prop · GS0381 · 2005-03-21 00:00:00 — Regeringens skrivelse 2004/05:81 Redogörelse för verksamheten inom Regeringen överlämnar denna skrivelse till . I skrivelsen lämnar regeringen en redogörelse för verksamheten inom m.m. . Verksamheten i ministerkommittén................................................... 3Europakonventionen om skydd för de mänskliga rättigheterna och de grundläggande friheterna och dess övervakningsorgan.............. 3.2Europeiska domstolen för de mänskliga rättigheterna Det löpande arbetet ........................................................... Arbetet inom de olika verksamhetsområdena.................................. 4.1Mänskliga rättigheter, demokratifrågor och rättsligt Normativt arbete om mänskliga rättigheter .... Europeisk konvention om förhindrande av tortyr och omänsklig eller förnedrande Kampen mot diskriminering, rasism och Jämställdhet mellan kvinnor och män Asyl - , flykting - , medborgarskaps - och Lokal demokrati och gränsöverskridande Hälso - och sjukvård Utbildnings ......- och kulturfrågor och kulturell mångfald Annan verksamhet .....................................knuten till på social- och hälsoområdet .......................... Pompidougruppen för narkotikafrågor.............................. Filmstödsfonden "Eurimages" .......................................... Kommissionen för demokrati genom lag.......................... Europeiskt centrum för moderna språk i .................. Förteckning över medlems- och kandidatländer samt Utdrag ur protokoll vid regeringssammanträde .......... skall främja respekten för de mänskliga rättigheterna, demokrati och rättsstatens principer. Genom att främja individens rättigheter bidrar organisationen till fred, stabilitet och säkerhet. arbetar för att politiskt stärka roll på dessa områden. Det är framför allt där som organisationen har fördelar jämfört med andra organisationer och därmed kan tillföra ett mervärde. bör därför bland annat fortsätta stödja den demokratiska utvecklingen i , på västra och i södra . var organisationens utmaning en snabbt växande medlemskrets. blev fyrtiosjätte medlemsstat. Det betyder att är det enda europeiska land (förutom Heliga Stolen) som inte är medlem i . Som en följd av 1990-talets utvidgning har verksamhet fokuserat på att stärka respekten för mänskliga rättigheter, demokrati och rättssamhället i nyare medlemsländer. Förberedelser pågår just nu för tredje toppmöte som kommer att hållas i . Medlemsstaternas stats- och regeringschefer skall då ta ställning till prioriteringar . Toppmötet förväntas också precisera roll i det förändrade , som bland annat kännetecknas av utvidgningen av Europeiska unionen (EU), och hur möjligheterna till samverkan mellan samt () och () skall tillvaratas på ett effektivare sätt. eftersträvar fortsatt att verksamhet i huvudsak skall inriktas på att stärka förverkligandet av de värderingar, skyldigheter och åtaganden som medlemsstaterna delar. Organisationens aktiviteter och resurser skall bidra till att individen kan åtnjuta sina mänskliga rättigheter i samtliga medlemsländer. är mer än hälften av medlemsstater också medlemmar i . Eftersom agerande i är en del av EU:s gemensamma utrikes- och säkerhetspolitik vill den stärka EU:s roll som aktör i . Som ett led i detta bör EU-samordningen bli effektivare, både i och i . är det viktigt att EU-samarbetet inte försvagar varje medlemsstats eget ansvar för att uppfylla sina åtaganden och skyldigheter inom ramen för , och den övervakning som inrättats i detta avseende. utgör den parlamentariska församlingen, lokal- och regionalkongressen samt de huvudsakliga institutionerna och organen i . 2 Verksamheten i ministerkommittén , som är beslutsfattande och verkställande organ, består av medlemsstaternas utrikesministrar (eller deras ställföreträdare, ambassadörerna i ). fattar beslut om verksamhetens uppläggning, och budgeten, antar normer till exempel i form av rekommendationer eller konventioner med mera. utgör också ett forum för dialog mellan medlemsländerna. beslut förbereds i många fall i olika styr- och expertkommittéer. En stor del av förhandlingarna och policyutvecklingen inom olika sakområden sker i dessa kommittéer. Tre medlemsländer innehade i tur och ordning ministerkommitténs ordförandeskap . 