prop · GS0380 · 2005-03-22 00:00:00 — Några stora lärosäten engagerar sig särskilt inom informationsteknologi och dess tillämpningar, t.ex. informationssäkerhet. Inom det relaterade området signaler och system finns stark svensk forskning på kommunikation, reglerteknik och signalbehandling. Förmågan att hantera system av hög komplexitet blir allt viktigare i såväl biologiska som industriella tillämpningar. Ett forskningsområde som återkommer i flera lärosätens strategier är tillämpad matematik. Några lärosäten gör särskilda satsningar inom elektronik. En trend är att i realtid studera och manipulera funktionen hos enskilda molekyler, vilket bedöms ha en framtida betydelse inom nanoteknologin, ett område som också flera stora lärosäten säger sig satsa på. Materialvetenskapen omfattar grundläggande studier av materials egenskaper. Många lärosäten betonar området som viktigt i sina strategier. Materialforskningen har en klart mångvetenskaplig karaktär med kontaktytor mot fysik, kemi och även geologi och biologi. Några av de stora lärosätena satsar på optik och optiska material. Andra lärosäten gör satsningar på ytvetenskap. Inom fysiken omnämns atom- och molekylfysik, rymdfysik och fusionsforskning som starka områden. En stark internationell trend inom rymdfysiken är enligt den mot att öka förståelsen av den variabla solen och dess inflytande på jorden, något som ibland brukar benämnas rymdväderseffekter. Frontlinjen i atmosfärsforskningen kommer att drivas av nödvändigheten att öka förståelsen av de processer som styr klimatet, nu och . Inom geovetenskaperna finns ledande svenska forskare på områdena livets uppkomst och utveckling, klimatutveckling, kolomsättning, polarforskning, samt jordskorpans, jordmantelns och jordkärnans tillstånd. Några av de stora universiteten gör särskilda satsningar inom klimatforskningen. På miljö- och ekologiområdet har en stark grundforskning. Internationellt ledande forskare finns inom terrester och akvatisk ekologi, evolutionär ekologi och systematik. Många lärosäten satsar också på miljövetenskap och miljöteknik, liksom på energiforskning. En del satsningar sker genom nya centra. har startat ett energicentrum. KTH har för avsikt att starta ett centrum av nätverkstyp, även det inom energiforskning. Några lärosäten gör särskilda kraftansträngningar inom processteknik eller, särskilt bland några mindre lärosäten, uttryckt som industriella processer. Flera satsningar görs också på industriell ekonomi. Flera lärosäten satsar på design, ofta i bred mening, andra gånger mer specifikt, t.ex. förpackningsdesign. för naturvetenskap och teknikvetenskap på anser att dess ansvar framförallt handlar om att tillgodose bredden i svensk grundforskning. vill fördubbla antalet av rådet finansierade postdoktorer inom medicin, naturvetenskap och teknik. Anställningarna som rådsforskare och rådsfinansierad forskarassistent är ett viktigt instrument för förnyelse i det svenska forskningssystemet. Rådet menar att ökningen av doktorandutbildningen måste följas av ett ökat antal meriteringsanställningar. Därutöver föreslår ämnesrådet särskilda satsningar på tre områden. En satsning på grundläggande teknikvetenskap är en följd av att teknikvetenskapen är under stark utveckling. Till exempel får nanovetenskap allt större betydelse. Forskning på molekylära livsprocesser ligger centralt inom livsvetenskaperna. Utvecklingen, såväl tekniskt som konceptuellt, ger oanade möjligheter att analysera grundläggande molekylära livsprocesser. Internationellt sker en mycket stark satsning inom detta område. Klimatforskning, hur klimatet på vår planet varierar är en vetenskapligt väsentlig fråga med stor samhällsrelevans. Enligt bedrivs alltmer av frontlinjeforskning i stora internationella projekt och vid internationella anläggningar. Många forskare har visat ett tydligt intresse för ett svenskt engagemang i de nya anläggningar för frielektronlasrar, acceleratorfysik, fusionsforskning och neutronspridning som planeras i . Fem platser