prop · GS0380 · 2005-03-22 00:00:00 — citeringsnivå för svenska arbeten. Sammantaget har den relativa I en studie av över hur kvaliteten utvecklats åren 19882003 jämfördes relativ specialisering med avseende på publiceringar samt kvalitet (mätt som relativ citeringsgrad, RCI) i , , , , Åren 19881991 var kvaliteten högst i följt av och . har kvaliteten hos Prop. 2004/05:80 svenska arbeten sjunkit mot ett EU(15)-genomsnitt, medan , och har en trendmässig ökning från en nivå under genomsnittet. Aktiviteten var högst i följt av och . En närmare analys av olika områden inom medicin visar att det inom ett litet antal stora forskningsfält, t.ex. immunologi och neurologi, har skett en negativ kvalitetsutveckling . Generellt kan sägas att de prekliniska områdena, t.ex. biomedicin, har försvagats medan de kliniska forskningsområdena har en kvalitetsnivå som ligger över EU-snittet. Inom neurovetenskap tillhörde , och de länder vars artiklar citerades oftast. Forskningen i såväl som har minskat i betydelse medan den i har ökat. tillhör, enligt studier från , de mest citerade länderna inom de flesta naturvetenskaper, speciellt inom biologi, fysik och kemi. Biologiämnet har en ökad aktivitetsnivå i så måtto att antalet publiceringar ökar i absoluta och relativa tal, som ämnet håller en fortsatt god kvalitet. Ett liknande omdöme är också giltigt för ämnet kemi vilket dock ligger på en något lägre relativ publiceringsnivå jämfört med . Kvaliteten för både biologi och kemi är bättre än Europagenomsnittet. Forskningen i matematik utgör en betydligt mindre del av de svenska publiceringarna än i andra europeiska länder. I kvalitetshänseende utgör matematik ett område som ligger på genomsnittet för eller strax därunder. Geovetenskap har på motsvarande sätt en hög aktivitet parad med en genomsnittlig kvalitetsnivå. Det största området inom naturvetenskaperna är fysikämnet, med närmare 2000 artiklar . har en förhållandevis hög aktivitet inom fysik, men har en negativ utvecklingstrend med avseende på kvaliteten mätt som relativ citeringsgrad. ligger ämnet under Europanivån. Från , som satsat stora resurser på fysik och teknik, kommer enligt NSF de i särklass mest citerade arbetena inom fysik. Även schweizisk, dansk och tysk fysik har varit framstående. har ökat kvaliteten från att 1990 ha citerats långt under ett internationellt genomsnitt. Teknikområdets olika fält, såväl de som anknyter till naturvetenskaperna som de som är mer tillämpningsnära, har enligt en god kvalitetsutveckling mätt som citeringar. I de flesta områden ligger något under EU:s genomsnittliga aktivitetsnivå och trenden går därvidlag inte mot en förbättring. Inom områden som dataforskning är publiceringsverksamheten väsentligt lägre än jämförbara länder, medan tillämpade områden inom elektronik, reglerteknik och telekommunika- tioner ligger högre. Inom materialforskning har en god Prop. 2004/05:80 utveckling. Mätt som RCI tillhör , och världens mest framstående länder inom teknisk forskning följt av och . Trots att finansieringen av teknisk forskning i inte är högre än i och avsevärt lägre än i , är högt rankat. Även teknikforskningen i har genomgått en kraftig ökning av kvaliteten mätt som relativ citeringgrad . och har kraftigt ökat stödet till teknisk forskning men dessa insatser har ännu inte givit någon stark ökning i kvaliteten mätt som relativ citeringsgrad. 4.3Sverige i internationellt forskningssamarbete Svensk forskning har omfattande internationella kontakter. Det är viktigt för ett litet land som att aktivt delta i det internationella forskningssamarbetet eftersom internationell samverkan är en förutsättning för att kunna bedriva forskning vid den internationella frontlinjen. 