prop · GT0340 · 2005-10-27 00:00:00 — Skatten på kapitalvinster kunde därmed sättas ned utan att möjligheterna till inkomstomvandling skulle bli alltför stora. Om man värderar hälftendelningen enligt de skattesatser som gällde 1991 kan man beräkna att en vinstkrona i bolaget är värd (se bilaga 7). Sedan skattereformen har den högsta marginalskatten på tjänste- inkomster den som är mest relevant i sammanhanget stigit från till . Vid en oförändrad hälftendelning innebär detta att den underliggande värderingen av en vinstkrona sjunker. Vid dagens skattesatser uppgår värderingen till . Den justering som skulle behöva göras för att den tidigare värderingen till fortfarande skall gälla är att andelen beskattad som tjänsteinkomst höjs till . Skälen för regeringens förslag: Det finns anledning att justera upp andelen av en kapitalvinst utöver det sparade utdelningsutrymmet som skall tjänstebeskattas från dagens nivå på . Skälet till det är bl.a. att den högsta marginalskatten på tjänsteinkomster stigit. Synsättet att det inte är möjligt tillgodogöra sig en vinstkrona i bolaget till dess fulla värde kan enligt regeringen ifrågasättas. Detta kan ha gällt vid tiden för skattereformen men bl.a. en effektivisering av kapitalmarknaden gör det mindre sannolikt att detta gäller . I normalfallet torde det därför vara möjligt att tillgodogöra sig vinstmedel i bolaget till dess fulla värde. Sedan skattereformen har incitamenten ökat för ägare till kvalificerade andelar att tillgodogöra sig vinster i bolaget genom avyttring i stället för genom utdelning. Skatteplanering genom s.k. interna aktieöverlåtelser i syfte att få en lindrigare beskattning av sparade arbetsinkomster är allt vanligare. Tillgänglig statistik visar också att utdelningarna på kvalificerade andelar är förhållandevis små. För att motverka sådan skatteplanering finns det enligt regeringen två alternativa vägar att gå. Ett alternativ är att höja andelen av en kapitalvinst, utöver det sparade utdelningsutrymmet, som skall beskattas som tjänsteinkomst, dock inte till . En sådan höjning måste kombineras med någon form av särreglering för interna aktieöverlåtelser. Det andra alternativet innebär att beskattningen sker på det systematiskt korrekta sättet, dvs. en kapitalvinst utöver sparat utdelningsutrymme skall i sin helhet beskattas som tjänsteinkomst inom ramen för en takregel. I detta fall behövs ingen särreglering för interna aktieöverlåtelser. Expertgruppen har prövat möjligheten av en särreglering för interna aktieöverlåtelser men avvisar att sådana regler införs på grund av att det skulle öka regelsystemets komplexitet avsevärt. Gruppen förordar i stället det andra alternativet och föreslår att reglerna om hälftendelning av kapitalvinster tas bort. Expertgruppens förslag om att hela kapitalvinsten utöver sparat Prop. 2005/06:40 utdelningsutrymme skall beskattas i inkomstslaget tjänst upp till 100 inkomstbasbelopp innebär, som flera remissinstanser har påpekat, en skatteskärpning jämfört med nuvarande regler. Enligt regeringen måste dock reformeringen av reglerna i 57 kap. IL bedömas utifrån ett helhetsperspektiv. Det höjda skatteuttaget vid vinstbeskattningen måste ställas i relation till övriga förslag som regeringen lägger fram och som sammanlagt innebär en satsning på fåmansföretagen med . Reglerna bör i så stor utsträckning som möjligt uppfattas som legitima av de berörda företagarna. Men det är viktigt att reglerna är legitima sett ur löntagarnas synvinkel. Regelverket får inte heller skapa allvarliga snedvridningar. Den progressiva beskattningen av arbets- inkomster kan t.ex. kringgås genom att bilda bolag med sig själv som ende anställd. Med utgångspunkt i kraven på likformighet, prevention, legitimitet och förenkling föreslår regeringen således att hela kapitalvinsten utöver sparat utdelningsutrymme på samma sätt som utdelningsinkomster skall beskattas i inkomstslaget tjänst upp till en viss nivå. Flera remissinstanser förordar att det införs särskilda