i kandiderar för placering av den planerade neutron-, material- och strukturforskningsanläggningen (European Spallation Source). Ett skandinaviskt konsortium föreslår att och skall kandidera för en placering av ESS i . Om detta genomförs skulle det ge en betydande förstärkning av internationella ställning som forskningsnation och den skulle innebära en stor stimulans för svensk forskning. ESS är en av de internationella anläggningar i vilken vill överväga ett svenskt deltagande. vill i sitt arbete prioritera: starka forsknings- och innovations- miljöer; befintliga kompetenscentra; inkubatorer och såddfinansiering; ett FoU-program för småföretag; en stärkt grundfinansiering av forskningsinstituten. För en regional satsning föreslår en professionalisering av högskolornas och forskningsinstitutens arbete för kommersialisering av forskning. förordar därför stöd till kommersialiseringen, främst genom resurser till holdingbolagen vid högskolan. Inom sektoriella branschområden har prioriterat arton tillväxtområden. För att öka den relevanta kunskapsmassan för dessa tillväxtområden har verket prioriterat fem relativt breda och generiska kunskapsplattformar: IKT-användning, bioteknik, effektiv produkt- framtagning, arbetslivsutveckling för hållbar tillväxt (lärande, hälsa, jämställdhet) samt infrastruktur och effektiva transportsystem. Tekniska högskolan pekar på ett behov av gemensam teknik- och metodikbas oavsett teknikområde, t.ex. vid simuleringar och tekniska beräkningar för fartyg, bilar och flygplan. bedriver grundläggande forskning inom rymdfysik, atmosfärsfysik och rymdteknik. Institutet bedriver dessutom observatorieverksamhet och forskarutbildning. En forskarskola i rymd- teknik under började sin verksamhet i och har över 20 forskarstuderande vid olika universitet i . Det statligt ägda (i ) satsar främst på utveckling av mikroelektronik, så att resultatet i första hand blir nya produkter. Till skillnad från branschforskningsinstituten arbetar IMEGO närmare universitetsvärlden med avsikten att exploatera nya forskningsrön av industriellt intresse. () anger inte några specifika vetenskapliga områden att satsa på, utan väljer olika former av insatser: t.ex. starka forskningsmiljöer; förnyelse och rörlighet. vill se en forskningspolitik som fokuserar på samhällets behov, speciellt på ökad ekonomisk tillväxt i . För att uppnå detta förordar verket kraftigt ökade statliga insatser för att förstärka behovsmotiverad forskning vid högskolor och forskningsinstitut, stöd till nya forskningsbaserade företag, en stärkt innovationspolitisk samordning mellan olika politikområden, ett nationellt program för inkubatorer och såddfinansiering, ett ökat stöd till regionala innovationssystem samt en stimulans av internationellt FoU-samarbete. anser att institutssystemet bör förnyas och mera inriktas på ökad exploatering av svensk universitetsforskning. SSF menar att ökade resurser behövs, men minst lika viktigt är att de tillgängliga resurserna används effektivt, genom koncentration av resurserna och genom användning av nya verktyg. Det humanistisk-samhällsvetenskapliga vetenskapsområdet kan delas in i tio ämnesgrupper. Ämnena har skilda förutsättningar för sin verksamhet finansiering, samverkan, internationellt samarbete, osv. Humanister och samhällsvetare bidrar med framåtblickande visioner, beslutsunderlag och strategier för samhällets organisation. För att bättre förstå samspelet mellan grundläggande samhälls- mekanismer finns det enligt ämnesrådet för humaniora och samhälls- vetenskap vid ett behov av mer humanistisk och samhällsvetenskaplig grundforskning. för arbetsliv och socialvetenskap (FAS) konstaterar att samhällets förändringar under de närmaste åren kommer att ställa välfärdsmodeller och arbetslivspolitik inför stora utmaningar. FAS menar att det finns ett ökat behov av forskningsinsatser inom FAS ansvarsområde och att den forskning som FAS stödjer kan bidra till en bättre förståelse för samhällsutmaningarnas bakgrund och orsaker