prop · GS031d22 · 2005-01-01 00:00:00 — En närmare redogörelse för denna verksamhet finns under politikområde Forskningspolitik. Formas har på regeringens uppdrag utformat ett forskningsprogram för klimatforskning tillsammans med sex andra forskningsorganisationer. Ansvaret för finansieringen av den mer grundläggande klimatforskningen vilar främst på Formas, men även på . Den tillämpade klimatforskningen ansvarar främst och för men även Mistra spelar en viktig roll som finansiär. I Formas forskningsprogram föreslår rådet ökade anslag för att finansiera en utökad klimatforskning. Svenska artprojektet vid ArtDatabanken, () i , delar ut till forskning om arter . Svenska artprojektet är ett stort forsknings- och folkbildningsprojekt. Resultaten från projektet kommer att vara en viktig kunskapsbas för svenskt naturvårdsarbete och forskning kring biologisk mångfald. Alla 50 000 svenska flercelliga djur- och växtarter skall do- 2004/05:1 UTGIFTSOMRÅDE 20 kumenteras och omkring 30 000 av dem skall populärvetenskapligt beskrivas i ord och bild. Arbetet beräknas ta och publiceras såväl i bokform som digitalt i Nationalnyckeln till flora och fauna, ett populärvetenskapligt referensverk över djur, växter och svampar. utgör en viktig del i att fullfölja åtaganden inom ramen för Konventionen för biologisk mångfald. Arbetet med den skogliga miljön har påtagligt förbättrats . Förbättrade inventeringar av naturvärden har gett väsentligt bättre underlag för att bilda naturreservat och biotopskydd, men kanske främst för att förhindra att avverkning sker av misstag. För att undvika att värdefulla biotoper förstörs i samband med åtgärder i skogsbruket är det viktigt att veta var biotoperna finns. Den fördjupade biotopinventeringen som och skogsvårdsstyrelserna bedriver på den privatägda skogsmarken har förlängts till 2004. Skogsbolagen har påbörjat en redovisning av motsvarande uppgifter till . I samarbete med , och i län har arbetat med metoder för uthålligt skogsbruk. Arbetet har utgått från kunskaper och erfarenheter från olika studier av skogsbruk runt sjön åren 1998 2002. har ett samverkansprojekt påbörjats mellan , och för att konkretisera etapp- och delmål för natur- och kulturvärden i transportsystemet. Tillsammans med länsstyrelserna genomför en ängs- och betesmarksinventering i syfte att identifiera värdefulla ängs- och betesmarker. Efter den andra inventeringssäsongen finns ca 42 000 objekt beskrivna. Totalt har ca 100 inventerare från samtliga län varit involverade i fältarbetet. Det återstår en tredjedel att inventera inför den sista inventeringssäsongen som skall vara slutförd . lämnade sin tredje årliga rapport om uppföljning av 15 miljömål. I årets rapport når vi dem? gör en bedömning av möjlighe- terna att nå miljökvalitetsmålen och delmålen inom den tidsram som är uppsatt. Beträffande möjligheterna att nå miljökvalitetsmålen gör rådet samma bedömning som . Fyra mål blir svåra att nå . Det är Be- gränsad klimatpåverkan, Giftfri miljö, Ingen övergödning och Levande skogar. För målet Begränsad klimatpåverkan krävs främst åtgärder på ett internationellt plan för att det långsiktiga målet skall infrias. När det gäller det kortsiktiga klimatmålet är bilden mer positiv. Beträffande målet Giftfri miljö kan EU:s kemikaliearbete ge positiva effekter men det blir ändå svårt att nå målet i sin helhet. Problemet är bl.a. de långlivade ämnen som redan är spridda i miljön. Svårigheterna att nå målet Ingen övergödning beror bl.a. på att återhämtningstiden i de naturliga ekosystemen är mycket lång. Svårigheterna att nå målet Levande skogar beror främst på att de skogliga ekologiska processerna tar . Rådet har för några delmål ändrat sin bedömning jämfört med föregående år. Inom målet luft gäller det möjligheterna att uppfylla miljökvalitetsnormen för halten av kvävedioxid i luft i tätorter. Trenden av minskande halter luftföroreningar i ser ut att ha brutits. Kraftfulla åtgärder krävs för att minska hälsoriskerna från luftföroreningar främst