2004 var ordförande. Därefter var ordförande 2004. inledde sitt halvårslånga ordförandeskap . De tre länderna har strävat efter en kontinuitet i arbetet och ägnat betydande uppmärksamhet åt ordföranderollen. En framträdande prioritering har varit att stärka respekten för mänskliga rättigheter, demokrati och rättsstaten. Ett ministermöte ägde rum i då överlämnade ordförandeskapet till . I enlighet med ett beslut genomfördes inget ministermöte . ägde i stället ett särskilt möte på hög tjänstemannanivå rum i för att markera ordförandeskiftet från till . Verksamheten i ministerkommittén har i hög grad annars präglats av frågorna om det tredje toppmötet, bidrag till kampen mot terrorism och reformen av den europeiska domstolen för mänskliga rättigheter. diskussioner noterade ministrarna vid ministermötet ett förslag att tredje toppmöte skulle hållas i . De föregående diskussionerna präglades av en större samsyn om behovet av ett toppmöte samt tänkbar dagordning och möjliga resultat. I likhet med många andra medlemsstater påpekade i sitt anförande att toppmötet skulle erbjuda ett utmärkt tillfälle till översyn och förtydligande av roll i det nya . Ett slutgiltigt beslut om de föreslagna datumen och platsen fattades därefter av ställföreträdarna i ministerkommittén . ledde diskussionen till beslut om att bilda en förhandlingsgrupp öppen för alla medlemsländer med ansvar för att ta fram förslag till deklaration och handlingsplan för toppmötet. Förhandlingsgruppen möttes en gång för att diskutera det första utkastet till handlingsplan, vilket omfattade fyra avsnitt: 1) mänskliga rättigheter, rättsstatens principer och demokrati, 2) utmaningar för europeiska samhällen i det 21:a århundradet, 3) social sammanhållning, demokratiska värderingar och kulturell mångfald, 4) samarbete med andra internationella och regionala organisationer. De uppmärksammade terrordåden , framför allt i och Beslan, påverkade även . Bland annat beslutade ministrarna vid mötet därför att intensifiera den översyn av organisationens arbete mot terrorism som redan påbörjats, och att utarbeta ett eller flera instrument för att täppa till de luckor som finns i internationell rätt eller bland de åtgärder som vidtagits i kampen mot terrorism. Ett intensivt arbete inleddes sedan med att bland annat utarbeta en konvention om förebyggande av terrorism. Målsättningen är att kunna öppna denna för undertecknande vid toppmötet. Besluten om bidrag till kampen mot terrorism föregicks av viss oenighet, framför allt när det gällde frågan om skulle börja utarbeta en allomfattande konvention mot terrorism. De flesta medlemsstater föredrog dock att verka för en på området. Reform för att förbättra genomförandet av Ministrarna antog vid mötet det ändringsprotokoll till om skydd för de mänskliga rättigheterna och grundläggande friheterna () som förhandlats fram . Tillsammans med ett antal rekommendationer utgör detta ett reformpaket, vilket syftar till att förbättra genomförandet av i olika medlemsstater. Detta förväntas i sin tur bidra till att minska alltmer ohanterliga arbetsbörda. Vid tjänstemannamötet anordnades ett evenemang under vilket medlemsstaterna bjöds in att underteckna eller ratificera protokoll 14 till . Tio medlemsstater undertecknade protokoll 14, medan tre medlemsstater ratificerade detsamma. hade undertecknat protokoll 14 och förutses ratificera det . blev fyrtiosjätte medlemsstat. En förutsättning för medlemskapet var att och enades om förändringar av ett avtal som gav endast franska medborgare möjlighet att inneha vissa högre statliga tjänster i . kommer på sedvanligt sätt att övervaka att genomför de skyldigheter och åtaganden som anslutning medför. Utsikterna för ett vitryskt