prop · GS0380 · 2005-03-22 00:00:00 — bör tillföras för stöd till forskningsinfrastruktur inom alla områden. Resurserna bör öka med 2007 och ytterligare 2008. (KB) är och Statens ljud- och bildarkiv (SLBA) är nationalarkiv för ljud och rörliga bilder. Myndigheternas uppgifter är att samla in, bevara och tillhandahålla den del av medieutbudet i som offentliggörs i form av tryckt material, ljud och rörliga bilder. Verksamheten baseras huvudsakligen på bestämmelser i lagen (1993:1392) om pliktexemplar av dokument. Pliktlagen härstammar då alla boktryckare skickade exemplar av varje tryckt skrift till Kungl. Från och Prop. 2004/05:80 med 1979, då SLBA bildades, omfattas även ljud och rörliga bilder av Målet för myndigheternas verksamhet är att förbättra informationsförsörjningen till forskningen genom att öka tillgängligheten till svenskt tryck, ljud och rörliga bilder och därigenom främja den svenska forskningens kvalitet. Informationstekniken har gått snabbt framåt och revolutionerat såväl produktions- som bevarandeteknik samt arbets- och sökmetoder inom sektorn. Tekniken och bibliotekens databaser har givit nya möjligheter för spridning av forskning. En omfattande utbyggnad har skett av högskolan och har etablerats. Pedagogiken har förändrats, vilket bl.a. har ökat bibliotekens och arkivens roll som lärande resurs. Mediesamhället har ändrat karaktär och använder ny teknik och Internet. Utvecklingen på det informationstekniska området sker allt snabbare. Ljud- och bildmaterial produceras i nya former och i nya tekniska system. För att det material som redan har samlats in skall kunna bevaras för eftervärlden krävs att materialet förs över till modernare informationsbärare, s.k. migrering. Regeringen tillsatte särskilda utredare för att se över Kungl. respektive Statens ljud- och bildarkivs verksamheter och arbetsformer. Uppdragen resulterade i två betänkanden, KB - ett nav i kunskapssamhället. Verksamhet och visioner (SOU 2003:129) respektive Bevara ljud och rörlig bild. Insamling, migrering prioritering (SOU 2004:53). 6.3.1Statens ljud- och bildarkiv Regeringens bedömning: Statens ljud- och bildarkiv bör 2006 tillföras för att möta den tekniska utvecklingen på området och för egen insamling av material vid arkivet. Myndigheten bör därutöver för vart och ett av tillföras en tillfällig resursförstärkning på för pågående verksamhet med att föra över insamlat material från public service- sändningar i analog form till ny teknik. Utredningens förslag: Pliktlagens totalprincip styr verksamheten vid Statens ljud- och bildarkiv (SLBA), bland annat skall allt som sänds markbundet eller genom satellitsändning från med betydelse för svenska förhållanden samlas in. (SOU 2004:53) föreslår inga genomgripande förändringar i pliktlagen och stödjer de förslagen i betänkande KB ett nav i kunskapssamhället (SOU 2003:129) som bl.a. rör pliktleverans av distansöverfört digitalt material, se avsnitt 6.3.2. Mot bakgrund av den explosionsartade utvecklingen som varit och väntas fortsätta på medieområdet, anser utredaren att det är nödvändigt att göra prioriteringar för verksamheten i syfte att undvika ohanterliga volymer av material. Unicitet, dvs. unikt material föreslås vara en prioritering för vad som skall samlas in och bevaras. innebära att repriser inte bevaras eller samlas in i fortsättningen. Olika textningar av program eller s.k. kommentatorer anses inte heller kvalificera som unicitet. Som komplement föreslås att programtablåer sparas och att en total insamling görs för att visa programflödet, på- och avannonseringar samt reklaminslag. Som en följd av SLBA:s uppgift att vara nationalarkiv föreslås svensk produktion att vara den andra prioriteringen för insamlings- och bevarandeinsatser. Utredningen konstaterar att det saknas lagtekniska hinder för myndigheten att göra egen insamling och att det nu finns tekniska möjligheter för detta. vid arkivet som metod för insamling av material istället för pliktleverans, skulle