prop · GS031d18 · 2005-01-01 00:00:00 — Migrerande arbetstagare och egenföretagare som är medborgare i ett medlemsland, skall i ett annat medlemsland ha rätt till samma sociala förmåner, dvs. även studiemedel, som landets egna medborgare. Unionsmedborgarens familjemedlemmar omfattas också av likabehandlingen. Regelverket på detta område har varit föremål för en översyn och ett nytt direktiv om fri rörlighet för unionsmedborgare och deras familjer har antagits. Avsikten har varit att samla befintlig lagstiftning i en enda rättsakt och därigenom upprätta ett enda system som är tillämpligt på alla kategorier av personer (arbetstagare, egenföretagare, studenter, icke-yrkesverksamma) samt att beakta praxis. Även i andra EG-direktiv berörs frågor kring studiestödet. Anpassningar i det nationella regelverket på studiestödsområdet kan därför bli aktuella, t.ex. vad gäller möjligheten att studera utomlands med studiemedel. För CSN har de stora strukturella förändringarna inom studiestödsverksamheten inneburit att studiestödet blivit enklare att administrera. Möjligheten till maskinell hantering av ärenden har ökat. CSN har därför infört en ny kontorsorganisation och verksamheten bedrivs nu vid 13 2004/05:1 UTGIFTSOMRÅDE 16 kontor förutom huvudkontoret i . Syftet har varit att öka kostnadseffektiviteten och rättssäkerheten men bibehålla en hög service. Omstruktureringarna har också syftat till att finna långsiktiga lösningar och väl fungerande arbetssätt inom telefonservicen. CSN har i en skrivelse till regeringen redovisat ett förslag till en försöksverksamhet med 24- timmarsmyndighet. Ambitionen är att kunna erbjuda allmänheten elektroniska tjänster inom hela myndighetens verksamhetsområde. Frågan har anknytning till möjligheten att utföra självbetjäningstjänster och via Internet få tillgång till personuppgifter och annan information samt utföra vissa rättshandlingar. Frågan bereds nu i . Myndigheten har också i en skrivelse redovisat ett förslag till en försöksverksamhet med förskottsutbetalning av studiemedel. Även detta förslag bereds vidare i . Vidare har CSN med anledning av ett regeringsuppdrag redovisat omfattningen av myndighetens studiesociala verksamhet bortsett från beviljning, utbetalning och återbetalningsverksamhet. Myndigheten har även lämnat en rapport om verksamheten som bedrivs kring personskadeskyddet. Regeringen gav LO, TCO och Sisus i uppdrag att gemensamt genomföra ett utvecklingsarbete i syfte att finna samordnings- och effektivitetsvinster i hanteringen av korttidsstöden. ÖKS har löpande hållit regeringen informerad om sina iakttagelser i samband med tillämpningen av reglerna för studiestöd. 9.2.2Insatser inom andra verksamhetsområden fungerar studiestödssystemet tillsammans med andra trygghetssystem. Förändringar i ett trygghetssystem får ofta följdverkningar inom andra områden. Vissa anpassningar har därför gjorts i reglerna för studiestöd till följd av reformer och förändringar på andra områden. 2004/05:1 UTGIFTSOMRÅDE 16 Antal studiestödstagare och utbetalda belopp 2003 för vissa studiestöd1 2003 (mnkr) 2003 (mnkr) Källa: CSN, Årsredovisning, 2000 till 2003 samt CSN:s databas. 1Antalet stödtagare redovisade för olika skolformer är högre än en nettoräknad redovisning eftersom en person kan ha läst på flera skolformer och räknats under varje skolform. Beloppen är exkl. avgifter för statlig ålderspension. 2Beloppet är hämtat från CSN:s produktionssystem och avviker något från utfall enl. Årsredovisning för staten (7 906,1 mnkr). 3Jämförelser med tidigare statistik över antalet studerande per utbildningsnivå är inte fullt ut jämförbar, beroende på att SVUX och SVUXA har avskaffats och att det högre bidraget i studiemedelssystemet har tillkommit. 