prop · GS0385d3 · 2005-03-16 00:00:00 — Alternativt kan en övergångsregel införas. 18:1 Lån till aktieägare m fl Rent allmänt kan noteras att skattereglerna borde synkroniseras med föreliggande förslag. Sista stycket kan utgå med hänsyn till att allmänna värderingsregler ger tillräcklig vägledning. Lån till förvärv av aktier i bolaget m m Regeln har visat sig vara tämligen enkel att kringgå. Detta innebär att den praktiska tillämpningen inte når det syfte lagstiftaren hade varför den bör utgå eller annan lösning konstrueras. Lån till förvärv av aktier i bolaget för anställda Paragrafen kan strykas om 18:4 utgår. I annat fall kan regeln inarbetas i Den i paragrafen angivna förteckningen behövs inte då uppgifterna finns i bolagets redovisning. Verket anser inte heller att det beskrivna dispensförfarandet bör finnas. Dispenser ger en oklar rättstillämpning och skapar onödig byråkrati. Även vad avser reglerna om fission kan noteras att skattereglerna borde synkroniseras med dessa och att reglerna endast ska gälla publika aktiebolag eller annan avgränsad grupp. 21:12 Underrättelse av bolagets kända borgenärer Vad som avses med kända borgenärer bör definieras. Enligt uppgift har i praxis till kretsen kända borgenärer även räknats exempelvis de leverantörer som skulle kunna ha fordringar på bolaget. 22 Likvidation och konkurs Likvidationsreglerna är omfattande och komplicerade. Ett förenklat förfarande för privata aktiebolag eller annan motsvarande krets bör skapas. Subsidiärt personligt ansvar för etterbehandling av Problemet är att det allmänna med nuvarande lagstiftning kan tvingas bekosta dyrbara efterbehandlingsåtgärder när den ansvariga juridiska personen saknar ekonomiska resurser. Om någon reglering inte sker kommer företag med dålig ekonomi att slippa svara för efterbehandlingskostnader medan företag med god ekonomi får ta dessa kostnader. En alternativ lösning kan vara en obligatorisk försäkring för oförmåga att betala med någon form av regressrätt för försäkringsbolagen mot den som har det faktiska ansvaret för föroreningen. Förslaget om ansvarsgenombrott kommer - om det genomförs - sannolikt att leda till betydande kostnader för undersökning före företagsförvärv och för undersökning av mark, byggnader och anläggningar. Kontrollen av att regeln efterlevs torde också vara resurskrävande. Kostnadseffekterna enligt ovan kommer att drabba små företag särskilt hårt och utgör därför en konkurrensnackdel för småföretagen såväl inom som i förhållande till små och stora företag i andra länder som inte har motsvarande reglering. I den slutliga handläggningen av detta ärende, som avgjorts av general- direktören , har deltagit , , , , , och , föredragande. Sammanfattningen i professor rapport och utvecklingen på redovisningsområdet Utvecklingen på redovisningsområdet har inneburit en förskjutning i synsättet på vad som är tillgångar och skulder samt när värdeförändringar på dessa skall rapporteras i redovisningen. Det dominerande syftet med reglerna är att ge investerare och andra beslutsfattare underlag för sina beslut om ägande och andra relationer med bolaget. Den av föreslagna utdelningsregeln i 14 kap. 3 § aktiebolagslagen är en renodlad borgenärsskyddsregel som syftar till att förhindra värdeöverföringar som kan skada borgenärerna. För att en utdelning skall vara försvarlig fordras att man beaktar de krav som verksamhetens art, omfattning och risker ställer på storleken av det egna kapitalet. Den utveckling som äger rum på redovisningsområdet är positiv för borgenärerna. Redovisningen av verkliga värden tillsammans med andra regler som bl.a belyser hur det egna kapitalet är sammansatt och förändrats över åren bidrar till ett bättre beslutsunderlag inte bara för ägarna utan också för borgenärerna. Det redovisade resultatet kan dock inte okritiskt läggas till grund för utdelning. Ett starkt skäl för detta är att frågan om vad som är fritt resp. bundet eget kapital kommer att bli allt svårare att