prop · GT031 · 2005-09-20 00:00:00 — Uppbördsförskjutningarna är störst för de skatter som fastställs vid den årliga inkomsttaxeringen, vilket beror på att hushållens skatt på kapitalvinster och förmögenhetsskatt inte preliminärbeskattas. Medan uppbördsförskjutningar visar för- skjutningar av debiterade belopp visar betalningsförskjutningar hur förskjutningar i betalningar påverkar statsbudgetens inkomster. Den enskilt största förskjutningen utgörs av utbetalningar av inkomstskatt till kommuner och landsting. -0,2 -0,1 -2,1 -14,5 -9,0 -0,1 -0,7 -0,4 -0,6 -0,4 -0,6 -0,6 -13,0 -9,3 -0,2 -1,4 Anm.: Beloppen är avrundade och summerar därför . var utbetalningarna större än kommunernas periodiserade intäkter. Skillnaden förklaras av dels att förskotten avseende 2004 blev för höga, dels en positiv slutreglering avseende 2002 om . Tabell 6.17 Övriga inkomster Miljarder kronor och procentuell förändring Bidrag från EU m.m. -26,9 -2,1 -3,7 Anm.: Beloppen är avrundade och summerar därför . Övriga inkomster är redovisade enligt de nya principerna (se avsnitt 6.2). Statsbudgetens övriga inkomster uppgick till 2004. beräknas övriga inkomster uppgå till . För perioden 20062008 beräknas inkomsterna upp- gå till . I den nya strukturen för statsbudgetens inkomster redovisas överskott från AB samt ett antal till beloppet mindre inkomsttitlar som skatter istället för som övriga inkomster. Det totala beloppet för de titlar som flyttats uppgår till ca . 2000 Inkomster av statens verksamhet Under Inkomster av statens verksamhet redovisas bl.a. aktieutdelningar, affärsverkens inlevererade överskott, inlevererade överskott samt ränteinkomster. beräknas komma från inkomster av statens aktier. Ränteinkomsterna står för mellan . 3000 Inkomster av försåld egendom Under Inkomster av försåld egendom redovisas försäljning av olika typer av statlig egendom. Försäljning av aktier i statligt ägda bolag utgör vanligtvis den största delen. I prognosen ingår inkomsterna för statliga bolags återköp av aktier. beräknas försäljningsinkomsterna uppgå till . För- säljningsbeloppen och tidpunkterna är behäftade med stor osäkerhet. 4000 Återbetalning av lån Under Återbetalning av lån redovisas bl.a. Åter- betalning av studiemedel (avser lån upptagna ) och Återbetalning av övriga lån. beräknas inkomsterna uppgå till , varav återbetalningar av studiemedel ut- gör den största delen, . beräknas inkomsterna från studiemedelsavgifter minska något på grund av att antalet återbetalare mins- kar. Studiemedelsavgiften är den årliga åter- betalningspliktiga delen (amorteringen) av studiemedel tagna . I takt med att antalet låntagare som återbetalat hela skulden på lån tagna ökar, minskar dessa inkomster. Under Kalkylmässiga inkomster redovisas vissa avskrivningar och amorteringar samt statliga pensionsavgifter, vilka utgör merparten av in- komsterna. uppgick de kalkylmässiga inkoms- terna till . beräknas inkomsterna uppgå till och för perioden 20062008 till mellan 7,1-8,. 