4Särskilt vuxenstudiestöd till studerande vid vissa naturvetenskapliga och tekniska utbildningar. De siffror som redovisas i detta kapitel kommer om inget annat anges från CSN:s årsredovisning 2003. Under fick drygt 900 000 studerande studiestöd. fick, utöver de studerande som redovisas i tabellen, cirka 11 500 personer bidrag vid korttidsstudier och cirka 1 100 högskolestuderande med synskada eller läshandikapp erhöll studielitteratur. Vidare fick närmare 260 föräldrar bidrag till kostnader för utbildning i teckenspråk och cirka 430 gymnasieelever med funktionshinder fick bidrag till kostnader för studier vid riksgymnasierna. Unga studerande på gymnasienivå Studerande under som läser på gymnasial nivå kan få studiehjälp. lämnades studiehjälp till cirka 400 000 studerande, vilket är en ökning med jämfört med föregående år. Ökningen av antalet studerande som fått studiehjälp är starkt förknippad med befolkningsutvecklingen i åldrarna . av de elever som avslutar går direkt vidare till gymnasiala studier. Antalet studerande som fick inackorderingstillägg var cirka 7 800, vilket är en ökning med jämfört med . Det ökade behovet av inackorderingstillägg kan till stor del förklaras av att antalet friskolor har ökat . Det behovsprövade extra tillägget lämnades till närmare 16 500 studerande, vilket är en minskning med jämfört med föregående år. Av det totala antalet studerande som haft studiehjälp var kvinnor. De allra flesta studerande med studiehjälp, , återfanns inom gymnasieskolan medan ett litet antal studerande fick studiehjälp för studier inom bl.a. folkhögskola och vuxenutbildning. Utgiften för studiehjälp uppgick under till . CSN har presenterat en forskningsrapport, Studiehjälp utbildningspolitiskt medel och välfärdspolitiskt mål, där stödets måluppfyllelse analyserats. Bidrag till vissa funktionshindrade elever i gymnasieskolan (Rg-bidrag) RG-bidrag lämnas för kostnader vid viss gymnasieutbildning för döva och hörselskadade elever vid riksgymnasierna i samt till svårt rörelsehindrade elever i särskilt anpassad utbildning. fick drygt 400 studerande sådant bidrag. Utgiften för RG-bidraget uppgick till . Vuxna studerande på grundskole- och gymnasienivå Studerande på grundskole- och gymnasienivå kan få studiemedel. Studiemedel utgår med en generell eller högre bidragsnivå. fick närmare 17 200 studerande studiemedel för studier på grundskolenivå, vilket är en minskning med jämfört med . Av de studerande på grundskolenivå fick drygt hälften studiemedel med den högre bidragsnivån. 2004/05:1 UTGIFTSOMRÅDE 16 Tabell 9.2 Antal studerande med studiemedel (högre bidraget) grundskole- och gymnasienivå1 1 Antalet studiemedelstagare redovisade för olika nivåer är högre än en nettoräknad redovisning eftersom en person kan ha läst på flera nivåer och räknats under varje nivå. Närmare 100 300 personer fick studiemedel för studier på gymnasienivå . Det är en minskning med jämfört med föregående år. Regeringen bedömer att den minskade efterfrågan på studiemedel bland vuxenstuderande beror på ett minskat antal utbildningsplatser. Av de vuxna studerande på gymnasial nivå fick studiemedel med den högre bidragsnivån. Av de studerande på gymnasial nivå läser inom vuxenutbildning medan övriga är fördelade på folkhögskola, gymnasieskola, basår vid universitet och högskolor samt kompletterande utbildningar. Utgiften för studiebidrag till vuxna studerande på grundskole- och gymnasienivå har under uppgått till . Lånebenägenheten, dvs. antalet personer som tar lån i förhållande till antalet studerande som har rätt till bidrag, sjönk något jämfört bland de studerande på grundskole- och gymnasienivå. tog av de studerande lån. Tilläggslån lämnades till närmare 250 studerande på grundskolenivå, vilket är en minskning med cirka 100 personer jämfört med föregående år. På gymnasial nivå lämnades tilläggslån till cirka 4 900 studerande, vilket är en minskning jämfört med . Även antalet studerande som fick merkostnadslån minskade . Endast 28 studiestödstagare på grundskolenivå lämnades sådant lån. På gymnasial nivå fick cirka 3 800 studerande merkostnadslån, vilket är en minskning jämfört med föregående år. 2004/05:1 UTGIFTSOMRÅDE 16 Studerande som är och som läser på grundskole- eller gymnasienivå kan i vissa fall få