prop · GT0362 · 2005-12-22 00:00:00 — Rambeslutets och den svenska lagstiftningens tidsfrister, inom vilka beslut om överlämnande i normalfallet skall fattas, utgår från tidpunkten då den eftersökta personen grips. Det är emellertid inte alltid en arresteringsorder föranleder ett gripande, t.ex. då den eftersökta personen är frihetsberövad på annan grund eller då personen självmant inställer sig eller hämtas till förhör. I sådana situationer gäller enligt den svenska regleringen ingen uttrycklig tidsfrist, utöver det allmänna skyndsamhets- krav som framgår av lagen om överlämnande från enligt en euro- peisk arresteringsorder. Det har från både åklagar- och domstolshåll framförts att tidsfristen för ett slutligt beslut borde gälla inte enbart från det att den eftersökte gripits, utan också i de fall då något frihetsberö- vande inte sker. Frågan diskuterades redan i lagstiftningsärendet. I departementsprome- Skr. 2005/06:62 , Lag om europeisk arresteringsorder och överlämnande för brott inom EU (Ds 2002:62 s. 141 f.), föreslogs att fristberäkningen skulle utgå från när den eftersökte påträffats. Flera remissinstanser påpekade dock att detta var en mindre lämplig lösning och mot bakgrund av att ett sådant begrepp kunde vålla tolkningsproblem ändrades utgångspunkten för fristberäkningen till gripandet (prop. 2003/04:7 s. 127). Det bör mot bakgrund av vad som framkommit under utvärderingen övervägas om nuvarande ordning är den mest ändamålsenliga. Som framgår ovan bereds inom genom- förandet i svensk rätt av en konvention om en nordisk arresteringsorder. I samband med detta arbete avser regeringen att i samråd med berörda myndigheter även se över denna fråga. Regelverket föreskriver en särskild tidsfrist inom vilken rätten skall med- dela beslut om överlämnande i de fall den eftersökta personen samtycker till att överlämnas. Ett beslut om överlämnande från skall som huvudregel meddelas senast efter det att den misstänkte har samtyckt till ett överlämnande. Ett sådant samtycke skall enligt 10 § förordningen om överlämnande från enligt en europeisk arrester- ingsorder lämnas skriftligen enligt formulär som fastställs av Riks- åklagaren. Från flera håll har satts i fråga om det är nödvändigt att samtycket skall meddelas skriftligen eller om ett muntligt samtycke lämnat inför domstol skulle kunna få samma rättsverkningar. Frågan bör därför ses över på nytt. Som ovan nämnts bereds inom genomförandet i svensk rätt av en konvention om en nordisk arreste- ringsorder. I samband med detta arbete kommer regeringen att i samråd med berörda myndigheter också se över delar av regleringen i förord- ningen om överlämnande från enligt en europeisk arresterings- order. I de fall beslag görs i samband med ett ärende om överlämnande enligt en europeisk arresteringsorder tillämpas på beslaget lagen (2000:562) om internationell rättslig hjälp i brottmål. Frågor om beslag och överläm- nande prövas av domstol och verkställs av åklagare. Verkställda beslag skall skyndsamt anmälas hos rätten för prövning, varefter rätten skall hålla förhandling i frågan. Rätten skall pröva om beslaget är lagligen grundat och om egendomen skall överlämnas till den utfärdande staten. Beslut om överlämnande av beslagtagna föremål skall om möjligt med- delas av rätten i samband med beslutet i fråga om överlämnande av den eftersökte (5 kap. 6 § lagen om överlämnande från enligt en europeisk arresteringsorder). I de fall där den eftersökte samtycker till att överlämnas kan överläm- nandet av den eftersökte verkställas innan rättens beslut i övriga frågor har vunnit laga kraft. Konsekvensen kan sålunda bli att den eftersökte Skr. 2005/06:62 kan överlämnas snabbt, men att brottsutredningen i den andra staten ändå fördröjs därför att bevisningen finns kvar i , eftersom domstolens beslut om överlämnande av egendomen inte har vunnit laga kraft och inte får verkställas. Företrädare för har mot denna bakgrund föreslagit att det införs en möjlighet till samtycke till överläm- nande också av beslagtagna föremål med motsvarande rättsverkningar som vid ett samtycke till överlämnande av en person. Det bör därför övervägas om det bör införas en regel om att tings- rättens beslut om överlämnande av i beslag tagna föremål inte får över- klagas eller åtminstone får verkställas genast, om beslutet om över- lämnande av den eftersökte inte får överklagas. Förutsättningen bör i det sammanhanget kunna vara att den eftersökte har samtyckt till att i beslag tagna föremål skall överlämnas. En sådan reglering bör vidare utformas med beaktande av de anspråk som tredje man kan ha på föremålen. Regeringen avser att återkomma till i denna fråga i samband med en kommande översyn av vissa bestämmelser i lagen om internatio- nell rättslig hjälp i brottmål. 