erbjuda möjlighet att redan vid källan välja bort t.ex. dubbletter. Utredningen föreslår en förändring i 18 § lagen (1993:1392) om pliktexemplar av dokument för att ge SLBA rätten att undanta leverantörer från pliktleverans allt eftersom myndigheten arbetar upp egen kapacitet att själv samla in materialet. Ett tillägg i lagens 37 § att inte kunna överklaga ett sådant beslut föreslås också. Utredaren skissar på ett 10-årigt projekt under SLBA:s huvudmannaskap för att föra över insamlat material i analog form till nya tekniska informationsbärare, s.k. migrering. Kostnaderna är svåra att beräkna. En miniminivå uppskattas till för ett projekt i mindre skala där verksamheten byggs upp successivt och sedan utvärderas. Ett större grepp skulle vara att avsätta . Som förslag till finansieringskällor ges utökat samarbete med samarbetspartners såsom (), radio AB (), Stiftelsen (), , liksom regional- eller strukturfondsmedel. Remissinstanserna: Många remissinstanser tillstyrker i huvudsak förslagen om principer för prioritering och urval vid migrering och framtida insamling, egen insamling samt migreringsprojektet. Ett antal remissinstanser påtalar att utredarens definition av svenska förhållanden är otydlig. anser att begreppet borde problematiseras mer och vill att kriterierna för prioritering skall diskuteras ytterligare. Ett stort antal remissinstanser tillstyrker att SLBA ges i uppdrag att samla in radio- och televisionsprogram genom egen insamling och att myndigheten kan ge undantag från leveransplikt. menar att SLBA inom sitt ansvarsområde bör få avgöra vilket material som skall pliktlevereras och i vilken form. anser att den framtida insamlingen och prioriteringen bör inkludera synpunkter från forskarvärlden i större omfattning än vad som varit fallet. ställer sig tveksamt till egen insamling. Argumentet att höja kvaliteten till den nivå att den säkerställer största möjliga användningsområde rimmar inte med portalparagrafen att pliktexemplar skall bevaras och tillhandahållas för forskning och studier. Majoriteten av remissinstanserna stödjer migreringsåtgärder, dvs. att insamlat material förs över till nya tekniska system. Många instanser, däribland Kungl. , Statens ljud- och bildarkiv, , , och radio AB, poängterar vikten av samarbete mellan institutioner. Många för fram vikten av ett snabbt igångsättande av projektet, däribland radio AB, Konstnärliga och litterära yrkesutövares samarbetsnämnd (Klys) och Copyswede. Statens ljud- och bildarkiv och radio AB hävdar att projektet bör utvärderas efter en treårsperiod. Ett stort antal av remissinstanserna har kommenterat användarperspektivet utifrån ett antal aspekter. , , , och ser det som en allvarlig brist att utredningen inte är bättre förankrad i forskarvärlden. Statens ljud- och bildarkiv och tar upp vikten av att kvaliteten håller en hög nivå vid den digitala inspelningen. vill nå nya och större användargrupper i samband med migreringen, förutsatt att de upphovsrättsliga problemen kan lösas. , Klys och Copyswede hävdar att nya distributionsvägar bör resultera i nya avtal och avtalslicenser. Flera av remissinstanserna, bl.a. Myndigheten för , , och , och Utbildningsradion vill att frågan om pliktleverans av distansöverfört, digitalt material skall ses över i likhet med förslag (SOU 2003:129), se avsnitt 6.3.2. De två olika modellerna för migreringen har lika stort stöd bland remissinstanserna. Samarbetsvinster och synergieffekter påtalas av flera remissinstanser. , Statens ljud-och bildarkiv, och förespråkar ett ökat samarbete och erfarenhetutbyte kring migreringsfrågan. anser att en mer distinkt analys av nyttjandeförutsättningarna bör följa ett så stort projekt. Statskontoret menar att finansieringskällorna är otillräckliga och hävdar att projektet är orimligt dyrt. Skälen för regeringens bedömning: Statens ljud- och bildarkiv har verkat under och har, utifrån pliktlagens totalprincip, samlat in mycket stora bestånd. Detta gör SLBA till ett unikt arkiv