintas för verkställighet av livstidsstraffet. I dessa fall skall det inte heller finnas något hinder mot att bestämma det nya straffet till tidsbe- stämt fängelse. Domstolen skall också i sådana fall ha möjlighet att för- verka en del av den villkorligt medgivna friheten. Om det tidigare livs- tidsstraffet förklaras avse den nya brottsligheten och den villkorligt med- givna friheten förklaras helt förverkad, skall den dömde i dessa fall ha rätt till frigivningsprövning efter att den nya domen har vunnit laga kraft. Vid annan misskötsamhet än återfall i brott skall vanliga regler gälla både under verkställigheten, efter det att beslut om villkorlig frigivning har fattats och . Brott som rör säkerhetspolitiska intressen Enligt direktiven bör frigivningsfrågor för personer dömda för brott som rör säkerhetspolitiska intressen alltid hänskjutas till regeringen för beslut. En central fråga är hur man skall avgränsa dessa ärenden. I vissa fall kan det framstå som självklart att det begångna brottet rör säkerhetspolitiska intressen, t.ex. vid grovt spioneri. I andra fall kan det vara mer svårbe- dömt. Enligt 31 och 58 a §§ lagen (1974:203) om kriminalvård i anstalt får regeringen beträffande viss intagen besluta om avvikelser från lagens bestämmelser om bland annat besök och utevistelser om det är påkallat med hänsyn till rikets säkerhet eller till risken för att den intagne under verkställigheten i anstalt medverkar till brott som innefattar användande av våld, hot eller tvång för politiska syften. Utredningen anser att den mest lämpliga lösningen på avgränsningsfrågan är att frigivningsärenden rörande dömda som är eller har varit föremål för beslut enligt dessa be- stämmelser skall vara undantagna från den frigivningsprövning som normalt skall gälla för livstidsdömda. Utredningen föreslår att prövningsorganet även i dessa ärenden skall göra sin sedvanliga frigivningsprövning. Om prövningsorganet då finner att den dömde bör friges, skall organet med eget yttrande härom över- lämna ärendet till regeringen för beslut. Med en sådan lösning bör reger- ingens prövning avse endast de säkerhetspolitiska aspekterna. sker då prövningen enligt de i lag uppställda kriterierna. ordningen leder också till att den dömde vid ett negativt beslut har sam- ma överklagandemöjligheter i dessa ärenden som andra livstidsdömda, såvitt avser de delar av prövningen som inte avser de säkerhetspolitiska Personer dömda utomlands till långa fängelsestraff Antalet personer som utomlands har dömts till mycket långa fängelse- straff och sedan överförts hit för straffverkställighet är inte stort, men det är ett problem både för den dömde och för kriminalvården att hantera så Det framstår därför som angeläget att även dessa intagna kan få möjlighet till en särskild frigivningsprövning. redningen har inte haft möjlighet att göra några utrikespolitiska övervä- ganden, men eftersom den föreslagna frigivningsprövningen är att anse som en verkställighetsåtgärd bör det inte föreligga något formellt hinder mot att införa en sådan möjlighet. Utredningen föreslår därför att perso- ner dömda utomlands till fängelsestraff och överförda hit skall ha möjlighet till frigivningsprövning på samma sätt och efter sam- ma kriterier som gäller för livstidsdömda. Har det vid överförandet av verkställigheten ställts upp vissa villkor för verkställigheten i , skall dessa villkor dock gälla. Vidare görs undantag för personer som har överförts hit med stöd av lagen (1994:569) om samarbete med de internationella tribunalerna för brott mot internationell humanitär rätt, eftersom det för dessa gäller särskilda regler. De nya reglerna om frigivningsprövning för livstidsdömda måste anses innebära en fördel för den dömde jämfört med gällande regler och skall därför omfatta även dem som dömts till fängelse på livstid före de före- slagna reglernas ikraftträdande. Det krävs dock vissa övergångsbestäm- melser