4.3.1Forskningssamarbetet inom EU:s ramprogram EU:s forsknings- och innovationsinsatser sker inom ramprogrammen för forskning- och teknisk utveckling. Programmen har funnits sedan 1980- talet och pågår det sjätte ramprogrammet. Ramprogrammens budget har stadigt ökat från ca i det första ramprogrammet till i det sjätte ramprogrammet. har deltagit som fullvärdig medlem i ramprogrammen. EU-programmen skall ses som ett komplement till svensk nationell forskning. Detta innebär att beviljade nationella medel på ett flexibelt sätt skall kunna användas för att underlätta deltagande i EU-projekt. På detta sätt integreras ramprogrammens aktiviteter som en naturlig del i den nationella forskningen. gjordes en jämförande analys av forskning och forskningens resurser i , och . Jämförelsen visade att har ett stort försprång att hämta in jämfört med framför allt när det gäller finansiella forskningsresurser. Arbete för att främja forskning och innovation har därefter intensifierats inom EU. Målsättningen att skapa ett sammanhängande forskningslandskap i , gjorde att för forskning vid ett möte i beslutade, att inrätta ett Europeiskt forskningsområde (ERA). Vid samma möte antog Rådet målsättningen att 2010 skall bli den mest dynamiska kunskapsbaserade ekonomin i världen. Huvudinstrumentet för att nå målet är aktiviteterna inom EU:s forskningsprogram. Det sjätte ramprogrammet skiljer sig därför på olika sätt från de tidigare ramprogrammen, bl.a. har nya instrument för samarbete skapats. Syftet med dessa är att underlätta transnationellt forskningssamarbete i forskningsprojekt och därmed stärka det europeiska forskningsområdet. Projekt med fler deltagande parter, större ekonomi och många olika aktörer har premierats i det nya ramprogrammet. kopplingarna till den nationella forskningen blivit allt viktigare och olika typer av nätverk mellan nationella finansiärer har etablerats. I en utvärdering av de nya instrumenten, genomförd på uppdrag av , konstateras att syftet med instrumenten har uppnåtts. Därför bör dessa instrument finnas kvar i det kommande sjunde Dock behövs ökad tydlighet om hur de olika instrumenten skiljer sig åt och när ett visst instrument skall användas. Även tidigare ramprograms projektformer bör vara kvar i kommande En oroande trend som lyfts fram i utvärderingen är att det industriella deltagandet, framförallt av småföretag, minskar. forskare har framfört synpunkter och önskemål som liknar dem i Vid möte i beslutades att investeringarna i forskning och teknisk utveckling måste öka för att Lissabonmålet skall kunna nås. Målet är att investeringarna i forskning skall utgöra av BNP . Av detta skall företagens andel utgöra två tredjedelar. Kommissionen har lagt fram en handlingsplan för att uppnå tre procent-målet. uppnått detta mål. Ett arbete har inletts av Rådets rådgivande kommitté, Scientific and (), för att genomföra handlings- planen baserat på den öppna samordningsmetoden. att medlemsländerna redovisar framgångsrika insatser som sedan övriga medlemsländer kan välja att införa. I en första rapport har CREST lämnat rekommendationer på åtgärder baserade på goda exempel hos medlems- har aktivt deltagit i detta arbete. Mot bakgrund av Lissabonmålet har intresset och behovet av långsiktig strategisk forskning aktualiserats. För att bättre ta tillvara den vetenskapliga potentialen i behövs åtgärder för att stärka grundforskningen på EU-nivå. har ett starkt engagemang i utvecklingen av ett europeiskt har därför drivit frågan om behovet av att också finansiera grundforskning på EU-nivå och framfört att behöver ett forum, ett europeiskt forskningsråd, som kan ta ett ökat ansvar för långsiktig strategisk forskning. Allt fler medlemsstater har slutit upp bakom denna inriktning. Under det danska ordförandeskapet tillsattes en expertutredning, med svenskt deltagande, i denna fråga. Utredningen presenterade ett förslag till europeiskt forskningsråd i EU har utvidgats med tio nya medlemmar. medlemmarna medför en stor forskningspotential som bör tas tillvara. har varit pådrivande i utvidgningsprocessen och bör därför stödja kommissionens ansträngningar att integrera de nya medlemmarna i det europeiska samarbetet kring forskning och innovation. Svenska forskare