och därmed skapa underlag för åtgärder. Den övergripande bild som ämnesrådet tecknar av humaniora- och samhällsvetenskaplig forskning är att det finns goda forsknings- förutsättningar i flera avseenden. Den viktigaste förutsättningen som lyfts fram är den svenska forskarkårens höga kompetensnivå. Därtill har många unika databaser med data av hög internationell kvalitet inom vissa områden. framför dock att vetenskapsområdet har en struktur som avviker från andra vetenskapsområden och som försvårar effektiv användning av de ovan nämnda grundförutsättningarna. Detta strukturproblem beskrivs av ämnesrådet och lärosätena som att mycket stora studentkullar ger lite forskningstid för erfarna professorer och lektorer. råder det brist på tjänster för forskarassistenter och postdoktorer. Detta gör att proportionen mellan forskning och grundutbildning blir lägre för humaniora och samhällsvetenskap än för andra vetenskapsområden. Ett annat problem är att ämnesrådets andel av lärosätenas finansiering av humaniora- och samhällsvetenskaplig forskning minskar och en följd av detta blir, enligt ämnesrådets analys, att den kvalitetsstyrning som får anses vara myndighetens övergripande mål får allt mindre genomslag för universitetens beteende. Enligt lärosätena är ett annat strategiskt problem för just humaniora och samhällsvetenskap att finansieringskraven vid antagning till forskar- utbildningen har lett till svårigheter att anta nya doktorander. En majoritet av lärosätena framhåller att mer statsanslag behövs till humanistisk- och samhällsvetenskaplig forskning för att kunna forskningsanknyta grundutbildningen. Skälet är att det inom humaniora och samhällsvetenskap finns färre möjligheter att söka externa forskningsmedel än inom andra områden. menar att det korta avståndet mellan grundforskning i t.ex. ekonomiämnet och samhällsdebatten, liksom forskningens tillämpning av resultaten, gör att det krävs mer grundforskning av teori- och metodutvecklande karaktär. På liknande sätt har historieämnet blivit ett politiskt mer intressant forskningsområde, mycket p.g.a. stats- makternas propåer om forskning om kommunism och nazism. I båda fallen riskerar grundforskningen att styras av annat än forskarnas nyfikenhet och ämnesspecifika grundforskningsbehov. En trend inom historieämnet som ämnesrådet anser måste brytas är att ämnet går mot subspecialisering, temainstitutioner och specialprofessurer med fragmentisering som följd. har påbörjat strategiska satsningar inom vetenskaps- området som de vill utveckla. bedömer dock mot bakgrund av ovanstående att resurserna är otillräckliga för att verkligen kunna påverka forskningen i riktning mot kraftsamling och förnyelse. Förutom förstärkning på tjänstesidan lyfter ämnesrådet fram fem strategiska temaområden: den ökande ohälsan i Samhället, sociala uppkomst- mekanismer för vissa sjukdomar och tillstånd samt sambandet mellan subjektivt upplevd hälsa och medicinsk hälsa. Även FAS föreslår en sådan satsning, generella principer för vad som styr mänskligt handlande förståelse för hur goda beteenden uppstår, effekterna av en alltmer medierad värld studier av språk, kognition, medier, konstnärliga uttryck, förändring av demokratins former och innehåll kombinera studier på mikronivå med makrofenomen, oönskade effekter av politiska beslut konflikter mellan individuell och kollektiv rationalitet. Dessa teman hör hemma inom flera discipliner och angrips bäst i samarbete enligt ämnesrådet. föreslagna teman stämmer väl överens med dem som nämns i lärosätenas strategier. FAS förslag till vertikala forskningssatsningar innehåller även forskning om samspelet mellan arbete, familjeliv och försörjningsstrategier i ett långsiktigt och mångvetenskapligt perspektiv, forskning om funktionshinder och handikapp samt demografisk forskning. Exempel på vetenskapliga discipliner där svensk forskning enligt ämnesrådet väcker internationell uppmärksamhet eller har god utvecklingspotential, är psykologi, sociologi, filosofi, antikens