prop · GS031d8 · 2005-01-01 00:00:00 — Jämställdhet mellan kvinnor och män Strategi- och metodval utgör kritiska moment för ett jämställdhetsperspektiv i allt utvecklingssamarbete. Ett flertal landstrategier fokuserar på centrala frågor för fattiga kvinnor, bl.a. kvinnors deltagande i policyutveckling och kvinnors rätt att äga mark och annan egendom. har Sida följt upp rekommendationerna i utvärderingen Mainstreaming Gender Equality. Sida har inrättat funktioner för stöd och rådgivning som ska säkra genomslaget av policy. Utbildningarna i jämställdhet har utvecklats för att tydligare anpassas till sektorer och regioner. Sida har också lagt ökad tonvikt på metodutveckling och på att stärka dialogkompetens. Vidare har en revidering av Sidas policy och handlingsplan för jämställdhet i utvecklingssamarbetet påbörjats. har tillsammans med andra likasinnade länder aktivt verkat för att driva jämställdhetsfrågor i arbetet med och med de regionala utvecklingsbankerna. Resultaten inom policyområdet har varit relativt goda. Arbetet med jämställdhetsintegrering i () har överlag gett goda resultat. antog banken en aktivitetsplan för integrering av jämställdhet som innebär bl.a. att en långsiktig strategi ska antas med tydliga kopplingar till millennie- 2004/05:1 UTGIFTSOMRÅDE 7 utvecklingsmålen och bankens eget strategiska ramverk. I landsbygdsutvecklingsinsatser och insatser inom ramen för FN:s konvention mot ökenspridning driver frågan om kvinnors äganderätt till land, dels som stöd för ekonomisk tillväxt, dels som ett led i bekämpningen av ökenspridningen. Jämställdhetsperspektivet har framhållits vid internationella processer och förhandlingar, exempelvis vid i Kyoto och CSD. Sida har också gett stöd till UNDP för framtagande av en gender resource guide. Inom området konflikthantering och säkerhet har varit mycket aktivt i att driva jämställdhetsintegrering genom arbetet med . Insatser som särskilt kan noteras är ett svenskt personalbidrag till tjänst som jämställdhetsrådgivare vid , stöd till OSSE- projekt i fält för stärkande av kvinnors rättigheter, samt arbete för en jämnare könsfördelning policy för svenskar som ställs till förfogande. Inom EU har tillsammans med föreslagit att EU ska ta sig an jämställdhetsaspekter på ett systematiskt sätt inom ramen för EU:s krishanteringsinsatser, samt säkerställa att ett jämställdhetsperspektiv integreras i planeringen och genomförandet av insatserna. Detta har resulterat i att ett jämställdhetsperspektiv har beaktats bl.a. i planeringen av EU:s militära insats i Bosnien. Projektet orsak till fattigdom avslutades . Dess resultat redovisas i en huvudrapport och privilegier om könsdiskriminering och fattigdom, samt rapporter från sex delstudier rörande begreppsanalyser och jämställdhets- och maktaspekter av fattigdomsstrategier, ekonomiska reformprogram, sexuell och reproduktiv hälsa och rättigheter, våld mot kvinnor och dess kostnader samt mäns ansvar och roller. Förslagen ska användas i det fortsatta arbetet med jämställdhetsanalyser och granskningen av mål och indikatorer för verksamheten. Resultatbedömning avseende politikområde 9 Samarbete med Det övergripande målet för det särskilda programmet för utvecklingssamarbete med 2004/05:1 UTGIFTSOMRÅDE 7 för perioden 20022003 var att främja en hållbar utveckling, fördjupad integration och partnerskap i och dess omgivningar, utifrån behoven i samarbetsländerna och med utnyttjande av den svenska resursbasen. Samarbetet var indelat i sex huvudområden: gemensam säkerhet, demokratins fördjupning, ekonomisk omvandling, social trygghet, miljö samt utbildning och forskning. Målet var att främja den gemensamma säkerheten i regionen på såväl det militära som det civila området. Kostnaderna för insatser inom området gemensam säkerhet uppgick till ca . Inom de civila delarna av det säkerhetsfrämjande området har Sidas stöd till de baltiska länderna i princip avslutats och verksamheten i stor utsträckning övergått i ett reguljärt grannlandssamarbete. I takt