i ett internationellt perspektiv. Inte minst det faktum att pliktlagen säkrat flödet i de nationella sändningarna innebär att arkivets samlingar inte enbart innehar de enskilda programmen utan även deras på- och avannonseringar liksom reklaminslag, vilket är värdefullt ur forskningssynpunkt. Regeringen delar dock utredarens uppfattning att den explosionsartade utvecklingen på mediaområdet gör det nödvändigt att både sätta upp principer för urval vid insamling av material och migrering av redan insamlat material och att ge arkivet möjlighet till egen insamling. Detta medför i sin tur ett behov av lagändring så att myndigheten kan ge undantag från leverensplikt vid arkivets egen insamling. Regeringen avser att återkomma om förslag till ändringar i lagen (1993:1392) om pliktexemplar av dokument, se även avsnitt 6.3.2. Utredaren slår i betänkandet Bevara ljud och rörlig bild. Insamling, migrering prioritering (SOU 2004:53) fast att de två centrala faktorer, som kunnat skönjas och som inverkar på SLBA:s förutsättningar att utföra sitt uppdrag framöver, är ljud- och bildmediernas omfattning och inriktning samt tekniska lösningar för långsiktigt bevarande och tillhandahållande. har inneburit ett genomgripande tekniskt systemskifte. 2004/05:80 Den digitala tekniken är på väg att ersätta den analoga på nästan alla ljud- och bildområden. Utbudsökningen på framför allt radio- och TV- området fortsätter och nya medier, såsom Internet och andra nätverk, kommer med största sannolikhet att öka sina roller som distribution- kanaler. Utvecklingen kommer att kräva mer avancerade IT-kunskaper och ställer andra krav på arbetsformer. är det viktigt att upprätthålla kunskapen om äldre tekniska system och om samlingarna. Teknikutvecklingen skapar möjligheter att förändra myndighetens verksamhet i grunden. vid arkivet kan förbättra kvaliteten på insamlat material och därmed minska framtida bevarandeinsatser, liksom kostnader för hantering, lagring och tillhandahållande av materialet. Utvecklingen på området ger tekniska förutsättningar för förbättrad informationsförsörjning till forskar- samhället och området erbjuds en kvalitets- och kompetens-höjning. Statens ljud- och bildarkiv arbetar aktivt med utvecklingsprojekt för att använda ny teknik i verksamheten i syfte att samla in och omhänderta material så effektivt som möjligt. Regeringen bedömer att det är viktigt att arkivet ges bättre förutsättningar för att uppfylla sitt uppdrag. I syfte att säkra insamling, bevarande och tillhandahållande av ljud och rörliga bilder med hög kvalitet för framtida forskning, bör Statens ljud- och bildarkiv tillföras för att möta den tekniska utvecklingen på området samt möjliggöra egen insamling av material vid arkivet. För vart och ett av bör myndigheten därutöver tillföras en tillfällig resursförstärkning på för pågående verksamhet med att migrera insamlat material från public service- sändningar till ny teknik. För att undvika dubbelarbete och säkra hög kvalitet på materialet är det etablerade samarbetet mellan SLBA och aktörer såsom , radio AB, SFI, etc. av stor betydelse för migreringens genomförande. Regeringens bedömning: Lagen (1993:1392) om pliktleverans av dokument bör ses över så att lagen omfattar även s.k. distansöverfört digitalt material, egen insamling och pliktupplaga. Utredningens förslag: Utredaren ser inga behov av att förändra grundprinciperna i lagen (1993:1392) om pliktexemplar. (KB) föreslås fortsätta samla in allt svenskt tryck med förtydligande av begreppet svenska förhållanden som tillägg i lagens 4 §. Utredaren vill dock se en utökning av lagen till att även omfatta digitalt publicerat material, s.k. distansöverfört digitalt material. För detta ändamål föreslås ett flertal ändringar och tillägg i pliktlagen. Utredaren föreslår en reglering av pliktleveransmässig upplaga. Upplagor mellan 80 och 199 exemplar föreslås bli leveranspliktiga i två exemplar till KB och Lunds universitetsbibliotek. Detsamma gäller affischer