rekryteringsbidrag. Rekryteringsbidraget kan utgå med ett generellt eller ett högre belopp. fick cirka 21 000 vuxenstuderande rekryteringsbidrag, varav cirka 4 100 fick bidrag för studier på grundskolenivå, cirka 14 600 för studier på gymnasienivå och närmare 2 700 för studier på båda nivåerna. av de studerande fick det högre beloppet. Majoriteten, , studerade inom vuxenutbildning. av bidragstagarna var män. Av det totala antalet studerande med rekryteringsbidrag har rekryterats från målgruppen arbetslösa, från gruppen som riskerar arbetslöshet och från gruppen personer med funktionshinder som behöver extra studietid för att uppnå studiemålen. De allra flesta, , har läst på heltid. har valt en studietakt på . Den totala utgiften för rekryteringsbidraget uppgick till inklusive statlig ålderspensionsavgift. Diagram 9.1 Andel studerande med rekryteringsbidrag fördelat per målgrupp 2003 Korttidsstöd kan lämnas vid studier i mindre omfattning dels på grundskole- eller gymnasienivå, dels vid studier om funktionshinder. Sisus har lämnat bidrag till närmare 5 500 studerande, varav cirka 260 studerande inom särvux. Av dessa var kvinnor. LO har lämnat bidrag till cirka 5 200 personer, varav var kvinnor. TCO lämnade bidrag till cirka 800 personer. Totalt sett har ungefär 11 500 personer fått bidrag till kortare studier , vilket är en minskning med drygt 5 500 personer jämfört med 2002.5 Regeringen konstaterar att minskningen av antalet studerande med korttidsstöd i huvudsak beror på att tillfälligt anslog extra medel för stödet och att denna möjlighet saknades . har ökat resurserna med , varav avser administration av stödet. Den totala utgiften för korttidsstöden uppgick till . Föräldrar till barn som är beroende av teckenspråk kan i vissa fall få ersättning för studier i teckenspråk. fick cirka 260 föräldrar bidrag till kostnader för sådan utbildning. Den totala utgiften för uppgick till . Studiestödsformerna SVUX och SVUXA upphörde i och med studiestödsreformen , men lämnades enligt övergångsbestämmelser t.o.m. . Särskilt utbildningsbidrag (UBS) upphörde . Den totala utgiften för vuxenstudiestöden uppgick till . Studerande på eftergymnasial nivå Studerande som läser på eftergymnasial nivå kan få studiemedel med en generell bidragsnivå. Studiemedel med en högre bidragsnivå kan dock lämnas för utbildningsprogram som leder till en yrkesteknisk examen, specialpedagogexamen och specialpedagogisk påbyggnadsutbildning. har antalet studerande med studiemedel på eftergymnasial nivå ökat med närmare 10 000, motsvarande , till totalt 320 200 personer. Av dessa studerade inom grundläggande högskoleutbildning. fick studiemedel för annan eftergymnasial utbildning, t.ex. kvalificerad yrkesutbildning och kompletterande utbildning. Cirka 200 personer fick studiemedel för forskarutbildning. Studiemedel med den högre 5 Uppgifter från LO:s, TCO:s och Sisus årsredovisningar . bidragsnivån lämnades till cirka 1 200 studerande. Lånebenägenheten sjönk något . av studiemedelstagarna hade lån jämfört med föregående år. lämnades tilläggslån till cirka 23 500 studerande, vilket är en ökning med jämfört med . Merkostnadslån lämnades till närmare 30 000 studerande, vilket är en minskning med jämfört med föregående år. Den totala utgiften för studiebidrag på eftergymnasial nivå uppgick till . Högskolestuderande med synskada eller annat läshandikapp kan få studielitteratur genom TPB. fick cirka 1 100 studerande studielitteratur, vilket är en ökning jämfört med föregående år. Den genomsnittliga kostnaden per studerande var , vilket är en minskning med jämfört med föregående år.6 Den totala utgiften för studielitteratur till högskolestuderande uppgick till . genomfördes en särskild satsning på naturvetenskapliga och tekniska högskoleutbildningar med ett förmånligt stöd, särskilt vuxenstudiestöd (NT-SVUX). Satsningen omfattade drygt 10 000 personer. har cirka 350 studerande fått retroaktiva utbetalningar av stödet. Syftet med satsningen var dels att öka den tekniska och den naturvetenskapliga kompetensen, dels att hantera en arbetsmarknad med hög arbetslöshet. och fick 2002 regeringens uppdrag att utvärdera satsningen på NT-SVUX och uppdraget redovisades . Utvärderingen visar att de som deltog i den hade goda studieresultat och fick arbete efter utbildningen. Av det totala antalet studerande i satsningen var kvinnor. 