6000 Bidrag m.m. från EU Under Bidrag m.m. från EU redovisas bidrag från olika EG-fonder. De största enskilda bid- ragen avser arealbidrag, bidrag från samt bidrag från . väntas inkoms- terna uppgå till 13 respektive . sjunker prognosen och inkomsterna beräknas uppgå till knappt 11 mil- jarder kronor. har prognosen för Övriga interven- tioner och Exportbidrag stigit jämfört med beräkningen ekonomiska vår- proposition. Ökningen beror på att omfattande offentliga uppköp av spannmål och socker har genomförts på grund av låga världsmarknads- priser. Anledningen till att inkomsterna väntas sjunka under slutet av prognosperioden beror framför allt på att bidrag från och socialfond minskar, detta till följd av att nuvarande programperiod avslutas . Det förväntade bidraget från på med anledning av stormen kommer att redo- visas på statsbudgeten. Det slutgiltiga beslutet avseende bidraget beräknas EU fatta . Det förväntade bidraget har inte beaktats i inkomstberäkningen. 6.5.1Jämförelse med prognosen ekonomiska vårproposition Både statens och de totala skatteintäkterna har justerats upp samtliga år. Skillnaden mellan för- ändringen av statens skatteintäkter och stats- budgetens skatteinkomster förklaras, vid sidan av periodiseringar, även av bl.a. ökade arbets- marknadspolitiska åtgärder som finansieras ge- nom krediteringar på skattekonto. Nedsättning- arna finns redovisade i tabell 6.14. Stats- budgetens övriga inkomster har justerats ned med 14 miljarder , medan övriga år har justerats ned med . Nedjusteringen 2005 förklaras huvudsakligen av att försäljning av statlig egendom nu beräknas bli lägre samt att övriga inkomster av statens verksamhet belastas med . Beloppet ska reglera underskottet på konton för kommunmoms avseende tiden jämte räntekostnader. Utvecklingen av de makroekonomiska förut- sättningar som har störst inverkan på skatterna samt skillnaderna jämfört med vårpropositionen finns redovisade i tabell 6.4. Intäkterna från skatt på arbete har reviderats ned samtliga år. förklaras nedjusteringen av att lönesumman nu beräknas bli , vilket är lägre än i vårpro- positionen. Den relativt stora revideringen av skattereduktioner m.m. 2006 och 2007 beror i huvudsak på det i denna proposition föreslagna sista steget i egenavgiftskompensationen, vilket ökar reduktionerna med och inkomstskatten med . Den fö- reslagna höjningen av grundavdraget minskar intäkterna med . Ef- fekten av regeländringarna 2006 och 2007 mot- verkas i viss mån av att utvecklingen för löne- summan justerats upp dessa år (se tabell 6.4). Skatt på kapital beräknas bli högre jämfört med prognosen till vår- propositionen. Uppjusteringen förklaras till största delen av att det preliminära taxerings- utfallet avseende tyder på ett högre utfall. Företagens skatter har justerats upp med nära , varav förklaras av skatter på återförda medel från periodiseringsfonder. I vårpropositionen antogs att räntebeläggningen av periodiserings- fonder skulle medföra ökade skatteintäkter om nära 2004. Hushållens skatt på kapitalinkomster beräknas öka med . Framför allt beror detta på en under- skattning av skatt på hushållens ränteinkomster , vilket även påverkar 2005 och framöver. Skatt på konsumtion och insatsvaror Intäkterna har reviderats upp samtliga år. Större delen av prognosjusteringen avser mervärdes- skatten, vilken reviderats upp 2005 beroende på starkare utfall än förväntat , samt 20062008 beroende på upprevidering av hus- hållens konsumtionsutgifter. har energi- skatten justerats upp medan koldioxidskatten justerats ned. Orsaken till detta är en förändrad sammansättning av energianvändningen med större andel el och mindre andel fossila bränslen. För fossila bränslen utgår både energi- och kol- dioxidskatt medan el endast beskattas med energiskatt. Nedrevideringen för energi- och koldioxidskatt 20062008 beror i huvudsak på en lägre antagen utveckling av energiförbruk- ningen. Koldioxidskatten påverkas även av den i denna proposition föreslagna avvecklingen för den sektor som handlar med utsläppsrätter. Den föreslagna skattehöjningen på termisk effekt i kärnkraftsreaktorer samt den aviserade skatten på flygbiljetter utgör mer- parten av upprevideringen 20062008 för övriga skatter. 