prop · GS031d16 · 2005-01-01 00:00:00 — Den fokuserade genom information och utbildning på de män som köper och utnyttjar kvinnor och barn, mestadels flickor, för sexuella ändamål. Som en fortsättning på den nordisk-baltiska kampanjen mot kvinnohandel tog ett initiativ till en nordisk-baltisk aktionsgrupp mot människohandel vid det nordisk-baltiska utrikesministermötet i . 2004/05:1 UTGIFTSOMRÅDE 14 pen utgör en paraplyfunktion för arbetet mot människohandel i den nordisk-baltiska kretsen och skall stärka den politiska hanteringen av frågan i länderna. Regeringen har initierat en kartläggning av och insats mot handel med kvinnor i . Arbetet inriktas på att finna alternativa lösningar för de kvinnor och barn som har utsatts eller riskerar att utsättas för prostitution och människohandel. Insatsen omfattar geografiskt till de norra delarna av , och . Målet är att utarbeta och genomföra åtgärder för att motverka efterfrågan på kvinnor och barn för prostitutionsändamål i de nordliga delarna av , och . Insatsen förväntas bidra till ökad kompetens, ett gemensamt förhållningssätt och samarbete mellan myndigheter, frivilligorganisationer och andra nyckelfunktioner. Regeringen har inlett ett arbete med att ta fram en handlingsplan för arbetet med att bekämpa alla former av människohandel. Handlingsprogrammet kommer att bestå av två delar, varav den ena skall fokusera på arbetet med att bekämpa prostitution och handel med människor för sexuella ändamål, särskilt kvinnor och barn, och den andra på arbetet med att bekämpa människohandel för arbetskraftsexploatering och handel med organ. Arbetet drivs inom berörda politikområden och sker i samråd med ansvariga myndigheter och frivilligorganisationer och kommer att inkludera insatser på nationell och internationell nivå. Vid FN:s kvinnokommissions möte stod som värd för seminariet Ending gender-based violence - A call for global action to involve men. Seminariet fokuserade på mäns våld mot kvinnor. JämO:s uppgift att se till att jämställdhetslagen efterföljs sker i första hand genom att förmå arbetsgivare att frivilligt följa föreskrifterna i lagen. JämO är den tillsynsmyndighet som har till uppgift att tillse att jämställdhetslagen efterföljs av arbetsgivare med över nio anställda. omfattas drygt 33 000 arbetsplatser av jämställdhetslagen. Arbetet handlar dels om utbildnings- och kunskapsinsatser riktade till arbetsgivare och fackliga organisationer och dels om granskningsarbete av jämställdhetsarbetet på arbetsplatserna. JämO har också ansvar för utredningar av anmälningar om bristande jämställdhetsarbete, könsdiskriminering och sexuella trakasserier. JämO skall också i övrigt medverka i strävandena att främja jämställdhet i arbetslivet. Den långsiktiga ambitionen är att all könsdiskriminering på arbetsmarknaden skall upphöra. JämO har också till uppgift att se till att lagen om likabehandling av studenter i högskolan efterlevs. Lagens ändamål är att på högskoleområdet främja lika rättigheter för studenter och sökande samt att motverka diskriminering på grund av könstillhörighet, etnisk tillhörighet, religion eller annan trosuppfattning, sexuell läggning och funktionshinder. I regeringens skrivelse Jämt och ständigt (skr. 2002/03:140) om jämställdhetspolitiken med handlingsplan för mandatperioden lämnas en omfattande redovisning av insatser inom och utanför politikområdet Jämställdhetspolitik. Här redovisas även insatser som planeras . Länsstyrelserna har till uppgift att verka för att de nationella jämställdhetsmålen får genomslag i respektive län. Som ett led i detta läggs tyngdpunkten i deras jämställdhetsarbete alltmer på att integrera ett jämställdhetsperspektiv i länsstyrelsernas verksamhet, samt att stötta en liknande utveckling i länen. Länsstyrelsernas arbete med jämställdhetsintegrering har generellt gått framåt . Som ett resultat av den utvärdering av länsstyrelsernas jämställdhetsarbete som genomfördes har och gemensamt inlett ett utvecklingsprogram som riktar sig till