6 Uppgift från TPB:s årsredovisning . 2004/05:1 UTGIFTSOMRÅDE 16 Utvärderingen visar dock att gruppen som nåddes av satsningen var för vid eftersom relativt många av dem som deltog ändå hade tänkt påbörja en sådan utbildning. Det särskilda studiestödet NT-SVUX får ändå anses haft en bidragande roll när det gäller att locka fler kvinnor till naturvetenskapliga och tekniska högskoleutbildningar. I och med studiestödsreformen avskaffades det särskilda vuxenstudiestödet till studerande vid vissa lärarutbildningar. Stödet lämnades dock enligt övergångsbestämmelser t.o.m. . fick 175 studerande sådant stöd. Studerande vid dessa utbildningar omfattas nu av studiemedelssystemets högre bidragsnivå. Den totala utgiften för bidrag till studerande med särskilt vuxenstudiestöd vid vissa lärarutbildningar och NT-SVUX uppgick till . Studerande under kan i vissa fall få studiehjälp för gymnasiala studier utomlands. Sådant stöd lämnades till 740 studerande , vilket är en minskning med jämfört med föregående år. Sådant stöd lämnas normalt inte för studier vars allmänna inriktning motsvarar svensk gymnasieskola. Den totala utgiften för studiehjälp vid studier utomlands uppgick till . Studiemedel kan lämnas för studier utomlands. Rätten till stöd på gymnasial nivå utanför är dock begränsad. fick cirka 28 800 studerande studiemedel för eftergymnasiala studier utomlands, vilket är en minskning jämfört med . Minskningen avser studerande som på egen hand söker utbildning utomlands, medan antalet studerande på utbytesprogram i stället ökade. Även antalet studerande med studiemedel för gymnasiala studier utomlands minskade och uppgick till cirka 600 studerande, vilket är en minskning med jämfört med föregående år. Utgiften för studiebidrag vid eftergymnasiala studier utomlands var 2004/05:1 UTGIFTSOMRÅDE 16 Motsvarande utgift för studiebidrag vid gymnasiala studier utomlands uppgick till . För samtliga utlandsstuderande med studiemedel var lånebenägenheten i stort sett oförändrad jämfört . av de studerande utomlands tog studielån. Av det totala antalet utlandsstuderande med studiemedel var män. är tre olika återbetalningssystem i bruk parallellt. Det totala antalet låntagare var cirka 1,4 miljoner personer. Låntagarnas skuld till CSN uppgick till , vilket är en ökning jämfört med föregående år. Cirka 200 000 personer har lån enbart i det nya systemet (annuitetslån). Drygt 500 000 personer har lån enbart tagna mellan och (studielån) och cirka 350 000 personer har endast lån tagna (studiemedel). Närmare 8 500 låntagare har lån i alla tre systemen och cirka 250 000 personer har lån i de två senare systemen. CSN har fortsatt att utnyttja tekniska lösningar i administrationen för att öka effektiviteten. Dessutom har antalet inkomna ärenden till CSN minskat. De i tabellen redovisade resultaten tyder på att ärendehanteringen har förbättrats. Däremot har telefonservicen där personlig service begärts försämrats. Tabell 9.4 Nyckeltal för CSN:s verksamhet 1Korrigering av tidigare redovisade uppgifter i CSN:s årsredovisning . 2Dessutom administrerar CSN studiebidrag till studerande i gymnasieskolan. Bidrag lämnas utan ansökan. fick cirka 400 000 studerande studiebidrag. 