för de livstidsdömda som vid ikraftträdandet har avtjänat eller mer av sitt livstidsstraff. Dessa livstidsdömda bör få frigivningsfrå- gan prövad efter ikraftträdandet. Det nya systemet med frigivningsprövning för livstidsdömda kommer att medföra en något ökad arbetsbelastning för de handläggande domstolar- na och åklagarmyndigheten i . Med hänsyn till att ärende- mängden efter en övergångsperiod i samband med ikraftträdandet bör bli begränsad, bedömer utredningen att reformen kommer att kräva en- dast marginellt ökade resursbehov. Begränsade kostnader kommer att uppkomma för bland annat offentliga försvarare och i samband med muntliga förhandlingar i domstolen. Omständigheten att Rättsmedicinal- verket skall ansvara för utförandet av riskbedömningar bör inte föranleda några större kostnadsökningar med tanke på att sådana undersökningar på uppdrag av kriminalvården genomförs i livstidsärenden. Sammantaget anser utredningen att de kostnadsökningar som förslagen kan komma att medföra kan anses marginella. Lagförslagen i betänkandet (SOU 2002:26) 1 Förslag till lag om ändring i Härigenom föreskrivs att 26 kap 6 § samt 34 kap. 2, 4 och 11 §§ skall ha följande lydelse. Den som avtjänar fängelse skall, om inte annat följer av andra eller tredje stycket eller av 7 §, friges villkorligt när två tredjedelar av strafftiden, dock minst en månad, har avtjänats. Villkorlig frigivning får inte ske från fängelse som har dömts ut enligt 28 kap. 3 § eller från ett förvandlingsstraff för böter. Om den dömde begär det, får den villkorliga frigivningen skjutas upp till en senare tidpunkt än den som följer av första stycket eller av 7 §. Villkorlig frigivning för den som avtjänar fängelse på livstid samt för den som här avtjänar fängelse- straff ådömt utomlands regleras i lagen (2002:00)om frigivningsprövning för livstidsdömda m.m. Undergår den dömde fängelse på livstid, må allenast meddelas för- ordnande enligt 1 § 1. Avtjänar den dömde fängelse på livstid, får endast meddelas förord- nande enligt 1 § 1. Har ett beslut om villkorlig frigivning meddelats får rätten därvid upphäva beslutet eller, om upphävande inte erford- ras, förordna att straffavtjänandet skall fortgå ytterligare , högst . Har det nya brottet begåtts efter villkorlig frigivning, får förord- nande enligt 1 § 1 eller 2 medde- las. Tillämpas 1 § 1 eller 2 i fråga om Tillämpas 1 § 1 eller 2 i fråga om någon som villkorligt frigivits från någon som villkorligt frigivits från fängelse, skall, om brottet begåtts fängelse, skall, om brottet begåtts Senaste lydelse 1998:604. Senaste lydelse 1998:604. medgivna friheten eller en del av medgivna friheten eller en del av denna förklaras förverkad om inte denna förklaras förverkad om inte särskilda skäl talar mot det. särskilda skäl talar mot det. Döms den som villkorligt frigivits från fängelse på livstid till fängelse får vid tillämpning av 1 § 2 endast en del av den villkorligt medgivna friheten förklaras förver- Såsom särskilda skäl för att inte förverka eller för att förverka endast en del av villkorligt medgiven frihet kan rätten beakta 1.om den nya brottsligheten i förhållande till den tidigare är av lindrig beskaffenhet, 2.om har förflutit mellan brotten, eller 3.om ett förverkande annars skulle framstå som oskäligt. första stycket, får rätten besluta första stycket, får rätten besluta åtgärd som avses i 26 kap. 18 § åtgärd som avses i 26 kap. 18 § högst utöver den tid som föl- högst utöver den tid som föl- jer av 26 kap. 10 §. jer av 26 kap. 10 § eller av 13 § lagen (2002:00) om frigivnings- prövning för livstidsdömda m.m. En åtgärd enligt tredje stycket får beslutas endast före prövotidens ut- gång. Förverkande får beslutas endast om fråga därom uppkommer i ett mål där den frigivne häktats eller fått del av åtal från prövoti- dens utgång. Förekommer till verkställighet på Förekommer till verkställighet på en gång dom på fängelse på livstid