de särskilt sakkunniga för jämställdhet på länsstyrelserna. har de genomsnittliga verksamhetskostnaderna för jämställdhetsarbetet på länsstyrelserna ökat. Inom politikområdet Arbetsrätt och arbetsmiljö har i samarbete med Försvarshögskolan drivit projektet av kvinnor inom Försvarsmakten. Syftet har varit att ur ett genusperspektiv identifiera de processer och meka- nismer i rekryteringskedjan som hindrar och/eller främjar kvinnor att ta del av officersutbildningen och möjligheterna till arbete och karriär inom försvarsmakten. har även arbetat med ett projekt om stöd för kvinnor som vill övergå från anställd till egenföretagare. Egenföretagande har visat sig utgöra en möjlig väg för olika grupper av kvinnor att bli kvar i arbetslivet. Det gäller till exempel de kvinnor som riskerar sjukskrivning på grund av arbetsrelaterad ohälsa. Även invandrade kvinnor har genom projektet fått möjlighet att komma in i arbetslivet. Inom ramen för minoritetspolitiken har ett arbete initierats för att stärka de romska kvinnornas situation och öka deras delaktighet, bl.a. har en grupp tillskapats med företrädare för och romska kvinnor. Regeringen kommer även framöver att noga följa situationen för ungdomar, framför allt unga kvinnor, som riskerar att utsättas för hot och våld från nära anhöriga. Ungdomar som utsätts för hot på grund av sin seuxella läggning skall skyddat boende, attitydpåverkande arbete m.m. för ungdomar som hotas av sina anhöriga på grund av hedersrelaterade orsaker. Inom politikområdet Folkrörelsepolitik hanteras stödet till kvinnoorganisationernas centrala verksamhet. Regeringen beslutade att tillkalla en särskild utredare för att göra en analys och utvärdering av det statliga bidraget till kvinnoorganisationernas centrala verksamhet samt föreslå förändringar för att anpassa bidraget till hur samhället och kvinnoorganisationerna har utvecklats sedan bidraget inrättades. lämnade Utredningen om statligt stöd till kvinnors organisering sitt betänkande Kvinnors organisering (SOU 2004:59) till regeringen. Målet för politikområdet är att kvinnor och män skall ha samma möjligheter, rättigheter och skyldigheter inom livets alla områden. 2004/05:1 UTGIFTSOMRÅDE 14 Jämställdhetspolitikens mål innebär en jämn fördelning av makt och inflytande, samma möjligheter till ekonomiskt oberoende, lika villkor och förutsättningar i fråga om företagande, arbete, arbetsvillkor samt utvecklingsmöjligheter i arbetet. Det innebär också lika tillgång till utbildning och möjligheter till utveckling av personliga ambitioner, intressen och talanger, delat ansvar för hem och barn samt frihet från könsrelaterat våld. Jämställdhet är ett sektorsövergripande politikområde, vilket innebär att jämställdhet även är integrerat i mål inom andra politikområden. Verksamhetsområde Samordningsansvar för jämställdhetspolitiken och särskilda jämställdhetsåtgärder I regeringens skrivelse Jämt och ständigt (skr. 2002/03:140) om jämställdhetspolitiken med handlingsplan för mandatperioden redovisas utförligt jämställdhetspolitikens resultat . När det gäller kvinnors möjligheter till makt och inflytande genom ledande positioner och styrelseposter går utvecklingen framåt i den offentliga sektorn. Könsfördelningen i de statliga styrelserna redovisas i bilaga 2. Regeringens mål om en jämn könsfördelning av styrelseposter mellan kvinnor och män uppnåddes inom de statliga regionala styrelserna 2002. Målet uppnåddes även . Av styrelseposterna inom de statliga centrala styrelserna utgör kvinnors andel av ledamöterna , vilket är en ökning med en procentenhet . Andelen styrelser med kvinnor som ordförande är oförändrad från föregående år, . Överrepresentationen av män i börsbolagens styrelser har minskat ; från 2004 . En kartläggning av de ekonomiska resursernas fördelning mellan kvinnor och män finns i bilaga 4 till finansplanen. Inriktningen i årets bilaga är, förutom en uppföljning av föregående års redovisning, att beskriva föräldraskapets ekonomiska konsekvenser för kvinnor