med nedtrappningen av stödet till de baltiska länderna flyttas fokus österut till , och . Gränsfrågor som tull, migration och asyl är aktuella i samband med utvidgningen av EU:s yttre gränser. Sida har fattat beslut om stöd till gränsöverskridande migrationssamarbete mellan bland andra kandidatländerna, , och . Stöd har även lämnats till projekt som syftar till att stärka det regionala samarbetet över hela inom sjösäkerhet. I de f.d. utom () är det områdena icke-spridning av massförstörelsevapen, migration och asyl samt beredskap för olyckor och katastrofer som varit aktuella för Sidastöd. Bland de insatser som beslutats av regeringen återfinns stöd till projekt inom områdena försvarsmiljö och säkerhetspolitisk kompetens. Insatserna har framför allt riktats till och . Omfattande stöd har lämnats till de baltiska länderna inom området demokratiskt totalförsvar. Regeringen bedömer att det säkerhetsfrämjande stödet har fungerat väl och att de genomförda insatserna har bidragit till att främja säkerheten och stabiliteten i hela närområdet. Det har bl.a. också underlättat , och medlemskap i och uppbyggnaden av ländernas nationella försvarsförmågor. Målet var att bidra till att stärka demokratiska strukturer, främja en demokratisk kultur och ett aktivt medborgerligt deltagande. Totalt har ca utbetalats . Samarbetet inom demokratiområdet med de baltiska länderna har trappats ned och huvudsakligen inriktats på utbyte som främjar EU-anpassningen och utvecklingen av reguljära grannlandsrelationer. Sida har genomfört viktiga demokratifrämjande insatser . Bland annat har stöd lämnats till utbildning relaterad till domstolsväsendet inom ramen för det svensk-ryska rättssamarbetet samt till valprojekt och utbildningar för tjänstemän i kommunalt självstyre i . Inom mediaområdet har stöd lämnats till bl.a. uppbyggnad av ett oberoende journalistförbund i . har bidragit till att lyfta fram viktiga frågor i samhällsdebatten i samarbetsländerna genom ett flertal mindre projekt med fokus på jämställdhet, mänskliga rättigheter och respekt för barn. Stödet har bidragit till utveckling av lokalt och regionalt självstyre, förmåga att bekämpa människohandel, utveckling på rättsområdet, stärkta oberoende media i samarbetsländerna samt till de baltiska ländernas EU-anpassning. Samarbetet med enskilda organisationer och partianknutna organisationer har bidragit till organisationsutveckling i samarbetsländerna. Det utbyte som sker inom kultur- och samhällsliv och som stöds via är av betydelse inte minst för det civila samhället och i förlängningen för demokratiutvecklingen i stort i samarbetsländerna. Målet var att stärka den ekonomiska reformprocessen och skapa väl fungerande marknadsekonomier. utbetalades totalt ca . Inom området ekonomisk omvandling utgör handelsstöd en viktig del. Insatserna omfattar bl.a. stöd till WTO-processen, stärkande av institutioners kapacitet, standardisering och fytosanitära regler. Det näringslivsinriktade stödet är omfattande. I går utvecklingen av affärsskolor in i en avslutande fas, liksom stödet på lantmäteriområdet. Det omfattande stödet på lantmäteriområdet har bidragit till en snabb utveckling av Insatser för stöd till förvaltningsreformen i har inletts. Nya näringslivsinriktade insatser har inletts i . Svenska företag visar ett växande intresse för Start Öst-programmet i och . I har ett projekt i samarbete med Internationella finansieringsbolaget (, IFC) inletts som syftar till att stärka oberoende företagarföreningar ute i regionerna. Stödet till de baltiska ländernas ekonomiska omvandling är i ett slutskede. har fonder upprättats i och för avslutande insatser på förvaltningsområdet. Regeringen bedömer att de insatser som genomförts har varit relevanta för att uppfylla målet genom att bidra till att utveckla de institutioner som är nödvändiga för en ekonomisk utveckling. Målet var att skapa social trygghet genom uppbyggnad av hållbara socialtjänst- och socialförsäkringssystem, förbättring av folkhälsan, reformer av