bedöma utifrån redovisningen. Detta är inte heller nödvändigt vid tillämpningen av en borgenärsskyddsregel av det slag som 14 kap. 3 § aktiebolagen utgör. Enligt min mening bör man så långt det är möjligt undvika att föreskriva att vissa poster i redovisningen skall vara bundet eget kapital. Jag är således enig med såväl som i pågående lagstiftningsarbete (Ds 2002:42) om att det inte behövs någon särreglering av orealiserade vinster. En utökad försiktighetsregel i kombination med en upplysningsplikt om de överväganden man gjort med anledning av denna är fullt tillräckligt. Utvecklingen leder till att det inte längre framstår som särskilt ändamålsenligt att beloppsspärren är kopplad till vare sig bundet eller fritt eget kapital. För en borgenärsskyddsregel är det inte denna uppdelning som är det centrala utan om värdeöverföringen allmänt sett är försvarlig. Därför föreslår jag att den nuvarande försiktighetsregeln görs till huvudregel och beloppsspärren görs till en kompletterande regel. Den av mig föreslagna huvudregeln grundas på kommitténs försiktighetsregel men har kompletterats med ett krav på att man också skall beakta tillämpade redovisningsprinciper. Syftet är att man skall väga in i bedömningen hur redovisningen är utformad i det enskilda bolaget och pröva om de överväganden som där gjorts också kan accepteras från ett borgenärsskyddsperspektiv. Jag föreslår också att regeln kompletteras med en kvotregel för privata aktiebolag, med innebörd att bolaget inte får genomföra en utdelning om det egna kapitalet efter överföringen understiger av balansomslutningen. den upplysningsplikt Aktiebolagskommitten föreslår i 15 kap. 3 § aktie- bolagslagen görs också. Sammanfattningen i professor rapport förslag till nya regler om värdeöverföringen. En kommentar med utgångspunkt i finansiell teori. Av min framställning har framgått att det effektivaste skyddet för intressenter i ett företag är infomationseffektivitet. I detta begrepp lägger jag både informations- och tolkningssymmetri. I klartext har den ideala miljön de egenskaper att ny information om ett företag sprids till alla och att alla har lika god förmåga att tolka den. Informationsspridningen har utan tvivel ökat kraftigt . har likviditeten på de svenska finansmarknaderna stigit mycket kraftigt. De svenska marknaderna har också alltmer integrerats med den internationella marknaden. Värderingen av svenska aktier sker alltså mycket mer än tidigare ur ett portföljperspektiv som omfattar aktier från många länder. Allt detta betyder att prisbildningen har blivit effektivare och marknaderna har därför också blivit mer rättvisa. Det har blivit klart svårare att skaffa sig unika insikter om ett företag. Trots utvecklingen mot effektiva marknader kvarstår informationsasymmetrier vilka ibland kan vara stora och bli en bas för överföring av medel till förmån för vissa intressenter. Enligt min bedömning hänger dessa samman med två typer av maktpositioner. I den första dominerar ledningen på grund av bristen på aktiva ägare. I den andra är ledning och ägande starkt integrerade. Båda utgångspunkterna kan bli en bas för maktmissbruk som bland annat kan få konsekvenser för långivare. På grund av dessa ledningars informationsövertag kan värdeöverföringar göras vid ett förutsett obestånd vilket leder till skada för långivare. Jag har svårt att se lagregler utöver de som redan finns vilka skulle kunna förekomma sådant missbruk. Ser vi till värdeöverföringar i form av utdelning och återköp har som framgått dessa skilda syften både för ledning och för ägare. I sista hand kommer marknaden att värdera dessa ågärder varför det finns korrigeringsmekanismer både i de fall där utbetalningarna bedöms vara stora och när de anses vara för små. Grundsatsen från M&M enligt vilken utdelningar saknar betydelse för värdet och därmed också för långivare och samhällsintresse tycks stå sig ganska bra. Jag har återkommit till kombinationen av asymmetri i informationen, incitamentprogram