regler för interna aktieöverlåtelser i stället för expertgruppens förslag. Regeringen delar emellertid expertgruppens uppfattning att reglerna i 57 kap. IL inte bör tyngas med särskilda regler för interna aktieöverlåtelser. En sådan reglering skulle bli mycket komplex bl.a. därför att det skulle vara nödvändigt att ge utrymme för vissa ventiler för sådana överlåtelser som rimligen bör tillåtas, dvs. behandlas som normala överlåtelser. Gränsdragningen mellan tillåtna och otillåtna fall skulle leda till betydande tillämpningsproblem. En försäljning till en närstående skulle ofta innebära högre skatt än försäljningar till andra, vilket skulle skapa legitimitetsproblem. Det skulle också krävas komplicerade regler som förhindrar kringgående genom försäljning via fysiska eller juridiska personer som inte omfattas av särreglerna. Ökade kontrollproblem skulle också vara en effekt av särskilda regler för interna aktieöverlåtelser. Förslaget föranleder nya regler i 57 kap. 2122 §§ IL. Regeringens förslag: Gällande regler om att den del av kapitalvinster vid avyttring av kvalificerade andelar som beskattas som tjänsteinkomst maximalt kan uppgå till ett belopp motsvarande 100 prisbasbelopp ändras genom att gränsen i stället uttrycks i inkomstbasbelopp. Vidare utvidgas regeln så att den harmonierar med EG-rätten. Inom ramen för regeln skall i vissa fall räknas in kapitalvinst som en närstående som är bosatt i en annan stat inom EES-området skall ta upp till beskattning. Expertgruppens förslag: Överensstämmer i princip med regeringens Regeringen föreslår dock att bestämmelsen anpassas till EG- Remissinstanserna: tillstyrker förslaget. anser att den befintliga 100-basbeloppsregeln bör omfatta försäljning av andelar i flera olika bolag där andelarna är kvalificerade. Samfundet anser vidare att även överutdelning bör omfattas av regeln. anför att dagens takbelopp bör kompletteras med en regel som innebär att takbeloppet sänks med uttagen lön . Bakgrunden till regeringens förslag: I gällande regler maximeras den kapitalvinst på kvalificerade andelar som skall beskattas som tjänsteinkomst till 100 prisbasbelopp. Genom regeln beaktas avyttringar som har gjorts av personer inom en närståendekrets under beskatt- ningsåret och de fem närmast föregående beskattningsåren. Det innebär att vid successiva avyttringar som genomförs av personer inom en närståendekrets , maximalt 100 prisbasbelopp skall beskattas i inkomstslaget tjänst. Regeringsrätten har slagit fast att beloppstaket gäller kapitalvinster på aktier i ett och samma fåmansföretag, RÅ 2004 ref. 2. Vidare har Regeringsrätten i en dom (mål nr 4678-02) uttalat att kapitalvinst som enligt gällande svenska regler inte skulle tas upp till beskattning, inte skall räknas in vid bedömningen av om beloppstaket uppnåtts. I det fallet var den närstående bosatt i . I expertgruppens uppdrag ingick särskilt att pröva möjligheterna att utvidga denna regel till att avse även andra tjänstebeskattade inkomster från ett bolag där det finns ägare med kvalificerade andelar. Gruppen gjorde bedömningen att en sådan utvidgning inte skulle göras. Skälen för regeringens förslag: Det nuvarande regelverket innebär en skattemässig förmånsbehandling av kapitalvinster i förhållande till utdelningar. Det ger ett incitament för ägare att tillgodogöra sig avkastningen genom avyttring av andelar, helt eller delvis, i stället för genom utdelning. I samhällsekonomiskt avseende uppkommer snedvridningar och inlåsningseffekter. Förmånsbehandlingen minskar i betydande omfattning genom förslaget att hela kapitalvinsten skall beskattas som tjänsteinkomst inom ramen för 100-basbeloppsregeln. Ett möjligt reformalternativ skulle kunna vara att utvidga 100- basbeloppsregeln till att inkludera även utdelning. I denna ram bör i princip också inkluderas ägarens löneuttag utöver gränsen för uttag av statlig inkomstskatt. En sådan utvidgad regel skulle motverka kvarvarande incitament till förmån för avyttringar eftersom varje