prop · GT031d11 · 2005-09-20 00:00:00 — På regeringens uppdrag påbörjades därutöver en treårig försöksverksamhet med en modell för en förstärkt vårdkedja i LVM-vården som omfattar ett begränsat antal kommuner/kommundelar och LVM-hem. går till projektet. För den resterande delen av satsningen, som skall genomföras med 2006 och 2007, har en särskild utredare fått i uppdrag att lämna förslag till en vårdöverenskommelse mellan staten och kommunerna, där kommunernas åtaganden för att komma i åtnjutande av det riktade statsbidraget till missbrukarvården konkretiseras (dir. 2004:164). Förslaget skall syfta till att utveckla missbrukarvården och skapa bättre förutsättningar för fler kvalificerade och långsiktiga vårdinsatser. För att förbereda satsningen och skapa förutsättningar för kommunerna att leva upp till kraven på en sammanhållen vårdkedja har länsstyrelserna i uppdrag att fördela till kommunerna. Övriga insatser mot missbruk har fortsatt sitt långsiktiga projekt med att ta fram riktlinjer för missbrukarvården. Riktlinjerna baseras på kunskapssammanställningar som har gjorts av ett antal expertgrupper inom området. Sammanställningarna kommer att ligga till grund för det fortsatta utvecklingsarbetet. Parallellt fortgår utvecklingen av en modell för att följa, stödja och utveckla kvaliteten i missbrukarvården utifrån ett antal kvalitetsindikatorer. lämnar också stöd till utvecklingsprojekt inom missbrukarvården samt sammanställer rapporter och kunskapssammanställningar. Dessutom ger metoder i socialt arbete (IMS) stöd för användning av det systematiska bedömningsinstrumentet (ASI), som är en standardiserad intervjumetod för klienter med missbruksproblem. 2005/06:1 UTGIFTSOMRÅDE 9 har fortsatt sina insatser för att förstärka missbrukarvården, bland annat projektet med fyra modellkommuner som prövar och utvärderar metoder för att utveckla narkomanvården samt den s.k. storstadssatsningen i , och . Syftet är att använda befintliga resurser optimalt för motivation, vård och behandling samt eftervård. trädde förändringar i lagen (1988:870) om vård av missbrukare i vissa fall (LVM) i kraft. Ändringarna syftar till stärkt rättssäkerhet och innehåll i LVM-vården. Bland annat har reglerna för beredande av vård skärpts. Regeringen överlämnade en remiss till Lagrådet med förslag till särskilda smittskyddsåtgärder för injektionsmissbrukare. Förslaget innebär att ett landsting, efter tillstånd från , får inrätta en verksamhet som innebär att intravenösa narkotikamissbrukare under vissa villkor får byta använda sprutor och kanyler till rena. Regeringen avser att överlämna ett lagförslag till . trädde föreskrifter och allmänna råd för läkemedelsassisterad behandling av opiatmissbrukare i kraft. Det innebär bland annat att användningen av det relativt nya läkemedlet Subutex numera omfattas av samma regelverk som Metadon vilket har använts i reglerade former sedan slutet av 1960- talet. hade till 2004 regeringens uppdrag att leda ett utvecklingsarbete för att utveckla metoder som motverkar hemlöshet. har fått i uppdrag att fortsätta detta arbete. fick 2005 ett nytt regeringsuppdrag om hemlöshet där det ingår att fördela ytterligare till lokala hemlöshetsprojekt samt genomföra nationella kartläggningar av hemlösheten i landet. En nationell kartläggning av hemlöshetens omfattning genomförs 2005 och kartläggningen skall upprepas 2007. Regeringen inrättade en delegation för brukarinflytande i sociala utvecklingsfrågor. Syftet är att stärka brukarinflytandet i genomförandet av den nationella handlingsplanen mot fattigdom och social utestängning 20032005 som har utarbetats inom ramen för EU-samarbetet. Delegationen, som leds av folkhälso- och socialtjänstministern, består av elva representanter för brukarna och deras organisationer, en representant från och en representant från Kommuner och Landsting. Delegationen utgör ett samrådsorgan mellan den offentliga sektorn och frivillig- och brukarorganisationerna i syfte att mobilisera