prop · GT0310 · 2005-10-19 00:00:00 — Avgörs tvisten efter arrendetidens utgång eller medges uppskov med avträdet, skall arrendevillkoren för tiden från avtalets upphörande till avträdet fastställas enligt 9 §. Paragraferna innehåller vissa bestämmelser om rätt till förlängning av Ändringarna i paragraferna är en följd av att klandertalan tas bort och ersätts av överklagande enligt ärendelagen. Dessutom görs vissa språk- Arrendatorns överlåtelserätt enligt 31 a § innebär att arrendatorn får överlåta arrenderätten till någon annan med vilken jordägaren skäligen kan nöjas. Om jordägaren inte som ny arrendator godtar en person som arrendatorn anvisar, får arrenderätten överlåtas till denne endast om arrendenämnden eller domstolen funnit att jordägaren skäligen kan nöjas med honom eller henne. ning kan ske beträffande flera tänkbara förvärvare. Har överlåtelsen inte fullbordats från arrendatorns erbjudande om inlösen, får överlåtelse inte ske utan att jordägaren på nytt erbjudits att lösa investeringen enligt 31 a §. Överlåtelse till den som genom beslut av arrende- nämnden eller domstolen godtagits som ny arrendator får dock alltid ske inom tre månader från den tidpunkt då beslutet kan överklagas, om förfarandet i arrendenämnden inletts före treårsfristens utgång. Paragrafen innehåller vissa bestämmelser om överlåtelse av arrenderätt och inlösen av investering. I paragrafen görs vissa justeringar med anledning av att inte endast ar- rendenämnden utan även hovrätten och skall kunna godta en ny arrendator. Dessutom görs vissa språkliga ändringar. 1.Denna lag träder i kraft . 2.I fråga om ärenden som en arrendenämnd avgjort före ikraftträdandet gäller äldre bestämmelser. Enligt punkten 1 träder lagen i kraft . Av punkten 2 framgår att äldre bestämmelser skall gälla i fråga om ärenden som en arrendenämnd avgjort före ikraftträdandet. Om en part efter ikraftträdandet av lagen vill få till stånd en överprövning av ett beslut om t.ex. förlängning av arrendeavtal som meddelats före ikraft- trädandet, skall han eller hon alltså inte överklaga beslutet enligt ärendelagen utan klandra beslutet genom att väcka talan mot den andra parten vid fastighetsdomstolen. Övervägandena finns i avsnitt 6. Förslaget till lag om ändring i 1 kap. Om allmän underrätt Åtgärder som avser endast beredandet av ett mål och som inte är av sådant slag att de bör förbehållas lagfarna domare får utföras av en annan tjänsteman som har till- räcklig kunskap och erfarenhet och som är anställd vid tingsrätten eller vid en länsrätt eller en hyresnämnd på samma ort som tingsrätten. Regeringen meddelar närmare föreskrifter om detta. Bestämmelserna i 4 kap. 13 § gäller även för andra tjänstemän än domare när de utför åtgärder enligt första stycket. Paragrafen innehåller de grundläggande förutsättningarna för delegering av beredningsuppgifter till domstolssekreterare m.fl. I första stycket görs en ändring som innebär att möjligheten att utföra åtgärder som avser beredandet av ett mål och som inte är av sådant slag att de bör förbehållas lagfarna domare utsträcks till att omfatta även tjänstemän vid en hyresnämnd på samma ort som tingsrätten. Över- vägandena finns i avsnitt 5.3. Ett förordnande kan, i förekommande fall, avse tjänstgöring vid en eller flera av tingsrättens kansliorter. Ett förordnande bör föregås av samråd med den anställde och, om tingsrätten och hyresnämnden inte har gemensam chef, med chefen för hyres- nämnden. Tjänstgöring i tingsrätten kan endast ske om tjänstemannens anställningsavtal och allmänna arbetsrättsliga regler i övrigt tillåter det. Den andra ändringen i stycket är språklig. Andra stycket är oförändrat. 