medlemskap är alltjämt mörka. Även om kriterierna för att komma i fråga för medlemskap inte innebär krav på en fungerande demokrati, måste kandidatlandet utfästa sig att uppfylla skyldigheter och åtaganden som förverkligar de gemensamma värden Situationen i ger inte Skr. 2004/05:81 förutsättningar för aktivitet angående den vitryska ansökan om medlemskap, som inlämnades . Dialog i politiska frågor och övervakning av medlemsländerna Ett löpande inslag i ministerkommitténs verksamhet är dialog om utvecklingen i medlemsstaterna inom områdena mänskliga rättigheter, demokrati och rättssamhället. Tyngdpunkten ligger av naturliga skäl på medlemsstater som ännu inte avslutat övergången till demokrati och rättssamhället. sekretariat utarbetar närmast efter ett lands anslutning till regelbundet rapporter om utvecklingen med förslag till rekommendationer. behandlade sådana rapporter för Bosnien och , , och och och fattade beslut om rekommendationerna. Övervakningen syftar till att främja genomförandet av de skyldigheter och åtaganden som medlemskap i innebär. Övervakningsresultaten utgör en god grund för samarbetsprogram mellan och berörda länder för att stödja ländernas genomförande. övervakar genom en särskild arbetsgrupp (GT- SUIVI.AGO) utvecklingen i och . ingår i gruppen som genom dialog, skriftliga frågor och besök i länderna fäst uppmärksamheten på såväl framsteg som brister i båda länderna vad gäller respekt för mänskliga rättigheter, demokrati och rättsstatens principer. I vissa fall föranledde läget i olika länder eller områden särskilda diskussioner även om ingen övervakning var aktuell. Det gällde till exempel förberedelserna för valen i och , situationen för skolundervisning med latinskt alfabet i Transnistrien i , och våldsamheterna i Kosovo . Medlemsstaterna fick då tillfälle att markera sin uppfattning i de aktuella frågeställningarna. I många fall har diskussionerna följts upp av aktiviteter från för att bistå landet i fråga. avslutade sin ämnesvisa övervakning av alla medlemsländer vad gällde lokal och regional demokrati samt yttrande- och mediefrihet. enades också, bland annat med hjälp av svenska förslag, om en förändring av den ämnesvisa övervakningen. Övervakningens resultat skall nu tydligare göra avtryck på verksamhet, vilket också speglades i slutsatserna från övervakningen av yttrande- och mediefrihet. Övervakning är ett arbetssätt som var föremål för återkommande kritik, särskilt som alla medlemsstater inte blir föremål för lika omfattande övervakning eller uppmärksamhet i ministerkommittén. fortsatte att se övervakning som ett konstruktivt verktyg för att utvärdera framsteg och möjliggöra vidare utveckling, bland annat genom stöd och samarbete i olika former. En relativt omfattande del av verksamhet består av olika former av samarbetsprogram. Dessa har växt i antal i takt med att Budgeten 2004 Skr. 2004/05:81 uppgick till . De största programmen avsåg Ryska federationen, och och Bosnien och . Programmen riktar sig så gott som uteslutande till nyare medlemsstater och syftar till att underlätta för dem att uppfylla de skyldigheter och åtaganden som följer på medlemskap i organisationen. har strävat efter att programverksamheten, vid behov, planeras i nära samarbete med EU och andra internationella organisationer, särskilt . En del program genomförs inom ramen för och Europeiska kommissionens gemensamma samarbetsprogram, med delad finansiering. Exempel på program som pågått är aktiviteter riktade till , , , , , , och , och , och . är fortsatt aktivt även i samarbete med bland annat när det gäller korruptionsbekämpning och den så kallade stabilitetspakten för sydöstra . I det sistnämnda har en samordnande roll, främst inom arbetsområdena I (demokrati och mänskliga rättigheter) och III (underarbetsområdet för rättsliga och andra inrikespolitiska frågor). valde den brittiske parlamentarikern till ny generalsekreterare för . Mandatet sträcker sig . ordinarie budget uppgick till . Därtill kommer pensionsutgifter, medel