och återköp. få företagsledningar att ta stora risker för att få upp företagsvärdetl. kan ta innan marknaden observerar dessa riskökningar. Återköpen sker därför till för höga priser då framtida kassaflöden diskonterar till för lågt avkastningskrav. Återköpen leder till att mindre medel återstår för räntebetalningar. Långivarnas risk ökar alltså. nya risken blir känd faller värdet på utestående obligationer. i fallet rör sig om stora risksatsningar som misslyckas, kan även tidigare solida företag bringas på fall. Jag har dock svårt att se att det i aktiebolagslagen kan införas regler som starkt minskar risken för sådana händelser utan att dessa regler får starkt negativa konsekvenser för det kalkylerade risktagande som förutsätts vara ledstjärnan i en Marknaderna för lånekapital har också genomgått stora förändringar vilket bl.a. lett till likvida marknader för s.k. industriobligationer där den förväntade avkastningen blir bestämd av risken. nya företag har lett till nya typer av långivare och satsare av riskkapital. Med dessa nya funktioner följer också ökad belysning av denna typ av När banker och andra långivare lånar ut medel till privata bolag gör de det mot bakgrund av en lång samlad erfarenhet av sådan utlåning där riskerna i deras positioner bedöms i ett portföljperspektiv. Till denna bild hör också den innovativa utvecklingen av nya instrument, vilka ibland anses redovisningsproblem. Huvudregeln är dock att värde- ringen av instrument som innehåller kombinationer av derivat eller derivat och underliggande värdepapper inte tillför värderingsproblem utöver dem som redan finns i de underliggande tillgångarna. Sammanfattningsvis anser jag att Aktiebolagskommitten har fattat ten- denserna i tiden rätt när den vill göra lagstiftningen för värdeöverföringar mer flexibel än tidigare och se alla överföringar i ett sammanhang. Jag har svårt att se slopandet av dels kraven på avsättning till reservfond dels den s.k. koncernspärren skall få negativa konsekvenser för långi- Av min analys framgår att även en preciserad beloppsspärr är onö- dig för seriösa företagare. stor och leda till värdeöverföring som skadar vissa intressenter, varför sådana regler behövs. Jag har inget att säga om formuleringarna av dessa regler då jag inte kan ställa dem mot i någon mening optimala eller Per förslag till komplettering av försiktighetsregeln ligger väl inom kommitténs allmänna inställning enligt vilken stor vikt skall läggas vid de enskilda fallen. Däremot anser jag att kvotregeln för privata bolag inför den typ av stelhet som kommittén vill undvika i sina förslag. av balansomslutningen kan i sannolikt komma att ha vitt skilda konsekvenser för olika företag. Vad motiverar just ? Borde inte risk och osäkerhet samt kapitalstruktur i företaget i fråga spela roll för försiktighetsregler? En regel av den föreslagna typen skulle kunna motverka försiktighetsprincipens syften. I fall där tillgångarna har ett de facto mycket för högt värde men är "regelrätt redovisade" kan ägare dela ut medel inom lagens gränser men bortom normal hänsyn till Frågan om styrelsens vetorätt är mer problematisk. fall då en styrelse har information som den av konkurrensskäl inte vill avslöja och som kan ha effekter på utdelningspolitiken, men jag utgår från att kommittén noga tänkt igenom sådana aspekter i sitt förslag. Lagförslag från departementspromemorian Åtgärder mot missbruk inom associationsrätten (Ds 2003:24) Förslag till lag om ändring i aktiebolagslagen (1975:1385) Härigenom föreskrivs att 8 kap. 10, 11 och 31 §§ aktiebolagslagen (1975:1385) skall ha följande lydelse. En styrelseledamots uppdrag gäller för den tid som anges i bolagsordningen. Uppdragstiden skall bestämmas så att uppdraget upphör vid slutet av en bolagsstämma enligt 9 kap. 7 § första stycket som hålls senast under det fjärde räkenskapsåret efter det då styrelseledamoten utsågs. Ändringar i styrelsens sammansättning har verkan från den tidpunkt då anmälan