3Uppgiften avser handläggningstid, dvs. den tid som går från det att ärendet kommer in till myndigheten och till dess att beslutet har expedierats. För att förbättra tillgängligheten har myndigheten därför, förutom de möjligheter som utvecklingen av den moderna tekniken erbjuder med bl.a. självservicetjänster, intensifierat arbetet med att utbilda vidareinformatörer. Därutöver erbjuder CSN regelmässigt service på universitet och högskolor genom att personal från myndigheten finns tillgänglig i samband med terminsstarterna. Det totala antalet ansökningar om studiestöd har minskat . Minskningen gäller för praktiskt taget alla studiestöd. Enligt CSN:s regleringsbrev var målen för myndighetens tilldelnings- och återbetalningsverksamhet att den genomsnittliga tiden för ärendehandläggning skulle kortas. Målet var också att andelen beslut i studiestödsärenden som kan hanteras maskinellt skulle öka. har handläggningstiden för studiemedel för studier i förkortats från 20 . Andelen studiemedelsärenden som hanteras helt maskinellt har ökat till totalt . För det nya rekryteringsbidraget som i stor utsträckning kunnat hanteras maskinellt, var handläggningstiden kortare än . CSN administrerar tre parallella återbetalningssystem. De två senare systemen är svårare att administrera jämfört med det äldsta systemet bl.a. på reglernas utformning. betalningsskyldiga debiteras ett årsbelopp, som kan sättas ned p.g.a. ett antal trygghetsregler. Andelen låntagare som ansöker om nedsättning av årsbeloppet är i stort sett oförändrad jämfört . Jämfört med 2001 minskade antalet ärenden avsevärt. av nedsättningsärendena beslutades och en majoritet av dessa hanterades maskinellt, vilket var en ökning jämfört med . Studerande som inte haft rätt till det studiestöd som betalats ut får beslut om återkrav. har cirka 100 000 personer någon form av obetalda återkrav. Enligt CSN:s regleringsbrev var målen för myndighetens service och information bl.a. att andelen inkommande samtal som besvaras och andelen inkommande samtal som besvaras skulle öka. Även andelen nöjda kunder skulle öka. har det totala antalet besvarade samtal emellertid minskat och den andel samtal som besvarades har också minskat. Däremot har utnyttjandet av självservicetjänsterna på webbplatsen ökat. Kundundersökningen som gjordes visar att andelen nöjda kunder är oförändrad jämfört . ÖKS har till uppgift att pröva överklaganden av beslut om studiestöd. inkom drygt 5 300 ärenden, vilket var en ökning jämfört med föregående år. Av de närmare 6 000 ärenden som hanterades beslutades av myndighetens direktör och av nämnden. De vanligast förekommande överklagandena har gällt antal studiemedelsveckor på grundskole- och gymnasienivå samt studieresultatprövning. ÖKS svarade på 18 500 telefonsamtal , vilket var fler än . Enligt ÖKS regleringsbrev var målen för verksamheten bl.a. att av ärendena skulle avgöras . avgjordes av alla ärenden inom denna tidsgräns. Till följd av direkta bifallsbeslut av nämnden har ytterligare 400 500 personer kunnat studera med studiestöd. Nämnden har också en praxisskapande och rättsvårdande funktion. I olika skrivelser har myndigheten informerat regeringen om sina iakttagelser i samband med regeltillämpningen. Korttidsstöden administreras av Sisus, TCO och LO. Sisus och TCO har redovisat sina genomsnittliga handläggningstider på åtta 2004/05:1 UTGIFTSOMRÅDE 16 För LO saknas motsvarande uppgift. I uppdragsredovisningen från LO, TCO och Sisus som inkom till regeringen , konstateras att samarbetet har intensifierats och att flera områden för samordning har identifierats. Slutsatserna är att samordning i organiserad form även fortsättningsvis kan ge effektivitetsvinster, men att det är för tidigt att nu förändra administrationen. kan detta vara möjligt för främst organisationerna. Närmare en tredjedel av befolkningen i deltar i utbildning, från förskola till högskola. Drygt 900 000 studerande kan finansiera sina studier med någon form av studiestöd. Stödet till funktionshindrade har omfattat närmare 8 000 personer. Antalet unga studerande på gymnasienivå har ökat , vilket har medfört att fler studerande får studiehjälp. CSN gör i rapporten, Studiehjälp utbildningspolitiskt medel och välfärdspolitiskt mål, bedömningen att studiehjälpen har en rekryteringseffekt. Mellan 23 000 och 48 000 personer skulle avstå från att studera på gymnasienivå om stödet inte fanns. Regeringens bedömning är att studiehjälpen har bidragit till