en gång dom på fängelse på livstid och dom på böter, förvandlings- och dom på böter, förvandlings- straff för böter, fängelse , straff för böter, fängelse , villkorlig dom, skyddstillsyn eller villkorlig dom, skyddstillsyn eller sluten ungdomsvård, skall livstids- sluten ungdomsvård, skall livstids- straffet träda i stället för den andra straffet träda i stället för den andra påföljden om livstidsstraffet döms ut efter den andra påföljden. Förekommer till verkställighet på en gång en dom på fängelse eller sluten ungdomsvård och en dom på böter eller förvandlingsstraff för böter som har meddelats innan de först- nämnda påföljderna har börjat verkställas, skall fängelsestraffet eller ut- dömd sluten ungdomsvård träda i stället för den andra påföljden. Denna lag träder i kraft . 3 Senaste lydelse 1998:604. 2 Förslag till lag (2002:00) om frigivningsprövning för livs- Härigenom föreskrivs följande. 1 § Denna lag gäller villkorlig frigivning av personer som dömts till fängelse på livstid samt i tillämpliga delar personer som här avtjänar fängelsestraff ådömt utomlands. Lagen tillämpas inte för personer som har överförts hit med stöd av la- gen (1994:569) om samarbete med de internationella tribuna- lerna för brott mot internationell humanitär rätt. 2 § Senast när den dömde har avtjänat av straffet, skall prövas om villkorlig frigivning skall ske. Beslutas att villkorlig frigivning skall ske, skall en tidpunkt för frigivningen fastställas. Fattas inte beslut om vill- korlig frigivning vid denna prövning, skall en ny prövning ske senast ett år från det att beslutet vunnit laga kraft. Om ett beslut om villkorlig frigivning har upphävts enligt 34 kap. 2 § första stycket , skall en ny frigivningsprövning ske senast ett år från det att domen vunnit laga kraft. Har villkorligt medgiven frihet helt förverkats enligt 34 kap. 4 § första stycket , skall frigiv- ningsprövning ske senast från det att domen vunnit laga kraft. Tidpunkten för prövningen får överskridas endast om det finns särskil- 3 § Vid prövningen skall särskilt beaktas den dömdes brottslighet och den tid av straffet som han eller hon har avtjänat. även beaktas om det finns en påtaglig risk för att den dömde återfaller i brottslighet av allvarligt slag. Därutöver skall beaktas den dömdes sköt- samhet och utveckling , den dömdes frigivningsförhål- landen samt andra särskilda omständigheter. 4 § I fråga om förfarandet vid prövning enligt denna lag tillämpas lagen (1996:242) om domstolsärenden. 5 § Ärenden enligt denna lag tas upp av . 6 § Vid handläggningen består tingsrätten av en lagfaren domare och tre Vid omröstning gäller 29 kap. . 7 § skall anmäla ärendet till tingsrätten senast tre månader innan frigivningsprövningen senast skall ske. framgå om den dömde är eller har varit föremål för beslut enligt 31 eller 58 a § lagen (1974:203) om kriminalvård i anstalt. 8 § Åklagaren skall vara den dömdes motpart i ärendet. 9 § För den dömde skall offentlig försvarare förordnas. offentlig försvarare skall alltid betalas av staten. I övrigt gäller bestäm- melserna i 21 kap. . 2005/06:35 10 § Vid prövning av ärendet skall sammanträde hållas om det inte är Bilaga 2 uppenbart obehövligt. 11 § Rätten får, när det finns skäl till det, förordna att en riskbedömning avseende den dömde skall genomföras. Regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer får meddela föreskrifter om genomförandet av en sådan riskbedömning. Rätten får inte besluta om villkorlig frigivning utan att en sådan risk- bedömning som avses i första stycket har genomförts, om det inte fram- står som uppenbart obehövligt. Rätten får inhämta yttrande av över en genomförd risk- bedömning. 12 § Om den dömde begär det, får den villkorliga frigivningen skjutas upp till en senare tidpunkt. fattar beslut i fråga om att skjuta upp den villkorliga frigivningen. 13 § Efter den villkorliga frigivningen gäller en prövotid . För prövotiden gäller 26 kap. 1124 §§ . Den dömde skall dock stå under övervakning . 