prop · GS03171 · 2005-05-31 00:00:00 — Det är av stor vikt att uppgifterna i folkbokföringen håller hög kvalitet. För att uppnå så hög grad av tillförlitlighet som möjligt på uppgifterna i folkbokföringen bör folkbokföringen på lägenhet därför ske med ledning av uppgifter som har lämnats av den enskilde själv. Härigenom värnas även den enskildes integritet. Regeringens bedömning är i likhet med myndigheternas att folkbokföring på lägenhet bör avvakta upprättandet av lägenhetsregistret. Först när lägenhetsregistret är upprättat bör det bli aktuellt att gå ut med en förfrågan till de boende i flerbostadshus. Inledningsvis, i avvaktan på att förfrågan kan gå ut till de boende, bör dock den som flyttar till en lägenhet ange sitt lägenhetsnummer i flyttningsanmälan. Regeringen kommer att följa utvecklingen med upprättandet av lägenhetsregistret. Regeringen avser återkomma till frågan om folkbokföringen på lägenhet när registret är upprättat. I samband med det kommer regeringen också att ta upp frågan om hur kvaliteten i folkbokföringsdatabasen och lägenhetsregistret skall upprätthållas. Folkbokföring på lägenhet kommer i sig att bidra till att kvaliteten i folkbokföringen förbättras. Genom att varje lägenhet, på samma sätt som fastigheterna, blir registerbegrepp kan uppenbara felaktigheter, t.ex. att flera familjer är folkbokförda på samma lägenhet, lätt upptäckas. Regeringen förespråkar att tills vidare skall folkbokföring på lägenhet ske enbart i de fall lägenhetsnumret kan anges i flyttningsanmälan. Myndigheterna har uppgett att det är cirka en miljon personer som flyttar varav mindre än hälften till en bostadslägenhet i ett flerbostadshus. Det innebär dock att ett stort antal personer kommer att bli folkbokförda på lägenhet. Det finns därför anledning att beröra frågan om sekretess i folkbokföringen. ansvarar för folkbokföringen. I folkbokföringsverksam- heten gäller sekretess enligt 7 kap. 15 § sekretesslagen (1980:100) för uppgift om enskilds personliga förhållanden om det av särskild anledning kan antas att den enskilde eller någon honom närstående lider men om uppgiften röjs. Bestämmelsen innebär att presumtionen är att uppgifterna är offentliga. Uppgifter om t.ex. personer som är förföljda kan i folkbokföringsregistren dock på olika sätt skyddas. I vissa fall kan det vålla olägenhet för en person att uppgifter om henne eller honom sprids. Med hjälp av t.ex. en adressuppgift från ett folkbokföringsregister skulle en förföljare kunna spåra upp en viss person för att hota eller utöva våld mot henne eller honom. Därför finns det särskilda regler och rutiner för att skydda personer som har särskilt skäl för att så sker. I första hand är det sekretessreglerna som skall skydda mot förföljelser som sker med hjälp av personuppgifter hos myndigheter. Om det kan antas att utlämnande av uppgifter rörande en viss person innebär men för personen, kan i folkbokföringsregistret lägga in en markering för särskild sekretessprövning s.k. sekretessmarkering. Sek- retessmarkering innebär att särskild försiktighet bör iakttas vid bedöm- ningen av om uppgifter om personen i fråga bör lämnas ut, eftersom de kan vara sekretessbelagda med stöd av 7 kap. 15 § sekretesslagen. Är sekretessmarkering inte en tillräcklig åtgärd för att skydda personen kan , om personen bytt bostadsort, besluta att han eller hon fortfarande skall vara folkbokförd på den tidigare orten, s.k. kvar- skrivning. Kvarskrivning innebär att den förföljdes verkliga bostadsort hemlighålls. Det är i princip endast som har kännedom om den förföljdes verkliga adress. Om en person riskerar att bli utsatt för särskilt allvarlig brottslighet kan han eller hon under vissa förutsättningar dessutom få medgivande att använda andra personuppgifter om sig själv än de verkliga (fingerade personuppgifter). En majoritet av befolkningen, , är folkbokförd på fastigheter med endast en bostad och är därmed i praktiken redan folkbokförd på lägenhet. Införandet av regler om att folkbokföring på