utdelnings- eller lönekrona i princip skulle avräknas mot ramen och medföra att andelen kapitalbeskattad kapitalvinst vid en framtida avyttring skulle komma att öka. En regel av detta slag skulle emellertid innebära att regelverket blir än mer komplext än . Det skulle exempelvis bli nödvändigt att löpande registrera utdelningar över gränsbeloppet och löneuttag utöver brytpunkten. I princip skulle en sådan registrering behöva ske från det år andelarna förvärvas till dess att de avyttras. Dessutom skulle progressiviteten i arbetsinkomstbeskattningen för ägare med hög intjäningsförmåga sättas ur spel. Mot denna bakgrund föreslår regeringen inte en sådan utvidgning. Att utvidga 100-basbeloppsregeln till att omfatta även försäljning av kvalificerade andelar i flera olika bolag som föreslår skulle innebära tillämpningsproblem. Det beror på att Prop. 2005/06:40 basbeloppstaket inte är begränsat till försäljningar som genomförs av en person utan till försäljningar inom en närståendekrets . Regeln bör därför inte utvidgas på detta sätt. Lagrådet anser att det bör övervägas att utvidga regeln så att den inte riskerar att strida mot gemenskapsrätten. Lagrådet anför att bestämmelsen också bör gälla i fall då beskattningen ägt rum i en annan stat om beskattningen motsvarar den som skulle ha skett i om vederbörande haft hemvist här. Regeringen delar Lagrådets uppfattning och föreslår därför att bestämmelsen skall utvidgas på detta sätt. Vid tillämpningen av 100-basbeloppsregeln skall således även belopp som har tagits upp till beskattning av en närstående som är bosatt inom EES- området beaktas under förutsättning att beskattningen motsvarar den som skulle ha skett om den personen i fråga varit bosatt i . Om övriga tjänstebeskattade inkomster omfattas av 100- basbeloppsregeln skulle en justering av nivån kunna aktualiseras. Eftersom regeringen inte föreslår en sådan förändring minskar emellertid behovet av en justering. Dagens nivå är också väl avvägd. Med den karenstid som gäller innebär regeln att man schablonmässigt uppfattar att de årliga arbetsinkomsterna från ett bolag maximalt bedöms kunna uppgå till 20 inkomstbasbelopp eller till vid inkomstbasbelopp. Förslaget finns i 57 kap. 22 § IL. 8.3Skall det införas särskilda övergångsbestämmelser? Regeringens bedömning: Det bör inte införas några övergångsbestämmelser för försäljningar som sker efter att de nya reglerna trätt i kraft. Expertgruppens förslag: Särskilda övergångsbestämmelser införs för försäljningar som sker . Remissinstanserna: anser att de föreslagna övergångsreglerna i vissa avseenden är för förmånliga. fakultetsstyrelsen vid avstyrker införandet av övergångsbestämmelserna och anför att det är olyckligt ur förenklingssynpunkt om ett nytt komplicerande inslag införs. den likabehandling som bestämmelserna syftar till att uppnå ofullständig. har inte något att erinra mot den föreslagna övergångsregleringen men anser att regleringen på intet sätt löser den oacceptabla skärpningen som förslaget medför för de mindre tillstyrker övergångsreglerna men är tveksamt till om reglerna tillgodoser behovet av förenklade regler på Om kapitalvinst över gränsbeloppet i sin helhet skall tas upp i inkomstslaget tjänst, är någon form av övergångsregler nödvändiga för att företagare inte skall bli föremål för en alltför sträng beskattning. Utredningens förslag till övergångsregler är dock enligt samfundet mycket komplicerade och sannolikt alltför svårbegripliga och oöverskådliga för de flesta skattskyldiga. bakgrund bör övergångsreglerna förenklas. Skälen för regeringens bedömning: Expertgruppen föreslår en Prop. 2005/06:40 särskild övergångsregel för att beskattning av hela den överskjutande kapitalvinsten upp till 100 inkomstbasbelopp i inkomstslaget tjänst inte skall ge alltför hög skatt innan övriga förslag fått fullt genomslag. Förslaget innebär att det vid försäljningar skall finnas en möjlighet att beräkna sparat utdelningsutrymme på ett alternativt sätt. Alternativet innebär