prop · GS03100d2 · 2005-04-14 00:00:00 — utgjorde de årliga ränteutgifterna i genomsnitt av de disponibla inkomsterna. sparade hushållen eller av disponibelinkomsterna (eget sparande18). Tabell 9.5 Hushållens sparande Löpande priser, miljarder kronor, om ej annat anges Procent av disponibel inkomst 1Eget sparande = disponibel inkomst konsumtionsutgifter. 2Nettosparande = eget sparande + nettosparande i avtalspensioner. 3Finansiellt sparande = eget finansiellt sparande + nettosparande i avtalspensioner. Anm.: Skillnaden mellan begreppen nettosparande och finansiellt sparande är framför allt att kapitalförslitning på hushållens kapitalstock utgör en avdragspost vid beräkning av nettosparandet, medan investeringsutgifter är en avdragspost vid beräkning av det finansiella sparandet. Om nettoinvesteringarna överstiger kapitalförslitningen blir det finansiella sparandet lägre än nettosparandet. Källor: och . definition av hushållens nettosparande innefattar, förutom eget sparande, avtalsenligt sparande i fonderade pensionssystem. I avtalssparandet ingår nysparande och direktavkastning med avdrag för utbetalade pensioner. Både förmåns- och avgiftsbestämda system ingår. och har en successiv övergång skett inom flera avtalsområden från förmånstill avgiftsbestämda system. Icke-fonderat avtalsmässigt pensionssparande, vilket tidigare var vanligt förekommande i den offentliga sektorn, ingår inte i hushållens sparande. De pensionsförmåner som intjänas i det allmänna pensionssystemet, inkomst- och premiepensioner, ingår inte heller i hushållssparandet utan i den offentliga sektorns 18 Hushållens sparande, enligt nationalräkenskapernas definition, innefattar hushållens sparande i avtalspensioner. I vissa fall kan det vara av intresse att analysera hushållens sparande exklusive sparande i avtalspensioner, här benämnt eget sparande, bl.a. av skälet att hushållens sparande i avtalspensioner är låst och inte kan användas av hushållen till t.ex. konsumtion eller reala investeringar. 2004/05:100 BILAGA 1 Nettosparandet i avtalspensioner har ökat kraftigt och uppgick till eller av BNP. väntas konsumtionsutgifterna öka snabbare än inkomsterna. Hushållens eget sparande minskar, men väntas vara fortsatt positivt. Totalt nettosparande och finansiellt sparande minskar både som andel av disponibel inkomst och som andel av BNP. Diagram 9.5 Hushållens eget sparande Procent av disponibel inkomst Anm.: Eget sparande är hushållens nettosparande exklusive sparande i avtalspensioner. Källor: och . 2004/05:100 BILAGA 1 Ett högt kapacitetsutnyttjande i industrin, en fortsatt god efterfrågan på svenska produkter och gynnsamma finansiella förutsättningar talar för att investeringsuppgången fortsätter. Sammantaget beräknas de totala investeringarna växa och 2006. De totala investeringarna föll något (se diagram 10.1). inleddes en uppgång, och investeringarna ökade jämfört med . Såväl den inhemska som den starka internationella konjunkturen har medfört ett högt kapacitetsutnyttjande i industrin och en förbättrad lönsamhet för många svenska företag. I kombination med en fortsatt god efterfrågan och ett lågt ränteläge talar detta för att investeringsuppgången fortsätter. Källor: och . Varuproducenternas investeringar förväntas växa i god takt . Tjänsteproducenternas investeringar ökar också framöver, men i något långsammare takt, vilket beror på att en svagare utveckling förväntas inom fastighetsverksamhet exklusive bostäder samt inom handeln. Bostadsinvesteringarna, som utvecklades mycket starkt , fortsätter att växa i god takt. De offentliga investeringarna ökar främst som en följd av de statliga satsningarna på infrastrukturen. Sammanfattningsvis beräknas de totala investeringarna växa och 2006. beräknas BNP- tillväxten vara i linje med den långsiktiga trenden, vilket möjliggör en fortsatt god Investeringarna förväntas då växa . Bostadsinvesteringarna föll kraftigt och har legat på historiskt låga nivåer. Detta har medfört att de totala investeringarnas andel av