prop · GT031d10 · 2005-09-20 00:00:00 — Sker en kontroll för utbildning, ålder och civilstånd ökar gapet mellan inrikes och utrikes födda, vilket kan tolkas som att utbildning och ålder ger sämre utdelning för utrikes födda jämfört med inrikes födda. Det är också vanligare att utrikes födda som är Tabell 3.3 Andel sysselsatta bland inrikes respektive utrikes födda mellan 20-64 år -1,2 -3,6 -0,5 -0,9 Källa: , kvartal fyra och beräkningar av , 2005 Tabell 3.4 Andel arbetslösa bland inrikes respektive utrikes födda mellan 20-64 år Källa: , kvartal fyra och beräkningar av , 2005 Tabell 3.4 visar att en klart större andel bland utrikes födda är arbetslösa i jämförelse med inrikes födda och att arbetslösheten ökat i alla grupper. Tabell 3.5 Andel helårsekvivalenter bland inrikes respektive utrikes födda mellan som uppbär försörjningsstöd (indikator) -1,4 -0,3 Det totala antalet helårsekvivalenter har minskat och därefter har det skett en ökning bland såväl inrikes som utrikes födda. Tabell 3.5 visar att andelen helårsekvivalenter bland utrikes födda män och kvinnor har minskat i förhållande till inrikes födda män och kvinnor . Mål: Andelen utrikes födda med högskoleutbildning som har ett arbete i nivå med den egna kompetensen skall öka. () har genomfört en enkätundersökning som visar att utrikes födda med utländsk högskoleutbildning har svårast att få ett arbete som överensstämmer med utbildningen men att utrikes födda med svensk högskoleutbildning också har svårt att få ett kvalificerat arbete. Lättast har inrikes födda som är högskoleutbildade. En studie genomförd av TCO visar att de utrikes födda har betydligt lägre inkomster än inrikes födda. En stor del av inkomstskillnaderna förklaras av att utrikes födda har betydligt svårare att få ett för sin utbildning relevant arbete. Utbildning för grund- och gymnasieskolan Mål: Andelen elever med utländsk bakgrund som lämnar med fullständiga betyg skall successivt öka. Mål: Andelen elever med utländsk bakgrund som lämnar gymnasieskolan med slutbetyg från ett nationellt eller specialutformat program skall successivt öka. 2005/06:1 UTGIFTSOMRÅDE 8 Tabell 3.6 Andel elever med svensk respektive utländsk bakgrund som lämnar med fullständiga betyg Andelen elever som lämnat med fullständiga betyg har förändrats marginellt . Skillnaderna mellan elever med svensk respektive utländsk bakgrund avseende fullständiga betyg är stora och skillnaderna mellan könen i respektive grupp är också stora. Tabell 3.7 Andel elever med svensk respektive utländsk bakgrund som lämnar gymnasieskolan med slutbetyg En jämförelse mellan och visar att andelen elever som lämnar gymnasieskolan med slutbetyg studier har ökat såväl bland kvinnor och män med svensk bakgrund som bland kvinnor och män med utländsk bakgrund. Skillnaderna mellan elever med svensk och utländsk bakgrund är dock fortfarande stora. En större andel kvinnor med svensk respektive utländsk bakgrund lämnar gymnasieskolan med slutbetyg jämfört med män med motsvarande bakgrund. Etnisk och kulturell mångfald inom staten Mål: Den etniska och kulturella mångfalden bland de anställda i statsförvaltningen skall öka på alla nivåer. 2005/06:1 UTGIFTSOMRÅDE 8 Det finns två indikatorer som används för att mäta målet avseende anställda inom statsförvaltningen och anställda på olika nivåer. Tabell 3.8 Andel anställda med utländsk bakgrund inom statsförvaltningen jämfört med deras andel i förvärvsarbetande åldrar i befolkningen Andelen anställda med utländsk bakgrund har ökat något men är det långt kvar när en jämförelse görs med andelen med utländsk bakgrund i förvärvsarbetande åldrar i befolkningen. Tabell 3.9 Andel statsanställda med utländsk bakgrund inom lednings, kärnrespektive stödkompetens Ökningen av statsanställda med utländsk bakgrund har framförallt skett inom kärnkompetens medan ökningen är mer marginell i de andra kompetenskategorierna. Andelen kvinnor med utländsk bakgrund inom ledningskompetens har minskat något . Mål: Andelen anställda