lägenhet skall omfatta hela befolkningen innebär att motsvarande kommer att gälla också för de personer som bor i flerbostadshus. Vad avser adressuppgiften i folkbokföringen kommer emellertid inte skillnaden mot att bli stor. För de som bor i flerbostadshus framgår adressen av folkbokföringsregistret. Av denna framgår vanligtvis på vilken gata, i vilken entré och ofta också på vilken våning en person bor. När systemet med lägenhetsnummer har införts blir skillnaden den att det också kommer att framgå i vilken lägenhet på våningsplanet som personen bor. Med hänsyn till de uppgifter som normalt finns tillgängliga är den närmare preciseringen av adressen till följd av förslaget inte särskilt omfattande. Riskerna för missbruk av adresserna i folkbokföringsregistret torde därför inte öka nämnvärt. Regeringen vill i detta sammanhang understryka vikten av att en person som är utsatt för eller riskerar att bli utsatt för personförföljelse kan räkna med att samhället ställer effektiva skyddsåtgärder till förfogande. Inom folkbokföringen finns, som har beskrivits, skydd på olika nivåer. Regeringens bedömning är att ytterligare skyddsåtgärder med anledning av det nu aktuella förslaget inom Prop. 2004/05:171 folkbokföringen inte behöver övervägas. 8 Information till allmänheten Regeringens bedömning: Allmänheten bör informeras om framställningen av hushålls- och bostadsstatistik. Informationen bör omfatta ändamålet med statistiken, vilka uppgifter som kommer att användas och varifrån dessa hämtas. Informationen bör även omfatta de register som används. Hur allmänheten skall bevaka sina rättigheter i sammanhanget bör också framgå av informationen. Rapporten har inte behandlat frågan om information till allmänheten. Skälen för regeringens bedömning: uttalade följande i samband med behandlingen av propositionen Registerbaserad folk- och bostadsräkning m.m. (bet 1995/96:FiU6). vill därför understryka behovet av information till allmänheten när det gäller folk- och bostadsräkningarna om bl.a. syftet med folk- och bostadsräkningen och det integritetsskydd som finns kring uppgifterna. har inhämtat att information om provundersökningen kommer att ges i form av annonser, pressmeddelanden och informationsträffar. Vidare kommer allmänheten att ges möjlighet att rekvirera informationsmaterial. I samband med ändringar i folkbokföringen kommer de registrerade att få information från skattemyndigheterna. De register som används för den statistik som framställs under provundersökningen kommer enligt propositionen att gallras när proven genomförts. förutsätter att regeringen i samband med att den återkommer till i fråga om folk- och bostadsräkningen kommer att behandla informationsfrågan ingående och beakta alla aspekter på hur informationen bäst bör delges de registrerade. Under provverksamheten i kommun och i användes vid upprättandet av lägenhetsregistret och folkbokföring på lägenheter en metod med gemensam insamling av uppgifter för fastigheter med mer än en bostad. Det innebär att och dåvarande tillsammans samlade in uppgifter från fastighetsägarna om både lägenheterna och kontraktsinnehavarna. De folkbokfördas adresser kompletterades av med lägenhetsnummer genom en samkörning av uppgifterna om kontraktsinnehavarna och folkbokföringsregistret. I de fall kontraktsinnehavaren fanns i folkbokföringsregistret på samma adress som fastighetsägaren lämnat folkbokfördes denna på lägenheten. På samma lägenhet folkbokfördes även kontraktsinnehavarens familjemedlemmar om de var folkbokförda på samma adress. De folkbokförda underrättades och hade därmed möjlighet att komma med synpunkter innan den slutliga registreringen skedde. Tanken var att samma metod skulle användas även vid upprättandet i övriga landet. Från flera företrädare för fastighetsägare framfördes kritik mot metoden att uppgifter om kontraktsinnehavare skulle samlas in genom fastighetsägarna. Fastighetsägarna ansåg att det var lämpligare att uppgifterna samlades in direkt från de boende. De