har varit framgångsrika i EU:s forskningsprogram. nu avslutade femte ramprogrammet hade mer än 1 200 projekt svenskt Med hänsyn tagen till folkmängden ligger därmed bland de främsta inom EU när det gäller projektdeltagande. Svenska forskningsorganisationer och forskare har etablerat samarbete med över 10 000 forskare i andra länder. Återflödet av EU:s forskningsbidrag till är gott. andel av avgiften till EU är , erhåller av de totala forskningsbidragen från EU:s ramprogram. De europeiska nätverken har stärkt svensk forskning genom att nya kontakter och kunskaper från andra forskare har kommit svenska forskare till del. Det svenska deltagandet i ramprogrammet skiljer sig från de flesta andra länders när det gäller fördelningen mellan företagssektorn och övriga deltagare. Svenska lärosäten har deltagit i mycket högre utsträckning än universitet i andra länder. Det svenska deltagandet ökade totalt sett i det femte ramprogrammet men detta gäller inte för små och medelstora företag. Andelen små och medelstora företag har sjunkit från i fjärde ramprogrammet till i det femte ramprogrammet. Det har visat sig att det inte bara är i som småföretagsdeltagandet sjunkit utan detta gäller för hela . De små och medelstora företagens betydelse för tillväxten ökar och det är viktigt att dessa ges goda möjligheter att delta i den ekonomiska utvecklingen inom EU. Från svensk sida har därför understrukits att särskilda insatser bör genomföras på EU-nivå för att erbjuda småföretagen bättre möjligheter att delta i EU:s ramprogram för forskning och teknisk utveckling. kommer inför det kommande sjunde ramprogrammet att föreslå en särskild aktivitet för att stödja de små kunskapsintensiva företagens deltagande. Vidare kommer det särskilda småföretagsprogrammet inom EU, , att föreslås få enklare regler och större budget. Även på nationell nivå bör insatser genomföras för att underlätta småföretagens deltagande i EU-aktiviteter. EU/placering vid kommer att öka möjligheterna att främja småföretagens EU-engagemang. har en stödform kallad SMINT som ger finansiellt stöd till småföretag för att genomföra ansökningar till EU. En stärkt institutssektor kan också vara ett betydelsefullt stöd för småföretagen. Instituten har en roll som kunskapskälla och som länk mellan universitet och högskolor och småföretag. De nya medel som Ireco-instituten enligt avsnitt 8.4.1 bör tillföras för bl.a. deltagande i EU:s forskningsprogram och för ökat stöd till små och medelstora företag, kommer att kunna stärka dessa företags deltagande i forskning både nationellt och inom EU. Inför starten av det sjätte ramprogrammet fanns i en viss oro inför de nya instrumentens storlek och forskarna befarade ett sjunkande deltagande från svensk sida i ramprogrammet. Det har emellertid visat sig att deltagandet, totalt sett, ligger på en högre nivå än i det femte ramprogrammet. Även inom de nya instrumenten är deltagandet högt. Vidare har också antalet svenska koordinatörer av projekt ökat jämfört med tidigare ramprogram. Det är viktigt för anseende som forskningsnation att denna trend fortsätter. Forskningsfinansierande organ bör så långt möjligt anpassa sina respektive stödinstrument så att svenska forskare och institutioner ges ökade möjligheter att ta på sig koordinering och liknande ledarskap inom det europeiska forskningssamarbetet. Industrideltagandet i femte ramprogrammet var att jämföra i det sjätte ramprogrammets första Svenska projekt har en beviljandegrad på ca Prop. 2004/05:80 vilket är lika stor andel som och andra större Nätverk, s.k. ERA-net, mellan nationella forskningsfinansiärer är ett nytt sätt att arbeta inom ramprogrammet. Dessa nätverk har visat sig vara ett bra initiativ för att etablera goda kontakter mellan nationellt finansierade forskningsområden i olika medlemsländer. Den första ansökningsomgången inom ERA-net har resulterat i 19 godkända projekt där deltar i åtta som bland annat rör livsmedelssäkerhet, jordbrukspolitisk