prop · GS0385 · 2005-03-16 00:00:00 — Enligt vår uppfattning innebär regleringen, om den utformas på det sätt som har förordat, inte några särskilda risker eller olägenheter som den torde tillgodose det praktiska behov av successiv registrering som kan finnas i större bolag. Vi föreslår därför att regler av denna innebörd tas med i denna nya lagen. Rättsverkningar av registrering m.m. Enligt den nuvarande aktiebolagslagen anses aktiekapitalet genom regist- reringen ökat med det sammanlagda nominella beloppet av tecknade och tilldelade aktier efter avdrag för aktier som har förklarats förverkade och inte har övertagits av någon annan (se 4 kap. 12 § tredje stycket). I kon- sekvens med våra förslag beträffande bolagsbildningen anser vi att be- stämmelsen i fortsättningen bör knyta an till aktiens kvotvärde i stället för till det nominella beloppet. Vi föreslår därför att aktiekapitalet genom registreringen skall anses ökat med det sammanlagda kvotvärdet av teck- nade och tilldelade aktier. Liksom bör dock ökningsbeloppet juste- ras med hänsyn till att vissa av aktierna kan ha blivit ogiltiga, nämligen sådana som har förklarats förverkade och inte övertagits av någon annan. Om registreringsanmälan inte görs eller om vägrar registrering, bör bolaget vara skyldigt att återbetala vad som har erlagts för emissionen. Regler av denna innebörd finns när det gäller ny- emission av aktier (se 4 kap. 12 § fjärde stycket aktiebolagslagen). Vi föreslår att motsvarande regler i fortsättningen skall gälla också vid emission av konvertibler och teckningsoptioner. Återbetalningsskyldig- het bör inträda också om teckningen av aktier, konvertibler eller teck- ningsoptioner av annat skäl inte är bindande. Lagrådet har tagit upp frågan om i vad mån även uppkommen avkastning på erlagda belopp skall återbetalas. Vi återkommer till den frågan i författningskommen- taren. 9.3.10 Utnyttjande av optionsrätt Regeringens förslag: Bestämmelserna om teckning, tilldelning och be- talning av aktier vid utnyttjande av teckningsoption skall ha i allt väsent- ligt samma innebörd som motsvarande bestämmelser för nyemission av aktier. Vid aktieteckning skall det emellertid inte vara möjligt att betala aktierna med apportegendom. I beslutet om emission av tecknings- optioner skall inte heller få tas in bestämmelser om att den som utnyttjar optionsrätten skall ha rätt att betala för aktierna genom kvittning. Senast efter det att tiden för utnyttjande av optionsrätten har löpt ut skall styrelsen anmäla för registrering hur många aktier som har tecknats och betalats till fullo. I registreringsärendet skall det kon- trolleras att full och godtagbar betalning har erlagts för de nya aktierna. Kommitténs förslag: Överensstämmer med regeringens förslag (SOU 1997:22 s. 373 f.). Remissinstanserna: Remissinstanserna har inte haft några invänd- ningar mot kommitténs förslag. Skälen för regeringens förslag: En aktieteckning med utnyttjande av optionsrätt skiljer sig principiellt inte från en aktieteckning som sker i samband med nyemission av aktier. Det är mot den bakgrunden naturligt att bestämmelserna om aktieteckning i de båda fallen utformas på ett likartat sätt. Enligt vår uppfattning bör t.ex. samma bestämmelser gälla i fråga om formerna för aktieteckningen och verkan av felaktig teckning. Även när det gäller aktietilldelningen och betalningen bör de olika situationerna i princip jämställas. Här skall dock noteras att det inte är möjligt att vid aktieteckning genom utnyttjande av teckningsoption betala med apportegendom. Det har ansetts att en sådan ordning skulle vara förenad med svårbemästrade problem när det gäller värderingen av apportegendomen (se prop. 1973:93 s. 97). En värdering som sker redan i samband med emissionen av teckningsoptionerna kan ha blivit inaktuell då aktieteckningen sker. Om värderingen i stället görs i samband med aktieteckningen, kan detta ge upphov till praktiska prob- lem och medföra en osäkerhet när det gäller