hälso- och sjukvårdssystem och den sociala omsorgssektorn. utbetalades totalt ca för insatser inom detta område. Huvudinriktningen är att bidra till att bygga upp hållbara, effektiva och rättvisa socialtjänstsystem på lokal och regional nivå. I detta arbete har stöd till utsatta barn givits speciell uppmärksamhet och särskilt stöd har gått till att förebygga och motverka institutionalisering, bl.a. genom studiebesök till av personer från social- och utbildningsministerierna i . har fortsatt gett stöd till att utveckla socialtjänst och utbilda socialarbetare i bl.a. och . Projekten har även innefattat samarbete med domstolar i syfte att finna alternativ till fängelsevård för ungdomar. Vidare har gett stöd till insatser för rehabilitering av funktionshindrade för att främja deras möjligheter att komma ut på arbetsmarknaden. Bekämpning av smittsamma sjukdomar har varit en prioriterad verksamhet. Insatser som syftar till att minska spridningen av hiv/aids liksom tuberkulos har genomförts, bl.a. i samarbete med kriminalvården. Kampen mot människohandel har utgjort ett prioriterat område inom utvecklingssamarbetet och stöd har avsatts till såväl in- 2004/05:1 UTGIFTSOMRÅDE 7 formation som till stöd och rehabilitering av offer samt stärkande av lagstiftning mot människohandel. Insatserna har gett positivt resultat bl.a. i form av ökad vilja från mottagarländerna till reform av socialsystem. Förutsättningarna för samarbetet med har även förbättrats mot bakgrund av ökade ryska resurser för reformer. Studiebesök och myndighetssamarbete har bidragit till attitydförändringar. Kampen mot människohandel har överlag fått allt högre prioritet i regionen. Målet var att bevara, skydda och förbättra miljön, särskilt i och omkring samt att stödja en hållbar utveckling. uppgick de totala kostnaderna för insatser på miljöområdet till ca . Sida har prioriterat insatser inom ramen för åtgärdsprogrammet för (HELCOM), för (Baltic 21) och EU:s miljöprogram för . Fokus har legat på reforminriktade investeringsprojekt, institutionsutveckling, utbildning, stöd till lagstiftningsarbetet, lagstiftning samt EU- anpassning av miljövården i anslutningsländerna. Insatserna i , och har bidragit till att tätorterna avsevärt minskat sina utsläpp och till mindre läckage av närsalter från jordbruket. har ytterligare fem gåvoavtal om miljöprojekt ingåtts med dessa länder. I och har framsteg kunnat noteras vid Sydvästra reningsverket i , där anläggningsarbeten pågår. Upphandling förbereds till VA-projekten i och Lviv. Samarbetet i dessa båda länder går dock överlag långsamt. Samarbetet inom Nordiska miljöfinansieringsbolaget (NEFCO), som i utvärderingar har visat sig ha betydande utvecklings- och miljöeffekter, har allt tydligare fokuserat på projekt i , medan utfasningen i , , och , fortsatt. Samarbete har påbörjats i . Nordliga dimensionens miljöpartnerskap (NDEP) har inom miljöfönstret godkänt finansiering till ytterligare projekt i . På det kärntekniska området har stödet genom () och () bidragit till att bl.a. öka säkerheten vid , inför stängning senast årsskiftet 2004/05 av den första reaktorn. Samarbetet med , som ökat 2004/05:1 UTGIFTSOMRÅDE 7 , omfattar reaktorsäkerhet, avfallshantering, beredskap och strålskydd, och inriktas på kärnkraftverken i och Kola, liksom andra insatser på . Även stöd till myndighetssamarbete m.m. utgår. En utvärdering av bilaterala stöd på kärnsäkerhetsområdet till genomförs . Efter undertecknandet av det s.k. (Multilateral Nuclear Environmental Programme in ) har arbetet inom NDEP-fondens kärnsäkerhetsfönster intensifierats, där en strategisk plan för insatser på kärnavfallsområdet håller på att tas fram. Regeringen bedömer att samarbetet bidragit till att minska miljöbelastningen i och att öka säkerheten i kärnkraftverk belägna i det svenska närområdet. Målet var att stärka forsknings- och utbildningskapaciteten i samarbetsländerna samt att skapa fungerande och långsiktiga nätverk mellan främst universitet och högskolor i och i vårt