tekniska förutsättningarna att genomföra folkbokföring på lägenheter har ändrats sedan provverksamheten genomfördes. Myndigheterna har presenterat en alternativ metod. Grundtanken i denna är att fortfarande samlar in uppgifter om lägenheterna med hjälp av fastighetsägarna och bygger upp ett lägenhetsregister. Någon uppgift om kontraktsinnehavare samlas däremot inte in från fastighetsägarna. Först efter att lägenhetsregistret har färdigställts sker folkbokföring på lägenheter. Boende i flerbostadshus lämnar då själva uppgifter till med information i vilken lägenhet de bor. En förfrågan från skulle kunna innehålla förtryckta uppgifter om de lägenhetsnummer som finns inom entrén. För den boende gäller det sedan att ange rätt lägenhetsnummer. Även förutsättningarna att framställa statistik över hushåll och bostäder har ändrats sedan provverksamheten genomfördes. Den modell som användes i provverksamheten innebär att ett stort antal administrativa och statistiska register sambearbetas. Därigenom skapas ett samlat register som innehåller samtliga FoB-uppgifter. Från detta register produceras sedan all den statistik som traditionellt brukar ingå i en FoB-redovisning. Vid tidigare folk- och bostadsräkning har denna modell använts. Den modell som är aktuell innebär att det inom varje statistikområde produceras statistik som tidigare ingått som en del i statistikredovisningen från FoB. De statistikområden som är aktuella i detta sammanhang är statistik över hushåll, bostäder, inkomst, sysselsättning, utbildning m.m. I denna modell sambearbetas endast de register som behövs för att få en statistikredovisning för respektive statistikområde. En sådan modell används för att producera statistik inom många statistikområden inom . Denna modell innebär att integriteten värnas genom att samtliga uppgifter som behövs för hushålls- och bostadsstatistik inte kommer att finnas i ett och samma register. Modellen innebär vidare att inget FoB-register kommer att framställas. Enligt regeringens uppfattning fyller informationen till allmänheten en viktig funktion. De ändrade förutsättningarna, som beskrivits ovan, innebär emellertid att behovet av information till allmänheten till viss del förändrats jämfört med när gjorde sitt uttalande och provverksamheten genomfördes . Allmänheten bör informeras om upprättandet av lägenhetsregistret, folkbokföring på lägenheter samt framställningen av hushålls- och bostadsstatistik. Informationen bör omfatta en beskrivning av ändamålen med framställningen av statistiken och upplysning om att är personuppgiftsansvarigt. Informationen bör vidare omfatta vilka uppgifter som kommer att användas och varifrån dessa hämtas. Informationen bör även omfatta de register som används. Hur allmänheten skall bevaka sina rättigheter i sammanhanget bör också framgå av informationen och viss övrig information som den enskilde behöver känna till för att ta till vara sina rättigheter. Detta gäller t.ex. till vem den enskilde vänder sig för att begära information enligt 26 § personuppgiftslagen (1998:204) beträffande vilka uppgifter som behandlas om honom eller henne. Viktigt är också information om hur den enskilde går till väga för att få en eventuellt felaktig uppgift rättad. Information till allmänheten vid tidigare folk- och bostadsräkningar har kunnat lämnas i skriftlig form i samband med att blanketterna sänts ut till hushåll och fastighetsägare. Eftersom denna informationsväg saknas vid framställning av registerbaserad hushålls- och bostadsstatistik, måste informationsbehovet lösas på annat sätt. Lämpliga sätt att informera allmänheten kan vara annonsering i dagspressen och information via Internet. Ett tillfälle för information är i samband med förfrågan till boende i flerbostadshus om lägenhetsnummer. 