för verksamheten i ungdomscenter samt medel för byggnader. Avgifter till de partsavtal1 som ingått tillkommer också. får en extra resursförstärkning som en del av ett treårsprogram för perioden 20032005. andel av budget uppgick år , och år . andel finansieras över utgiftsområde 5, internationell samverkan. I beräkningen av medlemsstaternas andelar tas hänsyn till befolkningsmängd och BNP. bidrag till uppgick till sammanlagt , varav gick till den ordinarie budgeten, cirka 8 990 000 till partsavtalen, till ett projekt om människohandel och till en sekundering av en jurist. En arbetsgrupp för översyn av den bidragsskala som gäller inrättades . Arbetet pågår alltjämt. valdes in i för perioden den 1 partsavtal på social- och hälsoområdet, , utvecklingsbank, Pompidougruppen för narkotikafrågor, filmstödsfonden Eurimages, kommissionen för demokrati genom lag, Nord-Sydcentrum, europeiskt centrum för moderna språk i och partsavtal för uppföljning på korruptionsområdet. En svensk representant har därefter Skr. 2004/05:81 valts för ytterligare en tvåårsperiod. Budgetförhandlingarna har utgått från en strävan efter reell nolltillväxt. var det in i det sista osäkert om den föreslagna budgeten för skulle kunna antas då vissa medlemsstater ifrågasatte organisationens prioriteringar, framför allt de övervakningsmekanismer som finns för att säkra efterlevnaden av medlemsstaternas åtaganden, den ökande andelen lönekostnader och fortsatta resursförstärkningar för . kommer , liksom , att få extra resurser. Vid avvägningen av behoven för de olika sektorer där är verksamt är inställning alltjämt att kärnverksamheten, det vill säga främjandet av respekt för de mänskliga rättigheterna, demokrati och rättsstatens principer, skall prioriteras. har i budgetarbetet framfört stöd för en uppjustering av budgeten enligt inflationen, samt visat beredskap att överväga vissa ytterligare utgifter, såsom ökade resurser för domstolen. har ställt en jurist på handläggarnivå till förfogande för sekretariat med uppgift att ansvara för genomförandet av samarbetsprogram för kampen mot sexuellt utnyttjande av barn. har även beslutat om att helfinansiera ett Europarådsprojekt mot människohandel i södra . Det övergripande syftet med projektet är att få en aktuell bild av situationen för människohandel i regionen för att därmed kunna stärka förebyggande åtgärder. 3Europakonventionen om skydd för de mänskliga rättigheterna och de grundläggande friheterna och dess övervakningsorgan /2005 hade samtliga medlemsstater, utom den senast tillkomna medlemsstaten , ratificerat . Till konventionen hör sex tilläggsprotokoll med materiella rättigheter (till exempel skydd för egendom, rätt till undervisning, rörelsefrihet, förbud mot dödsstraff, och rätt att inte bli lagförd eller straffad två gånger för samma brott). ratificerades tilläggsprotokoll nr 1 och 4 av ytterligare en stat, medan tilläggsprotokoll nr 7 ratificerades av ytterligare två stater. Därmed uppgick antalet anslutna stater till 43 (nr 1), 38 (nr 4) och 37 (nr 7). Tilläggsprotokoll nr 6, som förbjuder dödsstraff i fredstid, har ratificerats av samtliga medlemsstater utom och . Elva stater hade vid utgången av anslutit sig till tilläggsprotokoll nr 12, som innehåller ett generellt förbud mot Detta protokoll, som antogs av ministerkommittén redan Skr. 2004/05:81 år 2000, kommer därmed att träda i kraft . Antalet stater som ratificerat tilläggsprotokoll nr 13, vilket föreskriver ett totalförbud mot dödsstraff och som trädde i kraft , uppgick vid utgången av till 29 stycken. Det innebär en ökning med nio stater i förhållande till föregående år. har ratificerat samtliga tilläggsprotokoll med materiella rättigheter utom det tolfte. Protokoll nr 14 om förändringar av proceduren inför (jämför avsnitt 3.2) hade ratificerats av fem medlemsstater. För att detta protokoll skall träda i kraft krävs anslutning av samtliga medlemsstater. En svensk ratifikation kan väntas . 