prioriterade närområde. uppgick kostnaderna till ca . har samarbetet med de baltiska länderna och trappats ned och berörda parter har aktivt uppmanats att söka EU- finansiering för samarbetsprojekt samt till att bredda samarbetet till grannländerna österut. har flest utbyten skett med S:t olika universitet. Det är även till och de flesta enskilda svenska elever söker sig för att studera det ryska språket. Försöken att stimulera utbyten med andra ryska regioner har fortgått . Nya samarbeten med universitet i och har initierats. Även antalet utnyttjade stipendier i dessa länder har ökat vilket innebär att nya förutsättningar skapats för framtida samarbetsprojekt. De tydligast framgångsrika resultaten uppvisas av de bredare insatserna på det akademiska området, främst inom Visbyprogrammet, som omfattar stöd för projektsamarbete och individuellt utbyte mellan och , , , de baltiska länderna samt . De individuella stipendierna är av stor vikt i sammanhanget då de ofta är upptakten till bredare samarbetsprojekt eller nätverk. På vuxenutbildningsområdet har Visbyprogrammet bidragit till en förstärkning av kapaciteten i samarbetsländerna i form av hjälp till institutionell uppbyggnad eller kunskapsöverföring. Stödet till svenskundervisningen möjliggör för ett antal lärosäten att bedriva högkvalitativ undervisning i svenska och utgör ett viktigt instrument för att knyta bestående band mellan och samarbetsländerna. lämnar stöd till in (SSER) som erbjuder treårig ekonomiutbildning på högskolenivå. har omkring 700 elever utexaminerats. har fortsatt att bidra till driften av (), som inriktar sig på masterkurs och påbyggnadsutbildningar i internationell juridik. Närmare 200 masterstudenter har utexaminerats sedan skolan inrättades. De ständigt tillkommande projekten på alla utbildningsnivåer har lett till ökade kontakter och personligt engagemang på båda sidor inom breda samhällsområden. De olika samarbets- och utbytesprogrammen har bidragit till att främja utbytet mellan och samarbetsländerna i enlighet med det av regeringen uppställda målet för verksamheten. Insatserna bedöms även ha betydelse för arbetet med att stärka demokratins förankring i samarbetsländerna samt skapa förutsättningar för en positiv fortsatt utveckling i , inte minst på det ekonomiska området. uppvisar, liksom andra regioner, stora variationer mellan länder och utvecklingsnivå. Vissa länder har blivit medlemmar i och kommer inte längre att komma ifråga för utvecklingssamarbete. Några länder närmar sig medlemskap i , medan andra brottas med omfattande fattigdomsproblem. Utvecklingssamarbetet med bör bl.a. av detta skäl inte avgränsas från annat utvecklingssamarbete. har därför politikområde 9 Samarbete med slagits samman med politikområde 8 Internationellt utvecklingssamarbete i enlighet med beslut med anledning av propositionen Gemensamt ansvar politik för global utveckling (prop. 2002/03:122, bet. 2003/04:UU3, rskr. 2003/04:112). var för det särskilda programmet för utvecklingssamarbete med , som inleddes . I diagram 3.1 framgår stödet till fördelat på länder 19892003. Beslut har fattats för . Det största enskilda mottagarlandet har varit , där insatserna ökat , medan insatserna i de baltiska länderna och , där de största resurserna satsades från början, till stor del fasats ut inför medlemskapet i EU. Detta framgår av diagram 3.2 som visar utvecklingen av beslutade insatser per land . I diagram 3.3 framgår utvecklingen av beslutade insatser per område där ekonomisk omvandling och social trygghet redovisas tillsammans för jämförelsens skull. Dessa områden delades upp . var fördelningen för ekonomisk omvandling och för social trygghet. Därmed var demokrati det största enskilda området . skedde således en nedtrappning av samarbetet med de tre baltiska länderna inför deras anslutning till EU . Tyngdpunkten i det bilaterala samarbetet har därmed förskjutits till , och . Förutsättningarna för att bidra till reformer inom nyckelområden som central förvaltning, social