i en upplaga om minst 10 exemplar. exemplar föreslås levereras till samtliga sju pliktmottagande bibliotek. Härav ger utredaren förslag till ändringar eller tillägg i 56 och 8 a §§ i Prop. lagen (1993:1392) om pliktexemplar av dokument. I syfte att ge svenska studenter och forskare mer användarvänlig tillgång till kvalificerad digital information, föreslår utredaren att ett nätbibliotek etableras som ett nationellt insatsprogram för samordnad digital informationsförsörjning för utbildning och forskning. Utredaren lägger förslag om ett handlingsprogram för digitalisering, Kulturarv till mångas glädje och nytta. Programmet syftar till att öka tillgängligheten till det svenska kulturarvet för dagens forskare, studerande och allmänhet. Urval för digitalisering skall göras med hänsyn till forskningens och utbildningens behov. I förslaget ingår även ett projekt med inriktning mot . Utredningen föreslår vidare att Libris katalogsystem skall utvecklas mot ett fullständigt nationellt bibliotekssystem inklusive låne- och inköpsrutiner samt att Libris övertar funktioner som normalt sköts av de enskilda bibliotekens system. Utredaren är av uppfattningen att verksamheten vid KB:s avdelning för nationell samordning och utveckling (Bibsam) är angelägen och av hög kvalitet men att det finns utrymme att utveckla den. ett behov av ökad nationell samordning i bibliotekssystemet som helhet till stöd för forskning och utbildning. Därför föreslås KB få regeringens uppdrag att ta fram en strategi för arbetet med att utveckla och samordna biblioteksresurserna för brukarnas bästa och för ett effektivt Utredaren lämnar lagförslag till skydd för värdefulla äldre boksamlingar och enskilda verk. Vidare föreslås att en nationell bevarandeplan och ett nationellt En utökad forskarutbildning i ämnen med anknytning till bibliotekens verksamhet föreslås också. De totala kostnaderna för samtliga förslag beräknas till och för perioden 20092016 till Åtgärderna föreslås finansieras genom omprioriteringar, samordningsvinster och reformmedel, liksom bidrag från fonder och stiftelser samt egeninsatser från KB. Remissinstanserna: I remitteringen av betänkandet begärdes synpunkter in på KB:s förutsättningar att samla in, bevara och tillhandahålla det svenska trycket, konsekvenser av förändringar i trycket och digitala publikationer samt KB:s samordnande roll för Det finns en bred enighet bland remissinstanserna att även distansöverfört material skall pliktlevereras. efterlyser en skarpare definition av utredarens begrepp viss permanent karaktär, liksom var skiljelinjen går mellan beständigt och obeständigt Datainspektionen hävdar att förslaget i dess nuvarande form inte kan ligga till grund för lagstiftning. En utvidgning av pliktexemplar till att omfatta distansöverfört material kan innebära integritetskänslig behandling av personuppgifter. Statens ljud- och bildarkiv, Radio- och och Utbildningsradion påtalar att förslaget om distansöverfört material är otillräckligt och att fler analyser bör göras. upphovsrättsliga aspekten bör diskuteras mer ingående anser författarförbund, och Konstnärliga och litterära yrkesutövares samarbetsnämnd (Klys). , , Tal- och , och vill ha ytterligare klarhet i frågor om materialets tillgänglighet och utlån. Tidningsutgivarna anser det oacceptabelt att överhuvudtaget tillgängliggöra material på distans. framhåller att tydlighet är den största vinsten med förslaget om upplaga för leveranspliktigt material, då detta saknas i nuvarande lagstiftning. vill att tryckta doktorsavhandlingar levereras till samtliga pliktbibliotek även om utgivningen understiger 200 exemplar. och Myndigheten för skolutveckling framför att pliktleverans av talböcker inte omfattas av förslaget. Det råder en stor samstämmighet om inrättandet av ett s.k. nätbibliotek i syfte att förbättra den högre utbildningens och forskningens informationssökning och utveckla högskolans digitala publicering. ser förslaget om ett nätbibliotek som utredningens