BNP också har sjunkit till relativt låga nivåer (se diagram 10.2). Under prognosåren väntas de totala investeringarna i löpande priser växa något snabbare än BNP. Investeringarnas andel av BNP beräknas därför öka med , för att uppgå till . Diagram 10.2 Investeringarnas andel av BNP Källor: och . Varuproducenternas investeringar fortsätter att öka Den inhemska industriproduktionen, med motorfordon och teleprodukter i spetsen, ökade kraftigt . Detta berodde främst på en stark efterfrågan från utlandet. Kapacitetsutnyttjandet i industrin fortsatte att stiga, för att plana ut på en mycket hög nivå, (se diagram 10.3). Det höga kapacitetsutnyttjandet och en fortsatt förväntad god efterfrågan på svenska produkter, i kombination med gynnsamma finansiella förutsättningar, tyder på fortsatt ökade investeringar inom industrin. (SCB:s) investeringsenkät tyder också på att den uppgång i industrins investeringar som påbörjades , förstärks . Det är främst massa- och pappersindustri samt gruvor och mineralbrott som planerar att utöka produktionskapaciteten. kemisk industri och transportmedelsindustri har också expansiva planer. Diagram 10.3 Kapacitetsutnyttjandet i industrin Anm.: Kapacitetsutnyttjandet definieras som kvoten mellan faktisk produktion och total produktionskapacitet. Investeringarna inom energisektorn förväntas öka kraftigt framöver, vilket hänger samman med upprustningsprogram för elnät samt moderniseringar inom el- och värmeproduktion. Bland annat har påbörjat omfattande investeringsprojekt, och företaget planerar att investera i energisektorn i . Byggsektorns egna investeringar föll något . Den kraftiga ökningen av bostadsbyggandet (se avsnitt 10.3) förväntas leda till en återhämtning, och investeringarna beräknas växa . Källor: och . Sammanfattningsvis bedöms varuproducenternas investeringar växa på relativt bred front. De totala investeringarna i den varu- 2004/05:100 BILAGA 1 producerande sektorn förväntas öka och 2006. Splittrad bild i tjänstesektorn framöver Tjänsteproducenternas investeringar ökade . Bakom ökningen ligger främst en återhämtning av investeringarna inom post- och telekommunikationer samt inom företagstjänsteverksamhet, men även investeringarna i transportbranschen växte i god takt. Utvecklingen i dessa branscher beräknas bli fortsatt god . En svagare förväntad investeringstillväxt inom handel och fastighetsverksamhet exklusive bostäder gör dock att bilden för tjänstesektorn som helhet blir något mer splittrad. Handelns investeringar, som ökade i god takt , bedöms bli i det närmaste oförändrade . Investeringsnivån är relativt hög, och SCB:s enkät tyder på återhållsamma investeringsplaner. Den prognoserade ökningen av hushållens konsumtion förväntas bidra till att handelns investeringar ökar något . Inom branschen fastighetsverksamhet exklusive bostäder är vakanstalen för kommersiella lokaler höga , och få nya bygglov söks. Detta talar för att branschens investeringar fortsätter att utvecklas svagt . Sammantaget bedöms investeringarna inom tjänstesektorn växa något långsammare än inom den varuproducerande sektorn. Tjänstesektorns investeringar förväntas öka och 2006. De senaste årens ansträngda finansiella läge i många kommuner har medfört fallande investeringsnivåer för kommunsektorn som helhet. stärks kommunernas finanser (se avsnitt 11), och aviserade investeringsbidrag och stimulanspaket beräknas leda till en uppgång i investeringarna. Statens investeringar ökade något . Framöver förväntas tillväxttakten tillta, vilket beror på och satsningar på infrastrukturen. Sammantaget förväntas de offentliga myndigheternas investeringar öka och 2006. 