samtliga aktörer i arbetet mot ekonomisk och social utsatthet. har delegationen genomfört två seminarier med brukarfokus på missbruk, hemlöshet och psykisk sjukdom. Brukarperspektivet och brukarinflytande är också en viktig utgångspunkt i arbete med att stödja utvecklingen av en kunskapsbaserad socialtjänst. Verksamhetsområde Statligt bedriven ungdoms- och missbrukarvård hade (SiS) 35 särskilda ungdomshem i drift vilket var samma antal som . Antalet fastställda platser avsedda för ungdomsvård var 2004 vilket är en minskning från 636 platser . Det totala antalet enskilda ungdomar som togs in för ungdomsvård var 984, varav 633 pojkar och 351 flickor. tog SiS in totalt 997 ungdomar. Det genomsnittliga antalet intagna var 542, vilket är en minskning då antalet var 549. Antalet fastställda platser för sluten ungdomsvård 2004 var 78 vilket är en ökning med tre platser jämfört med . Totalt togs 123 ungdomar in för att verkställa sluten ungdomsvård 2004 jämfört med 97 intagningar 2003. Av de intagna var 116 pojkar och sju var flickor. Det genomsnittliga antalet inskrivna ungdomar var 85 vilket är en ökning jämfört med då det genomsnittliga antalet var 69. hade SiS 14 LVM-hem i drift vilket är samma antal som . Antalet fastställda platser vid LVM-hemmen 2004 var 331 vilket är en minskning då antalet var 346. Det totala antalet enskilda klienter som togs in var 976, varav 650 män och 326 kvinnor. var antalet 1 028. Det genomsnittliga antalet intagna var 266, en minskning då antalet var 275. Insatser inom andra politikområden påverkar i hög grad välfärdsutvecklingen och verksamhet för människor i ekonomiskt och socialt utsatta situationer, eftersom utgör samhällets yttersta skyddsnät. Här kan särskilt nämnas arbetsmarknadspolitiken, folkhälsopolitiken, hälso- och sjukvårdspolitiken, integrationspolitiken, den ekonomiska familjepolitiken, barnpolitiken, utbildningspolitiken, bostadspolitiken samt storstadspolitiken. Insatser inom dessa politikområden är viktiga också för att förebygga social utsatthet. Insatser för grupper som står längst bort från arbetsmarknaden och egen försörjning ingår som en del i de nationella handlingsprogrammen för sysselsättning och tillväxt som utarbetas av EU:s medlemsländer inom ramen för Lissabonstrategin. Regeringen tillsatte en nationell koordinator för snabbare etablering på arbetsmarknaden för ungdomar. Koordinatorns arbete ska bedrivas i nära samarbete med bland annat de statliga myndigheter som berörs. Arbetet ska slutredovisas . Med anledning av rapporten utsatta barn aviserade regeringen ekonomiska vårproposition (prop. 2003/04:100) att skall avsättas för reformer för utsatta barn. Regeringen har i detta sammanhang lämnat propositioner till med förslag på förbättringar inom underhållsstödet, bostadsbidraget och studiestödssystemet. Därutöver har regeringen i årets budgetproposition föreslagit förbättringar inom barnbidraget (se vidare avsnitt Ekonomisk trygghet för familjer och barn). Åtgärder för att stödja barn och unga i ekonomiskt utsatta familjer handlar därutöver om insatser inom en rad olika andra politikområden, såsom utbildning, hälso- och sjukvård, folkhälsa, konsumentpolitik m.fl. Inte minst har föräldrarnas möjligheter till arbete och egen inkomst stor betydelse för barns och ungas välbefinnande. Vidare innehåller årets budgetproposition ett antal åtgärder för att stärka positionen på 2005/06:1 UTGIFTSOMRÅDE 9 arbetsmarknaden för grupper som har svag arbetsmarknadsförankring. Med början genomförs en tvåårig arbetsmarknadssatsning med inriktning på jobb och praktik, kompetenslyft i offentlig sektor, jobb åt arbetslösa akademiker samt förbättrad kontroll och matchning. Kvinnofrid, människohandel och prostitution En särskild utredare med uppdrag att följa upp och utvärdera de myndighetsgemensamma uppdrag och de uppdrag till enskilda myndigheter som gavs i samband med Kvinnofridsreformen 1998 redovisade sitt uppdrag . Betänkandet bereds inom . Regeringen tillsatte 2004 en