inom rättsväsendet med utländsk bakgrund skall öka. Mål: Inom rättsväsendet skall finnas kunskaper för att förebygga och motverka att diskriminering förekommer. Det finns sex indikatorer som skall användas för att mäta målen (anställda inom rättsväsendet samt olika utbildningsindikatorer). Statistik kan dock först redovisas till budgetpropositionen 2007. Det finns indikationer som pekar på att andelen anställda inom rättsväsendet med utländsk bakgrund kommer att öka. Andelen nybörjare på juristlinjen som har utländsk bakgrund har ökat och uppgick till , vilket ungefär motsvarar andelen med utländsk bakgrund i hela åldersgruppen. Mål: Hälsan hos personer med utländsk bakgrund skall förbättras. Det finns fyra indikatorer för att mäta målet. Alla indikatorerna mäter upplevt hälsotillstånd. I tabell 3.10 redovisas statistiken för hur kvinnor och män uppfattar sin hälsa. Någon motsvarande statistik för barn finns inte . Tabell 3.10 Andel personer mellan med svensk respektive utländsk bakgrund som bedömer sitt allmänna hälsotillstånd som gott Källa: SCB () Upplevt gott hälsotillstånd är vanligare bland personer med svensk bakgrund och vanligare bland män än kvinnor. Det är framförallt är män med utländsk bakgrund som har en sämre utveckling . Samma trend kan utläsas i tabell 3.11 som redovisar andelen personer som bedömer sitt allmänna hälsotillstånd som dåligt. Tabell 3.11 Andel personer mellan med svensk respektive utländsk bakgrund som bedömer sitt allmänna hälsotillstånd som dåligt Källa: SCB () Etnisk och religiös diskriminering Mål: Etnisk och religiös diskriminering skall minska i samhället. Mål: Det skall finnas god kunskap om förekomst och omfattning av etnisk och religiös diskriminering i det svenska samhället. Det skall finnas kunskap om mekanismer bakom diskriminering. Mål: En större andel personer skall känna till och tillvarata sina rättigheter. Mål: Arbetsgivare skall ha kunskap om diskrimineringslagstiftningen och skall arbeta för att förebygga diskriminering. Avsikten är att mäta målen med sex indikatorer (se bilaga 1). saknas dock statistik för flera av indikatorerna. De indikatorer där det finns viss statistik är bevittnad diskriminering och anmälningsbenägenhet. Det är vanligt att bli vittne till diskriminering på offentliga platser (gator, torg, restauranger och liknande). Tabell 3.12 visar att ungefär var sjätte person bevittnat diskriminering på gator, torg restauranger etc. Att bli vittne till diskriminering är mindre vanligt i andra specifika situationer som på arbetsplatsen, i affärer, på kollektiva färdmedel och vid kontakt med polisen. Men nästan var tionde kvinna uppger att de bevittnat situationer på sin arbetsplats som de tolkat som diskriminering och ungefär var tjugonde man och kvinna har bevittnat diskriminering vid kontakt med polisen. Skillnaderna mellan kvinnor och män är små och inte signifikanta. Tabell 3.12 Andel personer mellan som blivit vittnen till etnisk diskriminering i olika situationer Källa: (Integrationsbarometern) Drygt tre av tio män respektive fyra av tio kvinnor kan tänka sig att anmäla diskriminering om de blir vittnen till denna (tabell 3.13). Det är en signifikant ökning som innebär att flera män och kvinnor kan tänka sig anmäla muntligt till myndigheterna. Båda åren avvisar ungefär var femte person tanken att anmäla diskriminering som de bevittnar. 2005/06:1 UTGIFTSOMRÅDE 8 Tabell 3.13 Andel personer mellan som kan tänka sig att anmäla etnisk diskriminering som de blir vittnen till Källa: (Integrationsbarometern) I integrationsbarometer ställs frågan om man själv eller någon i hushållet blivit diskriminerad . respektive svarar att de eller någon i hushållet har haft sådana erfarenheter i arbetslivet respektive utanför arbetslivet. Det är främst yngre personer (), landsbygdsbor och låginkomsttagare som uppger denna typ av erfarenheter. Mål: Valdeltagandet skall öka väsentligt bland röstberättigade med utländsk bakgrund. Mål: Andelen förtroendevalda med utländsk