7.3Gemensamma frågor för överlämnande till och från Regeringens bedömning: Samarbetet mellan myndigheter och trans- porter mellan stater har fungerat bra. Eventuella svårigheter som har samband med tolkning av rambeslutet eller språkfrågor bör diskuteras inom ramen för det straffrättliga samarbetet inom EU. Möjligheterna att hos svenska myndigheter på ett mer lättillgängligt sätt inhämta statistik- uppgifter om ärenden kommer att förbättras. Det bör övervägas om möjligheterna till ersättning i samband med utlämning och överlämnande bör utökas. Diskussioner om detta bör föras internationellt. Skälen för regeringens bedömning De berörda svenska myndigheterna har samstämmigt redovisat uppfatt- ningen att samarbetet och informationsutbytet dem emellan fungerar väl. Redan före det att lagen om överlämnande från enligt en euro- peisk arresteringsorder trädde i kraft hade myndigheterna kontakt och ut- vecklade en samsyn i fråga om rutiner och kommande samarbete. Kommunikationen är fortfarande väl fungerande. Även i förhållande till myndigheter i andra stater har de svenska myndigheterna framfört att samarbetet i stort har varit problemfritt. Riks- polisstyrelsen genom Nationella sambandskontoret (NSK), som i funk- tionen av SIRENE-kontor är något av spindeln i nätet i det nya systemet, har väl fungerande kommunikationskanaler med de övriga Schengen- och Interpolstaterna. Myndigheter i de andra EU-staterna brukar, liksom svenska myndigheter, svara relativt snabbt på frågor eller framställningar om komplettering. Det har inte heller från myndigheter i andra medlemsstater eller från Skr. 2005/06:62 berörda EU-organ framförts några väsentliga synpunkter på den svenska Däremot har det förekommit att svenska domstolars häktningsbeslut har ifrågasatts av andra stater och att dessa krävt sådant underlag från som det kan ifrågasättas om man som verk- ställande stat kan kräva enligt det nya systemet. Detta kan upplevas som besvärande och gör, när det förekommer, systemet mer tungrott än vad som är tänkt. Det förvånar inte att det uppstår vissa problem innan ett internationellt system etableras i alla stater. Frågor av detta slag diskuteras inom ramen för det straffrättsliga samarbetet inom EU samt genom direktkontakter med andra medlemsstater eller med hjälp av åklagarorganisationen . De inblandade myndigheterna har angett att verkställighet av över- lämnandebeslut, trots de korta handläggningstiderna, har fungerat utan anmärkning. NSK har uppgett att man har liten erfarenhet av transiteringar men att inga problem eller svårigheter har uppdagats. Tolkning av rambeslutet och översättningar Det kan visa sig att rambeslutet, liksom andra rättsliga instrument, kan tolkas på olika sätt. Som exempel kan nämnas att kommissionens utvärdering ger vid handen att det bland medlemsstaterna råder något olika uppfattningar om rambeslutets särskilda reglering av s.k. listbrott är tillämplig också på försök och medhjälp till sådana brott. En näraliggande fråga är skillnader åtminstone i nyanser mellan språkversionerna av rambeslutet. Några praktiska problem har detta, såvitt känt, inte skapat. Om det visar sig att olika uppfatt- ningar om tolkning eller skillnader i språkversioner skapar en haltande tillämpning, bör frågan hanteras och lösas inom EU-samarbetet. I ärenden där har varit verkställande stat har myndigheterna i kunnat konstatera att översättningarna till svenska i några fall har brustit i kvalitet. Detta har emellertid kunnat lösas i kontakter mellan myndigheterna. Skulle det vara så att en arresteringsorder till form eller innehåll är så