prop · GS031d8 · 2005-01-01 00:00:00 — I EU/Afrikadialogen har varit drivande i utarbetandet av förslag till handlingsplan för att bekämpa 2004/05:1 UTGIFTSOMRÅDE 7 Regeringen räknar med att den kan antas vid nästa toppmöte mellan och EU. har även varit drivande vid framtagandet av en handlingsplan mot människohandel i och i inrättandet av en särskild representant för frågan. Stöd har vidare lämnats till projekt i regi för att bekämpa människohandel. Globala fonden mot aids, tuberkulos och malaria är en ren finansieringsmekanism, inte ett biståndsorgan, men fokus för fondens insatser ligger på de fattigaste och mest behövande länderna. I styrelsen företräder en valgrupp bestående av , , och (den s.k. Point Sevengruppen). har fonden beslutat om insatser på ca mot de tre sjukdomarna. har bidragit med sammanlagt . Fondstyrelsen har också fattat principbeslut om en ny finansieringsform (påfyllnadsförhandlingar) för att ge fonden en stabilare och mer förutsägbar finansiering. Att stödja utvecklingsländernas deltagande i det multilaterala handelssystemet, liksom dessa länders kapacitet att tillgodogöra sig fördelarna av internationell handel för att komma ur sin fattigdom, är en prioriterad fråga för . Multilaterala och regionala handelsavtal skapar förbättrade möjligheter men ställer också högre krav på utvecklingsländerna att genomföra avtalen och följa reglerna. Detta ökar utvecklingsländernas behov av handelsrelaterat tekniskt bistånd och kapacitetsuppbyggnad. Allt fler utvecklingsländer efterfrågar fler och mer specialiserade stödinsatser för att höja kompetensen på handelsområdet. har bidragen till multilateral handelsrelaterad biståndsverksamhet inriktats på insatser som dels stärker utvecklingsländernas förhandlingskapacitet och dels underlättar för utvecklingsländer att utnyttja ökat marknadstillträde. Utöver detta läggs vikt vid insatser som förbättrar utvecklingsländers möjligheter att attrahera utländska direktinvesteringar liksom vid insatser som syftar till att åstadkomma god samhällsstyrning och bekämpa korruption. Särskild prioritet läggs vid program som ger stöd till de fattigaste länderna. Bidragen kanaliseras huvudsakligen genom (), Internationella handelscentret (ITC), för handel och utveckling (), Centret för rättshjälp i WTO- tvister (ACWL), Integrated Framework genom samt Agency for International Trade Information and Co- operation (AITIC). För att underlätta för exportörer i utvecklingsländer, främst i de fattigare utvecklingsländerna, har regeringen beslutat att etablera en kontaktfunktion på med uppgift att informera om och lösa hinder beträffande handelsregler och deras tillämpning. 3.5.1.2 Utvecklingssamarbete genom Sida Sida ansvarar för merparten av det svenska utvecklingssamarbetet. Samarbetet är till övervägande del bilateralt, dvs. sker direkt mellan och enskilda utvecklingsländer, men omfattar även andra former av bistånd. Tabell 3.5 Anslaget 8:1 Biståndsverksamhet. 2004/05:1 UTGIFTSOMRÅDE 7 Tabell 3.6 Kostnader och antal insatser per verksamhetsgren Infrastruktur, näringsliv, urban utveckling och finansiella system 1I kostnaderna ingår förvaltningskostnader. Utvecklingssamarbete med , , samt och Gemensamt för samtliga regioner är att ett stort antal samarbetsländer har utarbetat egna fattigdomsstrategier. De bildar en utgångspunkt för såväl landsamarbete som givarsamordning. I samtliga regioner medverkar Sida aktivt i harmoniserings- och givarsamordningsinitiativ på landnivå. Givarsamordning, harmonisering och arbete med de nationella fattigdomsstrategierna är således centrala instrument för Sidas verksamhet. I flertalet regioner ökar inriktningen på sektorprogramstöd, stöd till finansiell styrning och budgetstöd. I samtliga regioner är hiv/aids och korruption fortsatt allvarliga problem och föremål för särskild prioritering. Gällande styrdokument i form av region- och landstrategier framgår av bilaga 2. I samarbetet med lägger Sida fokus på kapacitets- och institutionsuppbyggnad. Främjandet