bakgrund skall öka. Mål: Medborgerliga aktiviteter och politiska resurser skall öka bland personer med utländsk bakgrund. Valdeltagandet bland röstberättigade med utländsk bakgrund minskade i riksdagsvalet när jämförelse görs med riksdagsvalet . Valdeltagandet i såväl landstingssom kommunvalen ökade däremot (se tabellerna 3.14 3.16). Ökningen av valdeltagandet är särskilt märkbar bland röstberättigade som är födda utanför . I riksdagsvalet sker minskningen i valdeltagandet bland röstberättigade med utländsk bakgrund födda i . Kvinnor med utländsk bakgrund har ett något högre valdeltagande än män med utländsk bakgrund. Tabell 3.14 Valdeltagande i riksdagsvalen 1998-2002 bland röstberättigade med svensk respektive utländsk bakgrund 2005/06:1 UTGIFTSOMRÅDE 8 Tabell 3.15 Valdeltagande i landstingsfullmäktigevalen 1998-2002 bland röstberättigade med svensk respektive utländsk bakgrund Tabell 3.16 Valdeltagande i kommunfullmäktigevalen 1998-2002 bland röstberättigade med svensk respektive utländsk bakgrund Andelen förtroendevalda med utländsk bakgrund har ökat såväl i som i landstings- och kommunfullmäktige (se tabellerna 3.17-3.19). Ökningen är särskilt markant i . är det ett stort gap mellan andelen förtroendevalda med utländsk bakgrund och andelen röstberättigade med utländsk bakgrund. Medborgerliga aktiviteter och politiska resurser mäts med frågor till ett urval personer i SCB:s undersökning om levnadsförhållanden. De senaste resultaten visar att en större andel personer med svensk bakgrund deltar i olika medborgerliga aktiviteter. Tabell 3.17 Förtroendevalda i med utländsk bakgrund 1998-2002 och andelen röstberättigade i befolkningen med utländsk bakgrund Tabell 3.18 Förtroendevalda i med utländsk bakgrund 1998-2002 Tabell 3.19 Förtroendevalda i kommunfullmäktige med utländsk bakgrund 1998-2002 Mål: Nyanlända vuxna invandrares möjligheter till en snabb etablering skall öka. Mål: Barns och ungdomars möjligheter till en snabb integration skall öka. Det finns 22 indikatorer som skall användas för att mäta målen bland annat avseende sysselsättning och arbetspraktik, utbildning, validering, rehabilitering och hälsoundersökningar. finns inte någon statistik som svarar mot indikatorerna. ansvarar för att statistik utvecklas inom området. har dock genomfört flera uppföljningar av introduktionen som redovisas nedan. Uppföljning av introduktionen för vuxna Sysselsättningsgraden för flyktingar som kom har ökat med tiden i . De flyktingar som kom 1997 har haft en högre grad av sysselsättning än de som kom 1996. De som kom 1998 har i sin tur haft en högre grad av sysselsättning än de som kom 1997. Detta mönster bryts för både 1999 och 2000 vilket sannolikt kan förklaras av den vikande konjunkturen under början av 2000- talet. uppföljningar visar, i likhet med tidigare undersökningar, att kvinnorna får en sämre introduktion i samhället än männen. Kvinnor får vänta på start av introduktionsprogram och på svenskutbildning. Kvinnorna har ofta färre veckotimmar i introduktionen än vad männen har. Färre kvinnor än män får praktik och andra kontakter med arbetsmarknaden under programmen. Skillnaden mellan könen är tydligast när man jämför lågutbildade kvinnor och män. Kvinnornas avbrott och fördröjningar i introduktionen beror oftast på föräldraledighet eller väntan på barnomsorg och skola för barnen. Den enskilt vanligaste orsaken till att personer inte påbörjat introduktion är sjukdom. Det gäller både män och kvinnor. Två tredjedelar av dem som deltar i introduktionen påbörjar sin svenskutbildning . Av kvinnorna påbörjar svenskutbildning eller mer. Färre än hälften fullföljer sin svenskutbildning men av dessa får nästan alla ett betyg och majoriteten får ett betyg på nivå D. Drygt hälften av dem som deltar i introduktion har kontakter med arbetsmarknaden under introduktionen. Därtill har inte haft någon arbetsmarknadskontakt alls. Andelen som deltar i praktik har ökat jämfört med tidigare undersökningar men förändringen handlar