2004/05:100 BILAGA 1 Nybyggandet av bostäder utvecklades mycket starkt . Enligt SCB uppgick antalet påbörjade nybyggnationer av lägenheter till ca 27 300, vilket motsvarar en ökning med jämfört med 2003.19 Sett ur ett långsiktigt perspektiv har ökningarna skett från låga nivåer, vilket hänger samman med det stora fallet i bostadsbyggandet i början 1990- talet (se diagram 10.4). För flerbostadshusen uppgick ökningen av antalet påbörjade nybyggnationer till , och för småhusen var ökningen . Den största ökningen av flerbostadshusen stod för, där det påbörjades 1 000 lägenheter 2003 och över 3 500 lägenheter 2004. Enligt SCB redovisade de flesta länen ökningar, och särskilt utmärkande var , och . För hela uppgick antalet påbörjade nybyggnationer av flerbostadshus och småhus till 16 900 respektive 10 400 lägenheter. Antalet påbörjade ombyggnationer av lägenheter i flerbostadshus uppgick till 24 650, vilket är en minskning jämfört med . Enligt nationalräkenskaperna ökade investeringarna i nya bostäder medan ombyggnadsinvesteringarna ökade . Sammantaget gjorde detta att de totala bostadsinvesteringarna ökade . Nybyggandet av bostäder förväntas fortsätta att öka , om än inte i samma höga takt som 2004. Enligt (KI:s) kvartalsbarometer har konfidensindikatorn för byggindustrin stigit och befinner sig på en historiskt hög nivå, trots att övriga bygginvesteringar har utvecklats svagt. Den totala orderstocken har ökat och utfallet har varit över förväntan. KI:s barometer tyder också på en fortsatt stark byggkonjunktur. Nettotalet för utsikterna på byggmarknaden , dvs. den nettoandel av de tillfrågade byggföretagen som uppger förbättrade utsikter, är på en mycket hög nivå. Sammantaget bedöms antalet påbörjade nybyggnationer av lägenheter uppgå till drygt 29 600 . Ett något högre ränteläge bidrar till 19 Siffrorna i detta avsnitt för antalet påbörjade lägenheter 2004 är preliminära och uppräknade med SCB:s utvecklingstal för den genomsnittliga eftersläpningen i rapporteringen av statistiken. en marginell avmattning , och antalet påbörjade nybyggnationer förväntas då uppgå till drygt 28 700 lägenheter. Behovet av ombyggnationer väntas bli större framöver. En stor del av de befintliga bostäderna i byggdes inom ramen för miljonprogrammet. Enligt beräkningar från kommer uppemot 1,2 miljoner lägenheter att behöva genomgå stambyten . förväntas också ROT-avdraget bidra till att ombyggnationerna ökar. Antalet påbörjade ny- och ombyggnationer beräknas medföra att bostadsinvesteringarna i nationalräkenskapstermer ökar . väntas tillväxttakten i bostadsinvesteringarna bli . Diagram 10.4 Påbörjade nybyggnationer av bostäder Antal lägenheter, tusental Källor: och . De totala lagerinvesteringarna föll , vilket drog ned BNP-tillväxten . KI:s barometer visar att nettotalet för nulägesomdömet om industrins insatsvarulager ligger på en historiskt låg nivå. visar utfallen från nationalräkenskaperna att det har skett relativt stora uttag från insatsvarulagren . Detta tyder på att lagerinvesteringarna i insatsvaror kommer att öka framöver. I takt med att den globala efterfrågan går in i en något lugnare fas förväntas också en viss ökning av investeringarna i industrins färdigvarulager. Inom handeln visar KI:s barometer att lageromdömena är splittrade. inom handel med motorfordon som är missnöjda med för stora lager har minskat något, 2004/05:100 BILAGA 1 men ligger fortfarande på en hög nivå. För företag inom partihandel exklusive motorfordon tyder lageromdömena däremot på att företagen blivit alltmer nöjda med storleken på sina lager. I vissa delar av partihandeln förefaller det finnas ett behov av ökade lagerinvesteringar. Andra branscher inom handeln uppvisar ingen tydlig trend i sina lageromdömen. För handeln totalt gör detta att lagerinvesteringarna förväntas öka . Sammanfattningsvis bedöms lagerinvesteringarna inom både industrin och handeln öka , vilket förväntas bidra till att höja BNP- tillväxten . väntas lagerinvesteringarna ge ett i det närmaste neutralt bidrag till BNP-tillväxten. Den svåra stormen som drabbade kommer att påverka lagerinvesteringarna i växande och avverkad skog och även industrins insatsvarulager. Exakt vilka effekter stormen får på dessa lagerinvesteringar under prognosåren är svårt att bedöma. Effekterna beror bl.a. på hur mycket skog som kommer att kunna tas om hand och hur snabbt de av stormen uppkomna lagren kan omsättas. Utöver de realekonomiska omständigheterna beror stormens effekter på lagerinvesteringarna också på rent redovisningstekniska faktorer i nationalräkenskaperna. Detta gör lagerprognosen mer osäker än vanligt. 