centrala förslag och framför att likartade program genomförs i en rad för jämförbara länder. framför att mycket av arbetet med att fylla ett nätbibliotek med innehåll måste göras lokalt. menar att övriga forskningsbibliotek, folkbibliotek, landstingsbibliotek och myndighetsbibliotek kan tillföra värdefulla tjänster och produkter till ett nätbibliotek. Statens ljud- och bildarkiv ser positivt på ett nätbibliotek. Ny teknik kommer att effektivt tillhandahålla material för forskning och studier och den möjligheten bör inte begränsas av en mer restriktiv lagstiftning på upphovsrättsområdet. menar att ett nätbibliotek är en självklar lösning i tiden och att nätverk utanför landets gränser bör inkorporeras. ställer sig avvaktande till en jätteportal i det fall det leder till att deras användare skulle få svårare att orientera sig än på profilerade ingångar. Många remissinstanser är positiva till, men har synpunkter på, utredningens förslag om ett omfattande digitaliseringsarbete i större skala av material i Kungl. samlingar och andra kulturarvs- institutioner i . vill att val av objekt automatiskt skall gälla alla nivåer i utbildningssystemet. vill att en avvägning av ett så pass omfattande och dyrt digitaliseringsprogram skall göras mot andra intressen. anser att fokuseringen på Kungl. samlingar i betänkandet är för stark och att detta är en nationell uppgift. menar att finansieringen är för svag. Ett flertal instanser vill poängtera ABM-samarbetet (arkiv, bibliotek, museer) och menar att det är viktigt att specialbiblioteken inte glöms bort. Det råder skepsis bland remissinstanserna om finansieringsplanen. Instanserna menar att finansieringen bör vara av permanent karaktär och inte via stiftelser, fonder och sponsring. Skälen för regeringens bedömning: Regeringen ser behovet av en utökning i lagen (1993:1392) om pliktleverans av dokument till att omfatta s.k. distansöverfört digitalt material. Definitionen av vilket material som skall omfattas av detta tillägg, liksom upphovsrättsliga aspekter av materialets tillgängliggörande och eventuell inverkan på integritetskänsliga uppgifter, behöver dock fortsatt behandling innan några ändringar kan göras i lagen. Regeringen avser att återkomma om ändringar i pliktlagen. Arbetet kommer att inbegripa frågor om reglering av pliktupplaga samt frågan om egen insamling (se avsnitt 6.3.1). arbetar aktivt med biblioteksstöd för flexibelt lärande, bl.a. i form av en nätbaserad biblioteksportal med system för samsökning av information. Exempel på sådana webbaserade distanstjänster är självstudiekurser och vägled- ningar, tillgång till e-publikationer, bibliotekskataloger och digitalt kursmaterial. Tillsammans med Myndigheten för och fyra lärosäten har en s.k. Jourhavande bibliotekarie inrättats för att ge studenter tillgång till bibliotekarier under kvällstid och . Tjänsten beaktar bibliotekariens roll som pedagogisk resurs i det flexibla lärandet och syftar bl.a. till att vara ett stöd för studenten att söka, välja och värdera nätbaserad information. Fr.o.m. blir tjänsten permanent vid KB och ett samarbete inleds med folkbibliotekens motsvarighet, Fråga . Regeringen anser att samarbetet mellan KB, Myndigheten för och aktuella lärosäten samt folkbibliotek är viktigt för att utveckla och samordna nätbaserade bibliotekstjänster till stöd för det flexibla lärandet. Initiativet stärker även KB:s möjlighet att bli en s.k. 24-timmars myndighet. Fri spridning av vetenskapliga artiklar på nätet, s.k. open access, väcker allt större internationellt stöd, särskilt vad gäller tillgången till forskningsresultat som finansieras med statliga medel. Open access bygger bl.a. på att lärosäten verkar för att de egna forskarnas artiklar och liknande läggs ut i s.k. öppna arkiv. Det samarbete som Kungl. och lärosätena har påbörjat för att bygga upp och samordna sådana arkiv är viktigt. Frågan handlar även om i vilken mån statliga forskningsfinansiärer kan kräva att forskningsmaterial som