genom åtgärder i trafiken. Även inom målet Levande skogar och delmålet om långsiktigt skydd av skyddsvärd skogsmark har ändrat sin bedömning jämfört med föregående år. Det går enligt rådet alltför långsamt att avsätta skog i naturreservat för att nå delmålet. Förutom den återkommande rapporteringen kring miljökvalitetsmålen med delmål innehåller årets rapport redogörelser för kommunernas respektive näringslivets arbete med miljökvalitetsmålen. Regeringen delar bedömning att samverkan och samarbete mellan kommuner, näringsliv och nationella myndigheter är nödvändigt för att de nationella och regionala miljökvalitetsmålen skall kunna nås. Det regionala miljömålsarbetet är viktigt för att ge underlag för miljöarbetet i länen genom att det belyser vilka åtgärder som behöver vidtas för att miljökvalitetsmålen skall nås. Av länsstyrelsernas årsredovisningar och rapporter om miljömålsarbetet framgår att de flesta län har antagit regionala miljömål och att arbetet med att upprätta åtgärdsprogram pågår. att länsstyrelserna överlag har bedrivit ett bra naturvårds- och miljöarbete. redovisade sin fördjupade utvärdering av miljökvalitetsmålen i rapporten allas vårt ansvar. Regeringen avser att i den fördjupade utvärderingen av arbetet med att nå miljökvalitetsmålen, som skall lämnas till , återkomma med förslag till hur medel och mål bör korrigeras för att målen skall nås. Regeringen avser också att i den fördjupade utvärderingen vidareutveckla och tydliggöra de tre åtgärdsstrategierna i miljömålsarbetet. Strategierna är strategin för effektiv energianvändning och transporter, strategin för giftfria och resurssnåla kretslopp samt strategin för hushållning av mark och vatten och en god bebyggd miljö. Regeringen avser också att vid samma tillfälle behandla förslaget om ett sextonde miljökvalitetsmål för biologisk mångfald. Miljökvalitetsmålet är att halten av växthusgaser i atmosfären i enlighet med för klimatförändringar skall stabiliseras på en nivå som innebär att människans påverkan på klimatsystemet inte blir farlig. Målet skall uppnås på ett sådant sätt och i en sådan takt att den biologiska mångfalden bevaras, livsmedelsproduktionen säkerställs och andra mål för hållbar utveckling inte äventyras. har tillsammans med andra länder ett ansvar för att det globala målet kan uppnås. Ett delmål anger inriktning och tidsperspektiv i det fortsatta miljöarbetet för att nå miljökvalitetsmålet. Delmålet gäller svenska utsläpp av växthusgaser. Miljökvalitetsmålet innebär att halten av de sex växthusgaserna, räknat som koldioxidekvivalenter, enligt Kyotoprotokollet och den internationella klimatpanelen IPCC:s definitioner tillsammans skall stabiliseras på en nivå lägre än 550 ppm i atmosfären. Enligt delmålet skall de svenska utsläppen av växthusgaser minskas till perioden 20082012 jämfört med . bör de svenska utsläppen vara lägre än koldi- 2004/05:1 UTGIFTSOMRÅDE 20 oxidekvivalenter och invånare jämfört med genomsnittsnivån 2002 som uppgick till . och redovisade uppdraget att ta fram underlag för den utvärdering av klimatpolitiken som genomförs i rapporten 2004. Rapporten har remitterats. Enligt rapporten var utsläppen av växthusgaser i lägre än . Utsläppen varierar från till annat bland annat beroende på nivåer i vattenmagasin och temperatur men har enligt utsläppsstatistiken för 19992002 i samtliga fall legat års nivå. Rapporten visar sammantaget att utsläppen har frikopplats från tillväxten. och bekräftar i sin rapport tidigare konstateranden om att utsläppen av växthusgaser från olika delsektorer utvecklas i olika riktning. De största minskningarna av utsläppen i absoluta tal har gjorts i energisektorn där en minskning skett med . Särskilt stor är minskningen i de sektorer som belastas med full koldioxidskatt. Utsläppen från transportsektorn har ökat med . Det är vägtrafiken, framförallt tunga godstransporter, som står för ökningen av utsläppen. 