2004/05:100 BILAGA 1 11 Den offentliga sektorn Den offentliga sektorns finansiella sparande beräknas visa överskott under hela prognosperioden och skulden minskar som andel av BNP. Överskottet uppgår till och 2006 till av BNP. Både inkomster och utgifter minskar som andel av BNP. 11.1Den konsoliderade offentliga sektorn Finanspolitiken styrs av två medelfristiga mål. Den offentliga sektorns finansiella sparande skall uppgå till av BNP i genomsnitt över en konjunkturcykel (överskottsmålet). Dessutom skall statens och ålderspensionssystemets utgifter sammantagna rymmas inom ett utgiftstak som normalt beslutas i förväg. Överskottsmålet motiveras i första hand av behovet av att stärka den offentliga sektorns finansiella ställning inför de framtida demografiska påfrestningarna på de offentliga välfärdssystemen. innebär målet att det skapas ett utrymme för att undvika alltför stora underskott i en lågkonjunktur. Utgiftstaket för staten är ett viktigt instrument i budgetprocessen och förhindrar att tillfälligt högre inkomster används för varaktigt högre utgifter. Utgiftstaket är dessutom ett viktigt instrument för att säkerställa överskottsmålet. Tabell 11.1 Den offentliga sektorns finansiella sparande Utgifterna som ingår under utgiftstaket avviker i definition och omfattning i flera avseenden från utgifterna i överskottsmålet. Den offentliga sektorns finansiella sparande definieras av för nationalräkenskaper ENS-95. Det innebär att överskottsmålet omfattar staten, ålderspensionssystemet och den kommunala sektorn. Utgiftstaket omfattar utgifterna på statsbudgeten exklusive statsskuldsräntor, utgifterna för ålderspensionssystemet samt en budgeteringsmarginal. Den kommunala sektorns utgifter ingår inte i utgiftstaket. Däremot ingår statsbidragen som delvis finansierar de kommunala utgifterna. För den kommunala sektorn finns ett krav om balanserade budgetar (balanskravet). Förutom att den kommunala sektorns utgifter inte ingår under utgiftstaket finns andra utgifter som påverkar den offentliga sektorns finansiella sparande, men som inte omfattas av utgiftstaket. Vissa statliga utgifter finansieras på statsbudgetens inkomstsida och i riksgäldkontoret. Dessutom finns skillnader i redovisningen av inkomster och utgifter mellan nationalräkenskaperna och statsbudgeten som inte påverkar saldot. Överskottsmålet på av BNP i genomsnitt över en konjunkturcykel gäller . Av tabell 11.1 framgår hur det finansiella sparandet har utvecklats och hur det fördelas på den offentliga sektorns tre delar. Källor: och . 2004/05:100 BILAGA 1 Tabell 11.2 Utgiftstak för staten Staten och pensionssystemet enligt NR exkl. räntor Anm.: Budgeteringsmarginalen 2007 är beräknad på ett beräkningstekniskt utgiftstak. Takbegränsade utgifter är korrigerade för tekniska förändringar. Utgifterna för staten och ålderspensionssystemet är enligt nationalräkenskapernas redovisning, korrigerat för dels den mervärdeskatt som ingår i statlig konsumtion, i statliga investeringar samt i bidragen till den kommunala sektorn, dels överföringen till premiepensionssystemet. Källor: och . Överskottet understiger av BNP uppgick det finansiella sparandet till av BNP. Det stora överskottet gav utrymme för en expansiv finanspolitik under de därpå följande åren med en svag ekonomisk utveckling. uppstod mindre underskott i det finansiella sparandet. förbättrades sparandet till ett överskott på eller av BNP. beräknas sparandet inte uppnå av BNP , vilket medför att det genomsnittliga överskottet minskar till av BNP . Samtliga offentliga sektorns delar visade överskott i det finansiella sparandet 2000. påverkades fördelningen av sparandet mellan BNP, överfördes från AP-fonderna till staten till följd av pensionsreformen. Bortsett från denna överföring har