8.3Förslaget till lag om ändring i lagen (1957:390) om fiskearrenden Beslut av arrendenämnden i fråga om förlängning av arrendeavtal eller faststäl- lande av villkoren för sådan förlängning eller uppskov med avträde får överklagas till den hovrätt inom vars domkrets arrendenämnden är belägen. beslut i ett ärende enligt 3, 4, 5 eller 6 § får inte överklagas. I paragrafen anges vilka beslut av arrendenämnden som är möjliga att överpröva. Paragrafen ändras så att sådana beslut av en arrendenämnd som enligt nuvarande regler får klandras till fastighetsdomstol i stället får över- klagas till den hovrätt inom vars domkrets arrendenämnden är belägen. Dessutom görs vissa språkliga ändringar. Övervägandena finns i avsnitt 5.2.2. I fråga om frister för överklagande m.m. och i fråga om det efterfölj- ande förfarandet tillämpas bestämmelserna i ärendelagen, se närmare 16 a §. Vid överklagande av arrendenämndens beslut gäller 8 kap. 31 a31 c §§ jorda- balken. Ett beslut av hovrätten i fråga om uppskov med avträde får inte överklagas. 2005/06:10 Hovrätten får dock tillåta att beslutet överklagas, om det finns särskilda skäl för en prövning av om tillstånd skall ges enligt 54 kap. 10 § första stycket 1 rätte- gångsbalken. I paragrafen, som är ny, finns bestämmelser om överklagande. Av första stycket framgår att vid överklagande av arrendenämndens beslut reglerna i 8 kap. 31 a31 c §§ jordabalken (JB) skall tillämpas. Det innebär bl.a. att ett överklagande sker enligt de regler i ärendelagen som gäller vid överklagande av en tingsrätts beslut. Prövningstillstånd krävs dock inte vid överklagande till hovrätten och domstolen kan höra en part under sanningsförsäkran. Övervägandena finns i avsnitt 5.2.3 och 5.2.4. Andra stycket innebär ett förbud mot överklagande av ett hovrättsbe- slut i fråga om uppskov med avträde. Hovrätten får dock under samma förutsättning som anges i 8 kap. 31 d § JB tillåta ett överklagande till . Frågan behandlas i avsnitt 5.2.2. Bestämmelserna i 18 § om förbud mot överklagande utgår. En tvist om fiskearrende som inte skall prövas av en arrendenämnd skall tas upp av den fastighetsdomstol inom vars område fastigheten är belägen. I paragrafen anges vilka tvister om fiskearrende som skall tas upp av fastighetsdomstolen. De bestämmelser i paragrafen som avser klandertalan utgår. Att en hovrätt har möjlighet att återförvisa ett ärende till nämnden framgår redan av att hovrättsprövningen sker på grundval av ett överklagande. Dessutom görs vissa språkliga ändringar. 1.Denna lag träder i kraft . 2.I fråga om ärenden som en arrendenämnd avgjort före ikraftträdandet gäller äldre bestämmelser Enligt punkten 1 träder lagen i kraft . Av punkten 2 framgår att äldre bestämmelser skall gälla i fråga om ärenden som en arrendenämnd avgjort före ikraftträdandet. Om en part efter ikraftträdandet av lagen vill få till stånd en överprövning av ett beslut om t.ex. förlängning av arrendeavtal som meddelats före ikraft- trädandet, skall han eller hon alltså inte överklaga beslutet enligt ärendelagen utan klandra beslutet genom att väcka talan mot den andra parten vid fastighetsdomstolen. Övervägandena finns i avsnitt 6. 8.4Förslaget till lag om ändring i lagen (1973:188) om arrendenämnder och hyresnämnder består av en lagfaren ordförande och två andra ledamöter, om annat inte följer av andra eller tredje stycket. Av de senare ledamöterna skall den ene såsom ägare av jordbruksfastighet eller på liknande sätt ha förvärvat erfarenhet av arrendeförhållanden och den andre vara jordbruksarrendator eller, när ärendet rör bostadsarrende, bostadsarrendator. kan bestå av ordföranden ensam vid 1.företagande av förberedande åtgärd, 2.prövning av fråga om avvisning av ansökan eller avskrivning av ärende, 3.handläggning av överklagande, 4.medling när sådan lämpligen kan ske utan övriga ledamöters närvaro, 5.prövning av fråga som inte avgörs genom skiljedom, om parterna samtycker till det eller om prövningen är enkel och det är lämpligt med hänsyn till vad ären- det gäller, och 6.prövning av fråga som avgörs genom skiljedom, om parterna begär det. En förberedande åtgärd som kan företas av ordföranden enligt andra stycket och som inte är av sådant slag att den bör förbehållas ordföranden får utföras av en annan tjänsteman som har tillräcklig kunskap och erfarenhet och som är anställd vid