6.5.2Uppföljning av statsbudgetens inkomster Jämfört med statsbudgeten är de totala skatteintäkterna oförändrade medan statens skatteintäkter har justerats upp med nära . Enskilda skatter har justerats med stora belopp, vilka emellertid tar ut varandra. Skatt på arbete har justerats ned med . Till största delen förklaras nedjusteringen av att lönesumman 2005 nu beräknas öka jämfört . Skatt på kapital har justerats upp med , varav förklaras av företagsskatter. Av detta belopp förklaras ca av skatt på åter- förda medel från periodiseringsfonder. Vid beräkningen till budgetpropositionen var detal- jerna i propositionen inte kända, vilket innebar att endast den aviserade budgetförstärkningen om beaktades. Den åter- stående delen förklaras av att bolagens vinst- utveckling förväntas bli betydligt bättre. Skatt på konsumtion och insatsvaror beräknas bli högre än i statsbudgeten . Uppjusteringen förklaras i huvudsak av att inlevererat överskott från AB , vilket tidigare redovisades under inkomst av statens verksamhet, numera redovisas som skatt. Statsbudgetens inkomster beräknas bli högre. Skatteinkomsterna har justerats upp med medan övriga inkomster, till största delen försäljning av statlig egendom, har justerats ned med . Tabell 6.18 Aktuell prognos jämfört med ekonomiska vårproposition samt aktuell prognos jämfört med statsbudget (SB) Jämförelse med ekonomiska vårproposition -1,3 -5,4 -12,8 -4,2 -15,1 -0,9 -3,0 -10,2 -5,8 -7,9 -0,1 -1,8 -1,1 -4,1 -0,1 -1,1 -0,2 -0,5 -0,4 -1,1 -0,9 -0,6 -9,7 -10,7 -72,3 -1,5 -0,4 -2,5 -2,6 -7,2 -1,5 -0,5 -4,7 -0,1 -0,7 -0,4 -0,5 -0,5 -0,4 -1,7 -0,2 -1,3 -1,2 -8,1 -0,3 -0,3 -0,3 -0,4 Skatt på kapital, hushåll -0,9 -0,2 -0,5 -0,1 Skatt på konsumtion och insatsvaror -0,2 -0,4 -0,2 Skatt på vin m.m. -0,3 -0,2 -0,2 -0,3 -1,0 -1,9 -1,8 -1,1 Övriga skatter på energi och miljö -0,1 -0,2 -0,2 -0,3 -0,5 -0,6 Restförda skatter och övriga skatter -2,2 -1,7 -3,0 -6,4 -2,2 -3,0 -2,2 -2,3 -0,1 -1,8 -1,1 -4,1 -0,2 -1,0 -0,7 -2,3 -8,1 -13,9 -1,0 -0,6 -9,6 -2,4 -9,2 Skattekvoten visar förhållandet mellan det totala skatteuttaget och BNP. Internationella jäm- förelser av skattekvoter är svåra att göra, efter- som olika länders skattelagstiftningar behandlar inkomster och avdrag på skilda sätt. Ett land som t.ex. ger stöd till barnfamiljer via en trans- ferering får en högre skattekvot, jämfört med ett land som i stället ger stödet via ett inkomst- avdrag eller en skattereduktion. Transfereringar till hushåll behandlas skattemässigt mycket olika bland . I vissa länder är huvud- delen av transfereringarna skattepliktiga, medan det motsatta förhållandet gäller i andra länder. tillhör den grupp av länder inom som har en hög andel skattepliktiga transfe- reringar. Ett alternativ vid internationella jäm- förelser är därför att exkludera skatter på offent- liga transfereringar vid beräkning av skatte- kvoten. Även om det går att beakta några av olik- heterna i skatte- och transfereringssystemen blir jämförelser mellan olika länder haltande efter- som skattekvoten inte tar hänsyn till hur de olika ländernas trygghetssystem finansieras. Exempel- vis