sektor, miljö och energi i har förbättrats. Omfattande problem med korruption i förvaltningen och stora utmaningar inom den sociala sektorn kvarstår. Den ukrainska ekonomin har vuxit bland annat till följd av tidigare genomförda reformer och en ökad extern efterfrågan. Re- formprocessen i har varit ojämn och inte lika omfattande som i . Inom vissa områden, t.ex. den sociala sektorn har emellertid märkbara framsteg skett. De ukrainska myndigheterna har bl.a. vidtagit åtgärder mot människohandel. Situationen i kännetecknas fortsatt av betydande brister i den demokratiska och ekonomiska reformprocessen. De flesta företag förblir i statlig ägo. Ett stort antal enskilda organisationer och oberoende tidningar stängdes . Huvuddelen av utvecklingssamarbetet med kanaliserades genom Sida. Sidas insatser bedöms ha varit av stort värde för samarbetsländerna. 2004/05:1 UTGIFTSOMRÅDE 7 Diagram 3.1 Beslutade insatser 19892003 fördelat på länder (%) 1 Avser insatser i mer än ett land i regionen. Diagram 3.2 Beslutade insatser utveckling per land 20012003 (tkr) till demokratins fördjupning samt utbildning och forskning genom bedöms även detta ha varit av värde, särskilt i EU:s kandidatländer. kanaliserades 2003 genom SKI respektive SSI som genomför insatser för ökad kärnsäkerhet. Kärnsäkerhetsstödet till såväl de baltiska länderna som bedöms ha varit värdefullt. En mindre del av utvecklingssamarbetet, ca , har kanaliserats genom olika multilaterala kanaler som NDEP-fonden, Tjernobylfonden och Ignalinafonden. Detta samarbete har kompletterat det bilaterala samarbetet och har varit viktigt för att mobilisera internationella resurser inom angelägna områden som miljö och kärnsäkerhet. 2004/05:1 UTGIFTSOMRÅDE 7 Diagram 3.3 Beslutade insatser utveckling per område 20012003 (tkr) Målet för utvecklingssamarbete var att bidra till att det övergripande målet att höja de fattiga folkens levnadsnivå och de sex underliggande delmålen uppfylldes. Sammantaget skulle utvecklingssamarbetet bidra till en utvecklingsprocess som minskar fattigdomen. Erfarenheterna ledde till att regeringen presenterade propositionen Gemensamt ansvar politik för global utveckling (prop. 2002/03:122) där endast ett mål för internationellt utvecklingssamarbete presenterades: att bidra till att skapa förutsättningar för fattiga människor att förbättra sina levnadsvillkor. Årets resultatredovisning och -bedömning bekräftar ånyo den analys och de slutsatser som låg till grund för propositionen, bl.a. att ett effektivt utvecklingssamarbete måste bygga på en mångdimensionell syn på fattigdom. Den bekräftar också att utvecklingsproblematiken och metoderna att tackla den är likartade och relativt oberoende av region. Det står också klart att utvecklingsprocessen måste drivas av landets egen regering med stöd av befolkningen. Utvecklingssamarbetets roll är att stödja denna process och att skapa förutsättningar för en samstämmig politik för global utveckling. Avsikten är att bidra till ländernas utveckling så att de kommer ur sitt biståndsberoende och kan stå på egna ben, inte minst genom ekonomisk tillväxt. Öppna, robusta, rättvisa och legitima ramvillkor för internationell handel och investeringar, minskade jordbruks- och exportsubventioner och ökade insatser för fred och säkerhet är exempel på områden som är avgörande i sammanhanget. I utvecklingssamarbete betonas samarbetslandets eget ansvar och ägarskap. De nationella fattigdomsstrategierna (PRS) banar väg för bättre samordning. som PRS understryker landets ägarskap underlättas samverkan finansiärer och aktörer emellan. Detta arbete kan vidareutvecklas ytterligare vilket manifesteras bl.a. av pågående utvecklingsarbete inom FN, de internationella finansieringsinstitutionerna, EU och /DAC. De nationella fattigdomsstrategierna bildar utgångspunkt för strategier med enskilda länder. I den nuvarande landstrategiprocessen och de kommande, bredare samarbetsstrategierna ingår resultatredovisningar som en viktig beståndsdel. Mer konkreta