forskning, biodiversitet, bioenergi samt regionala program för innovation. De flesta svenska forskningsfinansiärer deltar i denna typ av aktivitet. har det högsta antalet godkända projekt inom livsvetenskaperna, men även inom IT-området flyttar fram positionerna. Kommissionen har presenterat ett grunddokument om det sjunde ramprogrammet. I detta dokument föreslår kommissionen att nästa ramprogram organiseras kring sex övergripande mål. För att nå dessa mål understryker kommissionen behovet av en ökad budget för forskning och innovation. De sex målen är följande: skapa europeiska excellenta centra, initiera europeiska teknologiska initiativ, s.k. Technology platforms som för samman industri, forskningsinstitutioner, finansvärlden och administrativt ansvariga inom olika viktiga områden, stimulera aktiviteter inom grundforskning genom konkurrens mellan forskargrupper på europeisk nivå, göra mer attraktivt för de bästa forskarna i världen, utveckla infrastruktur för europeisk forskning, samt stärka samordningen av nationella forskningsprogram. För att öka konkurrenskraft och nå treprocentmålet är det viktigt att även företagen investerar mer i forskning och innovation. Kommissionen föreslår en särskild satsning på teknologiska initiativ för att stärka den europeiska industrins slagkraft. Kommissionen understryker behovet av att koncentrera EU:s insatser till särskilt viktiga områden som t.ex. hälsa, miljö, energi; områden som redan finns i det nu pågående ramprogrammet. Däremot bör bottom-up- principen vara rådande inom grundforskning. Två nya forsknings- områden föreslås också, nämligen säkerhets- och rymdforskning. Ett forskarstyrt europeiskt forskningsråd med budget från EU är en svensk prioritering inför diskussionerna om kommande ramprogram. Dess uppgift bör vara att främja vetenskaplig excellens genom att finansiellt stödja högt kvalificerade forskargrupper utsedda i europeisk konkurrens. Detta garanterar kvalitet i forskningen och hög kvalitet är en väsentlig grund för att nå Lissabonmålet. De små och medelstora företagens betydelse för tillväxt ökar och dessa Prop. 2004/05:80 måste ges goda möjligheter att delta i den ekonomiska utvecklingen inom anser därför, som tidigare nämnts, liksom de flesta medlemsstaterna, att särskilda insatser bör genomföras på EU-nivå för att erbjuda småföretag med och utan egen forskningskapacitet möjligheter att delta i EU:s ramprogram. Ökad samverkan mellan EU:s ramprogram och EUREKA i syfte att ytterligare underlätta för små och medelstora företag att samverka på europeisk nivå är av vikt. utgörs av regionalfonden, socialfonden, jordbruksfonden och fiskefonden. Tillsammans syftar de till att öka den ekonomiska och sociala samhörigheten mellan EU:s medlemsländer och regioner och är ett viktigt instrument för att minska regionala obalanser och skillnader i ekonomisk utveckling. För programperioden 20002006 har tilldelats ca . Av de geografiskt inriktade strukturfondsinsatserna i får områden med låg befolkningstäthet i norra störst andel. är i huvudsak fördelade på tre mål och fyra gemenskapsinitiativ. Mål 1 och mål 2 är knutna till geografiskt avgränsade områden medan Mål 3 inte har geografiska restriktioner. EU:s fyra gemenskapsinitiativ kompletterar målprogrammen och berör sociala och ekonomiska frågor som är gemensamma för regionerna i flera europeiska länder. Ett antal åtgärder inom syftar till att bygga upp forskningsmiljöer, främja innovation samt öka samverkan mellan näringsliv och högskolor inom olika områden. Många av de projekt som genomförs inom målområdena i har detta syfte. Vidare fokuserar åtgärder inom strukturfonderna på insatser som i vid mening gör ny kunskap från universitet och högskolor och andra FoU-utförare mer tillgänglig för näringslivet. Ett exempel på FoU-relaterade åtgärder inom strukturfonderna är forskning och utveckling som berör skogsråvarans nyttjande i hela landet från skogen till användning. Ett annat exempel är att man inom