teckningsoptionernas värde fram till utnyttjandet. Enligt vår uppfattning bör det därför inte heller fortsättningsvis vara möjligt att vid aktieteckning som sker med utnyttjande av teckningsoptioner betala med apportegendom. Motsvarande problem kan uppkomma när det gäller betalning genom kvittning. Vi föreslår därför att det inte heller skall vara möjligt att ta in bestämmelser i emissionsbeslutet om att aktier som tecknas med utnytt- jande av optionsrätt skall kunna betalas genom kvittning. Även detta överensstämmer med gällande rätt. I det senare avseendet bör det dock i publika aktiebolag liksom vid nyemission av aktier och emission av konvertibler eller teckningsoptioner (se avsnitt 9.3.8) vara möjligt för styrelsen att under vissa förutsättningar tillåta kvittning. I övrigt anser vi att de bestämmelser som vi har föreslagit i fråga om tilldelning och betalning vid nyemission av aktier bör gälla också då teckningen sker med utnyttjande av optionsrätt. När det gäller registreringen av nya aktier som tecknats med utnytt- jande av optionsrätt krävs att styrelsen senast efter det att tiden för utnyttjande av optionsrätten har löpt ut anmäler hur många aktier som har tecknats och betalats till fullo. Vi anser att detta är en ändamålsenlig ordning. Som vi har varit inne på bör det i ett sådant registreringsärende kontrolleras att bolaget tillförs full och god- tagbar betalning för aktierna. Vi återkommer i författningskommentaren till den närmare innebörden av dessa bestämmelser. 9.3.11 Konvertering av konvertibler Regeringens förslag: Bolaget skall senast efter den tidpunkt då rätten att utnyttja konverteringsrätten löpte ut anmäla för registrering hur många aktier som har tillkommit genom konvertering. I registrerings- ärendet skall kontrolleras att bolaget för varje aktie som lämnas i utbyte har tillförts ett vederlag som minst motsvarar det kvotvärdet av tidigare aktier. Vid konvertering skall de nya aktierna genast tas upp i aktieboken. Om konvertiblerna har getts ut i form av skuldebrev, skall dessa förses med påskrift om konverteringen. Kommitténs förslag: Överensstämmer i huvudsak med regeringens förslag. Kommitténs förslag har dock delvis en annan innebörd när det gäller vad som skall kontrolleras i registreringsärendet (SOU 1997:22 s. 373 f.). Remissinstanserna: Remissinstanserna har inte haft några invänd- ningar mot kommitténs förslag. Skälen för regeringens förslag: Vi har i avsnitt 9.3.8 gjort bedöm- ningen att det vid registrering av beslut om emission av konvertibler bör krävas bevis om att full och godtagbar betalning har erlagts för konver- tiblerna. När konvertiblerna sedan skall bytas mot aktier, fordras därför normalt inte någon ny kontroll av vederlaget för konvertiblerna. konverteringskursen har emellertid betydelse för huruvida bolaget tillförs Prop. 2004/05:85 full betalning för de aktier som lämnas i utbyte mot konvertiblerna. kan förekomma att konverteringskursen i enlighet med villkor i be- slutet om utfärdande av konvertibler har räknats om på grund av mellankommande omständigheter. Så kan vara fallet t.ex. om en annan emission har genomförts mellan utfärdandet av konvertibler och kon- verteringen. Det kan också förekomma att det i samband med konver- teringen lämnas en kompletterande kontant betalning för att kompensera för en låg konverteringskurs (jfr avsnitt 9.3.6). Även i samband med registreringen av de nya aktierna behövs det därför en kontroll av att bolaget har tillförts full betalning. Vi föreslår att en regel om detta tas i den nya lagen. Vi återkommer i författningskommentaren närmare till vad en sådan kontroll skall innefatta. Vidare bör lagen, liksom , ställa krav på att de nya aktierna tas upp i aktieboken och att konvertiblerna, om dessa har getts ut i form av skuldebrev, förses med en påskrift om utbytet. gäller i huvudsak samma regler för registrering av konvertering som för aktieteckning med utnyttjande av optionsrätt (jfr ovan). Sålunda föreskrivs i 5 kap. 14 § aktiebolagslagen att styrelsen senast efter det att tiden för utnyttjande av konverteringsrätten har löpt ut skall anmäla för registrering hur många aktier som har tillkommit genom konvertering. Vi anser att detta är en lämplig ordning och föreslår att en motsvarande regel tas in i den nya lagen. Regeringens förslag: De nuvarande bestämmelserna om prospekt överförs i sak oförändrade till den nya lagen. Regeringens bedömning: Nya regler om prospekt bör utarbetas i samband med att EG:s prospektdirektiv genomförs i svensk rätt. Kommitténs förslag: Kommittén har föreslagit att aktiebolagslagens bestämmelser om prospekt upphävs och ersätts av bestämmelser i lagen (1991:980) om handel med finansiella instrument och lagen (1992:543) om börs- och clearingverksamhet. Remissinstanserna: Remissinstanserna har tillstyrkt eller inte haft några invändningar mot kommitténs förslag. Några har lämnat synpunk- ter på utformningen av förslaget. Bakgrund: När ett publikt aktiebolag eller en aktieägare i ett sådant bolag har för avsikt att offentliggöra eller på annat sätt till en vidare krets rikta en inbjudan att förvärva aktier eller teckningsrätter i bolaget skall styrelsen upprätta ett emissionsprospekt om summan av de belopp som till följd av inbjudan kan komma att betalas uppgår till minst 300 000 kronor (se 4 kap. 18 § aktiebolagslagen). Samma sak gäller vid inbjudan att förvärva av bolaget utgivna konvertibla skuldebrev, skuldebrev förenade med optionsrätt till nyteckning eller fristående optionsbevis samt vid inbjudan att förvärva av bolaget utgivna vinstandelsbevis (se 5 kap. 16 § och 7 kap. 27 §). Prospektet skall innehålla redovisningsmaterial för de tre senaste räkenskapsåren samt kompletteras med vissa ytterligare upplysningar, bl.a. om väsentliga förhållanden och händelser vilka hänför sig till tiden Prop. 2004/05:85 efter utgången av senaste räkenskapsår (se 4 kap. 2022 §§). i emissionsprospektet skall granskas av bolagets revisor (se 4 kap. 24 §). Bestämmelser om liknande prospekt men med annorlunda utformning finns i lagen (1991:980) om handel med finansiella instrument och lagen (1992:543) om börs- och clearingverksamhet. I vissa fall kan ett bolag därför vara skyldigt att upprätta flera olika prospekt vid en och samma emission eller försäljning av fondpapper. I EU har utarbetats regler om prospekt, dels i och rådets direktiv /34/EG1, dels i rådets direktiv /298/EEG2 i stället. har beslutats att reglerna skall samlas i ett direktiv, Europa- parlamentets och rådets direktiv /71/EG3, det s.k. prospektdirektivet. Det sistnämnda direktivet skall vara genomfört i nationell rätt . Skälen för regeringens förslag och bedömning: Det huvudsakliga syftet med aktiebolagslagens regler om prospekt är att tillgodose behovet av information på aktiemarknaden. Bestämmelserna om prospekt i lagen om handel med finansiella instrument och lagen om börs- och clearing- verksamhet har samma övergripande syfte. Kommittén har ansett det vara olyckligt att aktiebolag och aktieägare, som avser att ge ut eller sälja fondpapper, skall behöva beakta prospekt- regler i flera olika lagar. Den har därför föreslagit att bestämmelserna om prospekt i aktiebolagslagen upphävs och ersätts av bestämmelser i lagen om handel med finansiella instrument och lagen om börs- och clearing- verksamhet. De förslag som kommittén har lämnat i denna del är emellertid inte an- passade till det nya EG-direktivet på området, 2003/71/EG. Vi är därför inte beredda att i detta sammanhang lämna förslag till några nya pros- pektregler. I stället avser vi att återkomma med sådana förslag längre fram i samband med genomförandet av direktivet. I avvaktan på det bör befintliga aktiebolagsrättsliga prospektregler föras över till den nya la- gen. 9.5 Vissa riktade emissioner m.m. i publika aktiebolag och dotterbolag till sådana bolag Regeringens förslag: Den s.k. Leo-lagen skall inte längre gälla i fråga om aktiebolag. I stället tas särskilda bestämmelser om vissa riktade emissioner och liknande transaktioner in i ett särskilt kapitel i den nya 1Europaparlamentets och rådets direktiv /34/EG av om upptagande av värdepapper till officiell notering och om uppgifter som skall offentliggöras beträffande sådana värdepapper (EGT L 184, , s. 1, Celex 301L0034). 