kultur och samhällsliv, arkeologi, statsvetenskap, samt religionsvetenskap. FAS bedömning är att områden där svensk forskning står stark är forskning om arbete, hälsa och arbetets organisering, om försörjning och välfärd, om folkhälsa, samt om omsorg och sociala reformer. Många strategiska forskningssatsningar vid lärosätena sker inom tvärvetenskapliga centrumbildningar och liknande. Några exempel är vid , och marknadspolitisk forskning vid . Flera lärosäten säger sig uttryckligen prioritera genusvetenskap. Några lärosäten med centra för genusvetenskap, eller liknande, pekar på vilken inverkan dessa har för annan verksamhet. Ett exempel är sociologins familjeforskning, som har en stark koppling till genusforskningen och som hämtar mycket av sin teoretiska grund därifrån. Utbildningsvetenskapligt forskningsstöd från () har gått till forskare från praktiskt taget samtliga fakultetsområden. För områdets utveckling finns enligt kommittén en stor potential i de erfarenheter och perspektiv som lärarutbildare och praktiskt yrkesverksamma är bärare av. UVK menar att erfarenheten visar att det tar tid att sprida information om och att bygga upp ett forskningsområde. För att ge forskningen tyngd och för att utnyttja tillgängliga resurser så effektivt som möjligt krävs enligt UVK fortsatt samarbete mellan lärosäten, mellan fakulteter och mellan institutioner. Nationella nätverk och samverkansprojekt måste därför även fortsättningsvis stödjas. Kommittén menar att de nyinrättade forskarskolorna har förutsättningar att utvecklas till noder i nationella nätverk för forskning inom respektive forskarskolas område. För att fortsätta uppbyggnaden av utbildnings- vetenskaplig forskning krävs enligt kommittén förstärkta resurser. I lärosätenas forskningsstrategier märks att satsningar på forskning främst sker i form av forskarutbildning. Vid lärosätena har ofta särskilda forsknings- och utbildningsnämnder bildats för att samordna forskning och forskarutbildning i utbildningsvetenskap med andra områden. lärosäten planerar eller har inrättat särskilda centra för utbildnings- Flera lärosäten vill se att en långsiktig försörjning av resurser till utbildningsvetenskap garanteras. Konstärlig forskning och utveckling satsning på nätverks- och projektstöd tillsammans med de konstnärliga utbildningarna vid och vid Lunds universitet/för doktorander, ger en bredd på området som är unik i ett internationellt perspektiv. Rådet har huvudsakligen valt att satsa på s.k. kollegier för konstnärligt FoU. Kollegierna är tänkta som nätverksorganisationer för forskare, lärare och studerande med grund- I uppgiften ingår ett ansvar för utvecklingen av forskar- utbildningens teori och praktik. För att nå ett fruktbart samarbete mellan konst och vetenskap har villkoren för det konstnärliga områdets kunskapsuppbyggnad och förutsättningarna för samverkan mellan konstnärs- och forskarsamhället diskuterats. balansen mellan mer traditionella angreppssätt och utrymmet för den konstnärliga sidan att bidra med sina erfarenheter till områdets Utifrån denna utveckling anser man att en fortsatt satsning på konstnärligt forsknings- och utvecklingssamarbete är högst motiverad. Ur lärosätenas strategidokument kan man dra slutsatsen att konstnärlig forskning och utveckling spelar en allt viktigare roll för de konstnärliga högskolorna och institutionerna. Intresset för att söka inspiration och impulser internationellt ökar också. Designområdet som inriktning inom konstnärlig forskning och utveckling betonas av ämnesrådet för humaniora och samhällsvetenskap som särskilt aktuellt och utvecklingsbart. Det är också ett område som kräver internationella utblickar och nätverk för sin utveckling. Generella aspekter om lärosätena Beslutet att inte fördela de statliga forskningsanslagen efter fakultetsindelning utan till vetenskapsområden avsåg att ge lärosätena större möjligheter att göra egna prioriteringar. som lärosätena inlämnade till regeringen inför föregående forsknings- proposition (prop. 