att ägaren i stället för faktiskt sparat utdelningsutrymme vid beskattningsårets ingång får beräkna gränsbelopp enligt beskattningsårets regler exempelvis med användande av den reformerade löneunderlagsregeln för fem beskattningsår som föregår avyttringsåret. Därvid får faktiska sparade utdelningsutrymmen vid ingången av beräkningsperioden beaktas. Dock skall uppgifter om de aktuella beskattningsårens inkomstbasbelopp och statslåneränta användas. och tidigare ställs dock inget krav på eget löneuttag för att tillämpa den nya reformerade löneunderlagsregeln. har anfört att bestämmelserna kan förväntas leda till ett stort antal interna andelsöverlåtelser i de fall där det finns stora löneunderlag. Överlåtelsen av andelarna torde vid sådan intern andelsöverlåtelse ske till belopp motsvarande sparat utdelningsutrymme varvid beskattning enbart sker i kapital . De gamla löneunderlagen kan ha utnyttjats för att lyfta skattefri utdelning upp till lättnadsbeloppet. kan man använda löneunderlaget igen fast med betydligt större effekt för att få en 20-procentig beskattning på den delen som överstiger tidigare utnyttjade lättnadsbelopp. Juridiska fakultetsstyrelsen vid har anfört att den likabehandling som bestämmelserna syftar till att uppnå är ofullständig. Bestämmelserna gynnar endast dem som avvaktat med att sälja aktier till efter 2005, eventuellt kombinerat med ackumulation av enkelbeskattade vinstmedel i företaget. De som i stället gjort löpande löneuttag och utdelningar har t.ex. varit tvungna att iaktta kraven på egna löneuttag. Dessa kategorier av andelsägare kommer enligt fakultetsstyrelsen att behandlas olika. Regeringen anser att de föreslagna reglerna kan medföra effekter som inte är rimliga och att den olika behandling av skattskyldiga beträffande löneuttagskraven som Juridiska fakultetsstyrelsen vid pekar på inte är acceptabel. De föreslagna övergångsreglerna är också mycket komplicerade med beräkningar bakåt i tiden enligt bl.a. den reformerade löneunderlagsregeln. Vidare har regeringen föreslagit ett lägre löneuttagskrav och ett betydligt högre schablonbelopp än expertgruppen. Mot denna bakgrund är regeringen inte beredd att föreslå att den av expertgruppen föreslagna regeln läggs fram. 9De s.k. lättnadsreglerna för beskattning av utdelning och kapitalvinst på andelar i onoterade företag avskaffas Regeringens förslag: Reglerna om skattefrihet för viss utdelning och kapitalvinst på onoterade andelar, lättnadsreglerna, avskaffas. Expertgruppens förslag: Överensstämmer med regeringens förslag. Remissinstanserna: tillstyrker förslaget och anför att det innebär en betydande förenkling. Näringslivets Skattedelegation NSD och Föreningen avstyrker förslaget och anför att dubbelbeskattning av eget kapital och enkelbeskattning av lånefinansierade investeringar ger en snedvridning i ekonomin. NSD och FAR anför vidare att trenden i andra EU-länder är att lättnader i dubbelbeskattningen införs på investerarnivå genom att utdelning är skattepliktig endast till den del utdelningen överstiger ett visst belopp och då är det oftast endast en andel av utdelningsinkomsten som är skattepliktig. NSD och FAR anser att förslaget innebär en oacceptabel skatteskärpning för onoterade företag. anför att förslaget ligger helt i linje med det övergripande målet att uppnå ökad neutralitet mellan investeringar med olika risk och att förenkla regelsystemet. Företagarna anser att utbytet av lättnadsreglerna mot en sänkning av kapitalbeskattningen bör gälla för samtliga ägare till onoterade företag för att skillnaden i beskattningen mellan passiva och aktiva ägare inte skall bli för stor. Enligt kommer återinförandet av dubbelbeskattningen att försämra kapitaltillgången i synnerhet för de mindre företagen. SVCA anser att den sänkta kapitalskattesatsen från inte kompenserar skatteskärpningen som förslaget innebär för onoterade företag som inte är 3:12-bolag. anser att det är önskvärt att lättnadsreglerna behålls bl.a. eftersom de främjar