2Rådets direktiv /298/EEG av om samordning av kraven på upprättande, granskning och spridning av prospekt som skall offentliggöras när överlåtbara värdepapper erbjuds till allmänheten (EGT L 124, , s. 8, Celex 389L0298). 3Europaparlamentets och rådets direktiv /71/EG av om de prospekt som skall offentliggöras när värdepapper erbjuds till allmänheten eller tas upp till handel och om ändring av direktiv /34/EG (EUT L 345, 31.12.2003, s. 64, Celex De nya bestämmelserna skall, liksom Leo-lagen, inne- bära att sådana emissioner och transaktioner skall beslutas på visst sätt och enligt särskilda majoritetsregler. Bestämmelserna skall omfatta alla publika aktiebolag och dotterbolag till sådana bolag. De skall tillämpas vid nyemission av aktier och emission av teckningsoptioner eller konvertibler, i den mån emissionen riktas till någon inom den krets som anges i Leo-lagen, dvs. främst styrelseledamöter, den verkställande direktören eller andra anställda i det emitterande aktiebolaget eller annat företag inom samma koncern. Bestämmelserna skall under särskilda förutsättningar tillämpas också vid överlåtelser av sådana instrument. Kommitténs förslag: Överensstämmer med regeringens förslag (SOU 1997:22 s. 217 f.). Remissinstanserna: Det stora flertalet remissinstanser har inte haft några invändningar mot kommitténs förslag. vid har ställt sig tveksam till förslaget att utvidga bestämmelsernas tillämpningsområde till att omfatta alla publika aktie- bolag. Bakgrund: Genom ändringar aktiebolagslag blev det möjligt att vid kontant nyemission av aktier besluta om avvikelser från aktieägarnas företrädesrätt till de nya aktierna. Det uppställdes ursprungligen inte något krav på kvalificerad majoritet för sådana beslut. Skyddet mot missbruk ansågs i stället ligga i den generalklausul som förbjuder bolagsstämman att fatta beslut som är ägnade att bereda otillbörlig fördel åt aktieägare eller annan till nackdel för bolaget eller annan aktieägare (se prop. 1973:93 s. 70 f. och 128 f.). Den nuvarande bestämmelsen om att det fordras två tredjedelars majoritet för ett beslut om emissioner med avvikelse från aktieägarnas företrädesrätt infördes som ett led i EG-anpassningen av den svenska aktie- bolagsrätten. Möjligheten till s.k. riktade emissioner dvs. emissioner där före- trädesrätten till de nya aktierna skall tillkomma andra än aktieägarna blev föremål för debatt med anledning av vissa transak- tioner som hade förekommit i bolaget . En särskild kommission fick till uppgift att klarlägga vad som faktiskt hade skett i den s.k. Leo- affären samt att undersöka liknande förfaranden. I uppdraget ingick bl.a. att överväga om det fanns anledning att införa ytterligare regler till de mindre aktieägarnas skydd. Kommissionens arbete ledde fram till en ny lag, lagen (1987:464) om vissa riktade emissioner i aktiemarknadsbolag m.m. Lagen, som kom att kallas för Leo-lagen, gäller fortfarande. Bestämmelserna i syftar bl.a. till att säkerställa att aktieägar- na har det avgörande inflytandet vid beslut om vissa riktade emissioner i aktiemarknadsbolag eller dotterbolag till sådana bolag. Bland annat inne- håller lagen bestämmelser om att endast bolagsstämman får besluta om vissa typer av emissioner; styrelsebeslut med stöd av bemyndiganden tillåts inte. I lagen uppställs vidare ett krav på att sådana beslut skall fattas med mycket kvalificerad majoritet, nämligen nio tiondelar av såväl avgivna röster som företrädda aktier. Bestämmelserna i gäller när emissionen riktas till någon av följande: 1.styrelseledamöter eller suppleanter i det emitterade aktiebolaget eller annat företag inom samma koncern, 2.den verkställande direktören eller den vice verkställande