om ändringen har kommit in till registreringsmyndigheten eller från den senare tidpunkt som har angetts i det beslut som anmälan grundas på. Ett uppdrag som styrelseledamot upphör , om styrelseledamoten eller den som har utsett honom anmäler att uppdraget skall upphöra. Anmälan om detta skall göras hos styrelsen. Om en styrelseledamot som inte är vald av bolagsstämman vill avgå, skall han anmäla det också hos den som har utsett honom. I fråga om verkan av styrelseledamotens avgång gäller 10 § andra stycket. Styrelsen får bemyndiga en styrelseledamot, den verkställande direktören eller någon annan att företräda bolaget och teckna dess firma. Minst en av dem som bemyndigats att företräda bolaget och teckna dess firma skall vara bosatt inom Europeiska ekonomiska samarbetsområdet, om inte regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer för ett särskilt fall tillåter något annat. I övrigt skall bestämmelserna i 27 och 28 §§ tillämpas på en firmatecknare som inte är styrelseledamot eller verkställande direktör. Senaste lydelse 1998:760. Senaste lydelse 1998:760. Senaste lydelse 1998:760. Styrelsen får när som helst återkalla ett bemyndigande som avses i för- I bolagsordningen får det föreskrivas att styrelsen inte får meddela ett bemyndigande som avses i första stycket eller att ett sådant bemyn- digande får meddelas endast på vissa villkor. Ett bemyndigande som avses i första stycket eller en återkallelse av ett sådant bemyndigande har verkan från den tidpunkt då an- mälan om registrering har kommit eller från den senare tidpunkt som har angetts i bemyndigandet eller beslutet om återkallelse. Denna lag träder i kraft . Lagförslag från promemorian Några frågor om revision Förslag till lag om ändring i aktiebolagslagen (1975:1385) Härigenom föreskrivs att 10 kap. 20 och 23 §§ aktiebolagslagen (1975:1385) skall ha följande lydelse. Uppdraget som revisor gäller till slutet av den bolagsstämma enligt 9 kap. 7 § första stycket som hålls under det fjärde räkenskapsåret efter revisorsvalet. Om samma revisor skall utses på nytt sedan tiden enligt första stycket har löpt ut, får den som utser revisorn bestämma att uppdraget skall gälla till slutet av den bolagsstämma enligt 9 kap. 7 § första stycket som hålls under det tredje räkenskapsåret efter revisorsvalet. Om en revisors uppdrag upphör i Om en revisors uppdrag upphör i förtid eller om bestämmelserna i förtid eller om bestämmelserna i 1016 §§ eller bestämmelser i 1016 §§ eller bestämmelser i bolagsordningen hindrar honom att bolagsordningen hindrar honom att vara revisor och det inte finns vara revisor och det inte finns någon suppleant, skall styrelsen någon suppleant, skall styrelsen vidta åtgärder för att en ny revisor vidta åtgärder för att en ny revisor utses för den återstående mandat- 1Senaste lydelse 1998:760. 2Senaste lydelse 1998:760. Remissyttranden över departementspromemorian Åtgärder mot missbruk inom associationsrätten (Ds 2003:24) Följande remissinstanser har yttrat sig över departementspromemorian Åtgärder mot missbruk inom associationsrätten (Ds 2003:24). , , Kammarrätten i , Länsrätten i , , , , Riksåklagaren, , Datainspektionen, , i , i , , vid , , , , , , , , , , (), , för regelgranskning, Föreningen Stiftelser i samverkan, (), Föreningen och . i län, , , , (), , , och har beretts tillfälle att yttra sig men har avstått från det. Remissyttranden över promemorian Några frågor om revision Följande remissinstanser har yttrat sig över promemorian Några frågor om revision. , Hovrätten över och , Kammarrätten i , , , , , , , , , , Riksåklagaren, i , vid , , , , , , , , , , , , , Bokförings- och , , , Aktiespararna, , , , professor emeritus i civilrätt och Föreningen Stiftelser i samverkan. , , samt har beretts tillfälle att yttra sig men har avstått från det. Härigenom föreskrivs följande. 