3.7.1.2 Analys och slutsatser Enligt rapporten 2004 är det främst energiskatter, och framför allt koldioxidskatten, som bidragit till att utsläppen i har minskat. Energiskatter har även hög kostnadseffektivitet eftersom de möjliggör för energianvändaren att avgöra vilka åtgärder som är lönsamma att vidta. Minskningen av utsläppen i bostads- och servicesektorerna är bl.a. en effekt av den gröna skatteväxlingen som gjort användning av biobränslen för värmeproduktion mer konkurrenskraftig. Det införda elcertifikatsystemet bedöms ha förutsättningar att ge minskningar av utsläppen i ett nordiskt perspektiv. Minskningen av utsläppen i avfallssektorn är främst en effekt av deponiförbudet för organiskt avfall. Nationellt och inom EU har genomförandet av systemet för handel med utsläppsrätter fortsatt. Systemet kommer att omfatta alla medlemsstater i den utvidgade Europeiska unionen. Utsläppshandeln har förutsättningar att vid sidan av en fortsatt skatteväxling vara ett kraftfullt 2004/05:1 UTGIFTSOMRÅDE 20 styrmedel eftersom det både sätter ett tak för tillåtna utsläpp och skapar förutsättningar för kostnadseffektiva åtgärder. Den svenska nationella allokeringsplanen för utsläppsrätter godkändes utan anmärkning av kommissionen . Stödet till de lokala investeringsprogrammen har ersatts med stöd till klimatinvesteringsprogram vilket speglar klimatfrågans växande betydelse. I stödet ingår medel till informationsinsatser som är ett betydelsefullt styrmedel i klimatpolitiken. Regeringen har beräknat till stöd för klimatinvesteringsprogram . Rådet för investeringsstöd beviljade 2003 i bidrag till bland annat investeringar för introduktion av biogasfordon, utbyggnad av fjärrvärme, konvertering till biobränslen samt olika informationsprojekt. Tillsammans med projektägarnas investeringar innebär det i miljörelaterade investeringar. De beviljade programmen beräknas av projektägarna leda till avsevärt minskade utsläpp av koldioxidekvivalenter. Projekten beräknas även leda till minskad energianvändning. Programmen har även indirekta vinster eftersom de bidrar till kommunernas klimatarbete genom att öka kunskaperna om möjligheter att reducera utsläppen av växthusgaser genom lokala beslut. En del av den svenska klimatstrategin är att allmänhetens kunskaper i klimatfrågan skall öka och en informationssatsning ingår därför som en del av strategin. genomförde en omfattande informationssatsning, den så kallade klimatkampanjen, i samarbete med myndigheter, utbildningsväsende, kommuner, näringsliv och frivilligorganisationer. Utvärderingen av kampanjen visar att kunskaperna om växthuseffektens orsak och verkan har ökat hos allmänheten. Attitydförändringar har skett gällande åtgärder och egna åtaganden. Regeringen anser att bör vidmakthålla klimatinformationskompetensen inför kommande klimatsatsningar. I arbetet med att genomföra Kyotoprotokollet är frågor om utsläppsdata, rapportering och verifiering viktiga. På EU-nivå har beslut fattats om en ny övervakningsmekanism för växthusgaser. Regeringen har därför gett i uppdrag att i samråd med en rad andra myndigheter utveckla ett svenskt nationellt system för utsläppsrapportering och data i enlighet med protokollets krav. En delrapport lämnades . skall slutredovisas till regeringen . slutfördes förhandlingarna om det s.k. länkdirektivet. Regeringen avser att utarbeta underlag för ett genomförande av länkdirektivet i svensk lagstiftning. En viktig del av underlaget till klimatpolitiken består av resultat från klimatforskningen. Mistra har finansierat uppbyggnaden av ett centrum för regional klimatmodellering vid , Rossby centrum. Detta centrum bedriver forskning och utvecklingsverksamhet om klimatmodellering som är av mycket stor betydelse som underlag för klimatpolitiken. Verksamheten finansieras genom ett avtal mellan Mistra, Na- turvårdsverket, , och och omfattar totalt ca . Regeringen avser återkomma i vår med besked om verksamhetens finansiering efter 2005. För att nå det långsiktiga svenska klimatmålet till 2050 behövs ett omfattande och långsiktigt omställningsarbete med ytterligare