direktören i det emitterande bolaget eller annat företag inom samma koncern, 3.andra anställda hos det emitterande bolaget eller annat företag inom samma koncern, 4.make eller sambo till någon av de under 13 nämnda perso- nerna, 5.omyndiga barn som står under vårdnad av någon som avses i 1 3, eller 6.juridiska personer över vilka någon under 1-5 nämnd person ensam eller tillsammans med någon annan sådan person har ett I lagen uppställs vidare ett krav på att emissionsbeslut av de aktuella slagen som fattas i ett dotterbolag, som inte är ett aktiemarknadsbolag, skall godkännas på en bolagsstämma i det aktiemarknadsbolag som är moderbolag i koncernen. Vidare innehåller lagen bestämmelser om bl.a. den information som aktieägarna skall ha tillgång till inför ett beslut om en riktad emission. I lagen finns också bestämmelser om överlåtelser av aktier eller skuldebrev som har getts ut av ett bolag inom samma kon- cern. Dessa bestämmelser är avsedda att hindra att bestämmelserna om emissionsbeslut sätts ur spel genom att emissionen riktas till ett aktie- bolag i samma koncern som i sin tur överlåter de emitterade värde- papperen till någon av de ovan angivna personerna. Skälen för regeringens förslag: Möjligheten att vid en emission avvika från aktieägarnas företrädesrätt kan missbrukas. Sätts emissions- kursen alltför lågt i förhållande till de nya aktiernas marknadsvärde, inne- bär emissionen en förmögenhetsöverflyttning till de nya aktieägarna. Om emissionen riktas till personer som själva har haft möjlighet att påverka villkoren, är riskerna för att övriga aktieägare missgynnas påtagliga. För att minimera denna risk är det enligt vår uppfattning nödvändigt att även uppställa vissa särskilda villkor för emissioner riktade till ledande bolagsfunktionärer och anställda. Vi anser, i likhet med kommittén, att Leo-lagens bestämmelser har ett sådant samband med aktiebolagslagens emissionsregler att det är natur- ligt att de ingår i samma lag. I den nya aktiebolagslagen bör därför tas in ett särskilt kapitel med bestämmelser om vissa riktade emissioner. Liksom bör särskilda regler gälla även för vissa överlåtelser av aktier, teckningsoptioner och konvertibler. Vi återkommer i avsnitt 9.5.3 och i författningskommentaren till vad som närmare bör gälla i dessa hänseenden. I avsnitt 10 diskuterar vi huruvida Leo-reglerna bör vara tillämpliga även på beslut om vinstandelslån och kapitalandelslån. Leo-lagen omfattar endast aktiemarknadsbolag och dotterbolag till sådana bolag. Det har ansetts att ägarspridningen i sådana bolag motive- rar särskilda minoritetsskyddsbestämmelser (se prop. 1986/87:76 s. 27). Avgränsningen motiverades i lagmotiven vidare med att ett av Leo-la- gens huvudsyften är att upprätthålla allmänhetens förtroende för värde- pappersmarknaden. Kommittén har menat att behovet av särskilda skyddsregler kan göra sig gällande även i andra bolag med en bred aktie- ägarkrets än aktiemarknadsbolag och har därför föreslagit att de särskilda reglerna om riktade emissioner m.m. i fortsättningen skall omfatta alla publika aktiebolag. vid har ställt sig tveksam till en sådan utvidgning. Enligt vår uppfattning är det främst i aktiemarknadsbolag som behovet av särskilda skyddsbestämmelser av det ifrågavarande slaget gör sig gällande. Det finns emellertid ett icke obetydligt antal bolag som inte är aktiemarknadsbolag men som har en ägarspridning som är jämförbar med den som normalt förekommer i aktiemarknadsbolag. Detta gäller inte minst bolag vars aktier är föremål för handel på någon av de olika marknadsplatser som finns för onoterade aktier. De skyddsintressen som ligger bakom Leo-lagens reglering gör sig alltså i betydande grad gäl- lande även utanför aktiemarknadsbolagens krets. Till saken hör att de olägenheter som regler av detta slag kan innebära för publika bolag med en mindre ägarkrets får anses vara av begränsad omfattning. Enligt vår uppfattning väger därför skälen för den av kommittén före- slagna utvidgningen