främst om språkpraktik. Arbetsförmedlingens insatser har ökat något. För av kvinnorna och av männen saknas dock fortfarande samverkan med arbetsförmedlingen. Deltagare i mellanstora och små kommuner har i allmänhet fler kontakter med arbetsförmedlingen än deltagare i de större kommunerna. Av dem som omfattas av den statliga ersättningen är sysselsatta i arbete efter folkbokföringsdatum. Motsvarande för gruppen som inte omfattas av statens ersättning är . Sammanlagt av deltagarna har fått sin utländska yrkeserfarenhet validerad. Endast ett fåtal kommuner arbetar systematiskt med validering av tidigare yrkeserfarenheter. Enligt visar erfarenheterna från det utvecklingsarbete som flera kommuner bedrivit med stöd av verket att fokus på introduktionen nu sakta skiftar från socialt omhändertagande till en inriktning på arbetsmarknad, tillväxt, kompetensförsörjning och den nyanlände som en resurs för samhället. 2005/06:1 UTGIFTSOMRÅDE 8 Uppföljning av introduktionen för flickor och pojkar Uppföljningen av skolsituationen för de flickor och pojkar som kommer till av eller direkt till gymnasiet visar att variationerna är stora inom gruppen. Bland annat kön, vistelsetid samt föräldrars utbildning och arbetsmarknadsanknytning påverkar elevens skolresultat. Att gå ut med godkänt betyg i kärnämnena är mycket betydelsefullt för att lyckas fullfölja gymnasiestudierna. Skillnaderna i resultat är mycket stora mellan olika kommuner. En slutsats som dras är att verksamhetens kvalitet och typen av insatser har stor betydelse. Den enda insatsen som nyanlända barn får som introduktion i samhället är oftast att börja i en förberedelseklass. Skolan tycks sakna eller ha lite inflytande och kunskap om kommunernas samlade ansvar för introduktion och framtagande av introduktionsplaner. Enligt behövs ett starkare barnperspektiv och större samverkan vid planeringen av hela familjens introduktion för att ett bra stöd skall kunna ges till hela familjen i . Uppföljning av kommunernas kostnader för flyktingmottagandet I rapporten ersättningen? Kommunernas kostnader för försörjning av mottagna flyktingar redogör för kostnadsutvecklingen för försörjningen av dessa flyktingar i förhållande till den statliga schablonersättning som kommunerna får. Den totala kostnaden per capita uppgick till . Jämfört med tidigare års mottagna är det en ökning med ca mot 1997, med ca mot 1998 och med ca mot flyktingkontingenter. Det finns märkbara skillnader i kostnaderna mellan olika typer av kommuner. De högsta kostnaderna finns i storstäderna och de större städerna. Även lands- och glesbygdskommuner har höga kostnader per capita. Lägsta kostnaderna redovisas i industrikommuner, övriga mindre kommuner, medelstora städer och övriga större städer. menar att resultaten indikerar att flyktingars val av bosättningskommun har betydelse för möjligheterna till egenförsörjning. 2005/06:1 UTGIFTSOMRÅDE 8 Storstädernas ogynnsamma kostnadsutveckling kan, enligt , inte längre förklaras av stor nettoinflyttning av nyanlända invandrare utan egen försörjning eftersom dessa typer av kommuner nu har en nettoutflyttning. Andra kommuner än storstäder och större städer kan uppenbarligen åstadkomma en gynnsam kostnadsutveckling parallellt med en nettoinflyttning av flyktingar. Mål: Andelen personer med utländsk bakgrund som, efter sina förutsättningar och behov, bor i en bostad som de anser sig vilja bo i skall öka. Mål: Förutsatt att formella krav är uppfyllda skall möjligheten att hyra eller köpa en bostad vara lika för alla oavsett etnisk bakgrund. Mål: Andelen personer med utländsk bakgrund som känner trygghet i sitt hem och i sin boendemiljö skall öka och andelen personer med utländsk bakgrund som känner att de har inflytande över sin boendemiljö skall öka. finns sju indikatorer som mäter målen. En utförligare statistikredovisning lämnas i utgiftsområde 18, avsnitt 3.1. Trångboddhetsindikatorerna visar att trångboddhet är betydligt vanligare bland personer med utländsk bakgrund. Även