1 § Denna lag innehåller bestämmelser om aktiebolag. bildande av aktiebolag (2 kap.), bolagsordning (3 kap.), aktierna (4 kap.), aktiebok (5 kap.), aktiebrev (6 kap.), bolagsstämma (7 kap.), bolagets ledning (8 kap.), revision (9 kap.), allmän och särskild granskning (10 kap.), ökning av aktiekapitalet, utgivande av nya aktier och upptagande av vissa penninglån (11 kap.), fondemission (12 kap.), nyemission av aktier (13 kap.), emission av teckningsoptioner med åtföljande teckning av aktier (14 kap.), emission av konvertibler med åtföljande konvertering till aktier (15 kap.), vissa riktade emissioner m.m. (16 kap.), värdeöverföringar från bolaget (17 kap.), vinstutdelning (18 kap.), förvärv av egna aktier m.m. (19 kap.), minskning av aktiekapitalet och reservfonden (20 kap.), lån från bolaget till aktieägare m.fl. (21 kap.), inlösen av minoritetsaktier (22 kap.), fusion (23 kap.), delning (24 kap.), likvidation och konkurs (25 kap.), byte av bolagskategori (26 kap.), registrering (27 kap.), aktiebolags firma (28 kap.), skadestånd (29 kap.), straff och vite (30 kap.), samt överklagande (31 kap.). Privata och publika aktiebolag 2 § Ett aktiebolag är ett privat aktiebolag eller ett publikt aktiebolag. Lagen gäller alla aktiebolag, om inte annat föreskrivs. 3 § I ett aktiebolag har aktieägarna inte något personligt betalningsansvar för bolagets förpliktelser. Trots vad som sägs i första stycket är en aktieägare i ett aktiebolag som bedriver advokatverksamhet solidariskt ansvarig med bolaget för sådana förpliktelser mot klienter som bolaget ådrar sig som han eller hon äger aktier i bolaget. Ansvaret omfattar dock inte förpliktelser som uppkommer i uppdrag som aktieägaren inte själv handlägger eller på annat sätt svarar för. I 25 kap. 19 § finns bestämmelser om personligt betalningsansvar för aktieägare i samband med likvidationsskyldighet på grund av kapitalbrist. 4 § Ett aktiebolag skall ha ett aktiekapital. Aktiekapitalet skall vara bestämt i bolagets redovisningsvaluta. Av 4 kap. 6 § bokföringslagen (1999:1078) framgår att redovisningsvalutan får vara antingen svenska kronor eller euro. 5 § Om aktiekapitalet är bestämt i kronor, skall det uppgå till . Om aktiekapitalet är bestämt i euro och har varit bestämt i euro sedan bolaget bildades, skall det uppgå till minst det belopp i euro som enligt den av då fastställda växelkursen motsvarade . Har aktiekapitalet tidigare varit bestämt i kronor, skall det uppgå till minst det belopp i euro som vid bytet av redovisningsvaluta motsvarade . I fråga om publika aktiebolag gäller 14 § i stället för första och andra styckena. 6 § Om aktiekapitalet är fördelat på flera aktier, representerar varje aktie en lika stor andel av aktiekapitalet. Aktiens andel i aktiekapitalet utgör aktiens kvotvärde. Förbud mot spridning av aktier m.m. i privata aktiebolag 7 § Ett privat aktiebolag eller en aktieägare i ett sådant bolag får inte genom annonsering försöka sprida aktier eller teckningsrätter i bolaget eller skuldebrev eller teckningsoptioner som bolaget har gett ut. Ett privat aktiebolag eller en aktieägare i ett sådant bolag får inte heller på annat sätt försöka sprida i första stycket angivna värdepapper genom att erbjuda fler än 200 personer att teckna eller förvärva värdepapperen. Detta gäller dock inte om erbjudandet riktar sig enbart till en krets som i förväg har anmält intresse av sådana erbjudanden och antalet utbjudna poster inte överstiger 200. Förbuden i första och andra styckena gäller inte erbjudanden som avser överlåtelse till högst tio förvärvare. 