insatser och internationell samverkan. Den prognos över utsläppsutvecklingen som görs i rapporten 2004 pekar mot att utsläppen ökar jämfört med de senaste årens nivåer men att utsläppen ändå kommer att ligga på under 1990-års nivå. andel av EU:s gemensamma åtaganden gentemot Kyotoprotokollet uppfylls med marginal. Enligt rapporten behövs ytterligare åtgärder för att det nationella delmålet för åren 20082012 skall kunna nås. Myndigheterna lämnar ett antal förslag till åtgärder och föreslår en förändrad formulering av det nationella klimatmålet. Re- geringen återkommer till frågan i den proposition om klimatpolitikens inriktning som kommer att presenteras för . Miljökvalitetsmålet är att luften skall vara så ren att människors hälsa samt djur, växter och kulturvärden inte skadas. Fyra delmål anger inriktning och tidsperspektiv i det fortsatta miljöarbetet för att nå miljökvalitetsmålet. Delmålen gäller halter för svaveldioxid, kvävedioxid och marknära ozon samt minskning av utsläppen av flyktiga organiska ämnen. Enligt har halterna av svaveldioxid kraftigt reducerats . överskrids målnivån enbart på ett fåtal platser. Det råder viss osäkerhet om halterna har slutat minska, men beslutade åtgärder medför sannolikt att delmålet om svaveldioxid nås. Enligt har människors exponering för kvävedioxid totalt sett minskat, men fortfarande exponeras omkring 300 000 personer för halter som överstiger miljökvalitetsnormen. Minskningen av halter har avtagit . Rådet bedömer att delmålet för kvävedioxid i huvudsak kan nås i urban bakgrundsluft om planerade åtgärder genomförs. Dock kommer överskridanden i gaturum i storstäderna att kvarstå. Antalet episoder med höga halter av marknära ozon har enligt rådet minskat något . överskreds målnivån mellan två gånger i norra och 27 gånger i . Även om antalet episoder av höga halter har minskat finns ingen tendens till att medelhalten kommer att minska . bedömer dock att delmålet för marknära ozon troligen kommer att uppnås. Enligt beräknas beslutade åtgärder och planerade åtgärdspaket såväl för trafiksektorn som för vedeldning, lösningsmedelsanvändning och industriella processer minska utsläppen av flyktiga organiska ämnen (VOC) väsentligt. Trots osäkerhet om den verkliga utsläppsnivån bedömer rådet att delmålet kan uppnås. 3.7.2.2 Analys och slutsatser bedömer att det är osäkert om den nedåtgående trenden för kvävedioxidhalterna fortsätter. Minskningen av antalet episoder med höga halter av marknära ozon kan enligt rådet ses som ett resultat av de åtgärder mot utsläpp av flyktiga organiska ämnen (VOC) och kväveoxider (NOx) som genomförs i och övriga EU. 2004/05:1 UTGIFTSOMRÅDE 20 Det finns dock enligt rådet ingen tendens till att medelhalten minskar, och en sådan utveckling parallellt med de allt högre halterna i större städer medför att befolkningens exponering för marknära ozon kan befaras öka. Avgaskraven för bilar kommer att skärpas ytterligare till 2010 vilket medför minskade utsläpp. En ny förordning (2004:661) om luftförorening genom ozon har beslutats. Regeringen bedömer dock att ytterligare åtgärder behövs för att målet skall nås. Miljökvalitetsnormer och åtgärdsprogram enligt är instrument i miljöarbetet som kan få stor betydelse för att minska halterna av luftföroreningar i t.ex. hårt trafikerade städer. Regeringen arbetar för att tillämpningen av dessa instrument skall underlätta för berörda myndigheter att se till att miljökvalitetsnormerna uppfylls. Länsstyrelserna i och Västra Gö- talands län har redovisat förslag till åtgärdsprogram för att uppfylla miljökvalitetsnormen för kvävedioxid. Åtgärder som föreslås är bl.a. skärpta krav på utsläpp i miljözon, resande- och trafikplanering, trafikbegränsande åtgärder samt förbättrad kollektivtrafik. i har också redovisat förslag till åtgärdsprogram för att minska halterna av partiklar (PM10) på utsatta platser. Förslagen inriktas främst mot att minska användningen av dubbdäck och att minska trafikmängderna. I rapporten allas vårt ansvar föreslår