bristfällig att den inte utan väsentlig olägenhet kan läggas till grund för en prövning av frågan om överlämnande, skall åklagaren förelägga den utfärdande rättsliga myndigheten att komplettera ärendet. Om det trots ett sådant föreläggande kvarstår sådana brister och oklar- heter att frågan om överlämnande inte kan bedömas på ett fullgott sätt, skall överlämnande vägras. har tagit upp en fråga om överförande av straff- verkställighet. I två fall när överlämnade personer som söktes för lagföring med villkor om att de skulle återföras för att verkställa en even- tuellt utdömd påföljd i , har det tagit förhållandevis innan har fått nödvändiga uppgifter om domarna från de utfärdande staterna i samband med återförandet till . har pekat på att det saknas ett särskilt regelverk inom EU som rör över- förande av straffverkställighet i samband med ärenden om överlämnande enligt en europeisk arresteringsorder. konvention av om överförande av dömda personer, vilket styrelsen anser vara mer tungrott än nödvändigt. Det är otillfredsställande när tidsförluster av detta slag uppkommer. Systemet är emellertid nytt och erfarenheterna om återföranden efter avslutad lagföring i den utfärdade staten är begränsade. lingen bör följas framöver och lösas inom ramen för EU-samarbetet. bör också nämnas att , och har lagt fram ett förslag till rambeslut om överförande av verkställighet av frihetsberö- vande påföljder inom EU (Faktapromemoria 2004/05:FPM58 Rambeslut om ett europeiskt verkställighetsbeslut och överförande av dömda personer mellan EU:s medlemsstater). Förslaget förhandlas i rådsarbets- gruppen för straffrättsligt samarbete. Från har upplysts att åklagarväsendets diarie- föringssystem, BRÅDIS, har fått ett utökat antal registre- ringskoder, bl.a. för ärenden om den europeiska arresteringsordern. kommer därmed att få möjlighet att få ut statistiska uppgifter elektroniskt, vilket inte har varit möjligt vid denna utvärdering. har också i årsredovisningen för angett att riksåklagaren avser att fortsätta att följa upp tillämpningen av den euro- har i sitt statistiksystem försett ärenden om överlämnande enligt en europeisk arresteringsorder med en särskild Detta kan förväntas öka möjligheterna att följa utvecklingen Polisen har en central roll i systemet. Nationella sambandskontoret (NSK) för utfärdande av svenska arrester- ingsorder för verkställighet av påföljd. Därutöver administrerar NSK för svensk del de internationella efterlysningarna och systemen för motsvar- ande internationella efterlysningar som gjorts från andra länder. är polisen inblandad i verkställighets- och transportfrågor. samlade kunskapen om ärendemängd m.m. finns därför hos NSK. dock inte lika precis som de uppgifter som t.ex. skall rapporteras från Även NSK arbetar med att förbättra sitt statistikprogram. Även om det vid denna utvärdering har visat sig svårt att få exakta uppgifter i alla delar, finns det alltså all anledning att utgå ifrån att in- samlandet av statistik kommer att förbättras. Den eftersöktes rätt till ersättning I avsnitt 3.7 har lämnats en redogörelse för den svenska regleringen om ersättning vid vissa frihetsberövanden. Det saknas internationella regler om ansvarsfördelningen mellan in- blandade stater för sådan ersättning i utlämningssammanhang. också i fråga om överlämnande enligt den europeiska arresteringsordern. En fråga som har ställts under utvärderingen är vem som skall stå för kostnader för hemresa till den verkställande staten när en person har Skr. 2005/06:62 överlämnats eller utlämnats för lagföring och sedermera frikänns i den En annan fråga är vilka möjligheter det finns för efter- sökta personer att få ersättning för frihetsberövanden i överlämnande- eller utlämningsärenden, när prövningen av brottsmisstanken lett till en frikännande dom. har regler som tar hand om frihetsberövanden utomlands som beror på svenska myndigheters efterlysningar. De problem som kan visa sig finnas bör lösas på det internationella planet. Frågan om ersättning för hemresa vid frikännande dom har tagits upp av såväl i det nordiska samarbetet som inom ramen för utlämningssamarbete. Brottsrubriceringar i svenska arresteringsorder för lagföring