således ålderspensionssystemet ett stabilt överskott på av BNP 20002007. Den kommunala sektorns finansiella sparande var positivt 2004 och väntas vara så . Variationerna i den offentliga sektorns finansiella sparande ligger huvudsakligen i den statliga sektorn, vars sparande varit negativt . De takbegränsade utgifterna har underskridit utgiftstaket sedan taket infördes . har emellertid budgeteringsmarginalen varit relativt liten, och den är knapp även (se tabell 11.2). Utgiftstaket beslutas först i budgetpropositionen . I budgetpropositionen redovisades ett beräkningstekniskt utgiftstak genom att utgiftstaket höjdes med trendtillväxten i nominell BNP, som antas uppgå till . Det innebär att utgiftstaket som andel av potentiell BNP då beräknades vara oförändrat . Med detta tekniskt beräknade utgiftstak uppgår budgeteringsmarginalen 2007 till . Redovisningsprinciperna i statsbudgeten varierar över tiden. För att skapa jämförbarhet har därför de takbegränsade utgifterna 2004 i tabell 11.2 korrigerats till den redovisning som gäller . Korrigerat för tekniska förändringar har de takbegränsade utgifterna som andel av BNP legat på en relativt stabil nivå , men de minskar något i relation till BNP . Nationalräkenskapernas redovisning av utgifterna avviker i flera avseenden från budgetredovisningen. Justerat för de viktigaste skillnaderna (se anmärkning under tabell 11.2) erhålls emellertid en nivå som ligger relativt nära budgetredovisningen. Återstående skillnader i nivå och utveckling beror bland annat på att vissa utgifter i nationalräkenskaperna redovisas på inkomstsidan i budgeten, genom kreditering på skattekonto, eller genom lån i i stället för på anslag. minskar de takbegränsade utgifterna som andel av BNP successivt. 2004/05:100 BILAGA 1 emellertid utgifterna först något 2005 för att sedan minska. Den skilda utvecklingen är en följd av att finansieringen på budgetens inkomstsida ökar, bl.a. genom sysselsättningsstödet till den kommunala sektorn. Inkomster och utgifter minskar som andel av BNP vändes de två föregående årens underskott i den offentliga sektorns finansiella sparande till ett överskott på , eller av BNP. Bakom förbättringen ligger att utgifterna minskade medan inkomsterna var i stort sett oförändrade som andel av BNP. minskar såväl inkomster som utgifter som andel av BNP. minskar den offentliga sektorns finansiella sparande till 0,7 respektive av BNP, trots att resursutnyttjandet i ekonomin ökar och arbetslösheten sjunker. Det minskade sparandet är främst en följd av en expansiv finanspolitik, vilket avspeglas av att även det strukturella sparandet minskar. minskar utgifterna som andel av BNP relativt kraftigt och sparandet förstärks därmed till av BNP (se tabell 11.3). Tabell 11.3 Den offentliga sektorns finanser Källor: och . Den finansiella ställningen stärks Den offentliga sektorns finansiella tillgångar och skulder redovisas i finansräkenskaper. Enligt de regler som gäller inom EU (ENS-95) värderas tillgångar och skulder till marknadspris. Det innebär att förändringen av den finansiella nettoställningen inte bara bestäms av det finansiella sparandet, utan också påverkas av värdeförändringar på finansiella tillgångar och skulder. Detta gäller såväl orealiserade som realiserade värdeförändringar. Den offentliga sektorns finansiella förmögenhet uppgick till eller av BNP (se diagram 11.1). Under den djupa krisen försämrades den finansiella ställningen snabbt. Förmögenheten vändes till en nettoskuld som 1996 var , eller av BNP. har den finansiella ställningen förbättrats och 2001 var den positiv igen. påverkades nettoställningen av de kraftiga värdeförändringarna på aktiemarknaden, eftersom större delen av pensionssystemets tillgångar är placerade i aktier. Nedgången på aktiemarkanden medförde åter en nettoskuld. Denna vändes till en finansiell förmögenhet 2003 på , eller av BNP, till följd av värdeökningarna på aktier. Överskottet i det finansiella sparandet 2004 och den fortsatta uppgången på aktiemarknaden