hyresnämnden eller vid en tingsrätt på samma ort som hyresnämnden. Regeringen meddelar närmare föreskrifter om detta. Ledamot skall vara svensk medborgare och får inte vara underårig och inte heller ha förvaltare enligt 11 kap. 7 § . Paragrafen innehåller bestämmelser om arrendenämndens sammansätt- ning och de kvalifikationskrav som gäller för ledamöterna i arrende- nämnden. Genom hänvisningen i 5 § tredje stycket, som innehåller be- stämmelser om hyresnämndens sammansättning och kvalifikationskraven för ledamöterna i hyresnämnden, är bestämmelserna i andra till och med fjärde styckena tillämpliga även på ärenden som handläggs av hyres- nämnden. I första stycket anges att det finns ett undantag från huvudregeln om sammansättning även i det tredje stycket. Övriga ändringar i första stycket är språkliga. Genom ändringar i andra stycket utvidgas möjligheterna för en nämnd att bestå av enbart ordföranden vid handläggning av ärenden. Punkterna 14 överensstämmer med vad som gäller enligt nuvarande ordning. Vid prövningen av en fråga som inte avgörs genom skiljedom (punkten 5) kan arrendenämnden bestå av ordföranden ensam, om prövningen är enkel och det är lämpligt med hänsyn till vad ärendet gäller. Även om saken i ett visst fall är enkel, kan ärendet vara av sådan karaktär att det inte är lämpligt att avgöra det utan medverkan av intresseledamöter. Så torde t.ex. ofta vara fallet i ärenden om hyressättning. Vid prövning av en fråga som avgörs genom skiljedom (punkten 6) görs en ändring som innebär att arrendenämnden kan bestå av ordföranden ensam, om parterna begär det. Bestämmelsen innebär att det är möjligt för arrende- nämnden att välja sammansättningen enligt första stycket trots att parterna har begärt att nämnden skall bestå av enbart ordföranden. Det kan nämnden välja att göra t.ex. om den anser att prövningen är kvalificerad eller om det av någon annan anledning inte är lämpligt att ärendet avgörs utan medverkan av intresseledamöter. Övervägandena finns i avsnitt 4.2.1. I det nya tredje stycket införs en bestämmelse som möjliggör dele- gering av beredande uppgifter till kanslipersonal i hyresnämnden eller vid en tingsrätt på samma ort som hyresnämnden. Övervägandena finns i avsnitt 4.4 och 5.3. Ett förordnande av en anställd vid tingsrätten bör föregås av samråd med den anställde och, om tingsrätten och hyres- nämnden inte har gemensam chef, med lagmannen i tingsrätten. i hyresnämnden kan endast ske om tjänstemannens anställnings- avtal och allmänna arbetsrättsliga regler i övrigt tillåter det. Det nuvarande tredje stycket utgör fjärde stycket. Det nuvarande fjärde stycket, som innehåller en bestämmelse om att det för ledamot i arrende- nämnd skall finnas ersättare, utgår. Att stycket utgår leder till att det inte heller skall finnas ersättare för ledamot i hyresnämnd (jfr hänvisningen i 5 § tredje stycket till fjärde stycket i denna paragraf). Övervägandena i denna del finns i avsnitt 5.4. För varje arrendenämnd förordnar regeringen eller myndighet, som regeringen bestämmer, ordförande och lämpligt antal andra ledamöter. Innan annan ledamot än ordförande förordnas, skall sådan riksorganisation av jordägare eller arrendatorer som med hänsyn till medlemsantal, verksamhet och övriga omständigheter kan anses väl företräda den intressegrupp som det är fråga om ges tillfälle att avge förslag. Till tjänstgöring i nämnden skall, med iakttagande av vad som sägs i 2 § första stycket, de ledamöter kallas som med hänsyn till ärendets beskaffenhet och övriga förhållanden bedöms lämpligast. I paragrafen regleras förfarandet vid förordnande av ledamöter i arrende- nämnderna. I paragrafen anges vidare vilka intresseledamöter som skall kallas till tjänstgöring i nämnden. Första stycket är oförändrat. I andra stycket görs en språklig ändring. I tredje stycket görs en ändring så att det är förbehållet ord- föranden att kalla intresseledamöterna till tjänstgöring. Övervägandena finns i avsnitt 4.4. Bestämmelserna i 5 § första stycket tillämpas