resultatbedömningar görs därför i samband med dessa processer. Noggrann uppföljning och utvärdering av utvecklingssamarbetet är viktigt för effektiviteten i biståndet. Det svenska stödet kan mycket sällan ses isolerat från andra insatser. Utvärdering och uppföljning av svenskt utvecklingssamarbete måste därför ske brett och tillsammans med flera givare i nära samråd och samarbete med samarbetslandet självt. Den löpande interna uppföljningen och utvärderingen bör kompletteras med oberoende utvärderingar. Erfarenheter och resultat måste också återföras till verksamheten inför beslut om framtida insatser och program. Regeringens avsikt att etablera ett självständigt utvärderingsorgan inom utvecklingssamarbetet är ett led i att förstärka lärande och effektivitet i utvecklingssamarbetet. För att en positiv global utveckling och ett effektivt utvecklingssamarbete ska uppnås är det fortsatt motiverat att understryka betydelsen av och arbetet för ökad samstämmighet, uppföljning och utvärdering samt metodutveckling. Den årliga resultatskrivelse som regeringen avser lämna till ger möjlighet att redovisa framsteg i detta avseende. har för utgiftsområdets förvaltningsmyndigheter lämnat revisionsberättelser utan invändning. För inkom med en revisionsrapport där en rad förbättringar i akademins interna styrning efterlystes, bl.a. en långsiktig verksamhetsstrategi och processbeskrivning för arbetet med verksamhetsplan samt att akademin borde förtydliga riktlinjer för resor, representation och upphandling. Akademin har genomfört huvuddelen av de föreslagna åtgärderna och för en löpande dialog med i återstående frågor. lämnades rapporten via ambassader en granskning av UD och Sida i utvecklingssamarbetet (RiR 2004:10). Revisorerna gör en rad iakttagelser och lämnar rekommendationer som riktar sig till både UD och Sida. De förvaltningsmässiga och organisatoriska iakttagelserna beträffande de integrerade utlandsmyndigheterna redovisas under avsnittet om utrikesförvaltningen i utgiftsområde 1 anslaget 90:5 m.m. (avsnitt 6.4.2 Revisionens iakttagelser). Det kan dock i detta sammanhang noteras att och Sida gemensamt gjort en utredning och presenterat förslag till åtgärder för att fullfölja den administrativa integrationen vid berörda utlandsmyndigheter. Förslagen motsvarar i viktiga avseenden de åtgärder som rekommenderar i sin rapport i denna del. Den fortsatta beredningen kommer att resultera i ett regeringsbeslut som ska reglera det framtida administrativa samarbetet mellan och Sida. I detta sammanhang avses också beslut fattas om det framtida IT-stödet till utlandsmyndigheter. Beträffande regeringens övergripande styrning av utvecklingssamarbetet konstaterar revisorerna att den målstruktur som infördes i Sidas regleringsbrev ger bättre förutsättningar för Sidas verksamhet och tydligare rapportering till . För att uppnå ökad resultatorientering i styrningen pekar revisorerna dock på några problem att lösa. Bland annat har regeringen inte formulerat mål för ett antal av Sidas verksamhetsgrenar. Vidare innebär ändringarna i regleringsbrevet bl.a. att identifierade brister i landstrategier avseende metoder och data för att bedöma resultat på olika nivåer måste åtgärdas. Granskningen har funnit att strategierna brustit i fråga om koppling mellan slutsatser i land- och resultatanalys å ena sidan och förslagen till strategi å den andra sidan. Målavsnitten behöver bli tydligare för att 2004/05:1 UTGIFTSOMRÅDE 7 strategin ska få mer styrkraft. har vissa åtgärder vidtagits för att rätta till dessa brister. Dock återstår arbetet att utveckla planeringstekniker anpassade till landstrategiprocessen. Landstrategierna innehåller inte resultatindikatorer. övergripande krav på återrapportering, att Sida bl.a. ska värdera och mäta all sin verksamhet gentemot det svenska biståndsmålet, medför att metoder för att mäta resultat måste förbättras. Revisorerna rekommenderar utifrån sina iakttagelser att regeringen bör: formulera mål för de verksamhetsgrenar som saknar sådana,