9.1Konsekvenser för staten och kommunerna Regeringens bedömning: Förslaget innebär att staten, kommunerna och forskningen får tillgång till aktuell hushålls- och bostadsstatistik. innebär förslaget stora ekonomiska besparingar för staten och kommunerna eftersom traditionella folk- och bostadsräkningar med stora kostnader inte behöver genomföras. Skälen för regeringens bedömning Upprättandet av ett lägenhetsregister och folkbokföring på lägenheter gör det möjligt att ta fram förbättrad hushålls- och bostadsstatistik. Detta innebär stora besparingar för staten och kommunerna eftersom traditionella folk- och bostadsräkningar med blanketter till allmänheten och fastighetsägarna inte längre behöver genomföras. Den senaste traditionella folk- och bostadsräkningen genomfördes . Kostnaderna uppgick till , varav staten finansierade och kommunerna . Att genomföra en traditionell folk- och bostadsräkning skulle bli avsevärt mycket dyrare till följd av höjda portokostnader och ökade kostnader för hantering av svarsbortfall. Ett alternativ som utretts är en framskrivning av registret folk- och bostadsräkning. Detta alternativ innebär en engångssatsning och är alltså ingen investering för framtiden. Alternativet kostnadsberäknades 1998 av till ca . Alternativet att genomföra en folk- och bostadsräkning liknande den som genomfördes med ca 7 miljoner blanketter till hushåll och fastighetsägare kostnadsberäknades av till ca . Ytterligare ett alternativ som diskuterats är folk- och bostadsräkning baserad på ett mer eller mindre stort urval av befolkningen. Detta alternativ har enhälligt förkastats av statistikanvändarna med motiveringen att det inte ger tillräckligt preciserad statistik för användning inom exempelvis forskning och planering. För att framställa registerbaserad hushålls- och bostadsstatistik krävs investeringar som gäller uppläggning av belägenhetsadresser på alla bostadsentréer, upprättandet av lägenhetsregister, folkbokföring på lägenhet och statistikförberedelser. Dessa investeringar är av engångskaraktär och behöver således inte upprepas när hushålls- och bostadsstatistiken produceras löpande. Kostnaderna för att upprätta ett lägenhetsregister kan för åren 20062009 beräknas till . Myndigheternas alternativ med att uppgifter om lägenhetsnummer initialt tas in via förfrågningar till alla personer boende i flerbostadshus i anslutning till att lägenhetsregistret har färdigställts har beräknats till . Myndigheternas andra alternativ med att ta in uppgifter om de boendes lägenhetsnummer via flyttningsanmälningar och först därefter skicka ut förfrågningar har beräknats leda till totalt sett lägre kostnader. Utöver angivna kostnader tillkommer kostnader för att kunna ta fram registerbaserad hushålls- och bostadsstatistik om . Administrationen av lägenhetsregistret kan beräknas till och av folkbokföringsregistret till . Kostnaderna kan komma att sjunka då t.ex. lägenhetsnumret helt naturligt blir en del av folkbokföringsuppgifterna. Kostnaden för statistikproduktionen är beroende av med vilken frekvens sådan statistik skall tas fram. Kostnaden kan i början beräknas ligga på men även här kan kostnaden komma att sjunka om statistiken skall produceras . När 1995 fattade principbeslutet att genomföra en registerbaserad folk- och bostadsräkning beräknades investeringskostnaderna till ca (prop. 1995/96:90, bet. 1995/96:FiU6, rskr. 1995/96:117). Efter förslag i budgetpropositionen för /96 beslutade om ett reservationsanslag på , anslag D 10 Folk- och bostadsräkning (prop. 1995/96:90, bet. 1995/96:FiU6, rskr. 1995/96:117). Regeringen föreslog i budgetpropositionen ett reservationsanslag på , anslag A 5 Folk- och bostadsräkning. beslutade i enlighet med regeringens förslag (prop. 1996/97:1, bet. 1996/97:FiU2, rskr. 1996/97:135). Regeringen informerade om att förnyade beräkningar av de medverkande myndigheterna visar att reformen kan bli betydligt dyrare än tidigare beräkningar. Osäkerheten kring kostnaderna gjorde att regeringen ville avvakta resultatet av provverksamheten innan ytterligare större utbyggnader genomförs. Regeringen föreslog i budgetpropositionen ett reservationsanslag på , anslag A 5 Folk- och bostadsräkning. beslutade i enlighet med