inte i ett ärende som gäller 1.fråga om en förhandlingsklausul skall föras in eller slopas i ett hyresavtal enligt 2 § hyresförhandlingslagen (1978:304), 2.ersättning enligt 20 § hyresförhandlingslagen till en hyresgästorganisation för dess förhandlingsarbete, 3.prövning av hyresvillkor med tillämpning av 21 § hyresförhandlingslagen, 4.tvist om förhandlingsordning enligt 9 eller 13 § hyresförhandlingslagen, eller 5.skadestånd enligt 26 eller 27 § hyresförhandlingslagen. Bestämmelserna i 5 § första stycket skall inte heller tillämpas i andra ärenden, om de intresseledamöter som skall delta enligt dessa bestämmelser har anknytning till organisationer som kan antas ha ett gemensamt intresse som står i strid med den ena partens intresse i tvisten. I ärenden som avses i första och andra styckena skall hyresnämnden bestå av två lagfarna ledamöter. I paragrafen anges i vilka ärenden hyresnämnden skall bestå av två lag- farna ledamöter. Genom en ändring i första stycket skall hyresnämnden bestå av två lagfarna ledamöter även i ett ärende som gäller tvist om förhand- lingsordning enligt 9 eller 13 § hyresförhandlingslagen (1978:304) eller skadestånd enligt 26 eller 27 § samma lag. Övervägandena finns i avsnitt 4.2.2. Ändringarna i andra och tredje styckena är språkliga. För varje hyresnämnd förordnar regeringen eller myndighet, som regeringen bestämmer, ordförande och lämpligt antal andra ledamöter. Innan annan ledamot än ordförande förordnas, skall sådan riksorganisation av fastighetsägare, hyresgäster, bostadsrättshavare eller näringsidkare som med hän- syn till medlemsantal, verksamhet och övriga omständigheter kan anses väl före- träda den intressegrupp som det är fråga om ges tillfälle att avge förslag. Till tjänstgöring i nämnden skall, med iakttagande av vad som sägs i 5 § första stycket, de ledamöter kallas som med hänsyn till ärendets beskaffenhet och övriga förhållanden bedöms lämpligast. I paragrafen regleras förfarandet vid förordnande av ledamöter i hyres- nämnderna. I paragrafen anges vidare vilka intresseledamöter som skall kallas till tjänstgöring i nämnden. Första stycket är oförändrat. I andra stycket görs en språklig ändring. I tredje stycket görs en ändring så att det är förbehållet ord- föranden att kalla intresseledamöterna till tjänstgöring. Övervägandena finns i avsnitt 4.4. En tvist som avses i 1 § första stycket 1 eller 2 eller 4 § första stycket 13 hänskjuts av part till nämnd genom ansökan som skall vara skriftlig. Nämnden får medge att en ansökan görs muntligen, om ansökan görs vid ett sammanträde inför nämnden och avser en fråga som har samband med det ärende som behandlas vid samman- trädet. Ansökan skall innehålla uppgift om parternas namn och hemvist samt den berörda fastighetens adress eller fastighetsbeteckning. Ansökan skall också inne- hålla uppgift om det som yrkas och de omständigheter som åberopas till stöd för yrkandet eller, om ansökan endast avser medling, tvistens beskaffenhet. Uppfyller ansökan inte vad som sägs i andra stycket, skall nämnden förelägga sökanden att avhjälpa bristen . Om föreläggandet inte följs, får ansök- ningen avvisas. En parts första inlaga till nämnden skall innehålla uppgift om partens person- eller organisationsnummer samt postadress. Vidare bör anges partens yrke och telefonnummer samt de övriga omständigheter som är av betydelse för delgivning med parten. Företräds parten av ett ombud, skall ombudets namn, postadress och telefonnummer anges. Ändras något av dessa förhållanden, skall parten utan dröjs- mål anmäla det till nämnden. En ansökan genom vilken tvisten hänskjuts till nämnden bör vidare innehålla uppgift om motpart i de hänseenden som sägs i fjärde stycket. Återkallas ansökan, skall ärendet avskrivas. Paragrafen reglerar bl.a. innehållet i och formerna för en ansökan i en arrende, hyres- eller bostadsrättstvist. Första stycket kompletteras med en bestämmelse om att en ansökan under vissa förutsättningar kan vara muntlig. Övervägandena finns i avsnitt 