har vissa länder relativt stora inslag av obliga- toriska avtalsförsäkringar (som för den enskilde individen har en skatteliknande karaktär) medan andra länder finansierar samma försäkringstyper med skatter. Jämförelser av skattekvoter bör så långt som möjligt även beakta dessa olikheter i syfte att ge en rättvisande ekonomisk innebörd. Jämförelser av den okorrigerade skattekvoten över tiden ger en viss indikation på hur skatte- nivån i olika länder har utvecklats. I tabell 6.19 redovisas skattekvoten samt föränd- ringen av skattekvoten för ett antal . Länderna är indelade i olika grupper beroende på vilken inverkan de skattepliktiga transfereringarna har på skatte- kvoten. I den första gruppen förklarar skatt på transfereringar högst av skatte- kvoten, i nästa grupp förklarar den mellan etc. Av tabellen framgår bl.a. att skattekvoten har ökat i fler länder än den har minskat i. Även den genom- snittliga (oviktade) skattekvoten för alla OECD- länder samt för EU-15 har ökat . Tabell 6.19 Skattekvoten 2002, förändring av skattekvoten 19902002 samt skattepliktiga transfereringars inverkan på skattekvoten för ett urval 0,01, -4,4 -5,1 -0,7 -0,9 -2,0 1,02, -2,8 2,03, -3,7 3,04, 4,05, -3,0 Anm.: Transfereringarnas inverkan på skattekvoten avser . I tabell 6.20 redovisas skattekvoten i för perioden 20032008. Under prognosåren är skattekvoten stabil och beräknas 2008 uppgå till . steg skattekvoten med 0,3 procent- enheter. Räntebeläggningen av periodiserings- fonderna 2005 resulterade i att vissa företag beslöt att återföra hela eller delar av sina perio- diseringsfonder till beskattning. Det beräknas ha ökat skatteintäkterna med 2004. Om dessa återföringar inte hade skett hade skattekvoten minskat 2004 med 0,3 procent- enheter, framför allt beroende på den svaga arbetsmarknaden. minskar skattekvoten främst till följd av beslutade och aviserade skattesänkningar, men även som en effekt av lägre återföringar av periodiseringsfonder. -0,1 -0,1 -0,1 -0,1 -0,1 Anm.: Beloppen är avrundade och summerar därför . Skattekvoten avseende arbete var som högst av BNP. efter minskar kvoten för att vid slutet av prognosperioden vara . Även skattekvoten på arbete påverkas av regel- ändringar. Skattekvoten på konsumtion och insatsförbrukning är som högst 2005, men beror till stor del på effekten av åter- förda periodiseringsfonder. Skattekvoten be- räknas vara oförändrad 2005 minska till en något lägre nivå. I tabell 6.20 redovisas även skattekvoten exklusive skatt på offentliga transfereringar. En övergång från brutto- till nettoredovisning, dvs. där pensioner, sjuk- och föräldrapenning samt ersättningar vid arbetslöshet är skattefria, skulle inte påverka de offentliga finanserna, men skattekvoten skulle sjunka till . Utgifter, lån och bemyndiganden 7 Utgifter, lån och bemyndiganden I detta kapitel redovisas och analyseras statsbudgeten och de takbegränsade utgifternas utveckling över tiden. Jämförelser görs även mot de utgiftsberäkningar som redovisades i statsbudgeten samt med ekonomiska vårproposition. I avsnitt 7.2 redogörs översiktligt för de makroekonomiska förutsättningarna för utgiftsberäkningarna. I avsnitt 7.3 redovisas utgiftsprognosen och skillnaderna mellan den aktuella prognosen och utgiftsramarna i statsbudgeten . I avsnitt 7.4 redovisas föreslagna utgiftsramar samt beräknade utgiftsramar och en jämförelse med beräkningarna ekonomiska vårproposition. Vidare redovisas