8 § Sådana värdepapper som anges i 7 § får, så länge bolaget är privat, inte noteras vid en svensk eller utländsk börs eller någon annan organi- Var det finns definitioner och förklaringar 9 § Bestämmelser om betydelsen av följande begrepp, termer och uttryck finns i nedan angivna paragrafer: 2 kap. 6 § 3 kap. 8 § 11 kap. 2 § 11 kap. 4 § 11 kap 4 § 11 kap. 4 § 11 kap. 4 § 11 kap. 1 § 1 4 kap. 3 § 4 kap. 18 § 4 kap. 27 § 6 kap. 9 § 11 kap. 4 § 11 kap. 4 § 10 kap. 1 § 22 kap. 15 § 4 kap. 6 § 4 kap. 8 § 2 kap. 1 § 2 kap. 5 § 8 kap. 40 § 8 kap. 37 § 10 kap. 21 § 11 kap. 4 § 11 kap. 4 § 11 kap. 4 § 11 kap. 4 § 7 kap. 11 § 10 § Ett avstämningsbolag är ett aktiebolag vars bolagsordning innehåller förbehåll om att bolagets aktier skall vara registrerade i ett avstämningsregister enligt lagen (1998:1479) om kontoföring av finansiella instrument (avstämningsförbehåll). Begreppen moderbolag, dotterföretag och koncern 11 § Ett aktiebolag är moderbolag och en annan juridisk person är dotterföretag, om aktiebolaget 1.innehar mer än hälften av rösterna för samtliga aktier eller andelar i den juridiska personen, 2.äger aktier eller andelar i den juridiska personen och på grund av avtal med andra delägare i denna förfogar över mer än hälften av rösterna för samtliga aktier eller andelar, 3.äger aktier eller andelar i den juridiska personen och har rätt att utse eller avsätta mer än hälften av ledamöterna i dess styrelse eller motsvarande ledningsorgan, eller 4.äger aktier eller andelar i den juridiska personen och har rätt att ensamt utöva ett bestämmande inflytande över denna på grund av avtal med den juridiska personen eller på grund av föreskrift i dess bolagsordning, bolagsavtal eller därmed jämförbara stadgar. Vidare är en juridisk person dotterföretag till moderbolaget, om ett annat dotterföretag till moderbolaget eller moderbolaget tillsammans med ett eller flera andra dotterföretag eller flera andra dotterföretag tillsammans 1.innehar mer än hälften av rösterna för samtliga aktier eller andelar i den juridiska personen, 2.äger aktier eller andelar i den juridiska personen och på grund av avtal med andra delägare i denna förfogar över mer än hälften av rösterna för samtliga aktier eller andelar, eller 3.äger aktier eller andelar i den juridiska personen och har rätt att utse eller avsätta mer än hälften av ledamöterna i dess styrelse eller motsvarande ledningsorgan. Om ett dotterföretag äger aktier eller andelar i en juridisk person och på grund av avtal med den juridiska personen eller på grund av föreskrift idess bolagsordning, bolagsavtal eller därmed jämförbara stadgar har rätt att ensamt utöva ett bestämmande inflytande över den juridiska personen, är även denna dotterföretag till moderbolaget. Moderbolag och dotterföretag utgör tillsammans en koncern. avses i denna lag företag i samma koncern. 12 § I de fall som avses i 11 § första stycket 13 och andra stycket skall sådana rättigheter som tillkommer någon som handlar i eget namn men för en annan fysisk eller juridisk persons räkning anses tillkomma den personen. Vid bestämmandet av antalet röster i ett dotterföretag beaktas inte de aktier och andelar i dotterföretaget som innehas av dotterföretaget självt eller av dess dotterföretag. Detsamma gäller aktier och andelar som innehas av den som handlar i eget namn men för dotterföretagets eller dess dotterföretags räkning. Undertecknande med elektronisk signatur 13 § En handling som enligt denna lag skall vara undertecknad får, om något annat inte anges, undertecknas med avancerad elektronisk signatur enligt lagen (2000:832) om kvalificerad elektronisk signatur. Särskilda bestämmelser för publika aktiebolag 14 § Om aktiekapitalet i ett publikt aktiebolag är bestämt i kronor, skall det uppgå till . Om aktiekapitalet i ett publikt aktiebolag är bestämt i euro och har varit bestämt i euro sedan bolaget bildades, skall det uppgå till minst det belopp i euro som enligt den av då fastställda växelkursen motsvarade . Har aktiekapitalet tidigare varit bestämt i kronor, skall det uppgå till minst det belopp i euro som vid bytet av redovisningsvaluta motsvarade . 1 § Ett aktiebolag bildas av en eller flera stiftare. En stiftare skall vara 1.en fysisk person som är bosatt inom Europeiska ekonomiska samarbetsområdet, 2.en svensk juridisk person, eller 3.en juridisk person som har bildats enligt lagstiftningen i en stat inom Europeiska ekonomiska samarbetsområdet och som har sitt säte, sitt huvudkontor eller sin huvudsakliga verksamhet inom detta område.