och män. De projektmedel som finns inom politikområdet är avsedda att stödja organisationer och verksamheter, vilka driver projekt som syftar till att främja jämställdhet mellan kvinnor och män, 2004/05:1 UTGIFTSOMRÅDE 14 samt metodutveckling inom jämställdhetsområdet. fattades ett 40-tal beslut om stöd till projekt. Dessa bidrag har gått till frivilligorganisationer, myndigheter samt verksamheter initierade av regeringen. Bidragen har finansierat utvecklingsinsatser med ny metodutveckling inom jämställdhet, informationskampanjer, konferensverksamhet m.m. Projektet pengar kön och jämställdhet i den statliga budgetprocessen, är ett av flera projekt initierade av regeringen. Utvecklingsarbetet inom projektet inleddes . Syftet var att utarbeta ett förslag till struktur för hur kvinnor och män skall synliggöras och jämställdhetspolitiken integreras i budgetprocessen, vilket görs i form av den plan som regeringen fattat beslut om avseende genomförande av jämställdhetsintegrering i för åren 20042009. Antalet anmälningar till JämO om diskriminering på grund av kön ökade från 129 stycken 2002 till 143 stycken 2003. Av de anmälda arbetsgivarna var 67 offentliga (33 statliga, 26 kommunala och 8 landsting) samt 74 privata arbetsgivare. I två ärenden framgår ej vilken arbetsgivare som har anmälts. Anmälningar om lönediskriminering har blivit färre i jämförelse med närmast föregående år. Antalet anmälningar som gäller diskriminering av gravida och föräldralediga fortsätter att öka i jämförelse . Av samtliga anmälningar har 118 gjorts av kvinnor och 25 av män. kom tre anmälningar in till JämO som avser lagen om likabehandling av studenter i högskolan. granskade JämO 174 jämställdhetsplaner (jämfört med 624 granskade planer ). Antalet granskade planer är betydligt färre än , vilket beror på den unika massgranskning av den privata sektorns handlingsplaner för jämställda löner som gjordes 2002. Den granskning av elva större statliga myndigheter som JämO inledde har avslutats . Samtliga granskade myndigheters jämställdhetsplaner godkändes. Resultatet av granskningen har redovisats i rapporten av och elva statliga myndigheter. har JämO fortsatt granskningen med ytterligare elva statliga myndigheter. har granskningen omfattat myndigheter med tillsynsansvar över olika samhällsområden. Samtliga elva myndigheter med tillsynsansvar har fått sina planer godkända . Förutom tillsynsfunktionen arbetar JämO med aktiva insatser för att främja efterlevnaden av jämställdhetslagen och lagen om likabehandling av studenter i högskolan. Det handlar om metodutveckling och rådgivning. I JämO:s uppgifter ingår också att genom information öka kunskaperna om de båda lagarna och främja jämställdhet i arbetslivet och i högskolan. har fem ärenden förts till och nämnden har genomfört fyra sammanträden. Jämställdhetspolitiken är sektorsövergripande, dvs. ett politikområde vars måluppfyllelse är beroende av beslut och aktioner inom andra politikområden. Det innebär att den direkta kopplingen mellan mål, resurser och resultat ofta kan vara svårbedömd. Ett sätt att tydliggöra denna koppling är enligt regeringen att specificera jämställdhetsmål för övriga politikområden. De jämställdhetspolitiska mål som gäller är allmänt formulerade och svåra att användas som ett instrument för mål- och resultatstyrning. Det är därför angeläget att målformuleringarna vidareutvecklas. Inom samtliga delmål återstår mycket att göra. Målet om att kvinnor och män skall ha samma möjligheter till ekonomiskt oberoende är inte uppnått. Kvinnor har generellt sett sämre ekonomiska villkor än män. Kvinnors villkor skiftar också mellan olika skeden i livet, vilket inte gäller för män i lika hög grad. Skillnaderna är i flera avseenden större mellan sammanboende kvinnor och män än mellan ensamstående kvinnor och män. Fördelningen av betalt och obetalt arbete mellan kvinnor och män samt villkoren på arbetsmarknaden är centrala frågor i arbetet för att stärka kvinnors ekonomiska ställning. Målet om en jämn könsfördelning i statliga styrelser kvarstår. För att ta de sista stegen mot detta krävs fortsatt uppmärksamhet vid tillsättning av nya ledamöter. Särskild uppmärksamhet krävs vid tillsättning av styrelser med ojämnt antal ledamöter, då den udda platsen oftast tillsätts med en man. För att kvinnor och män skall få samma möjligheter till inflytande är det också av stor betydelse att ordförandeposterna fördelas jämnt mellan könen. 