interdepartemental arbetsgrupp med uppdrag att utarbeta ett förslag till en nationell handlingsplan för arbetet med att bekämpa människohandel och prostitution. Uppdraget skall vara genomfört . Mottagande och stärkt skydd av ensamkommande barn gäller en ny lag (2005:429) om god man för ensamkommande barn. Lagen innebär att det rättsliga skyddet stärks för barn som av flyktingskäl eller andra skäl kommer ensamma till och söker uppehållstillstånd här. Ensamkommande barn skall skyndsamt förses med en god man som träder i barnets förmyndares och vårdnadshavares ställe. Om barnet beviljas uppehållstillstånd i skall den gode mannen ersättas av en särskilt förordnad vårdnadshavare enligt reglerna i . överlämnade regeringen till Lagrådet en lagrådsremiss med förslag om att föra in särskilda bestämmelser om mottagande av ensamkommande barn i lagen (1994:137) om mottagande av asylsökande m.fl. (LMA). Det föreslås att det reella mottagandet av ensamkommande barn skall föras över till kommuner som träffat överenskommelse om detta med . skall behålla det övergripande ansvaret för mottagandet och anvisa en kommun som skall ordna boende för barnet. Lagändringarna föreslås träda ikraft . () fick i uppdrag av regeringen att samla in, analysera och 2005/06:1 UTGIFTSOMRÅDE 9 sprida kunskap om hur föräldrastöd av olika slag kan utformas för att göra verklig nytta. FHI överlämnade rapporten verktyg för föräldrar förslag till nya former av föräldrastöd till regeringen, i vilken lämnas förslag till föräldrastöd under olika delar av barnets uppväxt samt förslag till metoder och innehåll i föräldrautbildningen utifrån barnets utveckling och behov. Vidare belyses ansvarsfrågor och organisationsmodeller i kommunerna samt föreslås hur ett system med regionala stödcentra skulle kunna utvecklas. Rapporten bereds inom . Barnen i brottets skugga I departementspromemorian Barnen i brottets skugga (Ds 2004:56) som tagit fram presenteras en rad olika åtgärder för att öka skyddet för barn som drabbas av brott och för att förebygga att barn och ungdomar dras in i kriminalitet. I promemorian föreslås bl.a. att barn som bevittnar våld i hemmet skall ges rätt till brottsskadeersättning från staten och att ansvar för dessa barn skall tydliggöras genom att barnen skall betraktas som offer för brott. Dessa lagändringar föreslås träda i kraft . Samverkan kring barn som utsatts för brott fick i uppdrag att tillsammans med , och medverka till etablering av flera försöksverksamheter med samverkan under gemensamt tak vid utredningar kring barn som misstänks vara utsatta för allvarliga brott, s.k. Barnahus. Uppdraget skall redovisas . En delredovisning skall ske . Barn som har föräldrar intagna i häkte eller anstalt Regeringen bedriver ett arbete som syftar till att förbättra situationen för barn med frihetsberövade föräldrar. gav regeringen i uppdrag att i samråd med göra en analys av situationen för barn i samband med deras kontakter med en förälder som är intagen på häkte eller anstalt. Uppdraget skall redovisas . Den parlamentariska vårdnadskommittén som tillsattes 2002 presenterade sitt betänkande 2005 (SOU 2005:43). Kommittén lyfter bl.a. fram principen om att barnets bästa alltid skall beaktas i alla sammanhang som rör barn samt att barnets rätt att komma till tals i större utsträckning skall beaktas. Betänkandet bereds inom . Påföljdsreform för unga lagöverträdare (Ju 2002:14) har lämnat sitt betänkande (SOU 2004:122) In- gripanden mot unga lagöverträdare, vilket har remissbehandlats och bereds inom . Målet för politikområdet är: att stärka förmågan och möjligheten till social delaktighet för människor i ekonomiskt och socialt utsatta situationer att stärka skyddet för utsatta barn. Verksamhetsområde Individ- och familjeomsorg uppdrag för kunskapsutveckling inom fortsätter, bl.a. inom ramen för i socialt arbete (IMS). bedömning är att det händer mycket positivt på området, att engagemanget är stort i allt fler kommuner och att kvaliteten i verksamheterna