Hudiksvallsregionen arbetar med lokala högteknologiska företag för att förbättra deras konkurrenskraft på fiberoptikområdet. I kommande ramprogram för forskning och teknisk utveckling inom EU föreslår kommissionen att strukturfonderna än mer aktivt skall kunna delta i stöd till forskningsprojekt. Detta harmonierar med synsättet i Lissabonstrategin och strategin Innovativa (Ds 2004:36) och denna möjlighet bör tas tillvara. Forskningen är internationell. För att behålla konkurrensförmåga och forskningskvalitet är det viktigt att aktivt deltar i det internationella forskningssamarbetet och då inte enbart begränsat till de europeiska länderna. Det internationella forskningssamarbetet sker genom kontakter mellan enskilda forskare och forskargrupper men också genom deltagande i olika organisationer både på nordisk och internationell basis. Regeringen har gjort särskilda satsningar på samarbete utanför . Ett avtal med om samarbete inom forskning och teknisk utveckling slöts mellan ländernas regeringar . Forskningssamarbetet har utvecklats på ett fruktbart sätt. Ett förnyat forskningsavtal med har ingåtts i syfte att bredda samarbetet till fler ämnesområden. Diskussioner om forskningsavtal med och pågår. deltar i arbetet inom för forsknings- och innovationspolitik. Där diskuterar medlemsländerna prioriteringar inom forskningsområdet. Jämförelser mellan olika länders prioriteringar ger underlag för nationella prioriteringar i medlemsländerna. Studier har genomförts av forskningssystem och innovationssystem i ett antal medlemsländer, däribland . Syftet har varit att undersöka hur FoU påverkar tillväxt och sysselsättning och att finna gemensamma nämnare i de undersökta länderna. I dessa studier undersöktes insatserna för högre utbildning, grundforskning samt samverkan mellan lärosäten och näringsliv. Fördjupade studier har gjorts inom ett flertal områden, bland annat bioinformatik, neurovetenskap, astronomi, högintensiva laser- utrustningar och högenergifysik. Arbetet med dessa har fortsatt och en arbetsgrupp för högenergifysik diskuterar möjligheten att på interna- tionell nivå samverka om framtida anläggningar. Inom neuroinforma- tiken har en arbetsgrupp föreslagit att ett internationellt nätverk skapas för utbyte av resultat genom gemensamma databaser. Ett svenskt medlemskap i detta nätverk skulle ge stöd till områdets vidare utveckling i . har utarbetat underlag inför ett ställnings- tagande om svenskt medlemskap. För detta nätverk skall ett huvudkontor skapas i ett av medlemsländerna. Bland annat och har visat intresse för värdskap för detta huvudkontor. deltar också i samarbetet inom ett par organisationer som samarbetar med EU:s ramprogram och som till viss del stöds av EU. Den ena är European Cooperation in the Field of Scientific and , , med inriktning mot forskning och nätverksbyggande och den andra är EUREKA, som är riktat mot industrin och industriella utvecklingsprojekt. Ett trettiotal länder deltar. Det enskilda deltagandet i såväl COST som EUREKA är frivilligt och finansieras med nationella medel. COST och EUREKA utgår från nationella prioriteringar och utgör viktiga komplement till EU:s mer ovanifrån och gemensamt styrda ramprogram deltar i (). är ett mellanstatligt organ som organiserar samarbetet mellan de europeiska staterna inom rymdforskning och rymdteknologi. och EU har ingått samarbetsavtal för att stärka den europeiska rymdforskningen. Inom är verksamheten uppdelad i en obligatorisk och en frivillig del. Den obligatoriska delen består av ett vetenskapsprogram och ett grundprogram. Vetenskapsprogrammet skall i första hand ge medlems- ländernas forskare tillgång till gemensamma långsiktiga program och satellitplattformar för rymdforskning. Grundprogrammet består av aktiviteter av gemensamt intresse som investeringar och drift av ESA:s anläggningar. ESA:s frivilliga program omfattar infrastrukturprogram, användarprogram, ett allmänt teknologiprogram samt ett program för utforskning av solsystemet. 