regeringens förslag (prop. 1997/98:1, bet. 1997/98:FiU2, rskr. 1997/98:120). Regeringen informerade om det preliminära resultatet av provverksamheten och att den avsåg att återkomma med förslag till lagstiftning och informationsfrågor i samband med den registerbaserade folk- och bostadsräkningen. också att de krav som har framfört ytterligare kompensation för kostnader för uppbyggnaden av ett nytt adressregister får betraktas som tillgodosedda mot bakgrund av ökningen Efter förslag i budgetpropositionen beslutade om ett reservationsanslag på , anslag A 7 Folk- och bostadsräkning (prop. 1998/99:1, bet. 1998/99:FiU2, 1998/99:85). budgetpropositionen ett reservationsanslag på 13 , anslag A 7 Folk- och bostadsräkning,. beslutade i enlighet med regeringens förslag (prop. 1999/2000:1, bet. 1999/2000:FiU2, rskr. 1999/2000:104). Efter provverksamheten justerades kostnadsberäkningarna och beslutade att avsätta ytterligare sammanlagt 100 för verksamheten och framöver för att genomföra projektet (prop. 1998/99:100, bet. 1998/99:FiU27, rskr. 1998/99:249). Regeringen föreslog således i budgetpropositionen för 2001 ett reservationsanslag, 1:7 Folk- och bostadsräkning, på 10 beslutade i enlighet med regeringens förslag 2000/2001:1, bet. 2000/001:FiU2, bet. 2000/2001:124). Regeringen föreslog vidare i budgetpropositionen ett reservationsanslag på , anslag 1:7 Folk- och beslutade i enlighet med regeringens förslag 2001/02:1, bet. 2001/02:FiU2, rskr. 2001/02:130). föreslog slutligen i budgetpropositionen ett reservationsanslag på , anslag 1:6 Folk- och bostadsstatistik. beslutade i enlighet med regeringens förslag (prop. 2002/03:1, 2002/03:FiU2, rskr. 2002/03:86). om att reservationen på anslaget är en följd av att förberedelserna för registerbaserad folk- och bostadsstatistik senarelagts. åren 19952003 avsatts för genomförandet av Efter förslag i budgetpropositionen beslutade om ett ramanslag, 1:6 Hushålls- och bostadsstatistik (prop. 2003/04:1, bet. 2003/04:FiU2, rskr. 2003/04:125). Behållningen på det tidigare reservationsanslaget, närmare 233 miljoner fördes upp som ett anslagssparande på ramanslaget. den avsåg att återkomma till med förslag till den lagstiftning som krävs för att framställa registerbaserad hushålls- och bostadsstatistik. har på regeringens uppdrag granskat provverksamheten och föreslagit åtgärder för att begränsa kostnaderna i har påtalat att det finns risker och osäkerheter i projektet, gällande främst kostnader, komplexitet och Regeringen har mot denna bakgrund uppdragit åt samordna förberedelserna, redovisa hur medlen används och hur förslag till förbättringar och kostnadsbesparande åtgärder har genomförts. Myndigheterna har i sin rapport redovisat hur förslag till förbättringar har beaktats och kommer att beaktas i det Enligt myndigheterna kommer samverkan mellan förenklas betydligt med förslaget jämfört med förslag som tidigare diskuterats. Användningen av uppgifter från den allmänna fastighetstaxeringen är en sådan förenkling. Antalet uppgifter som skall samlas in föreslås minskas jämfört med vad som tidigare diskuterats. Uppläggningen av adresser i fastighetsregistrets adressdel för lägenhetsregistrets behov beräknas i stor utsträckning vara avklarad när lägenhetsregistret börjar byggas upp. Den tidigare planerade lokalt bedrivna rättningen av lägenhetsuppgifter avses nu ske centralt, vilket beräknas bli enklare och mera rationellt. Arbetet förenklas också genom att uppgift om kontraktsinnehavare inte längre ingår bland de uppgifter som skall samlas in från fastighetsägarna. Informationsteknikens utveckling innebär också nya möjligheter till effektiva insamlingsmetoder av lägenhetsuppgifter, t.ex. genom Internet. De olägenheter inom del av projektet som uppmärksammades av uppkommer inte med den uppläggning som föreslås. Det sätt på vilket uppläggningsarbetet nu föreslås genomföras och hur statistiken skall produceras innebär att stora delar av rekommendationer kring kvalitetsuppföljningen inom ansvarsområde