4.3. För att avsteg från huvudregeln om skriftlighet skall kunna medges av nämnden krävs att ansökan framställs vid ett sammanträde inför nämnden och att den avser en fråga som har samband med det ärende som behandlas vid sammanträdet. Det krävs inte att ärendena skall kunna handläggas gemensamt. Bestämmelsens fakultativa utform- ning innebär att nämnden måste pröva om det är lämpligt att tillåta en muntlig ansökan. Bestämmelserna om vad en ansökan oavsett om det är en skriftlig eller muntlig ansökan skall innehålla flyttas till andra stycket. på att ange fastighetens belägenhet ersätts av ett krav på att ange fastig- hetens adress eller fastighetsbeteckning. Detta motsvarar de krav som i praktiken har ställts på hur en fastighets belägenhet skall preciseras. Vidare ersätts kravet på att ange tvistens beskaffenhet av ett krav på att ansökan skall innehålla uppgift om det som yrkas och de omständigheter som åberopas till stöd för yrkandet. Motsvarande reglering finns i bl.a. Ett undantag från kravet på att ange yrkande och om- ständigheter till stöd för yrkandet görs för de ärenden som avser endast För sådana ärenden kvarstår kravet på att ange tvistens beskaffenhet, eftersom ett krav på att ange yrkande och omständigheter till stöd för yrkandet inte skulle fylla någon egentlig funktion. vägandena finns i avsnitt 4.3. I de nuvarande andra, tredje, fjärde och femte styckena, som blir tredje, fjärde, femte respektive sjätte stycket, görs språkliga ändringar. det nya fjärde stycket läggs dessutom till ett krav på att i tillämpliga fall Har en tvist hänskjutits till nämnden enligt 11 kap. 6 a § jordabalken och har sökandens motpart inte följt ett sådant föreläggande som avses i tredje stycket i samma paragraf, skall ärendet avskrivas, om avtalet inte är uppsagt enligt 11 kap. 5 § första stycket samma balk. Paragrafen innehåller en särskild regel för ärenden om medling som ini- tierats av en arrendator med anledning av att denne sagt upp ett avtal om anläggningsarrende och i uppsägningen begärt förlängning av avtalet på Under vissa förutsättningar skall ett sådant ärende av- Bestämmelsen motsvarar nuvarande andra stycket i 9 §. När en tvist har hänskjutits till nämnden, skall nämnden kalla parterna att inställa sig till ett sammanträde. Skall en part inställa sig personligen, får nämnden före- ett stort antal tvister av likartad beskaffen- het mellan en hyresvärd och dennes hyresgäster om villkoren för hyra av bostads- lägenheter, får dock nämnden, sedan ett lämpligt antal typfall av tvister prövats, med ledning därav avgöra övriga tvister utan sammanträde, om det är uppenbart att sådant inte behövs. Sammanträde behöver inte heller i annat fall hållas, om 1. ärendet inte skall prövas i sak och medling inte heller skall ske, eller 2. ett sammanträde på grund av någon särskild omständighet inte behövs. Paragrafen behandlar när ett sammanträde skall hållas inför nämnden i ett ärende angående en arrende-, hyres- eller bostadsrättstvist. vägandena finns i avsnitt 4.5. Ändringarna i det första stycket är språkliga. Den nuvarande bestämmelsen i andra stycket flyttas av redaktionella skäl till en ny paragraf, 8 a §. Det nuvarande tredje stycket, enligt vilket hyresnämnden vid handläggning av ett stort antal likartade hyrestvister mellan en hyresvärd och dennes hyresgäster under vissa förutsättningar får avgöra merparten av ärendena utan någon förhandling, kommer därför att utgöra paragrafens andra stycke. Vissa språkliga ändringar görs i stycket. Genom det nya tredje stycket mjukas huvudregeln om att sammanträde skall hållas inför nämnden upp. Undantag görs för de fall då ett ärende inte skall avgöras i sak, t.ex. om en ansökan har medgetts eller om ärendet skall skrivas av enligt 8 a §. Skall medling ske, skall dock sammanträde hållas. Vidare görs undantag för de fall då ett sammanträde på grund av någon särskild omständighet inte behövs. Så kan t.ex. vara fallet om det föreligger hinder mot bifall till en ansökan av formella skäl, såsom