av tillväxt för bekämpning av fattigdom spelar en central roll. Demokratisering, öppenhet, folkligt deltagande och korruptionsbekämpning understryks i syfte att bidra till större nationellt ägarskap av fattigdomsstrategierna. Hiv/aids-arbetet kräver stora och långsiktiga satsningar. Sidas regionala hiv/aids-grupp i har intensifierat sitt arbete. De största hiv/aids-insatserna avser förebyggande insatser, behandling och vård. Behoven är dock fortfarande mycket större än de åtgärder som vidtagits. Då inte minst freds- och konfliktlösning hanteras effektivt av väl fungerande regionala institutioner har stöd till AU:s freds- och konfliktenhet inletts, liksom ett samnordiskt stöd till . Ett fördjupat stöd förbereds också till subregionala organisationer. Sidas utvecklingssamarbete med länderna i regionen varierar kraftigt utifrån stora variationer i ländernas behov. Miljö, hiv/aids, demokrati och mänskliga rättigheter samt reformprocesser och institutionsuppbyggnad är områden som återkommer i samarbetet med flera av länderna. Kopplingarna till svenska erfarenheter och svensk resursbas är starka. Sidas regionala hiv/aids-rådgivare i utökas med ytterligare en rådgivare i . Det djupa och långsiktiga samarbetet med de indokinesiska länderna dominerar Sidas verksamhet i . Arbetet är främst inriktat på att minska fattigdomen och främja mänskliga rättigheter och god samhällsstyrning. 2004/05:1 UTGIFTSOMRÅDE 7 med , och inriktas på miljöarbete och på reformer som ska ge bättre samhällsstyrning. Stöd till ges genom multilaterala kanaler, bl.a. som budgetstöd. Trots en svår säkerhetssituation har stödet till kunnat genomföras enligt planerna bl.a. till grundskoleundervisning, infrastrukturprojekt samt och till återuppbyggnad av vägar. Samarbetet med AsDB fördjupas i flera länder och Sida har slutit avtal om en regional fond som hanterar miljö och fattigdom. Även hiv/aids ägnas stor uppmärksamhet. Bl.a. pågår diskussioner om en hiv/aids-fond. Med undantag för /är Sida en liten aktör i utvecklingssamarbetet i Mellanöstern- och Nordafrikaregionen. Främjande av demokrati och mänskliga rättigheter, inte minst jämställdhet, dominerar verksamheten. Stöd ges även till vissa konfliktförebyggande insatser. De stora klyftorna i medför att prioriterade insatser är stöd för demokrati och respekt för mänskliga rättigheter, fredsprocesser samt ekonomisk och social utjämning. Särskild prioritet ges åt och , där freds- och konfliktfrågor står i fokus, samt de fattigare länderna , och vars fattigdomsstrategier ger vägledning för samarbetet. Stöd till regionala organisationer, regionala initiativ och erfarenhetsutbyten utgör en viktig del av samarbetet. I har det instabila läget och risken för nya oroligheter medfört att utvecklingssamarbetet ses över i syfte att stärka de konfliktförebyggande inslagen. Demokratifrämjande insatser tar i anspråk av medlen. Insatser inom de sociala sektorerna ökar med stöd till reformprogram inom undervisning och hälsa. Andra viktiga samarbetsområden är slumområden, landsbygdsutveckling och regionala miljöinsatser. Samarbetet med och präglas av stöd till ländernas reformprocesser. I fortsätter insatserna för en förbättrad miljö med särskild inriktning på avrinningsområde. kommer nya landstrategier att antas för båda länderna. I sker samarbetet främst genom stöd till enskilda organisationers insatser för att främja en demokratisering och underlätta utvecklingen av en fungerande marknadsekonomi i landet. Sidas samarbete på präglas av stöd till institutionsuppbyggnad, sociala och ekonomiska reformer, näringslivsutveckling, miljö, mänskliga rättigheter och demokrati. Stabiliserings- och associeringsprocessen (SAp) utgör ramverk för det närmande till EU som samtliga länder politiskt förbundit sig till och blir i ökande grad styrande för ländernas resursallokeringar och därmed också för utvecklingssamarbetet. har insatser i Öst- och för att bekämpa människohandel fått hög prioritet och Sida har