2000/01:3) framkom att några lärosäten redan börjat arbeta med interna omfördelningssystem för forsknings-resurserna. har fått ökad omfattning och de flesta lärosäten omprioriterar resurser, ofta efter prestationsrelaterade kriterier. Exempel på sådana kan vara externa utvärderingar, externa medel, publiceringar, citeringar och Här understryker flera lärosäten svårigheterna att göra jämförelser mellan olika forskningsdiscipliner på ett rättvisande sätt, där speciellt humanioras kvaliteter inte alltid låter sig beskrivas med De stora lärosätena omfördelar flera tiotals miljoner kronor, ofta till klart utpekade satsningar under det att en del mindre lärosäten skapar en strategisk resurs på några från vilken forskarna kan söka medel. Flera lärosäten framhåller behovet av att täcka omställningskostnader, men diskuterar inte administrativa kostnader. Flera lärosäten framhåller att de statliga resurserna till högkvalitativ forskning och till högre utbildning har tunnats ut och att fakultetsmedlen bör öka. Också forskningsfinansiärer ser ett behov av att basresurserna stärks. Lärosätena, forskningsfinansiärer, m.fl. pekar på att andelen externa medel ökar vilket bedöms som positivt, som det också innebär att forskningen alltmer styrs av externa finansiärer och att lärosätenas utrymme för strategiska satsningar krymper. Den externa finansieringen ger inte alltid full kostnadstäckning och binder därmed upp en del av de egna resurserna, vilket är speciellt påtagligt för forskningsmedel från EU. Mindre högskolor har generellt svårare att komma i åtnjutande av EU:s program för forskning och utveckling, då de är relativt små forsknings- aktörer. De externa medlen är inte heller långsiktiga utan avser normalt , vilket ger en kort planeringshorisont. Om de statliga anslagen för forskning och forskarutbildning utgör en för liten andel av lärosätenas forskningsbudget kan det innebära problem vid rekrytering. Lärosätet måste då förlita sig på de mer kortsiktiga externa medlen för att finansiera fasta kostnader, vilket kan medföra att lärare inte erbjuds tillsvidareanställningar utan att de anställs i projekt. Eftersom externa medel vanligtvis är förbundna med återkommande utvärderingar och krav på snabba resultat och eftersom kvinnliga forskare oftare än män har icke-linjära karriärer (bl.a. beroende på ett mer frekvent utnyttjande av föräldraledighet), anses en större andel externa medel för forskning och forskarutbildning missgynna kvinnor. Flera lärosäten påpekar också att externa finansiärer inklusive EU ofta satsar på områden som anses säkra och att det därmed finns en risk att udda områden eller områden i vardande inte får stöd. Mång- och tvärvetenskapliga initiativ kan också drabbas när finansiärerna inte tycker sig se en omedelbar nytta. Några lärosäten är kritiska till att forskarutbildningen till stora delar finansieras med externa medel, en finansiering som är nödvändig för att uppfylla regeringens mål för antal forskarexamina. Utbyggnaden av forskarutbildningen och den därigenom ökade examinationen har skapat ett ökat behov av postdoktorala stipendier och anställningar för nydisputerade som forskarassistent eller liknande. Detta påtalas i allt större utsträckning och flera lärosäten avser, istället för att öka antalet forskarutbildade, att satsa på sådana postdoktorala anställ- ningar för att säkra ett gott rekryteringsunderlag för anställningar som lärare. Ett par lärosäten varnar för att detta förfarande kan äventyra regeringens mål om en fortsatt utbyggnad av forskarutbildningen. Befordringsreformen , vars effekter börjar märkas, har uppmärksammats av några universitet. De framhåller att möjligheten att bli befordrad till professor vid det egna lärosätet verkar leda till att yngre forskare väljer att stanna kvar. Detta minskar ytterligare forskar- rörligheten mellan lärosäten i , en rörlighet som ansetts alltför låg. Dessutom ges de befordrade ofta högre lön och mindre undervisning, vilket låser resurser till vissa ibland ej