riskkapitalförsörjningen. tillstyrker förslaget under förutsättning att kapitalskattesatsen sänks från på utdelning och kapitalvinst upp till gränsbeloppet. motsätter sig förslaget om inte Bakgrunden till regeringens förslag: Enligt nuvarande regler undantas en del av avkastningen på onoterade andelar från beskattning hos andelsägaren genom de s.k. lättnadsreglerna i 43 kap. IL. När lättnadsreglerna infördes motiverades detta med att det fanns vissa skäl att underlätta små och medelstora företags försörjning med externt riskkapital. Det gällde särskilt för de företag vars andelar inte var noterade på någon börs. Lättnadsreglerna är uppbyggda på samma sätt som reglerna i 57 kap. IL och innebär att viss del av en schablonmässigt bestämd kapitalavkastning, när den tas ut från bolagen, inte beskattas hos andelsägaren. Före uttaget har dock inkomsten belastats med bolagsskatt. På samma sätt som för reglerna i 57 kap. IL bestäms det belopp som berörs av reglerna, lättnadsbeloppet, genom att en viss ränta multipliceras med ett underlag. Den ränta som används är av statslåneräntan. Valet av räntenivå har motiverats med att uttag som utdelning skulle behandlas på samma sätt som om avkastningen från bolaget tillföll ägaren som ränta på inlåning till företaget. För att en aktiv andelsägare skall få tillgodoräkna sig ett löneunderlag ställs samma krav på löneuttag som i 57 kap. IL. Ett lättnadsbelopp som inte utnyttjas kan sparas , sparat Prop. 2005/06:40 lättnadsutrymme. Det sparade lättnadsutrymmet räknas upp med 70 procent av statslåneräntan. Skälen för regeringens förslag: Enligt regeringens mening är det önskvärt att olika slag av aktiebolag, oberoende av om andelarna i bolagen är noterade på börs eller inte, så långt som möjligt möter samma skattemässiga villkor. De associationsrättsliga reglerna är dock inte identiska för noterade och onoterade företag. Bland annat gäller vissa begränsningar i rätten att genom annonsering sprida aktier och teckningsrätter i s.k. privata bolag. Det innebär att det för onoterade företag kan vara svårare att attrahera riskkapital från potentiella externa ägare eftersom informationen om dessa företag och deras lönsamhets- och produktionsförutsättningar i allmänhet är sämre än för de företag som är marknadsnoterade. Det är dock inte skattesystemets uppgift att kompensera för detta slag av skillnader i information. Det finns en risk att särskilda skattelättnader till ägare av andelar som är onoterade skulle kunna leda till en samhällsekonomiskt ineffektiv fördelning av riskkapitalet. Sådana skattelättnader innebär t.ex. att företagens övergång från att vara onoterade till att bli noterade försvåras. Lättnadsreglerna utgör ett exempel på en s.k. skatteutgift som beräknas ge ett årligt skattebortfall på . Regelverket har inte varit föremål för någon mer omfattande utvärdering. Dåvarande redovisade dock 1999 resultatet av en enkät- undersökning av vilken ingen annan säker slutsats kunde dras än att regelverket då var relativt okänt för företagarna och bl.a. därför inte i någon betydande omfattning påverkat investeringsbesluten. Lättnadsreglerna är en lättnad i den ekonomiska dubbelbeskattningen av bolagsinkomster. Den typ av lättnad som dagens lättnadsregler är kan ses som en variant av de avräkningssystem som fanns i många av EU:s medlemsländer när reglerna infördes. Dessa avräkningssystem har i allmänhet övergetts bl.a. på grund av att de ansetts strida mot EG- fördragets regler om kapitalets fria rörlighet. För ägarna av kvalificerade andelar innebär kombinationen av reglerna i 57 kap. IL och lättnadsreglerna en komplikation. Många av remiss- instanserna är kritiska till att lättnadsreglerna avskaffas men flera anger att den internationella trenden är att bolagsinkomster bör dubbelbeskattas dock med vissa skattelättnader på investerarnivå. Lättnadsreglerna framstår numera som en internationellt sett udda konstruktion. Eventuella lättnader i den ekonomiska dubbelbeskattningen bör i stället knytas