genomfört insatser bl.a. i form av informationsspridning, seminarier och stöd till återvändande offer för människohandel. Utvecklingssamarbetet med präglas av att det är fattigaste land. Samarbetet är främst inriktat på ekonomisk utveckling, förebyggande av social utslagning och effektivisering av förvaltningen. Samarbetet i inriktas främst på där insatser för att gynna fattiga människor på landsbygden prioriteras. Samarbete med övriga länder, främst , fortsätter på samma nivå som . I är samarbetet främst inriktat på samt i mindre omfattning och . Under verksamhetsgrenen Ekonomiskt stöd beviljas u-krediter och ges stöd för ekonomiska reformer, företrädesvis i form av budgetstöd. Syftet med u-krediterna är att stödja tillhandahållandet av finansieringslösningar för investeringar i infrastruktur i utvecklingsländer. Utnyttjandet har minskat betydligt. Stödet har framför allt riktats till länder i , t.ex. , och . Verksamheten präglas av ökat samarbete med multilaterala organisationer och andra biståndsgivare samt ökad inriktning på finansiering i lokal valuta. Stödet till ekonomiska reformer syftar till att stödja fattiga länder som genomför ekonomiska reformprogram som främjar ekonomisk tillväxt, bekämpar fattigdom och bidrar till hållbar utveckling. Stödet har givits i form av budgetstöd till stöd för samarbetsländernas genomförande av nationella strategier för fattigdomsbekämpning. har , , , , , , och erhållit budgetstöd. Regeringen avser formulera mål för verksamhetsgrenen. Humanitära insatser och konflikthantering Målet för humanitära insatser är att bidra till att rädda liv, lindra nöd och upprätthålla mänsklig värdighet i anslutning till väpnade konflikter, naturkatastrofer och andra katastrofliknande förhållanden. skedde stora förändringar i flera långvariga kriser som nya svårhanterliga humanitära situationer uppstod. Behovet av humanitära insatser ökade kraftigt och ställde krav på flexibel medelshantering. På och medförde de fortsatta oroligheterna ett kraftigt försämrat humanitärt läge, vilket föranledde en avsevärd ökning av det internationella stödet till humanitära insatser. En betydande ökning också till insatser i orsakades främst av det omfattande internationella beredskapsarbetet inför en möjlig humanitär kris i landet. Trots fredsförhandlingar berättigade de alltjämt mycket svåra humanitära problemen i en höjning av stödet dit 2003. I övergick i stora delar de humanitära nödhjälpsbehoven till omfattande återuppbyggnadsinsatser. Det vidare befästandet av fredstillståndet i ledde till en minskning av bidragen till insatser där. I samtliga kriser där Sida i samråd med har bidragit till humanitära insatser har myndighetens stöd lämnats på ett flexibelt och väl anpassat sätt. har de humanitära behoven ökat på flera håll, bland annat i och som följd av den väpnade konflikten i Darfurområdet i västra . På andra håll kvarstår behoven i stor omfattning, som i Stora sjöområdet i , på det ockuperade palestinska områdena och i . Med hänsyn till den nuvarande utvecklingen bedömer regeringen att behoven 2004/05:1 UTGIFTSOMRÅDE 7 kommer att finnas kvar i dessa och andra områden på kort sikt. Sida har inlämnat förslag till regeringen till samlade riktlinjer för myndighetens stöd till humanitära insatser. Sida har en fortsatt viktig uppgift att tillsammans med verka för att stärka FN:s ledande ställning i samordningen av internationella insatser, bl.a. genom att lämna betydande bidrag till FN:s samlade humanitära appeller. Det internationella arbete var med om att inleda genom en konferens i för att förstärka enhetligheten och samstämmigheten med humanitära principer i de större humanitära givarländernas agerande fortsätter. Sida rationaliserar ytterligare sin beredning av bidrag till humanitära insatser, bl.a. genom färre och mer enhetliga avtal. Sida stödjer den internationella rödakors- och rödahalvmånerörelsens viktiga humanitära arbete, också genom bidrag till rörelsens humanitära appeller. Sida bidrar