14 § Ärenden rörande personer som är eller har varit föremål för beslut enligt 31 eller 58 a § lagen (1974:203) om kriminalvård i anstalt skall överlämnas till regeringen för beslut om rätten finner att den dömde skall villkorligt friges. När ärendet överlämnas till regeringen skall rätten bi- foga ett eget yttrande med sin bedömning i frigivningsfrågan. 15 § För personer som här avtjänar fängelsestraff ådömt utomlands skall villkor som uppställts vid överförandet till Sveri- ge efterföljas. 1.Denna lag träder i kraft . 2.Kriminalvårdsstyrelsen skall genast till tingsrätten anmäla de ärenden där den dömde har avtjänat och eller mer vid ikraft- trädandet. Rätten skall pröva dessa ärenden. Förteckning över remissinstanserna Betänkandet Yttrande över betänkandet (SOU 2002:26) har avgetts av ombudsmän, , Hovrätten över och , , , , tings- rätt, Justitiekanslern, , Riksåklagaren, , , , Kriminal- vårdsmyndigheten , , , Centrums för- sta, , Brottsförebyggande rå- det, , , , Juri- diska fakulteten vid , vid , , , , , Nämndemännens riksför- bund, Föreningen , Psykologför- bund, och (). Följande remissinstanser har inbjudits men avstått från att yttra sig: , , , , Svenska sektionen, Krimi- nellas Revansch I Samhället (), åt narkoti- ka- och läkemedelsberoende (RFHL) samt . Riksåklagaren har bifogat yttranden från Åklagarmyndigheterna i , och . Utöver dessa har , Kristna Råd, hälso- och sjukvård (Rättspsykiatriska kliniken), Riksförbun- det frivilliga samhällsarbetare, , samt inkommit med yttrande. Lagförslagen i utkastet till lagrådsremiss 1 Förslag till lag om omvandling av fängelse på livstid Härigenom föreskrivs följande. 1 § Denna lag gäller omvandling av fängelse på livstid. Lagen gäller inte för personer som har överförts hit för verkställighet av fängelsestraff med stöd av lagen (1994:569) om samarbete med de internationella tribunalerna för brott mot internationell humanitär rätt eller lagen (2002:329) om samarbete med Internationella brottmåls- domstolen. Att regeringen genom nåd får efterge eller mildra brottspåföljd eller annan sådan rättsverkan av brott framgår av 11 kap. 13 § regeringsfor- men. 2 § En ansökan om omvandling får göras av den dömde eller, när det finns särskilda skäl, av . 3 § En ansökan får göras när den dömde har avtjänat av livs- tidsstraffet. Om en ansökan avslås, får en ny ansökan göras tidigast efter det att beslutet vunnit laga kraft. 4 § Vid prövning av omvandling skall särskilt beaktas den tid som den dömde har avtjänat, den brottslighet som livstidsstraffet omfattar, om det finns risk för att den dömde återfaller i brottslighet av allvarligt slag, om den dömde har åsidosatt vad som gäller för verkställigheten och om den dömde har medverkat för att främja sin anpassning i samhället. Om ansökan bifalls skall det ådömda livstidsstraffet omvandlas till fängelse . Fängelsestraffets längd skall bestämmas med utgångspunkt från den tid som den dömde har avtjänat med beaktande av reglerna om villkorlig frigivning och den dömdes behov av åtgärder för att underlätta över- gången till ett liv i frihet. Fängelsestraffets längd får inte understiga det längsta tidsbestämda straff som kan dömas ut. 5 § Vid prövning av omvandling skall villkor som har uppställts vid överförande av verkställighet av straffet från en annan stat till efterföljas. 6 § En ansökan om omvandling tas upp av . Ansökan skall vara skriftlig. 7 § Åklagaren skall vara den dömdes motpart. 8 § För den dömde skall offentligt biträde förordnas, om det inte måste antas att behov av biträde saknas. 9 § Rätten skall, om det inte är uppenbart obehövligt, inhämta yttrande 10 § Rätten får inhämta ett utlåtande om risken för att den dömde återfal- ler i brottslighet. En ansökan får inte bifallas utan att ett utlåtande enligt första stycket Ett utlåtande behöver inte inhämtas om det framstår som 11 § Begär den dömde att bli hörd muntligen, skall han eller hon ges till- fälle till det om det inte är uppenbart obehövligt. Parterna skall ges tillfälle att yttra sig över det som tillförts ärendet ge- nom någon annan. 