ytterligare åtgärder. Några av förslagen redovisas under avsnitt 3.7.3 Bara naturlig försurning. Vidare åtgärder beträffande småskalig vedeldning och förstärkta farledsavgifter föreslås också. har redovisat förslag till nya miljökvalitetsnormer och delmål för partiklar och några cancerframkallande luftföroreningar. och har också bedömt behovet av delmål för formaldehyd. Förslagen kommer att behandlas i samband med regeringens redovisning till av den fördjupade utvärderingen av miljömålen. Miljökvalitetsmålet är att de försurande effekterna av nedfall och markanvändning skall underskrida gränsen för vad mark och vatten tål. 2004/05:1 UTGIFTSOMRÅDE 20 Nedfallet av försurande ämnen skall heller inte öka korrosionshastigheten i tekniskt material eller kulturföremål och byggnader. Fyra delmål anger inriktning och tidsperspektiv i det fortsatta miljöarbetet för att nå miljökvalitetsmålet. Delmålen gäller minskad försurning av sjöar, rinnande vatten och skogsmark samt minskning av utsläppen av svaveldioxid och kväveoxider till luft. För att miljökvalitetsmålet skall nås krävs att utsläppen av försurande ämnen fortsätter att minska i och övriga Eu- ropa. Enligt har nedfallet av svavel minskat med i och och med i . Kvävehalterna i nederbörden har minskat i stora delar av under den senare delen av perioden. var nedfallet av kväve något lägre än närmast . Den senaste riksinventeringen av sjöar och vattendrag, , visar att av sjöarna är försurade enligt dagens bedömningsgrunder, jämfört . Delmålet om att trenden till ökad försurning av skogsmarken skall vara bruten och en återhämtning skall ha påbörjats, är enligt rådet sannolikt uppfyllt . Enligt var utsläppen av svaveldioxid till luft jämfört med drygt , exklusive utsläpp från internationell sjö- och luftfart. Utsläppen har minskat från , dvs. Utsläppen 2002 av kväveoxider till luft var jämfört med 2001. Utsläppen har minskat från , dvs. 3.7.3.2 Analys och slutsatser Enligt går återhämtningen från försurning något snabbare i de mest försurningsdrabbade områdena i sydvästra . Modellberäkningar i försurade sjöar visar att återhämtningen i försurningskänsliga sjöar kommer att fortsätta för att sedan avta . I har 7 500 sjöar kalkats vilket motsvarar ca 90 pro- cent av de försurade sjöarnas areal (exklusive sjöar mindre än fyra hektar). Tre län har upphört med kalkning och den nationella kalkningsplanen har som avsetts medfört en mer lokalt målstyrd verksamhet. Till försurningen bidrar, förutom nedfallet av svavel och kväve, också skogsbruket genom tillväxt och skörd. Enligt rådet behöver åtgärder vidtas för att minska skogsbrukets försurande verkan. och har lämnat förslag om att prioritera åtgärder om genomförande av åtgärdsprogram och utveckling av rekommendationer för anpassad skogsskötsel. Regeringen avser att behandla dessa frågor i samband med regeringens redovisning till av den fördjupade utvärderingen av miljömålen. Anläggningar för produktion av el och värme tillsammans med förbränning i industrin stod för av svaveldioxidutsläppen . Prognosen för pekar enligt på att svavelutsläppen minskar ytterligare till ca . Det förutsätter dock ökad användning av förnybara energislag och effektivare energianvändning. Andra åtgärder och styrmedel som kan ge minskade utsläpp av svaveldioxid är t.ex. grön skatteväxling och klimatpolitiska åtgärder. Med nu fattade beslut har utsläppen av kväveoxider beräknats till ca för . Enligt kan delmålet för kväveoxider nås om ytterligare åtgärder vidtas. Rådet föreslår att vissa åtgärder prioriteras för att nå delmålet. Åtgärderna rör differentiering av fordonsskatt, vägskatt för godstransporter, stimulans till introduktion av arbetsmaskiner med låga utsläpp samt miljökrav vid offentlig upphandling av godstransporter, arbetsmaskiner och entreprenadarbeten. Regeringen avser att föreslå en höjning av fordonsskatten för lätta lastbilar och bensinbilar i den vanligaste viktklassen i syfte att minska koldioxidutsläppen. Förslagen lämnas också i rapporten