till regeringens och det internationella samfundets politikutveckling på området genom stöd till metodutveckling och utvärderingsarbete. Svårförutsedda men troligen omfattande humanitära behov motiverar att betydande medel avsätts för ändamålet . Sidas stöd till insatser för konflikthantering är omfattande. Regeringen har godkänt Sidas strategi för humanitär minhantering. Den lyfter på ett tydligt sätt fram betydelsen av att minfrågorna behandlas ur ett bredare utvecklingsperspektiv. Sida har lagt ner ett stort arbete på att integrera konfliktperspektivet i beredningen av insatser. Vidare har myndigheten lagt mycket arbete på metodutveckling och är i färd med att utveckla metoder för konfliktanalyser. Den för Sida och gemensamma samordningsgruppen för humanitärt bistånd utnyttjas för samråd om stöd till konflikthantering. Avsikten med stödet till forskning är att stärka utvecklingsländernas forskningskapacitet och att främja forskning inriktad på fattigdomsbekämpning och hållbar utveckling. Verksamhetsgrenen omfattar stöd till multi- och bilateralt forskningssamarbete samt stöd till forskning om ut- 2004/05:1 UTGIFTSOMRÅDE 7 Arbetet karaktäriseras av långsiktighet och stöd till kapacitetsuppbyggnad bl.a. genom stöd till strukturer, organisation och kapacitet för samarbetsländerna att initiera och genomföra egen forskning och forskarutbildning. Stödet strävar mot ett starkt ägarskap i samarbetsländerna och möjlighet för dem att kunna genomföra avancerade analyser med utgångspunkt i lokala förutsättningar. Sida har inlett ett arbete med att bidra till förbättrad och effektiviserad förvaltning av forskning i samarbetsländerna. Strävan att fokusera arbetet och öka koncentrationen har lett till att antalet insatser minskat. I många av de fattigaste länderna saknas ofta en sammanhållande struktur för forskning. Då forskande universitet utgör en viktig bas för forskning och forskarutbildning har stöd givits till universitetsutveckling i bl.a. , och . Som komplement till bilaterala forskningsinsatser stödjer Sida även regionala och internationella forskningsnätverk. Dessa fungerar i sin tur ofta som forskningsråd med medelsfördelning till forskning. Stöd enligt denna modell används exempelvis inom samhällsvetenskaperna i och . Vidare har Sida fattat beslut om stöd till ett regionalt forskningsråd med fokus på Victoriasjöområdet. Sida har stärkt sitt arbete kring forskning om hiv/aids både med avseende på vaccinutveckling och forskning kring förebyggande insatser och sociala, ekonomiska och demografiska konsekvenser. Stöd till forskning om malaria ges på flera fronter, bland annat genom stöd till det multilaterala malariainitiativet (Multilateral Initiative on Malaria, ) vars sekretariat förlagts till och som även stöds av och . Ett antal utvärderingar har genomförts. Utvärderingarna av forskningssamarbetet med och pekar på behoven av uthållighet. Genom långsiktiga satsningar på forskarmiljöer har man nått en situation där ländernas egna forskarmiljöer kan initiera forskning och har kapacitet att starta egna mastersutbildningar. Forskningssamarbetet inom den regionala organisationen för utveckling och miljöekonomi (for Development and Environmental Economics, SANDEE) har visat sig fylla en viktig lucka inom forskning och forskarutbildning med inriktning på ekonomiska aspekter av miljöproblem och deras relation till fattigdomsproblematik i södra . Regeringen avser formulera mål för verksamhetsgrenen. Avsikten med stödet till enskilda organisationer är att främja utveckling av ett livskraftigt och demokratiskt civilt samhälle och stärka de lokala samarbetsorganisationerna i utvecklingsländer. Sida har ingått långsiktiga ramavtal med tolv svenska enskilda organisationer, s.k. ramorganisationer. I urvalet av ramorganisationer tillämpar Sida särskilda kriterier, vilket gör att kretsen ramorganisationer kan förändras. Sida fortsätter arbetet med kvalitetssäkring av verksamheten genom uppföljning och resultatanalys samt