att i princip alla ungdomar, oavsett deras ekonomiska, geografiska och sociala situation, har kunnat få en gymnasial utbildning. Motsvarande resurser bör därför avsättas . Antalet vuxna med studiemedel på grundläggande och gymnasial nivå har minskat . Detta är en följd av att det statliga stödet till kommunernas vuxenutbildning har minskat sedan avslutades som särskilt projekt vid utgången av 2002. utvärdering av med rekryteringsbidraget visar att drygt 21 000 vuxna fick möjlighet att studera med rekryteringsbidrag. Det motsvarar av de tillgängliga medlen för bidraget. Orsaken till att många kommuner inte förbrukat sina resursramar är bl.a. att det tog tid att utveckla de administrativa formerna för att hantera rekryteringsbidraget. Regeringen gör bedömningen, utifrån utfallet och under innevarande år, att nyttjandegraden kommer att öka . 2004/05:1 UTGIFTSOMRÅDE 16 utvärdering visar vidare att kommunerna har haft ett samrådsförfarande med lokala företrädare för berörda myndigheter och organisationer. Arbetsförmedlingen anses av kommunerna vara viktigast. Arbetstagarorganisationer och organisationer som företräder personer med funktionshinder har inte haft lika stor betydelse som samrådspartners. Kommunerna arbetar parallellt via många olika kanaler för att aktivt rekrytera till vuxenstudier och den viktigaste kanalen är även i detta fall arbetsförmedlingen. Resultaten i utvärderingen pekar på att kommunerna i hög grad nått dem med kortast utbildning. Kommunerna har dock inte i någon större utsträckning rekryterat personer med funktionshinder, i behov av extra tid för att uppnå studiemålen, med hjälp av rekryteringsbidraget. Bidraget har inte lett till någon utjämning avseende den könsmässiga snedrekryteringen till vuxenstudier. Regeringen anser att det är viktigt att kommunerna har ett brett lokalt samrådsförfarande för att kunna nå målgruppen. Det är angeläget att gå vidare i arbetet med att nå personer med funktionshinder och övriga svårrekryterade personer och regeringen avser därför att ge ett förnyat uppdrag att följa utvecklingen av rekryteringsbidraget. Regeringen bedömer att de olika stöden till vuxna har bidragit till att upprätthålla antalet vuxna studerande på grundläggande och gymnasial nivå. Mot bakgrund av bl.a. rekryteringsbidragets fortsatta utveckling och den tidsbegränsade utbildningssatsningen på den s.k. kombinationsutbildningen bör resurserna öka . Den kraftiga utbyggnaden av högskoleutbildningen har lett till fler högskolestuderande och till ett ökat antal studerande med studiemedel. Under de senaste årens något dämpade utbyggnad har ökningen av antalet studiemedelstagare också haft sin grund i den omflyttning av utbildningskapacitet som genomförts i högskolan. ökade antalet studiestödstagare i högskolan med cirka 4 500 personer. Regeringen bedömer att verksamheten på eftergymnasial nivå kommer att öka något , beroende bl.a. på satsningen på kombinationsutbildningen. I den uppföljning av studiestödsreform som CSN har genomfört på regeringens uppdrag, konstaterar myndigheten att studiemedlens rekryteringskraft är fortsatt hög. minskning av rekryteringskraften märks dock för personer som studerar på grundskole- och gymnasienivå. Vidare konstaterar myndigheten att kön inte har någon betydelse för rekrytering till studier genom studiemedel och att skillnaderna mellan rekryteringseffekten för män och kvinnor har minskat . Regeringen ser positivt på studiestödets rekryteringskraft och utjämningen mellan män och kvinnor. Regeringen bedömer att studiemedlet efter reformen - med en högre bidragsandel, ett högre fribelopp och möjligheten till tilläggslån - har fått en sådan utformning som i hög grad innebär att personer kan studera utan att begränsas av sina ekonomiska resurser. Det bör i sammanhanget noteras att även om utbetalning av studiemedel efter reformen sker vid fler tillfällen per studieår är totalbeloppet oförändrat. Regeringen avser att även i fortsättningen noga följa studiestödsreformens effekter.