av bestämmelsernas tillämpningsområde över. Vi föreslår således att bestämmelserna i fortsättningen skall omfatta alla publika aktiebolag. För att undvika kringgåendeförfaranden bör särskilda regler gälla även för dotterbolag till sådana bolag. När det gäller frågorna om vilken personkrets och vilka finansiella instrument som skall omfattas av reglerna anser vi att Leo-lagens nuva- rande bestämmelser är väl avvägda. De nya bestämmelserna i aktiebo- lagslagen bör därför i dessa hänseenden ges samma innebörd som . Således bör reglerna gälla vid nyemission av aktier liksom vid emission av teckningsoptioner eller konvertibler när emissionen riktas till bl.a. styrelseledamöter, den verkställande direktören eller anställda i det emitterande aktiebolaget eller annat företag inom samma koncern. Kommittén har föreslagit att Leo-lagen upphävs. Lagen gäller emeller- tid även för försäkringsaktiebolag och för dotterbolag till sådana bolag. Försäkringsaktiebolag omfattas f.n. inte av aktiebolagslagen utan regleras av särskilda bestämmelser i försäkringsrörelselagen (1982:713). Leo- lagen bör därför t.v. bestå men i fortsättningen gälla endast försäkrings- aktiebolag och dotterbolag till sådana bolag. Vi kommer att i samband med den pågående översynen av försäkringsrörelselagen överväga att ta in sådana bestämmelser som vi föreslår i denna proposition även i för- säkringsrörelselagen. 9.5.2Bolagsstämmans beslut om emission Regeringens förslag: Beslut om emissioner riktade till ledande bolags- funktionärer skall fattas eller godkännas av bolagsstämman i det emitte- rande bolaget. Ett beslut i ett dotterbolag om en sådan emission skall dessutom godkännas på bolagsstämman i moderbolaget. Kommitténs förslag: Överensstämmer med regeringens förslag (SOU 1997:22 s. 220 f.). Remissinstanserna: Remissinstanserna har inte haft några invänd- ningar mot kommitténs förslag. Skälen för regeringens förslag: En grundläggande aktiebolagsrättslig princip är att aktieägarna skall behandlas lika (jfr exempelvis 8 kap. 34 § och 9 kap. 37 § aktiebolagslagen). Sådana emissioner som omfattas av Leo-lagen är särskilt känsliga från ett likabehandlingsperspektiv. Trans- aktioner av detta slag innebär dessutom en risk för att företagets ledande befattningshavare gynnar sig själva eller sina närstående till nackdel för aktieägarna. För att aktieägarna skall kunna bevaka sina intressen bör enligt vår uppfattning det avgörande inflytandet vid beslut om detta slag av riktade emissioner ligga hos bolagsstämman. Det angivna synsättet präglar också de regler som gäller . I Leo-lagen föreskrivs att beslut om sådana emissioner som omfattas av lagen är giltiga endast om de har fattats eller godkänts av bolagsstämman i det emitterande bolaget. Till skillnad från vad som normalt gäller är det alltså i dessa fall inte möjligt att delegera beslutanderätten till styrelsen. För att ett beslut i ett dotterbolag om en sådan emission som omfattas av lagen skall bli giltigt fordras dessutom att beslutet godkänns på bolags- stämma i moderbolaget. Enligt vår uppfattning fyller Leo-lagens bestäm- melser i berörda hänseenden en viktig funktion för att säkra aktieägarnas inflytande och rätt till information. Bestämmelser av motsvarande inne- börd bör därför tas in i den nya lagen. Vi återkommer i avsnitt 9.5.4 till frågan om vilka majoritetskrav som bör gälla för stämmans beslut. 9.5.3Bolagsstämmans beslut om vissa överlåtelser av aktier m.m. Regeringens förslag: Ett publikt aktiebolag skall inte utan bolagsstäm- mans godkännande få överlåta aktier, teckningsoptioner eller konver- tibler i ett annat bolag inom samma koncern till någon inom den i lagen angivna kretsen. En överlåtelse av aktier, teckningsoptioner eller konvertibler som sker i strid med lagens bestämmelser skall vara ogiltig. Kommitténs förslag: Överensstämmer i huvudsak med regeringens förslag. Kommitténs förslag innehåller dock ett undantag för överlåtelser av finansiella instrument i dotterföretag.