ökar. bedömer vidare att det krävs ett långt tidsperspektiv för nationella insatser inklusive strukturstöd och en utvecklad dialog om inriktning för att utveckla långsiktigt hållbara integrationsformer mellan utbildning, forskning och socialtjänst. har tidigare, på regeringens uppdrag, kartlagt i vilka situationer och i vilka ärenden en persons sexuella läggning kan ha betydelse för bemötandet inom . sprids resultatet av denna kartläggning till landets kommuner i form av regionala konferenser. Regeringen bedömer att detta arbete på ett värdefullt sätt har bidragit till en ökad förståelse för och ett bättre bemötande av s.k. HBT-personer inom verksamhetsområde. Under en följd av år har många kommuner med hjälp av statliga projektbidrag utvecklat öppna vård- och behandlingsformer för ungdomar och personer med missbruksproblem. Medlen har fördelats av länsstyrelserna och följts upp av . Ett omfattande utvecklingsarbete, riktat mot de avsedda målgrupperna, har bedrivits i kommunerna med stöd av utvecklingsmedlen. Olika öppenvårdsmodeller har utvecklats och nyskapande och kvalitetshöjande projekt har prioriterats i bidragsgivningen. Hänsyn har även tagits till behovet av insatser för särskilt utsatta eller underförsörjda målgrupper. Regionala FoU-enheter och högskolor har i ökande utsträckning medverkat i projektverksamheten och länsstyrelserna har genomfört utvärderingar för att mäta effekterna av den bedrivna projektverksamheten. Delrapporten från tio kommuner efter bygger på intervjuer med personer som haft hand om frågorna i kommunerna. I rapporten redovisas det kortsiktiga stödet till dem som drabbats. Krishanteringen har varit god i dessa kommuner, som tillhör de mest drabbade i landet. Det vanligaste kortsiktiga stödet har varit olika former av samtalsstöd. Den kritik som framförs i intervjuerna gäller informationen om hemtransporterna av personer från katastrofområdet. Personer i ekonomiskt utsatta situationer Diagram 9.1 Ekonomiskt bistånd 2005/06:1 UTGIFTSOMRÅDE 9 Målet om halvering av antalet socialbidragsberoende personer, mätt i s.k. helårsekvivalenter har ännu inte uppnåtts. För en utförlig analys av utvecklingen av ekonomiskt bistånd, se Bilaga 3 Avstämning av målet om en halvering av antalet socialbidragsberoende . Här lämnas endast en kortfattad beskrivning av utvecklingen. Den positiva trenden mot allt lägre kostnader för ekonomiskt bistånd och färre biståndsmottagare som pågått bröts , då kommunernas utbetalning av ekonomiskt bistånd (inklusive introduktionsersättning för flyktingar och vissa andra utländska medborgare) ökade . ökade kostnaderna för det långvariga biståndstagande med . Jämfört med 1997, då kostnaderna var som störst, har kostnaderna emellertid minskat med drygt en tredjedel uttryckt i fasta priser. minskade kostnaderna jämfört med . Den övergripande bilden av utvecklingen är att antalet biståndsmottagare var i det närmaste oförändrat medan biståndstiden blev längre och de genomsnittliga beloppen blev högre. Antalet biståndsmottagare uppgick till 418 2004. Biståndsmottagarna utgjorde av befolkningen 2004 jämfört med 1996. Den genomsnittliga biståndstiden uppgick och biståndsbeloppet till per hushåll. Det var fortfarande vanligast förekommande med bistånd till ensamstående kvinnor med barn; av samtliga ensamstående kvinnor med barn fick ekonomiskt bistånd . Antalet ensamstående kvinnor med barn som fick bistånd fortsatte däremot att minska . Den ökade biståndstiden avspeglas i en ökning av andelen personer som fått försörjningsstöd (under ett kalenderår), från . Långvarigt biståndsmottagande var i stort sett lika vanligt bland kvinnor som bland män. Knappt en tredjedel av biståndsmottagarna i åldern var arbetslösa utan arbetslöshetsersättning. För manliga biståndsmottagare i ålder var denna andel högst, . Antalet barn som levde i ett biståndshushåll varierar kraftigt i landet. 