till det dubbelbeskattade kapitalet. Enligt regeringens mening finns det också samhällsekonomiska skäl mot särskilda regler i det här fallet. Även osäkerheten kring om regelverket över huvud taget haft några positiva effekter och behovet av enklare skatteregler är viktiga argument för att lättnadsreglerna bör avskaffas. Sammanfattningsvis föreslår regeringen därför att reglerna slopas. Övergångsvis kommer sparat lättnadsutrymme att kunna utnyttjas under beskattningsåren 20062010. Regeringen återkommer i nästa avsnitt till ställningstaganden när det gäller nivån på kapitalskattesatsen. Regeringens förslag: Utdelning och kapitalvinst på kvalificerade andelar upp till ett belopp motsvarande gränsbeloppet beskattas . Utdelning och kapitalvinst på onoterade andelar som inte är kvalificerade beskattas . Expertgruppens förslag: Överensstämmer med regeringens förslag. Remissinstanserna: påpekar att det innebär kontroll- svårigheter att säkerställa att det reformerade regelverket inte tillämpas av skattskyldiga som inte har kvalificerade andelar. Verket anför vidare att samma kapitalskattesats bör gälla för kvalificerade andelar och onoterade andelar. Företagarna anför att utbytet av lättnadsreglerna mot en sänkning av kapitalbeskattningen bör gälla för samtliga ägare till onoterade företag. anser att den valda nivån på för kvalificerade andelar inte är en tillräcklig sänkning av skattesatsen som kompensation för de slopade lättnadsreglerna. Svenska Revisorsam- fundet SRS anser att lättnadsreglerna bör behållas i stället för att sänka kapitalskattesatsen men påpekar att en nedsättning framstår som motiverad om lättnadsreglerna avskaffas. TCO anför att en sänkning av kapitalskattesatsen till innebär ytterligare en specialregel som riskerar att ses som en ingång till framtida sänkningar av kapitalbeskattningen. LO menar att olika kapitalskattesatser för 3:12- bolag och övriga onoterade bolag riskerar att underminera legitimiteten för att behålla en kapitalbeskattning på övriga Bakgrunden till regeringens förslag: Inkomster i form av utdelningar och kapitalvinster på kvalificerade andelar upp till ett belopp motsvarande gränsbeloppet beskattas . Utdelning som överstiger gränsbeloppet som i sin helhet beskattas som tjänsteinkomst träffas av den marginalskatt som för den berörda andelsägaren gäller för beskattningen av förvärvsinkomster. För en person med förvärvsinkomster som överstiger den övre brytpunkten i inkomstskatteskalan gäller alltså att en sådan person möter två marginalskatter dels , dels . För kapitalvinster som överstiger gränsbeloppet gäller andra marginal- skatter än för överutdelning. Detta beror på att sådana vinster till beskattas som kapitalinkomst och till som tjänsteinkomst. För en person som har förvärvsinkomster över den övre brytpunkten ger detta en marginalskatt på (0,5x30 + 0,5x57). Dock innebär 100-basbeloppsregeln att för tillräckligt stora kapitalvinster beskattas dessa på marginalen som kapitalinkomst . För kapitalvinster gäller alltså att marginalskattetrappan för en sådan person har tre steg, , och . Utöver de grundläggande reglerna i 57 kap. IL finns även lättnads- reglerna som innebär att en viss del av utdelningsinkomster och kapitalvinster inte tas upp till beskattning. Därigenom utökas marginal- skattetrappan i botten med ytterligare ett steg med en nollskattesats. Skälen för regeringens förslag: I det föregående avsnittet föreslår regeringen att lättnadsreglerna skall avskaffas. Detta innebär en skatte- höjning för alla ägare till onoterade andelar, dvs. även för ägarna till kvalificerade andelar. Förslaget att slopa lättnadsreglerna och avsaknaden av strikt proportio- nalitet vid beskattningen av vinster och förluster motiverar att ägare av onoterade företag kompenseras för den skatteskärpning som följer av det förslaget. Vissa allmänna skäl, bl.a. olika skatters inverkan på företagens investeringar, kan sägas tala för att kompensationen, i form av en skattelättnad, läggs på bolagsnivå.