Tabell 1 innehåller uppgifter om vilka brottstyper som har angetts i de svenska arresteringsorder för lagföring som har rapporteras till Riks- åklagarens kansli. I tabellen anges även i hur många arresteringsorder åklagaren har angivit att brottet är listbrott. Uppgifterna bygger på inrapportering. Grovt narkotikabrott och grov narkotika- Egenmäktighet med barn, grovt brott (ibland jämte andra brott) Bokföringsbrott, grovt brott, och grovt Grovt skattebrott (jämte andra brott) Medhjälp till grovt bedrägeri Häleri och utpressning, grova brott, samt Mord, rån och människorov Mord och grov våldtäkt Mord och grov stöld Häleri, grovt brott Häleri och bokföringsbrott, grova brott 1 (som penningtvätt) Mord alternativt medhjälp till mord Mord och grov misshandel Människorov och försök till utpressning, Grovt narkotikabrott och grova stölder Mordbrand och grovt bedrägeri Grov olovlig befattning med smuggelgods Människohandel och grovt koppleri Sexuellt utnyttjande av underårig Misshandel, olaga hot, olaga frihetsberö- vande och sexuellt utnyttjande av underårig Egenmäktighet med barn, grovt brott, och Grov misshandel och grov kvinnofrids- Grov kvinnofridskränkning och sexuellt Medborgarskap i svenska arresteringsorder för lagföring Tabell 2 innehåller en sammanställning över uppgivna medborgarskap för eftersökta enligt i utfärdade arresteringsorder för lagföring. Huvudbrott i svenska arresteringsorder för verkställighet av påföljd I tabell 3 finns en sammanställning över vilka huvudbrott de eftersökta personerna har varit dömda för, enligt svenska arresteringsorder för verk- ställighet av påföljd. Rån/grovt rån Medborgarskap i svenska arresteringsorder för verkställighet av påföljd Tabell 4 redovisar medborgarskap för de eftersökta personerna enligt ut- färdade svenska arresteringsorder för verkställighet av påföljd. Brottsrubriceringar i utländska arresteringsorder Tabell 5 redovisar vilka brott som har angetts i de arresteringsorder som avsett överlämnande från . Det anges även om den utfärdande staten angett att det är fråga om listbrott. Av de utfärdade arresterings- orderna avsåg 3 s.k. utvidgat överlämnande. (förfalskning av betalningsmedel) (beskyddarverksamhet och utpressning) Bedrägeri/grovt bedrägeri (m.m. i vissa fall) (beskyddarverksamhet och utpressning) Stöld/grov stöld (och i 1 (organiserad stöld och väpnat rån) fall försök till grovt rån) Medhjälp till grovt rån Olaglig handel med nar- Mord (och mordförsök i Rån/grovt rån (och nar- (organiserad stöld och väpnat rån) kotikabrott i 1 fall och vapenbrott i 1 fall) (penningförfalskning, svindleri och förfalskning av betalningsmedel) (olaglig handel med narkotika och Mord, våldtäkt och sexu- (mord och våldtäkt) ellt utnyttjande av barn (organiserad stöld eller väpnat rån) läggelse, grov brott, och (förfalskning av administrativa oredlighet mot borgenär, dokument och handel med sådana för- (hjälp till olovlig inresa och olovlig (deltagande i en kriminell organisation) motsvarande, (och bok- föringsbrott i 1 fall) (organiserad stöld och väpnat rån) * 1 order avsåg 2 personer, 1 order sedermera återkallad Medborgarskap i utländska arresteringsorder I tabell 6 framgår medborgarskap för de eftersökta personerna i ärenden om överlämnande från och . (I den mån dubbelt medborgarskap förekommer och personerna är med- borgare i redovisas nedan endast det svenska medborgarskapet.) Av de i tabellen upptagna ärendena har 2 avsett utvidgat överlämnande av tidigare överlämnade personer, varav 1 medborgare i och 1 i Av de utländska medborgarna synes i vart fall 7 ha haft fast hemvist i . Därutöver har 2 personer vistats här inte endast tillfälligt, som intagna i kriminalvårdsanstalt resp. på rättspsykiatrisk av- De ärenden om överlämnande från som anhängiggjordes vid tingsrätt och har handlagts av följande tings- (varav 1 avsett 2 eftersökta personer) 2 (varav 1 utvidgat) (varav 1 har avsett 2 eftersökta personer) 14 (varav 1 utvidgat) Utdrag ur protokoll vid regeringssammanträde Närvarande: Statsministern , statsråden , , , , , Y. , , , , Nuder, M. , , , , Jämtin, , , Regeringen beslutar skrivelse 2005/06:62 Tillämpningen i av den europeiska arresteringsordern