är aktuella. rekommendationer att kvalitetsarbetet i första hand bör fokuseras på indatakontroll är dock fortfarande relevant och kommer att tas hänsyn till i den föreslagna uppläggningsmetoden. När investeringarna i belägenhetsadresser, lägenhetsregister, folkbokföring på lägenheter och statistiksystem är genomförda uppkommer vissa löpande kostnader för myndigheterna för systemens fortvarighet. Kostnaderna uppkommer framför allt i ett inledningsskede och beräknas successivt minska. Det gäller bl.a. drift och underhåll av lägenhetsregistret vid , folkbokföring vid samt återkommande redovisning av hushålls- och bostadsstatistik vid SCB. Regeringen bedömde i propositionen Registerbaserad folk- och bostadsräkning m.m. att kostnaderna för systemets fortvarighet inte är större än att de genom omprioriteringar kan täckas inom ramen för berörda myndigheters förvaltningsanslag (prop. 1995/96:90). beslutade i enlighet med regeringens förslag (bet. 1995/96:FiU6, rskr. 1995/96:117). har ytterligare medel tagits i anspråk. Av de reserverade medlen återstår . Genom- förandekostnaderna för upprättandet av lägenhetsregistret 2009 finansieras genom i anspråkstagande av en del av det anslagssparande som finns på anslaget Folk- och bostadsstatistik. När registret är upprättat och folkbokföring på lägenhet i stor skala kan ske genom förfrågningar till de boende i flerbostadshus kommer folkbokföringsåtgärderna att finansieras genom en omfördelning inom befintliga ramar. Enligt regeringens bedömning kommer verksamheten vid domstolarna inte att påverkas i någon större utsträckning av lägenhetsregistret och folkbokföringen på lägenhet. Enligt måste kommunerna, som en grund för lägenhetsregistret, lägga ner ett omfattande arbete för att skapa kompletta belägenhetsadresser, framför allt på landsbygden, till stora kostnader. Förbundet har därför krävt att staten skall ersätta kommunerna för detta arbete. Enligt förbundet skall finansieringsprincipen tillämpas även beträffande ålägganden från statens sida rörande belägenhetsadresser. är en av många förespråkare för registerbaserad hushålls- och bostadsstatistik. Kommunerna är en av de främsta användarna av den statistik som tagits fram genom folk- och bostadsräkningar och har bland andra påtalat behovet av att förnya statistiken års folk- och bostadsräkning. Vid övergång till registerbaserad hushålls- och bostadsstatistik bortfaller stora kostnader som kommunerna har haft i samband med traditionell folk- och bostadsräkning . Jämfört med den kostnadsfördelningsprincip som tidigare använts vid folk- och bostadsräkningar innebär förslaget således att staten tar ett ökat ansvar i förhållande till kommunerna. Mot denna bakgrund föreslog regeringen i propositionen Registerbaserad folk- och bostadsräkning m.m. att kommunerna bör svara för de kostnader som rör registreringen av adresser. beslutade i enlighet med regeringens förslag. Regeringen återkom till frågan i budgetpropositionen och anförde att Svenska Kommunförbundets krav på ytterligare kompensation får betraktas som tillgodosedda mot bakgrund av ökningen av det generella statsbidraget till kommunerna. beslutade i enlighet med regeringens förslag (prop. 1997/98:1, bet. 1997/98:FiU2, rskr. 1997/98:120). Regeringen gör ingen annan bedömning . För kommunerna uppkommer vissa kostnader för ajourhållning av uppgifterna i lägenhetsregistret. betalar ersättning till kommunerna för ajourhållning av uppgifterna i byggnads- och adressregistret. Ersättningen uppgick till ca . Ersättningen baseras på de försäljningsintäkter som har från fastighets- och landskapsinformation. Kommunernas ajourhållning av uppgifter om lägenheter i lägenhetsregistret kommer att hanteras på motsvarande sätt som ajourhållning av byggnader och adresser i fastighetsregistret. Ajourhållningen kommer att ske inom ramen för samma system. Ajourhållningen bör därför kunna samordnas vilket torde kunna innebära att de tillkommande kostnaderna för ajourhållning av lägenheter kan minimeras.