bland inrikes födda med en utrikes född förälder är det påtagligt fler som är trångbodda än bland personer med två inrikes födda föräldrar. Någon tendens till utjämning kan inte ses . Skillnaden i utrymmesstandard avspeglas även sett ur barnens situation. Statistik som mäter trivsel med sin bostad visar att andelen som uppger att de trivs mycket bra med sin bostad har ökat bland samtliga grupper. Det är dock stora skillnader mellan personer med svensk respektive utländsk bakgrund. Statistik för boende i olika upplåtelseformer visar att andelen utrikes födda som bor i en bostad som de äger har minskat . Detta är särskilt accentuerat bland inrikes födda som har två utrikes födda föräldrar. En trygghetsindikator visar att det är ca 1 av 6 personer som avstått att gå ut om kvällen av rädsla för att bli utsatt för våld. En betydligt större andel kvinnor har avstått att gå ut jämfört med män. En något större andel personer med utländsk bakgrund uppger rädsla. Boendesegregation mäts med ett segregationsindex (se tabell 3.20) som visar att utvecklingen av etnisk boendesegregation inte är entydig. I har boendesegregationen minskat medan den i stort sett är oförändrad i och har ökat i . Tabell 3.20 Segregationsindex 1997 och 2003 i nio större kommuner Mål: Den etniska och kulturella mångfalden inom kulturutbudet skall öka. Mål: Andelen utövare med utländsk bakgrund skall öka inom det allmänna kulturlivet. Mål: Kulturutbudet skall nå fler med utländsk bakgrund. Målen skall mätas med hjälp av fyra indikatorer. finns ingen statistik. Mål: Skillnaderna i sjukfrånvaro mellan utrikes födda och födda i skall minska. Tabell 3.21 Antal sjukpenningdagar per sysselsatt person bland inrikes respektive utrikes födda Källa: SCB () Utrikes födda män och kvinnor har fler sjukpenningdagar per sysselsatt person när jämförelse görs med inrikes födda män och kvinnor. Skillnaderna är dock större mellan männen än mellan kvinnorna. En jämförelse visar också att antalet sjukpenningdagar per sysselsatt person i genomsnitt har ökat för alla grupper och att inrikes födda kvinnor närmat sig betydligt de utrikes födda kvinnornas sjukskrivning. De högsta sjukskrivningstalen bland män finns hos utrikes födda i övriga och bland kvinnor, födda i utanför . 3.6.2Resultat inom verksamhetsområdet och utvecklingen Mål: Kunskapen om levnadsvillkor och utvecklingen inom olika samhällsområden ur ett integrationsperspektiv skall öka. Resultat som bidragit till Rapport 2003 har fått ett stort genomslag i massmedia och även presenterats och diskuterats i en rad olika sammanhang. Även andra rapporter har nått ut massmedialt och fått stor efterfrågan bland myndigheter, kommuner och andra organisationer. har genom riktade insatser nått ut med kunskap till strategiska aktörer. Verkets webbplats har en viktig funktion i att sprida kunskap. Arbetet med att skapa plattformar för överenskommelser mellan olika aktörer leder också till att både öka och intensifiera kunskapsspridningen. Uppgifter från databas efterfrågas av allt flera aktörer och bedöms ha blivit en mycket viktig kunskapskälla. Det går dock inte att dra några säkra slutsatser hur mycket kunskaperna har ökat. Det är av särskild vikt att veta hur de mest strategiska aktörerna mottar kunskapen. Inte heller finns någon studie som indikerar att kunskaperna leder till ökade förutsättningar för myndigheter, kommuner och andra organisationer att beakta allas lika rättigheter, skyldigheter och möjligheter, än mindre att de leder till att aktörerna beaktar allas lika rättigheter, skyldigheter och möjligheter. 2005/06:1 UTGIFTSOMRÅDE 8 Resultat av andra insatser DO:s rapport av Romer i som överlämnades till regeringen rönte ett massmedialt intresse och skapade en debatt. Rapporten har också använts som ett underlag i dialog med andra berörda myndigheter. Den integrationspolitiska maktutredningens forskningsprogram har resulterat i ett antal rapporter som har bidragit till måluppfyllelsen under budgetåret. 