allas vårt ansvar och kommer att behandlas i samband med regeringens redovisning till av den fördjupade utvärderingen av miljömålen. Miljökvalitetsmålet är att miljön skall vara fri från ämnen och metaller som skapats i eller ut- vunnits av samhället och som kan hota människors hälsa eller den biologiska mångfalden. Sex delmål anger inriktning och tidsperspektiv i det fortsatta miljöarbetet för att nå miljökvalitetsmålet. Delmålen gäller kunskap om kemiska ämnens hälso- och miljöegenskaper, miljö- och hälsoinformation om varor, utfasning av särskilt farliga ämnen, fortlöpande minskning av hälso- och miljöriskerna med kemikalier, riktvärden för miljökvalitet för kemiska ämnen samt sanering och efterbehandling av förorenade områden. 2004/05:1 UTGIFTSOMRÅDE 20 redning, helt eller delvis med statligt bidrag. Därutöver var 21 objekt i åtgärdsfas. , har ca 20 projekt slutförts. Det innebär att drygt hälften av de 100 förorenade områden där sanering enligt målet skall vara påbörjade och de 50 som skall vara åtgärdade kommer att vara klara . Regeringen har utförligt redovisat verksamheten 2003 i skrivelsen 2003/04:141 Sanering och återställning av förorenade områden som överlämnades till . Enligt kommer den slutliga utformningen och genomförandet av kommissionens förslag till ny europeisk kemikalielagstiftning, REACH (Registration, Evaluation, Authorisation, and Restriction of Chemicals), att ha avgörande betydelse för möjligheterna att nå flera av delmålen. Om förslaget realiseras i sin nuvarande form kommer det att innebära stora framsteg när det gäller att förbättra kunskapen om och kontrollen av de kemikalier som används. Det finns dock brister i förslaget, bl.a. då det gäller datakrav för lågvolymkemikalier, företagens ansvar och tillämpningen av produktvalsprincipen. Förslaget innehåller inte heller någon tydlig tidtabell för testning och riskbedömning av ämnen i godkännandesystemet. Därför är det tveksamt om en utfasning av farliga ämnen kan ske enligt tidtabellen för delmålen. REACH-förslaget innefattar dessutom endast mycket begränsade krav på information om kemikalier i varor. Enligt rådets bedömning behöver förslaget utvecklas och förstärkas för att delmålen om kunskap om kemiska ämnens hälso- och miljöegenskaper, miljö- och hälsoinformation om varor, utfasning av särskilt farliga ämnen samt fortlöpande minskning av hälso- och miljöriskerna med kemikalier skall kunna nås. Identifieringen av förorenade områden bedöms vara klar till 2005 i enlighet med delmålet. Mängden förorenade områden är betydligt större än vad som tidigare antagits, totalt 40 000 45 000, varav 10 000 tillhör den högsta eller näst högsta riskklassen. Kostnaderna för sanering av dessa är också högre än vad som tidigare beräknats, i genomsnitt per område. Vid ingången av befann sig 226 objekt i olika skeden av undersökning eller ut- 3.7.4.2 Analys och slutsatser bedömer att det kommer att vara möjligt att uppnå målet när det gäller tillförsel av nya farliga ämnen genom ytterligare åtgärder på EU-nivå, globalt och nationellt. Det blir däremot svårt att komma till rätta med problemet med långlivade föroreningar som redan finns spridda i miljön, de farliga ämnen som fortsätter att spridas diffust från befintliga byggnader och varor liksom de som bildas oavsiktligt vid t.ex. material- och energiutvinning samt i industriprocesser. Det är därför viktigt att samarbetet även inkluderar andra närliggande områden som t.ex. hållbar konsumtion och produktion samt avfallshantering. Miljökvalitetsmålet Giftfri miljö tillhör de mål som är mest beroende av internationellt samarbete och åtgärder utanför för att kunna nås. Regeringen anser därför att ett kraftfullt svenskt agerande i kemikaliefrågor både i globala sammanhang och inom EU är nödvändigt. Utformningen och genomförandet av RE- ACH-förslaget är enligt avgörande för att kunna nå de fyra första delmålen. Den kunskap som skall tas fram enligt förslaget är i förlängningen avgörande för uppfyllelsen av flera delmål.