2005/06:1 UTGIFTSOMRÅDE 9 fjärde barn i , medan endast ett av hundra barn i , levde i hushåll som beviljats ekonomiskt bistånd. För riket som genomsnitt var motsvarande andel drygt ett av tretton barn. Det finns en nära koppling mellan behovet av ekonomiskt bistånd och sysselsättningsutvecklingen. Då sysselsättningen ökar minskar oftast behovet av ekonomiskt bistånd och vice versa. Den starka sysselsättningsökning som skedde hade en positiv effekt på biståndsbehovet som då minskade. vände utvecklingen och sysselsättningen sjönk. Sysselsättningen bland ungdomar sjönk mer än för befolkningen i genomsnitt. Även arbetssätt har betydelse för biståndsutvecklingen. utvecklades allt fler aktiveringsprogram på nivå i syfte att underlätta för biståndsmottagare att få arbete. finns ungefär 800 aktiveringsprogram i . Det saknas systematisk kunskap om i vilken mån dessa program förbättrar deltagarnas chanser till självförsörjning. har i uppdrag att lämna förslag på hur en nationell redovisning av insatser för att stärka människors möjligheter till självförsörjning bör redovisas. Resultatet av länsstyrelsernas tillsyn 2004 visar att det fortfarande finns en del brister i handläggningen av ekonomiskt bistånd. Det görs färre individuella bedömningar i handläggningen av det ekonomiska biståndet till följd av att kommunerna utvecklar ett alltmer standardiserat arbetssätt. Det riskerar att få till följd att barnens särskilda behov inte uppmärksammas i tillräckligt hög grad. En positiv utveckling är att det i många kommuner pågår ett målgruppsinriktat arbete för att hjälpa framförallt unga vuxna och långvarigt arbetslösa att bli självförsörjande. Arbetet bedrivs ofta i samarbete med arbetsförmedling och försäkringskassa. undersökning av kommunernas tillämpning av 4 kap. 4 § SoL visar att av kommunerna tillämpar bestämmelsen vid beslut om ekonomiskt bistånd. Bestämmelsen tillämpas på ungdomar som inte fått fäste på arbetsmarknaden och som inte fått någon arbetsmarknadspolitisk åtgärd eller kommit igång med en utbildning som kan leda till ett framtida arbete. undersökning visar att de flesta kommuner erbjuder arbetsplatsförlagd praktik inom offentlig verksamhet. Många kommuner erbjuder även praktik inom privat näringsliv som ett alternativ och några kommuner har angett verksamheter som beskrivs som en personlig eller praktisk arbetsförberedelse. Undersökningen visar också att många kommuner tillämpar bestämmelsen på alla arbetslösa som har försörjningsstöd, även de som är betydligt . Enligt undersökningen är det relativt ovanligt att kommunerna följer upp de insatser som görs enligt 4 kap. 4 § SoL. Barn i utsatta situationer Den sociala barn- och ungdomsvården har genomgått stora förändringar. Antalet ärenden och insatser har ökat. Kvaliteten i arbetet har förbättrats genom ökad betoning av barnperspektivet och ett mer varierat utbud av insatser. Ett antal brister har också konstaterats i den sociala barn- och ungdomsvården, bl.a. i länsstyrelsernas tillsynsverksamhet. Av den sociala tillsynsrapporten framgår att kommunerna fortfarande har svårt att rekrytera familjehem, kontaktfamiljer och kontaktpersoner. Länsstyrelserna ser även brister i kommunernas handläggning avseende anmälningar och utredningar av barn som far illa, exempelvis svårigheter att hålla utredningstider och brister i informationen till familjen. Systematiska utredningsmetoder och bättre kunskap om risk- och skyddsfaktorer efterfrågas. Flera länsstyrelser poängterar dock att medvetenheten om innebörden i barnperspektivet har ökat och fått en mer framträdande roll i barnavårdsutredningarna. I många kommuner pågår det ett utvecklingsarbete, både med avseende på innehållet i utredningarna och på utredningsmetoder, för att åstadkomma större öppenhet och delaktighet för barnet, familjen och det övriga nätverket. (Se även information om projektet , avsnitt Insatser inom politikområdet). En annan utvecklingstrend är att arbetet utanför myndighetsutövning ökar. I vissa kommuner satsar i allt högre grad på förebyggande och tidiga insatser. Barn, ungdomar och deras