2004/05:1 UTGIFTSOMRÅDE 14 har inte haft någon invändning i revisionsberättelsen avseende JämO. Ingen effektivitetsrevisionsrapport har avlämnats. 2004/05:1 UTGIFTSOMRÅDE 14 1Inklusive tilläggsbudget i samband med ekonomiska vårproposition (bet. 2003/04:FiU21) och förslag på tilläggsbudget i samband med budgetpropositionen . 2Motsvarar 21 907 tkr prisnivå. 3Motsvarar 21 907 tkr prisnivå. Anslaget avser kostnader för JämO med kansli och för . Faktorer som styr utgifterna på området är antalet anmälningar om könsdiskriminering, antalet granskningar som skall genomföras, deras komplexitet och arbetsgivares bristande förmåga att leva upp till jämställdhetslagens krav på aktiva åtgärder. Vi- dare styrs utgifterna av JämO:s insatser för att följa upp lagens krav på aktiva åtgärder och för att fullgöra det informationsansvar som åläggs myndigheten. JämO:s uppgift skall fortsatt vara att motverka könsdiskriminering på arbetsmarknaden och i högskolan. Myndigheten skall i detta syfte utöva tillsyn över jämställdhetslagen samt se till att metoder för att motverka könsdiskriminering (inklusive lönediskriminering) finns tillgängliga samt sprida dessa. Regeringen föreslår att anvisar ett ramanslag om . beräknas anslaget till och beräknas anslaget till . Tabell 9.2 Härledning av anslagsnivån 20052007, för 24:1 Förändring till följd av: Överföring till/från andra anslag Förslag/beräknat anslag 1Statsbudget enligt beslut , (bet. 2003/04:FiU10). Beloppet är således exklusive beslut på tilläggsbudget under innevarande år. 2Pris- och löneomräkningen baseras på anvisade medel statsbudget. Övriga förändringskomponenter redovisas i löpande priser och inkluderar därmed en pris- och löneomräkning. 1 Inklusive tilläggsbudget i samband med ekonomiska vårproposition (bet. 2003/04:FiU21) och förslag på tilläggsbudget i samband med budgetpropositionen . 2004/05:1 UTGIFTSOMRÅDE 14 Anslaget avser kostnader för åtgärder som syftar till att främja jämställdhet mellan kvinnor och män. Anslaget skall användas för att stödja verksamheter som syftar till att främja jämställdhet mellan kvinnor och män samt organisationer som driver projekt med detta syfte. Anslaget kan även användas för att pröva nya metoder inom jämställdhetsarbetet. Ett anslagssparande på har uppstått . Anslagssparandet förklaras främst av att projektmedel rekvireras efter beslut. Inom har verksamhet bedrivits som har finansierats av anslaget 24:2 Detta anslag föreslås minskas med . I syfte att möjliggöra en fortsatt hög ambitionsnivå vad avser jämställdhetsarbete föreslås under utgiftsområde 1 att anslaget 90:5 m.m. ökar i motsvarande omfattning, dvs. bör inriktningen fortsatt vara en satsning på utvecklings- och förändringsarbete som syftar till att främja jämställdhet mellan kvinnor och män. föreslås anslaget även kunna användas för stöd till kvinnoorganisationer. Regeringen föreslår att ansvisar ett ramanslag om . beräknas anslaget till . Tabell 9.4 Härledning av anslagsnivån 20052007, för 24:2 Särskilda jämställdhetsåtgärder Förändring till följd av: Överföring till/från andra anslag Förslag/beräknat anslag 1 Statsbudget enligt beslut , (bet. 2002/03:FiU10). Beloppet är således exklusive beslut på tilläggsbudget under innevarande år. 9.324:3 Delegation för stöd till jämställdhetsintegrering Ett nytt anslag bör upprättas för att finansiera kostnader för en delegation för stöd till statsförvaltningens arbete med jämställdhetsintegrering. Regeringen föreslår att anvisar ett ramanslag på . De statliga myndigheterna bör i sin verksamhet utgöra ett föredöme