beräknas ha medfört att nettoställningen förbättrats till av BNP . I prognosen görs inget antagande om värdeförändringar, med undantag av effekter på statsskulden av förändringar av valutakursen. Det innebär att nettoställningen utvecklas i takt med det finansiella sparandet. Det positiva sparandet medför att nettoställningen förstärks , och 2007 väntas den offentliga sektorns finansiella tillgångar överstiga skulderna med . Diagram 11.1 Den offentliga sektorns finansiella ställning Den konsoliderade bruttoskulden definieras av EU-regler (Maastrichtvillkoren). Definitionen innebär att den offentliga sektorns bruttoskuld minskas med den offentliga sektorns innehav av interna skulder. För svenska förhållanden innebär definitionen att den konsoliderade bruttoskulden består av statsskulden till nominellt värde och kommunsektorns skulder på kreditmarknaden, med avdrag för AP- fondens innehav av statsobligationer. Den konsoliderade skulden uppgick vid utgången av 2004 till av BNP, vilket med god marginal underskrider referensvärdet inom EU på av BNP. Förstärkningen av den finansiella ställningen sker genom ökade tillgångar i pensionssystemet. Underskottet i statens finansiella sparande innebär att skuldsidan i den offentliga sektorns balansräkning ökar. Som andel av BNP minskar emellertid både statsskulden och den konsoliderade bruttoskulden. De skatter som nationalräkenskaperna (NR) redovisar i den offentliga sektorn är något lägre än de totala skatterna. I NR redovisas nämligen inte den del av mervärdesskatten och tullinkomsterna som ingår i avgiften till EU, som skatt i den offentliga sektorn, utan som en skatt till utlandet. De totala skatterna som andel av BNP (skattekvoten) sjönk till följd av den ekonomiska krisen och av att skattereform var underfinansierad på kort sikt. Skattehöjningarna i konsolideringsprogrammet och extraordinärt höga bolags- 2004/05:100 BILAGA 1 vinster och kapitalvinster 19992000 medförde att skattekvoten ökade kraftigt . Skattesänkningar och minskade bolags- och kapitalvinster bidrog till att skattekvoten återigen minskade (se diagram 11.2). Diagram 11.2 Skatter och avgifter uppgick skattekvoten till av BNP (se tabell 11.4). Den viktigaste skattebasen är löneinkomster, som tillsammans med skattepliktiga transfereringar, svarar för , av skatteinkomsterna. Av skatteinkomsterna tillfaller staten, ålderspensionssystemet och den kommunala sektorn. av skatterna går till EU via tullar och den del av EU-avgiften som baseras på mervärdesskatten. Tabell 11.4 Skatter och avgifter Hushållens skatter och avgifter Summa inkl. skatt till EU Källor: och . beräknas skattekvoten sjunka till . Minskningen med motsvarar ca , varav nära är ett resultat av regeländringar. Hushållens direkta skatter har sänkts med ca genom sänkt inkomstskatt och förmögenhetskatt samt genom att arvs- och Tabell 11.5 Den offentliga sektorns utgifterProcent av BNPPROP. 2004/05:100 BILAGA 1 Diagram 11.3 Den offentliga sektorns utgifter ändrade regler för företagens avsättningar till Beslutet att räntebelägga bolagens periodi- följd att vissa bolag återfört hela eller delar av sin fondavsättning till beskattning 2004. för att inkomsterna från bolagsskatterna var till- fälligt höga 2004. skattebaserna långsammare än BNP, vilket med- för ett fortsatt fall i skattekvoten. Utgiftskvoten beräknas fortsätta att minska Vid sidan av skatter har den offentliga sektorn (se tabell 11.5). Transfereringar till hushåll minskar som andel av andra inkomster, som 2004 BNP bl.a. till följd av en relativt svag utveckling eller av BNP. Minskningen 2005 och 2006 kring av dessa inkomster består av kapital- är delvis en följd av låga löne- och prisökningar, inkomster i form av räntor och utdelningar, som styr indexeringen av pensionerna. varav ca hälften är direktavkastning på pensions- bidrar även förbättringen på arbetsmarknaden till att transfereringarna till hushållen minskar kraftigt till följd av höjda aktieutdelningar. som andel av BNP. De senaste årens kraftiga