regeringens förslag till nya utgifts- reformer. Därefter redovisas andra utgifts- förändringar, till följd av bland annat ändrade volymer inom regelstyrda transfereringssystem eller ändrade makroekonomiska förutsättningar. I kapitlet redovisas också regeringens förslag till låneramar, krediter och bemyndiganden . att utgifterna under utgiftstaket ökar med . Den fulla utgiftseffekten av förändrade priser och löner slår igenom med fördröjning. Även bruttonationalinkomsten (BNI) har en direkt effekt på statsbudgetens utgifter via dess effekt på EU-avgiften och biståndet. Om BNI ökar beräknas utgifterna till följd av detta öka med . Den indirekta effekten av en högre BNI är dock att utgifterna reduceras eftersom exempelvis utgifterna för arbetslöshetsersättning minskar vid ökad aktivitet i ekonomin. I tabell 7.1 redovisas de centrala makroekono- miska förutsättningarna för budgetberäkning- arna. De makroekonomiska prognoserna finns återgivna i sin helhet i bilaga 2, Svensk ekonomi. Nationalräkenskapernas utfall visar att BNP- tillväxten uppgick till . Innevarande år förväntas tillväxten bli , vilket är lägre än vad som prognostiserades ekonomiska vårproposition. Viktiga orsaker till denna nedrevidering är den kraftiga inbromsningen av exporten under inledningen av innevarande år, förhållandevis små lagerinvesteringar och en svag utveckling av den kommunala konsumtionen. 7.2Makroekonomiska förutsättningar och 2007 har däremot reviderats upp jämfört De statliga finanserna påverkas i hög grad av hur ekonomin utvecklas i och i omvärlden. De statliga utgifterna påverkas främst av förändringar i arbetslöshet, löner och priser. En tiondels procentenhet högre öppen arbetslöshet ökar utgifterna för arbetslöshetsförsäkringen med . En ökning av pris- och lönenivån medför med de prognoser som gjordes ekonomiska vårproposition. Detta kan bland annat förklaras av att konsumtionen förväntas bli starkare i både i hushållssektorn och i den offentliga sektorn. Tabell 7.1 Makroekonomiska förutsättningar Prognoser års ekonomiska vårproposition anges inom paren- tes (3,5) (3,2) (2,7) (2,4) (2 543) (2 664) (2 796) (2 927) (2 572) (2 697) (2 830) (2 962) (0,4) (0,5) (1,5) (2,0) (39,3) (39,4) (39,7) (40,3) (115,6) (118,4) (121,8) (125,9) (5,5) (5,0) (4,4) (4,2) (2,4) (2,7) (2,7) (2,4) (3,2) (3,5) (3,5) (3,5) (3,8) (3,4) (3,9) (4,1) (2,2) (2,2) (2,7) (3,2) 1Årlig procentuell volymförändring. 4Årlig procentuell förändring. 5Inkomstindexet visar den genomsnittliga reala förändringen av pensionsgrundande inkomster och inkomster över intjänandetaket multiplicerat med förändringen i KPI för . 6Procent av arbetskraften. Nuvarande prognos enligt den nya AKU-definitionen. 7Enligt Konjunkturlönestatistiken, vars definition skiljer sig från Nationalräkenskaperna, antas timlönen öka 2007 och 2008. Källor: , och . görs ingen konjunktur- prognos, utan kalkylerna bygger på att ekono- min antas uppnå fullt resursutnyttjande . Revideringarna av inflationsprognosen är små. Att det beräknade värdet för konsumentprisindex (KPI) 2007 och 2008 har reviderats upp beror främst på att de medelfristiga kalkylerna nu har anpassats till att penningpolitiken i praktiken utformas med ledning av det underliggande inflationsmåttet UND1X snarare än KPI. be- döms UND1X-inflationen vara me- dan KPI-inflationen bedöms vara betydligt högre på grund av stigande räntor. Den öppna arbetslösheten beräknas uppgå till av