familjer får kvalificerat stöd och behandlingsinsatser utan krav på föregående utredning och biståndsbeslut. Drivkraften är att skall nå familjerna i ett tidigare skede och att den skall nå en bredare grupp som annars inte hade sökt sig till . I ett antal kommuner har man öppnat familjecentraler som är en samlokalisering av öppen förskola, barnavårdscentral, barnmorske- mottagning och socialtjänst. Nya metoder i form av strukturerade föräldrastödsprogram har också börjat växa fram. har redovisat hur kommunernas skyldighet att tillhandahålla familjerådgivning fullföljts sedan familjerådgivningen blev ett kommunalt ansvar . konstaterar att det skett en omfattande utveckling. har antalet familjerådgivningsärenden mer än fördubblats, från cirka 11 100 till 25 200. Antalet ärenden varierar kraftigt mellan länen. De kommunala familjerådgivarna är en erfaren och välutbildad yrkeskår. I behandlingsarbetet prioriteras framför allt det utåtriktade arbetet. Då väntetiden till familjerådgivning på många håll är lång kan inte alla få rådgivning inom rimlig tid. På många byråer tvingas man prioritera, som regel prioriteras småbarnsfamiljer, familjer som väntar barn samt familjer där det förekommer våld. hade cirka 28 600 barn minst en registrerad öppenvårdsinsats. Av dessa var flickor och pojkar. Allt fler barn har fått öppenvårdsinsatser . Kommunerna har i varierande grad och utformning byggt upp stöd och behandlingsinsatser i öppna former. Ofta har drivkraften varit att minska kostnaderna för institutionsvård. var omkring 14 900 barn och ungdomar placerade i heldygnsvård, varav cirka 10 900 i familjehem och cirka 3 000 i hem för vård eller boende (HVB). Av dem som var placerade i heldygnsvård var flickor och pojkar. Familjehemsplaceringar var vanligare bland flickor än bland pojkar. Av samtliga flickor som var placerade var familjehemsplacerade jämfört av pojkarna. Av de flickor som var placerade var placerade i HVB jämfört av pojkarna. Antalet placerade var drygt 20 200. Det har skett en stabil ökning av antalet barn och unga i heldygnsvård , med . ) avsåg vård utanför det egna hemmet, antingen på institution eller i familjehem. 2005/06:1 UTGIFTSOMRÅDE 9 Kommunernas kostnader för insatser till barn och unga ökade med till 2003. Kostnaderna för öppenvård ökade mest, med (i fasta priser), och kostnaderna för vård utanför det egna hemmet ökade . rapporterar att det pågår en fortsatt positiv utveckling av stöd till våldsutsatta kvinnor. Det finns länsövergripande nätverk som arbetat med kvinnoskyddsfrågor och man har konferenser och temadagar på länsnivå. Många kommuner anordnar utbildning och allt fler kommuner antar handlingsplaner. Även om arbete enligt länsstyrelsernas och bedömning har förbättrats, finns det fortfarande mycket kvar att göra. På flera håll finns tydliga behov av tvärprofessionellt arbete och gränsöverskridande lösningar. Det gäller att hitta fungerande stödverksamheter för våldsutsatta kvinnor, förövare, barn som bevittnar våld, ungdomar som växer upp i familjer med starkt patriarkala värderingar med flera. Man behöver också utveckla metoder för familjerättsarbetet i familjer där våld och övergrepp förekommer. Genom den kartläggning av prostitution som presenterade 2004 förmedlas en mångfacetterad bild av prostitutionen. Prostitutionen tycks ofta vara en del av ett självdestruktivt beteende, som att skära sig, ätstörningar, självmordsförsök och missbruk. Rapporten bör öka förståelsen för problemen och behoven av stöd och hjälp, t.ex. från . Resultatet av kartläggningen tyder på att gatuprostitutionen är mindre omfattande än innan sexköpslagen infördes . Internet har blivit en ny plats för att knyta prostitutionskontakter, för pornografi och för andra sexuella aktiviteter. påstås den svenska sexköpslagstiftningen ha lett till att mer av prostitutionen förmedlas via Internet. konstaterar dock att situationen är likadan i andra länder och att den snarare har med den nya informationstekniken i sig att göra.