förbättring av metoder för styrning och kontroll genom systemrevisioner och kapacitetsstudier. Fattigdomsperspektivet och kopplingen till det lokala civila samhället understryks i Sidas dialog med organisationerna. Ökad betoning har lagts på ramorganisationernas återrapportering av insatsernas effekter på såväl kapacitetsutveckling som det civila samhällets utveckling. Det har inneburit förbättrade möjligheter att utvärdera verksamhetens måluppfyllelse. Center i utvecklar idéer och metoder i samarbete med enskilda organisationer och genomför bl.a. erfarenhetsutbyte och kurser för personer i internationell tjänst och seminarier i t.ex. resultatmätning. ansökningar om informationsmedel satte fler organisationer fokus på opinionsbildning för att öka kunskap och intresse samt främja debatt, vilket ligger i linje med politiken för global utveckling. Regeringen avser formulera mål för verksamhetsgrenen. Målet för verksamhetsgrenen är att öka intresset för och kunskapen, debatten och opinionsbildningen om utvecklingssamarbete. Informationsarbetet ska även bidra till att uppfylla millennieutvecklingsmålen. 2004/05:1 UTGIFTSOMRÅDE 7 och Sida samarbetar om medlen för utbytes-, kompetensutvecklings- och det gemensamma budskapet Det är möjligt att rekryteringsprogram av den svenska resursbasen. halvera fattigdomen till 2015. Avsikten är att svenskar i ökande grad ska exempel den årliga utvecklingskonferensen på engagera sig i internationellt utvecklingssam- Världsfattigdomsdagen , vilken också är arbete och att svensk medverkan i internationella ett avstamp för Sidas temasatsningar på organisationer ska öka. Ett exempel på insats under globala utveck- börjades temat om tillväxt som avlöses av temat lingsprogram är deltagandet i det globala part- hiv/aids . nerskapsinitiativet Utbildning för alla Fast beräknas ha uppmärksammat Sidas informa- Track Initiative (EFA-FTI) vars övergripande tionssatsning om tillväxt i press och TV, på mål är att bidra till att nå millennieutvecklings- webbplatsen och i tryckt material. målet om obligatorisk och gratis grundskole- har Sida tagit fram nya riktlinjer undervisning för alla barn . för arbetet med strategisk och planerad bidragit till att såväl öka som effektivisera kommunikation om Sidas insatser i utvecklings- biståndet till utbildning. delat ordförandeskap för FTI. ambassaderna fortskrider och sker i samarbete heten att stödja den s.k. katalytiska fond, som inrättats inom ramen för FTI till stöd för länder I linje med politiken för global utveckling med bra utbildningsplaner men brist på givare, breddar nu Sida samarbetet med Myndigheten för skolutveckling som har tagit över ansvaret Andra exempel är stödet till Globala Alliansen för satsningen på regionala skolrådgivare för för Vaccinations- och Immuniseringsverksamhet (GAVI) och till Skolan, som tillhandahåller kompetensutveck- ling och studieresor för lärare. Sida ska till regeringen inkomma med förslag till riktlinjer avseende globala Mot bl.a. denna bakgrund avser regeringen formulera ett mål för verk- ämnesstrategisk verksamhet, dels kapacitets- och 3.5.1.3 Nordiska Afrikainstitutets insatser kompletterar insatser på regional och inter- () utgör ett kunskaps- och forskningscenter i för ligheter att aktivt medverka i och påverka den Institutet har bland annat internationella policy- och verksamhetsutveck- till uppgift att främja forskning om och lingen i prioriterade frågor i samverkan med samarbete mellan nordiska och afrikanska viktiga aktörer bl.a. inom FN-systemet. forskare, samt att informera om Afrikaforskning Erfarenheter från Sidas fältverksamhet förs in i och aktuella afrikanska förhållanden. den globala dialogen och vunna kunskaper från dialogen tillämpas i fält. Stöd ges bl.a. till stipendier och seminarier bidrar till att främja det organisationer för normativt arbete och insatser i fält på prioriterade områden. forskare i de nordiska länderna och i . även för resursbas-, metod- och policy- samarbete mellan och