12 § Vid rättens avgörande av frågan om omvandling tillämpas reglerna om rättens sammansättning vid huvudförhandling i brottmål. avgörande sker genom beslut. 13 § I övrigt gäller vad som i föreskrivs om brottmål. 14 § Sådana uppgifter om den dömde som behövs för genomförandet av en utredning enligt 10 § skall lämnas från en verksamhet där sekretess annars gäller enligt 7 kap. 1 §, 4 § första och tredje styckena eller 21 § sekretesslagen (1980:100). Denna lag träder i kraft . 2Förslag till lag om ändring i lagen (1974:203) om kriminal- vård i anstalt Härigenom föreskrivs att det i lagen (1974:203) om kriminalvård i an- stalt skall införas en ny paragraf, 37 a §, av följande lydelse. Om en intagen skall genomgå en utredning avseende risk för åter- fall i brottslighet enligt 10 § lagen (2006:00) om omvandling av fängelse på livstid, får han eller hon vistas utanför anstalt i den utsträckning som enligt ansvarig myndighet bedöms nödvändig för genomförandet av utredningen. Om det finns anledning till det, skall den som enligt första stycket vistas utanför anstalt stå under bevakning eller vara underkastad särskilda föreskrifter. Denna lag träder i kraft . 3 Förslag till lag om ändring i sekretesslagen (1980:100) Härigenom föreskrivs att 7 kap. 23 § sekretesslagen (1980:100)1 ha följande lydelse. Sekretess gäller i ärende om nåd Sekretess gäller i ärende om nåd för uppgift om enskilds hälsotill- och i ärende enligt lagen stånd eller andra personliga förhål- (2006:00) om omvandling av landen, om det av särskild anled- fängelse på livstid för uppgift om ning kan antas att den som uppgif- ten rör eller någon honom närstå- personliga förhållanden, om det av ende lider men om uppgiften röjs. särskild anledning kan antas att Motsvarande sekretess gäller i den som uppgiften rör eller någon annan myndighets verksamhet för honom eller henne närstående li- att gå till handa i ärende som nu der men om uppgiften röjs. svarande sekretess gäller även hos myndighet som lämnar biträde i ärenden som har nämnts. I fråga om uppgift i allmän handling gäller sekretessen i högst . Denna lag träder i kraft . 1 Lagen omtryckt 1992:1474. Förteckning över remissinstanserna Utkastet Yttrande över utkastet till lagrådsremiss har avgetts av , , , , , , , , , , och . Följande instanser har inbjudits men har avstått från att yttra sig: Riks- dagens ombudsmän, över och , Rikspolissty- relsen, vid och . Regeringen har följande förslag till lagtext. 1 Förslag till lag om omvandling av fängelse på livstid Härigenom föreskrivs följande. 1 § Denna lag gäller omvandling av fängelse på livstid till fängelse på Lagen gäller inte för personer som har överförts hit för verkställighet av fängelsestraff med stöd av lagen (1994:569) om samarbete med de internationella tribunalerna för brott mot internationell humanitär rätt eller lagen (2002:329) om samarbete med Internationella brottmåls- Att regeringen genom nåd får efterge eller mildra brottspåföljd eller annan sådan rättsverkan av brott framgår av 11 kap. 13 § regeringsfor- 2 § En ansökan om omvandling får göras av den dömde eller, när det finns särskilda skäl, av . 3 § En ansökan får göras när den dömde har avtjänat av livs- Om ansökan avslås, får en ny ansökan göras tidigast ett år efter det att beslutet vann laga kraft. 4 § Vid prövning av omvandling skall särskilt beaktas den tid som den dömde har avtjänat, vad som av domen framgår om de omständigheter som legat till grund för straffmätningen, om det finns risk för att den dömde återfaller i brottslighet av allvarligt slag, om den dömde har åsi- dosatt vad som gäller för verkställigheten och om den dömde har med- verkat till att främja sin anpassning i samhället.