att en tidsfrist har försuttits, eller då en ansökan är uppenbart ogrundad. Uteblir sökanden från ett sammanträde, skall ärendet avskrivas. Om motparten ute- blir, får nämnden förelägga honom eller henne att inställa sig vid vite. Om parten ändå uteblir och det inte kan antas att förlikning kan komma till stånd, skall ärendet avskrivas. I fråga om en tvist som avses i 1 § första stycket 2 eller 4 § första stycket 2, 2 a, 2 b eller 3, skall dock ärendet avgöras trots att parten inte har inställt sig. Uteblir båda parterna i en tvist som en domstol hänskjutit till nämnden, skall ärendet avskrivas. Uteblir endast den ena parten, gäller första stycket andra och tredje meningarna. Vad som sägs i första och andra styckena gäller inte, om det finns anledning att anta att en part har laga förfall för sin utevaro. Paragrafen innehåller bestämmelser om verkan av att en part uteblir från ett sammanträde. Ändringarna är språkliga. Nämnden skall klarlägga tvistefrågorna och, även om medling inte har begärts, försöka förlika parterna. Kan parterna inte förlikas efter förslag av någondera parten, skall nämnden lägga fram förslag till förlikning, om det inte är uppenbart att förutsättningar för förlikning saknas. Om det inte träffas någon förlikning, skall tvisten avgöras av nämnden, om tvisten rör en fråga som avses i 1 § första stycket 2 eller 4 § första stycket 2, 2 a, 2 b eller 3. I annat fall skall ärendet avskrivas. I paragrafen regleras nämndernas förlikningsverksamhet. I första och andra styckena görs språkliga ändringar. Den nuvarande bestämmelsen i tredje stycket om att en förlikning skall avfattas skriftligen och undertecknas av parterna upphävs. Det nuvarande fjärde stycket kommer därför att utgöra paragrafens tredje stycke. Över- väganden finns i avsnitt 4.8. En fråga som avses i 1 § första stycket 3 eller 4 § första stycket 4 prövas efter ansökan som skall vara skriftlig och som bör innehålla de omständigheter som åbe- ropas till stöd för ansökningen. Sökanden och annan som ärendet angår skall kallas att inställa sig till samman- träde, om det inte kan anses obehövligt. Skall en part inställa sig, får nämnden förelägga vite. Att någon som kallats att inställa sig uteblir hindrar inte att ärendet prövas. I paragrafen regleras förfarandet i ärenden angående godkännande av för- Ändringarna är språkliga. Har parterna avtalat att en tvist skall avgöras av skiljemän utan förbehåll om rätt för parterna att angripa skiljedomen i sak och har, vid arrendetvist, arrende- nämnden eller, vid hyres- eller bostadsrättstvist, hyresnämnden utsetts till skiljenämnd, skall nämnden på ansökan avgöra tvisten genom skiljedom. om ansökan och en parts första inlaga till nämnden gäller 8 §. hänskjutits till nämnden, kan skiljedom dock alltid begäras muntligen inför I ett ärende som nämnden skall avgöra genom skiljedom gäller lagen (1999:116) om skiljeförfarande, i den mån annat inte följer av denna lag. för sin kostnad i tvist som avses i 9 kap. 10 eller 14 §, 10 kap. 6 § eller 12 kap. 49 eller 54 § jordabalken, 5 § lagen (1957:390) om fiskearrenden eller 4 kap. 9 § bostadsrättslagen (1991:614). I paragrafen behandlas nämndens funktion som skiljenämnd. I första stycket utgår hänvisningen till bestämmelsen i 1 § andra stycket i den upphävda lagen (1929:145) om skiljemän. sen har ingen motsvarighet i den nu gällande lagen (1999:116) om skilje- Vidare ersätts klandra med angripa i sak. att klarlägga att bestämmelsen inte tar sikte på den rätt som parterna har att klandra skiljedomen enligt lagen om skiljeförfarande. sak är inte avsedd. Vidare förtydligas att hänvisningen till 8 § avser inte bara ansökan utan även en parts första inlaga till nämnden. ringar är språkliga. I andra stycket ersätts hänvisningen till den upphävda lagen om skilje- män av en hänvisning till den nu gällande lagen om skiljeförfarande. Övriga ändringar är språkliga. En tvist som avses i 4 § första stycket 5 a hänskjuts till hyresnämnden genom ansökan som skall vara skriftlig.