arbetskraften, vilket är 0,9 pro- centenheter högre än prognosen ekonomiska vårproposition. Omkring hälften av denna ökning förklaras dock av den statistikomläggning som (SCB) har genomfört. Upprevideringen av den öppna arbetslösheten till följd av statistik- omläggningen leder dock inte till högre statliga utgifter. Den underliggande ökningen för inne- varande år är jämfört med föregående prognos. Rensat för statistik- omläggningen är prognosen för den öppna arbetslösheten i stort sett oförändrad och något nedreviderad jämfört med prognosen i den ekonomiska vårpropositionen. För ytterligare information om statistik- omläggningen, se bilaga 2, Svensk ekonomi. väntas den öppna arbetslösheten sjunka till , och prognosen innebär en ytterligare nedgång till . Den fallande arbetslösheten är en följd av stigande sysselsättning samt av de arbetsmarknadspolitiska åtgärder som reger- ingen föreslår i denna proposition. Sålunda har antalet platser i olika arbetsmarknadspolitiska program reviderats upp i förhållande till tidigare aviserat. Endast en del av de tillkommande programvolymerna finansieras från budgetens utgiftssida. Timlöneprognosen har reviderats ner något , främst beroende på den att arbetsmarknaden har utvecklats svagare än väntat . har timlöneantagandet höjts med 0,8 procent- enheter jämfört med föregående prognos, och timlönen, mätt enligt nationalräkenskapernas definition, beräknas öka . Enligt konjunkturlönestatistiken, vars beräknings- metoder skiljer sig något från nationalräken- skapernas, antas timlönen öka 2007. Orsaken till det höjda antagandet avseende timlönen är bedömning av den långsiktiga timlöneutvecklingen. Både den långa och korta räntan förväntas stiga . Den långa räntan har reviderats ner i jämförelse med prognosen ekonomiska vårproposi- tion. Även den korta räntan förväntas bli lägre jämfört med föregående prognos . Nedrevideringen av prognosen beror främst på det dämpade inflationstrycket. Även det svaga BNP-utfallet och den dämpade utvecklingen på arbets- marknaden är bidragande orsaker till att prognosen reviderats ner. De lägre räntorna innebär att utgifterna för statsskuldsräntor beräknas bli lägre än i vad som förväntades ekonomiska vårproposition. För en mer utförlig beskrivning av de makro- ekonomiska förutsättningarna, se bilaga 2, Svensk ekonomi. taket för staten och de takbegränsade utgifterna utgörs av budgeteringsmarginalen. har fastställt utgiftsstaket till . Utgiftstaket för staten är ett centralt budget- politiskt åtagande för och regeringen. 7.3Uppföljning av statsbudgetens Om det finns risk för att utgiftstaket kommer I avsnitt 7.3.1 redovisas prognosen för de tak- begränsade utgifterna. Prognosen för stats- budgetens inkomster och saldo 2005 redovisas i avsnitt 6.5.2 respektive avsnitt 4.4.3. Tabell 7.2 Statsbudgetens utgifter Anm.: Beloppen är avrundade och överensstämmer därför ej alltid med summan. 1Statsbudget enligt beslut . 