längre aktuella forskningsområden och minskar utrymmet för externrekrytering. Generationsfrågan har fått ett stort utrymme i forskningsstrategierna, men lärosätena bedömer att situationen är under kontroll bortsett från vissa ämnen och miljöer. Negativa effekter av pensionsavgångarna antas främst påverka de mindre lärosätena. För att kompensera detta planeras insatser för den egna forskarutbildningen och mellantjänsterna, samt utbildning för adjunkterna. De mindre lärosätena satsar också på att erbjuda en bra miljö med undervisning och en viss andel forskning i varje tjänst. De stora lärosätena avser själva att finansiera meriterings- anställningar för att locka lovande doktorander att stanna kvar, men planerar också att rekrytera externt. Forskningssamverkan har ökat . Många forskargrupper är små och en forskargrupp måste vara så stor att den intellektuella miljön uppnår en s.k. kritisk massa. Verksamheten får inte vara alltför beroende av enskilda personer och heller inte rubbas av naturlig personal- omsättning. Flera lärosäten söker skapa sådana starka miljöer dels genom ökad andel disputerade, dels genom samverkan mellan eller genom sammanslagning av forskargrupper. Centrumbildningar blir också allt vanligare såväl inom det egna lärosätet som mellan lärosäten. Forskarskolor, såväl de nationella som andra, bildar miljöer där samverkan uppstår naturligt och där även internationella kontakter knyts. Endast tre lärosäten anger explicit att de har samarbete inom små ämnen. En god samverkan med den privata och offentliga sektorn leder till att lärosätena får information om vad som efterfrågas. Företag, landsting, kommuner osv. kan knyta värdefulla kontakter med studenter redan innan dessa avslutat sin utbildning. Nästan samtliga lärosäten menar att de tillgodoser samhällets och näringslivets eller bådas behov av forskarutbildade. Lärosätenas utbildningsprofil är, främst hos de mindre högskolorna, ofta regionalt inriktad. Lärosätena använder sig av en mängd olika kanaler för att sprida information kring sin forskning. De flesta lärosäten uppger att de använder sig av avhandlingar, artiklar i vetenskapliga tidskrifter, information via webben, föreläsningar, seminarier, skriftserier, rapportering till massmedia samt mässor och besök i skolor. nämner i sina strategier enbart den externa forskningsinformationen där många fokuserar på den populärvetenskapliga delen, men inte tar upp den interna forskningsinformationen. Det saknas också en närmare diskussion av målen och syftet med forskningsinformationen. Medvetenheten om betydelsen av att kommersialisera forsknings- resultaten har ökat markant och de flesta lärosäten har strategier för detta. I forskarutbildningen erbjuds allt oftare entreprenörskurser eftersom disputerade i ökad utsträckning förväntas arbeta utanför högskolan och flera lärosäten menar att detta också är en attitydfråga. har ett fungerande innovationssystem där goda idéer tas om hand på ett professionellt sätt medan andra befinner sig i ett Bland de kommersialiseringsfrämjande inslagen kan nämnas aktiv idésökning, patent och licensieringshjälp ibland med hjälp av kringliggande näringsliv. De stora lärosätena har holdingbolag, teknikparker, etc. där både produkter och groddföretag kan utvecklas. Kommersialisering är vanligast inom ämnesområdena medicin och teknik, men det finns en insikt om samhällsvetares betydelse som framförallt konsulter och experter. Lärosätenas kunskaper om juridiska spörsmål blir alltmer gedigna. Däremot menar de flesta att bristen på såddkapital är hämmande. Det finns en tydlig trend mot mer mång- och tvärvetenskap. etablerade universiteten behåller den grundläggande indelningen i vetenskapsområden och i ämnen/discipliner samt möter utvecklingen med övergripande satsningar eller centrumbildningar. högskolorna har delvis valt en ämnestraditionell struktur men organiserar ofta även verksamheten i profiler, arenor eller styrkeområden. de mindre lärosätena väljer dock att ingå i de stora lärosätenas