2004/05:80 program ger utbyte dels i form av tillgång till data, dels genom att svenska forskare och svensk industri får möjlighet att delta i mycket kvalificerade tekniska och vetenskapliga projekt. deltagande i främjar utvecklingen av attraktiva forsknings- och innovations- miljöer i samverkan mellan industrin, högskolor och forskningsinstitut. Inom det nordiska samarbetet har diskussionerna koncentrerats kring det fortsatta nordiska samarbetets roll i det internationella perspektivet. Det fortsatta samarbetet skall stärkas genom att etablera ett nordiskt forskningsrum med syftet att ge möjligheter för att bli en internationellt ledande region för forskning och innovation. Detta skall uppnås genom att nuvarande samarbete omorganiseras så att det nordiska samarbetet ges kopplingar till EU:s forskningspolitik och övrig internationell forskningsverksamhet. En ny organisation har skapats inom för att förverkliga det nordiska forskningsrummet. Denna nya organisation, Nordforsk, skall genomföra arbetet med att främja samverkan mellan de nordiska ländernas forskningsfinansiärer. Inom polarforskningsområdet mobiliseras forskningsresurserna inför det tredje Internationella Polaråret (IPY) som arrangeras av och 20072008. har av utsetts till svensk nationalkommitté i arbetet inför Polaråret. Regeringen ser positivt på och strävan att finna ekonomiska resurser och logistiska förutsättningar för svenskt medverkan i IPY godkända projekt. bör tillsammans med övriga forskningsfinansiärer ta initiativ till samlade insatser inom IPY. Den till polaråret anknutna forskningen förväntas fokusera på klimatrelaterad forskning och den humana dimensionen av denna, med tonvikt på de arktiska polarområdena. kommer att stå värd för det årliga mötet med Antarktis- fördragets parter i . Detta möte samlar ett stort antal delegater från länder med intressen i . Fördraget innebär att kontinenten upplåts åt enbart fredliga ändamål, främst forskning. Att vidareutveckla miljöskyddet är en central uppgift för fördragsparterna. Vid () bedrivs forskarutbildning i statsvetenskap, historia, juridik och ekonomi. är medlem av EUI och svenska forskarstuderande kan förlägga sin doktorandutbildning till institutet med stöd av stipendier som administreras av . kan även s.k. post-doc vistelser förläggas till EUI, bl.a. på initiativ av . Med anledning av kommer även antalet medlemsländer vid EUI att öka. Institutet sluter enskilda avtal med respektive nytt medlemsland. Nationell organisation för EU:s forskningssamarbete Regeringens bedömning: Rådet för forsknings- och utvecklingssamarbete inom EU bör avvecklas. Verksamheten bör överföras till ett sekretariat inom Verket för innovationssystem. Huvudansvariga myndigheter för de tematiska områdena inom EU:s ramprogram för forskning och teknisk utveckling bör utses. Bakgrund: Verksamhet till stöd för forsknings- och utvecklingssamarbetet inom EU har funnits . Såväl EU:s forskningssamarbete i sig som svenska forskares deltagande i och kunskaper om detta samarbete har därefter utvecklats betydligt. Kommissionen har presenterat och fått stöd för skapandet av ett Europeiskt forskningsområde (ERA). Det sjätte ramprogrammet för forskning och teknisk utveckling har en förändrad inriktning med större fokus på samarbete med nationell forskning och dess finansiärer. Den svenska organisationen för forskningsfinansiering har vidare genomgått stora förändringar , vilket har betydelse för hur svenskt deltagande på bästa sätt kan främjas i ramprogrammen och ERA framöver. Medlemsländerna har möjlighet att delta i diskussioner kring implementeringen av ramprogrammets tematiska områden genom en programkommitté som leds av kommissionen. Nuvarande nationell organisation innebär att berört departement och en expert från en myndighet deltar i programkommittéarbetet. Rådet för forsknings- och utvecklingsarbete inom EU (EU/) är den myndighet som i ansvarar för information om ramprogrammet och dess aktiviteter.