2Inklusive posten Minskning av anslagsbehållningar. I budgetpropositionen beräknades statsbudgetens utgifter till . I den aktuella prognosen beräknas utgifterna till . Den del av förändringen som hänförs till utgifter exklusive statsskuldsräntor förklaras i avsnitt 7.3.1. uppgår utgiftsramen för utgifts- område 26 Statsskuldsräntor m.m. till , varav anslaget 92:1 Räntor på statsskulden svarar för . Utgifterna för utgiftsområdet beräknas , till följd av lägre ränteantaganden, bli , vilket är lägre än vad som anvisades i statsbudgeten . Det finns en betydande osäkerhet i prognosen eftersom räntebetalningarna, även på kort sikt, påverkas av ränte- och valutarörelser. Utgiftstaket för staten omfattar utgiftsområdena 125 samt 27. Däremot ingår inte utgiftsområde 26 Statsskuldsräntor m.m. Till de takbegränsade utgifterna räknas även utgifterna för ålders- pensionssystemet vid sidan av statsbudgeten. Under utgiftstaket ingår även posten Minskning av anslagsbehållningar. att överskridas skall regeringen, enligt 42 § lagen (1996:1059) om statsbudgeten, vidta sådana åtgärder som den har befogenheter till eller föreslå nödvändiga åtgärder. Regeringen följer noggrant utgiftsutveck- lingen genom månatlig uppföljning och regel- bundna prognoser för att kunna vidta åtgärder om utgiftstaket bedöms vara hotat. De takbegränsade utgifterna beräknades i budgetpropositionen till . Budgeteringsmarginalen uppgick då till . I den aktuella beräkningen bedöms de takbegränsade utgifterna uppgå till . Det innebär att budgeteringsmarginalen har förbättrats och beräknas till . I prognoserna har hänsyn tagits till föreslagna beslut (se kapitel 8 Tilläggsbudget), prognos- tiserade volymförändringar i rättighetsstyrda system (se avsnitt 7.4.3) samt makroekonomiska förändringar m.m. (se avsnitt 7.2). Tabell 7.3 Takbegränsade utgifter Anm.: Beloppen är avrundade och överensstämmer därför ej alltid med summan. 1Statsbudget enligt beslut . 2Inklusive posten Minskning av anslagsbehållningar. Jämfört med 2004 ökar de takbegränsade utgifterna med 2005. Om hänsyn tas till tekniska förändringar som motiverat justeringar av utgiftstaket (se avsnitt 4.2.1), ökar de underliggande utgifterna med , vilket motsvarar en real ökning . I relation till bruttonationalprodukten (BNP) beräknas de takbegränsade utgifterna uppgå till 2005. I tabell 7.5 redovisas anvisade medel på statsbudgeten, anvisade medel på tilläggsbudget ekonomiska vårproposition, förslag till tilläggsbudget i denna proposition, de prognos- tiserade utgifterna för respektive utgiftsområde samt för ålderspensionssystemet vid sidan av statsbudgeten. För vissa utgiftsområden avviker utgiftsprognoserna väsentligt från anvisade medel på den av ursprungligt fastställda statsbudgeten. Nedan beskrivs de viktigaste skillnaderna mellan den aktuella prognosen och anvisade medel i den av beslutade statsbudgeten (se även diagram 7.1). I budgetpropositionen aviserade regeringen åtgärder för att hantera risken för ett överskridande av utgiftstaket. Dessa innebär en generell begränsning av tillgängliga medel på anslag för förvaltnings- och Som huvudregel får varken sparade medel eller anslagskredit utnyttjas av myndigheterna 2005 utan särskilt beslut från regeringen. Regeringen har vidare, för flertalet anslag, beslutat att ställa av anslagsmedel till regeringens disposi- tion. Sammantaget beräknas dessa åtgärder minska statens utgifter med 2005. Åtgärderna har konsekvenser för utgiftsprognoserna eftersom de innebär att anslagsförbrukningen för flertalet förvaltnings- och investeringsanslag inte kan överstiga anslagna medel . Regeringen har för avsikt att tidigarelägga vissa utgifter . Detta har påverkat prognoserna för främst utgiftsområde 16 Utbildning och universitetsforskning. Diagram 7.1 Utgiftsprognos jämfört med statsbudgeten för 20051 9 Hälsovård, sjukvård och social -0,6 10 Ekonomiska trygghet vid -1,1 -1,1 16 Utbildning och universitetsforskning -0,5 -0,5