för utveckling, samt utvärderingar. Freds- och Utvecklingsfrågor har en gäst- Kapacitets- och kompetensutveckling främjas professur vid upprättats i bl.a. genom stöd för internationella utbildnings- syfte att ytterligare stärka utbytet med . program för kapacitetsutveckling i en bred krets NAI:s biblioteks- och publikationsverksamhet länder inom efterfrågade områden där svensk bidrar till att sprida kvalificerad information om kompetens är stark. och afrikanska förhållanden. policyrelaterade aktiviteter medverkar institutet i 2004/05:1 UTGIFTSOMRÅDE 7 olika dagsaktuella politiska frågor, bland annat kring mänskliga rättigheter, olika former av afrikanskt samarbete såsom NEPAD, och i frågor som avser olika regioner i södra . I uppföljningsarbetet av institutets forskningsprojekt, Nationell befrielse i södra : de nordiska ländernas roll, som avslutades , upprättades ett unikt och värdefullt projektarkiv av material från de nordiska länderna. Efter uttalat intresse från afrikanskt håll har en motsvarande arkivering och dokumentation i flera inletts och kommer att utökas . Institutets samarbete med de övriga nordiska länderna regleras genom löpande samarbetsavtal och genom aktiv nordisk medverkan i program- och forskningsrådet. (FBA) har till uppgift att genomföra särskild utbildning och samträning som tillsammans med andra myndigheters insatser krävs för att förbereda personal för deltagande i internationella katastrof-, krishanterings- och fredsinsatser eller andra liknande uppdrag. Akademin är nationell kontaktpunkt för det internationella samarbetet på sitt verksamhetsområde, och ska stärka samverkan och samordning mellan svenska myndigheter och organisationer verksamma på området. Tillsammans med berörda svenska och internationella institutioner fortsätter FBA att utveckla metoder och arbetsformer för insatser på krishanteringsområdet. FBA genomför ett antal utbildningar och andra evenemang, som myndigheten deltar i och stödjer verksamhet som genomförs av andra institutioner. FBA fördjupar sitt samarbete med berörda institutioner för att stärka samstämmigheten i förarbetet till svenskt deltagande i krishanterings- och liknande insatser inte minst på det civila området. Tonvikten ligger vid stöd till FN:s och EU:s kris- och konflikthanteringsförmågor, med utgångspunkt i bl.a. föresatsen att säkerställandet av fred och säkerhet ofta är en förutsättning för att varaktig ekonomisk och social utveckling ska kunna slå rot i konfliktutsatta områden. Civil krishantering och deltagande med polis har blivit ett viktigare inslag i internationella fredsfrämjande insatser. har varit pådrivande i arbetet med att ge poliser en utökad roll i fredsfrämjande arbete. En ökning har också skett som en följd av fler missioner och en utveckling mot mer multifunktionella insatser. Reformering av polisväsendet och övriga delar av rättsväsendet har fått en alltmer framträdande roll i fredsfrämjande verksamhet inom ramen för FN såväl som andra organisationer. Till följd av detta råder en ökande efterfrågan på svenska poliser i fredsfrämjande insatser, både från FN, EU och . hade ca 80 poliser i internationell tjänst i 14 olika missioner. Det mest omfattande svenska polisdeltagandet i en internationell mission sker inom ramen för FN:s mission i Kosovo (), där deltar med ca 30 poliser. En viktig uppgift för missionen är att stödja återuppbyggnaden, upprätthålla lag och ordning samt etablera och utbilda en lokal polisstyrka. Civilpoliskomponenten i har exekutiva befogenheter. deltar med civilpoliser i tre FN-missioner i : MONUC (), UNMIL () och UNAMSIL (). Två ytterligare FN-missioner med svenskt polisdeltagande är UNMISET () och UNAMA (). deltar vidare med civilpoliser i den internationella i i (JMM), samt bidrar med 10 polisinstruktörer till internationella polisträningscenter i för utbildning av irakisk polis. polisverksamhet omfattar stöd till de deltagande staterna vad gäller polisreformer, institutionsbyggande och polisutbildning.