skrivs med deras stöd skall kunna tillgängliggöras i öppna arkiv. ser t.ex. över förutsättningarna för myndigheten att signera The to Knowledge in the Sciences and Humanities. avdelning för nationell samordning och utveckling, Bibsam, har verkat och har till uppgift att förbättra och effektivisera informationsförsörjningen till svensk högre utbildning och forskning. Detta uppdrag utförs bl.a. genom olika samordnings- och utvecklingsinsatser för forskningsbiblioteken. Exempel på insatser från Bibsam är projektstöd, däribland det ovannämnda initiativet för stöd till nätbaserat lärande, treårsrapporter om forskningsbibliotekens ställning samt stöd till bibliotekens omstruktureringsarbete att hantera elektronisk information. Regeringen ser positivt på de insatser som Bibsam gör för att främja effektiv användning av forskningsbibliotekens resurser och det samarbete som Kungl. har med folkbiblioteken, bl.a. via det nationella bibliotekssamrådet, Nabis. I budgetpropositionen (prop. 2004/05:1) presenterade regeringen förslag om tillägg i Bibliotekslagen (1996:1596) som innebär att kommuner och landsting skall anta planer för biblioteks- verksamheterna samt att bibliotek och bibliotekshuvudmän inom det allmänna biblioteksväsendet skall samarbeta. gör viktiga insatser för att digitalisera objekt i sina Prop. 2004/05:80 samlingar. Den genomförda överföringen av 1600-talsbildverket Suecia Antiqua et Hodierna till digital form är ett bra exempel på hur samlingarnas bevarande, synlighet och tillgänglighet kan öka genom digitalisering. KB bör fortsätta dessa insatser inom ramen för sitt uppdrag att bevara och tillhandahålla det svenska trycket och samarbeta med aktörer på arkiv-, biblioteks-, och museiområdet (ABM) i den utsträckning som urvalsprinciperna för digitalisering sammanfaller och effektivitetsvinster kan göras. Det ABM-centrum som bildades med sekretariat på Kungl. är ett viktigt initiativ för myndigheternas gemensamma arbete med att digitalisera sina samlingar. , , och har bildat s.k. ABM-centrum för att främja samarbetet mellan arkiv, museer och bibliotek med särskilt fokus på att stimulera utvecklingen av myndigheternas digitaliseringsarbete. Regeringens bedömning: Av de medel som bör tillföras för att stödja forskarskolor bör användas för en forskarskola i design. Bakgrund: Intresset för svensk design, arkitektur och form ökar såväl nationellt som internationellt. Svensk design har alltmer kommit att bli en strategisk tillgång för svenska företags konkurrenskraft. Swedish Style är ett exempel på framgångsrika utställningar i utlandet . Projektet för alla är ett annat viktigt exempel på hur varor och tjänster, i så stor utsträckning som möjligt, skall anpassas till personer oavsett kön, ålder eller funktionshinder, vilket bl.a. bidrar till god folkhälsa. När design förenas med ekologiska aspekter bidrar den även till hållbar utveckling. är Designår i . Designforskningen är mångvetenskaplig till sin karaktär med estetiska och funktionella aspekter. Två viktiga inriktningar är konstnärligt respektive tekniskt inriktad forskning och utveckling. Som exempel kan nämnas vid som bedriver forskning inom interaktions-, transport- och produktdesign. har designforskning inom bl.a. produktframtagning. Vid bedriver man inom ämnet företagsekonomi forskning om s.k. design management, som behandlar design inom organisationer, såsom hur en tydlig identitet för företag och produkter skapas. Vid bedrivs forskning om design och formgivning med inriktning mot bland annat estetik och materialegenskaper liksom frågor kring genus och identitet. På den tekniska sidan har intresset för designrelaterade frågor lett till program inom t.ex. affärsutveckling, livsmedel, bioteknik och upplevelseindustrin. Exempel på designinriktade projekt med stöd från Verket för Innovationssystem () är intelligenta och funktionella förpackningar, designade material på nanosidan och trämanufaktur. Andra exempel på finansiärer är och kompetens samt .