3.2Europeiska domstolen för de mänskliga rättigheterna () Som framgått av tidigare skrivelser har det växande antalet medlemsstater och en allt större medvetenhet bland allmänheten om lett till en kontinuerlig, numera närmast dramatisk, ökning av antalet klagomål till . En första fas i det reformarbete som pågått för att råda bot på problem med en alltmer övermäktig arbetsbörda avslutades . antog ministerkommittén ett reformpaket, som syftar till att garantera övervakningssystemets effektivitet . Reformpaketet består av flera olika delar. Mot bakgrund av att framtida funktion bara kan säkras om får ordentligt genomslag på nationell nivå är reformpaketets olika rekommendationer och resolutioner de viktigaste inslagen. Det är sammantaget fem rekommendationer, varav två antagits tidigare (en som rör omprövning och resning i mål på det nationella planet som en följd av en dom från , och en som rör publiceringen och spridningen av konventionstexten och praxis i medlemsstaterna). De tre rekommendationer som framförhandlats behandlar utbildning om inom ramen för bland annat vissa universitetsutbildningar, granskning av bland annat författningsförslags överensstämmelse med krav, samt frågan om förbättring av inhemska rättsmedel. Den av resolutionerna som innebär en uppmaning till att i sina domar peka på strukturella problem, så kallade systemfel, i de nationella rättsordningarna är av stor principiell betydelse. En annan del av reformpaketet är protokoll nr 14 till . Förändringarna syftar till att rationalisera domstolens arbete i olika avseenden. Protokollet påverkar inte de rättigheter enskilda tillerkänns enligt konventionen utan inskränker sig till ändringar av proceduren inför . Bland de viktigaste kan nämnas ändringar i domstolens domförhetsregler. När det nya protokollet trätt i kraft kommer kommittéer med tre domare att kunna döma i sak i mer rutinartade mål (har sju domares medverkan Skr. 2004/05:81 krävts). En enda domare kommer att kunna besluta att mål inte skall tas upp till prövning i sak eller avskriva mål (nu beslutar tre domare om detta). Ett nytt krav som måste uppfyllas för att mål skall tas upp till sakprövning införs också. Vidare ges ministerkommittén möjlighet att väcka talan inför mot en stat för bristande efterlevnad av en tidigare dom från domstolen. I en politisk deklaration, som också antogs , har medlemsstaterna uppmanats att vidta de åtgärder som behövs (undertecknande och ratifikation) för att protokollet skall kunna träda i kraft . I och med att det nu beskrivna reformpaketet antogs inleddes också den andra fasen i arbetet med att reformera konventionssystemet, nämligen det praktiska genomförandet av reformen. Mestadels skall detta arbete utföras i medlemsstaterna men det kommer att ske under visst överinseende av för mänskliga rättigheter (CDDH) och dess underkommitté för procedurfrågor (DH-PR). förrättades val av ledamöter till . Den parlamentariska församlingen återvalde till svensk ledamot av domstolen. Hennes mandattid är , räknat . Den kan dock komma att förlängas som en följd av att protokoll nr 14 träder i kraft. Genom protokollet ändras nämligen mandattiden för domarna från sex till som möjligheten till omval tas bort. 3.3 Det löpande arbetet meddelade drygt 700 domar, vilket är ungefär lika många som innan. Dessutom meddelade domstolen drygt 21 000 beslut, varigenom klagomål avvisades eller avskrevs. Detta innebar en ökning med cirka 3 000 beslut i förhållande till föregående år. Antalet nytillkomna klagomål uppgick till cirka 41 000. Det största antalet nytillkomna klagomål riktades i tur och ordning mot (över 6 000), (över 5 000), och (båda över 3 000). hade domstolen cirka 78 000 klagomål att ta ställning till. En av de mest uppmärksammade domarna var den som domstolen i stor sammansättning meddelade i målet Ilascu m.fl. mot och . En av klagandena hade dömts till döden och de övriga tre till långa fängelsestraff av en domstol i , en region i som förklarade sig självständig 1991 och vars politiska ledarskap har goda kontakter med . Domstolen fann att både och var ansvariga enligt konventionen. Moldaviska regeringen hade visserligen inte effektiv kontroll över Transnistrien men ansågs ändå ha varit skyldigt att vidta de åtgärder som varit möjliga för att säkerställa klagandenas rättigheter enligt konventionen. Båda staterna fälldes för brott mot tortyrförbudet i artikel 3 och rätten till frihet och säkerhet i artikel 5. Domstolen beordrade båda staterna att genast vidta alla nödvändiga åtgärder för att de två som fortfarande var olagligt frihetsberövade för domen skulle friges. beslöt att skyndsamt inleda övervakningen av domens verkställighet. Vid slutet av året hade de båda frihetsberövade ännu inte försatts på fri fot. På dagordningen för ministerkommitténs övervakning av medlemsländernas verkställighet av domar stod liksom en rad domar mot avseende långa handläggningstider i de nationella domstolarna. Efter granskning av tredje årsrapport uttalade ministerkommittén kritik mot för att ingen egentlig förbättring ännu kunde skönjas i fråga om handläggningstider och målbalanser. Övervakningen av domen mot avseende de fyra före detta parlamentarikerna (), som också omnämns i föregående års skrivelse, har avslutats. har förklarat sig nöjd med de åtgärder som vidtagit för att verkställa domen. I den slutresolution som antogs konstaterar ministerkommittén bland annat att de fyra klagandena har fått den ersättning som tilldömt dem, att de är frihetsberövade samt att säkerhetsdomstolens dom är upphävd och att en ny rättegång har inletts inför en vanlig brottmålsdomstol. Av de omkring 41 000 klagomålen som väcktes vid var 511 riktade mot . Vid slutet av året hade domstolen cirka 650 pågående mål mot . bad domstolen regeringen att inkomma med svaromål eller lämna information i 32 mål. Detta är en kraftig ökning av antalet kommunicerade mål jämfört . meddelade sex domar i mål mot . Endast ett av målen mot (AB ) avgjordes i sak. friades i målet, som rörde frågan om klaganden fått en opartisk rättegång inför Arbetsdomstolen i enlighet med artikel 6 i konventionen mot bakgrund av att det ingått så kallade intresseledamöter i Arbetsdomstolens sammansättning. Övriga fem mål avskrevs från vidare handläggning genom dom sedan förlikning träffats mellan respektive klagande och . I flertalet av dessa mål gällde sakfrågan tidsåtgången i inhemska rättegångar. De nämnda förlikningsdomarna, liksom flera andra domar som har meddelats mot , är föremål för övervakning i ministerkommittén. fanns tio domar mot där en slutresolution avvaktades. antog ingen slutresolution i mål mot . Vid slutet av 2004 hade alltsedan sin tillkomst meddelat totalt 62 domar i mål mot . I 28 av målen har fällts för brott mot konventionen. Referat av domar återges fortlöpande i . Vidare finns domarna tillgängliga på originalspråk, det vill säga engelska och/eller franska, på webbplats (). Sammanfattningar av lagakraftvunna domar i mål mot återges på regeringens webbplats om mänskliga rättigheter (). Där finns även möjlighet att få tillgång till hela texten på engelska. 4 Arbetet inom de olika verksamhetsområdena 4.1Mänskliga rättigheter, demokratifrågor och rättsligt samarbete 4.1.1 Normativt arbete om mänskliga rättigheter Det löpande normativa arbetet på området mänskliga rättigheter bedrevs i styrkommittén för mänskliga rättigheter (CDDH) och dess underkommittéer och arbetsgrupper. Arbetet i CDDH rörde även i huvudsak reformen av övervakningssystemet. De förslag till icke bindande instrument som expertkommittén för procedurfrågor (DH-PR) utarbetat godkändes av CDDH med små förändringar och antogs som ovan beskrivits (jämför avsnitt 3.2) av ministerkommittén som en del i ett bredare reformpaket. ägde också slutförhandlingarna om protokoll nr 14 rum, både inom ramen för CDDH och ministerkommittén. Därefter har DH-PR inlett arbetet med att följa upp medlemsstaternas genomförande av de rekommendationer som ingår i reformen, något som skall ske genom upprättandet av regelbundna framstegsrapporter.