3.6.3Resultat inom verksamhetsområdet lika rättigheter, skyldigheter och möjligheter Mål: Öka myndigheters, kommuners och andra aktörers förutsättningar att beakta allas lika rättigheter, skyldigheter och möjligheter oavsett etnisk och kulturell bakgrund. Resultat som bidragit till Den statliga ersättningen för flyktingmottagande har en stor betydelse för kommunernas förutsättningar att erbjuda introduktion till nyanlända invandrare. Arbetet med att upprätta centrala, regionala och lokala överenskommelser med strategiska aktörer har till stor del fokuserats på att påskynda inträdet till arbetsmarknaden för utrikes födda. För att en snabb arbetsmarknadsintegration skall vara möjlig måste den nyanlände invandraren i förvärvsarbetande ålder snabbt få kontakt med arbetsmarknaden och därigenom få relevanta erfarenheter från arbetslivet. gäller att arbetsmarknadens organisationer måste arbeta effektivt och målmedvetet för att minska den diskriminering som alltjämt förekommer på arbetsmarknaden. har arbetat mycket med dessa frågor på aktörsnivå med hjälp av överenskommelser som en plattform för arbetet. Resultat har också åstadkommits på aktörsnivå vilket ligger i linje med verksamhetens mål. Det är dock svårt att belägga om målet har uppfyllts eftersom verket i en ganska låg utsträckning undersökt vilka effekter som uppnåtts genom överenskommelserna. 2005/06:1 UTGIFTSOMRÅDE 8 Verket har arbetat för en mer sammansatt strategi där introduktion för nyanlända, ökad etnisk mångfald i arbetslivet och antidiskriminering är tre viktiga komponenter. I denna strategi har man också fokuserat mer på kvinnors situation. Dock är slutsatsen att resultaten på aktörsnivå inte lett till önskade effekter på individnivå. uppföljning av introduktionen pekar på att delar av introduktionen för nyanlända invandrare är bättre jämfört men att det ändå är endast hälften av deltagarna som haft någon arbetsmarknadskontakt under sin introduktion. Arbetsförmedlingens insatser har ökat på alla punkter sedan den första undersökningen men fortfarande deltar arbetsförmedlingen alltför sällan i kartläggning och planering. Det är också stora skillnader i kommunernas förmåga att genomföra introduktionsinsatser, som samverkan mellan kommuner är låg. De statliga stöden har möjliggjort en kvantitativ och kvalitativ utveckling av antidiskrimineringsverksamheter. Utvärderingen av de lokala antidiskrimineringsverksamheterna har medfört att rutiner för hanteringen av stödet till byråerna utvecklats. har med hjälp av det statliga stödet utvecklat sin informations- och kommunikationsverksamhet. Detta har skett dels genom uppbyggnaden av en kommunikationsplattform och utvecklingen av den webbbaserade kunskapsbanken , dels genom konferenser, en utställning och annan direkt kommunikation. Centrumet anordnade bland annat en konferens för att uppmärksamma FN:s internationella dag mot rasism. Centrumet har också varit med och tagit fram ett alternativt läromedel, , som vänder sig till barn och ungdomar. hade 180 skolor köpt handboken. Centrumet har också arbetat mycket med nätverksbyggande, bland annat har flera arbetsgrupper bildats där centret ingår och man deltar också i två europeiska nätverk. har verkat och mycket av tiden har använts för att bygga upp den interna verksamheten och skapa externa nätverk. Det är därför för tidigt att dra några slutsatser om resultat som centrumet bidragit till. Stöd till organisationer som främjar integration Vid fördelning av projektstöd har integrationsverket prioriterat -projekt som främjar nyanländas inträde på arbetsmarknaden, -projekt som tar sikte på att motverka diskriminering vid etablering på arbetsmarknaden, -projekt som syftar till att öka jämställdheten mellan könen och förbättra uppväxtvillkoren för unga med utländsk bakgrund. Unga kvinnor och flickors uppväxtvillkor har särskilt uppmärksammats. har nya riktlinjer och föreskrifter utarbetats av , bland annat för att underlätta uppföljningen och kvalitetssäkringen av projektansökningar.