i frågor som gäller jämställdhet mellan kvinnor och män. Således bör ett stöd erbjudas till myndigheterna i deras arbete med jämställdhetsintegrering. Delegationens uppgifter skall vara att: -informera om jämställdhetsintegrering och om de statliga myndigheternas ansvar för genomförandet av jämställdhetspolitiken, -utforma utbildningar och samordna utbildningsinsatser för jämställdhetsintegrering, -vidareutveckla metoder för jämställdhetsintegrering, -skapa forum för erfarenhetsutbyte mellan myndigheter. Delegationen inrättas för en period . IKU-frågan arbetet sedan 2002 års riktlinjeproposition 2004/05:1 UTGIFTSOMRÅDE 14 BILAGA 1 IKU-frågan arbetet sedan 2002 års riktlinjeproposition Utredning, lagrådsremiss och riktlinjeproposition .............................................. Arbetet med riktlinjepropositionens principförslag ............................................ Förändringar i materiella skatteregler för kompetensutveckling......... Regeringen redovisar i denna bilaga det arbete som bedrivits i kring ett system för individuell kompetensutveckling (IKU) efter det att beslutade i enlighet med regeringens förslag i propositionen Ett system för individuell kompetensutveckling (prop. 2001/02:175). Först ges dock en kort bakgrund. 1Utredning, lagrådsremiss och riktlinjeproposition I budgetpropositionen gjordes en överenskommelse om ett inledande, nytt steg i en grön skatteväxling. Denna innebar att vissa energiskatter höjdes med en beräknad varaktig budgetförstärkning på . Energiskattemedlen skulle finansiera reducerad skatt för satsningar på kompetensutveckling i arbetslivet (prop. 1999/2000:1 s. 210). tillkallades en särskild utredare. Utredningen om individuellt kompetenssparande presenterade ett delbetänkande, Individuellt kompetenssparande en stimulans för det livslånga lärandet (SOU 2000:51), och ett slutbetänkande, Individuellt kompetenssparande med start (SOU 2000:119). I arbetet med den lagrådsremiss och den proposition som presenterades modifierades utredningsförslaget på ett stort antal punkter. Utredningens förslag om maximalt avdrag mot förvärvsinkomster med ett prisbasbelopp till sparsystemet bedömdes inte vara förenlig med den offentligfinansiella ramen. Mot avdragsrätten vid insättning svarar visserligen beskattning vid framtida uttag (jfr. det avdragsgilla pensionssparandet). Med gällande redovisningsprinciper för statsbudget och offentliga finanser var det dock nödvändigt att systemet skulle hålla sig inom de finansiella ramarna . Därför begränsades det maximala avdraget till 0,25 prisbasbelopp . Utredningens förslag om arbetsgivares möjlighet att göra insättningar på anställds kompetenssparkonto accepterades i princip. Dock återstod ett antal öppna frågor att hantera (se vidare avsnitt 2.3). Förslaget om ett slutet sparsystem med en särskild straffavgift när uttag gjordes för annat än kompetensutveckling bedömdes ha svag- 2004/05:1 UTGIFTSOMRÅDE 14 BILAGA 1 heter genom de styrande effekterna på hushållens sparande. Det slutna systemet ersattes därför med ett öppet där spararen kunde göra uttag även för annat än kompetensutveckling. Förslaget att det avdragsgilla sparandet enbart skulle kunna ske i olika institut på den svenska kapitalmarknaden aktualiserade EGrättsliga problem. Svårigheterna att ta ut avkastningsskatt på sparinstitut i andra länder och att hävda svenska inkomstskatteanspråk på uttag från institut i utlandet gjorde att sparandet i stället, åtminstone inledningsvis, skulle ske i en svensk myndighet. Förslaget om en skatt om på kontoavkastningen avvisades. Skälen för att utvidga området med en förmånlig beskattning av sparande ansågs otillräckliga. Beskattning skulle i stället ske med normala . Utredningsförslaget innebar att sparande för kompetensutveckling kopplades till pensionssparandet. En sådan koppling skulle ha medfört en fördelningspolitiskt oacceptabel utvidgning av detta avdragsgilla sparande. I stället föreslogs en särskild avskattningsregel som innebar att en eventuell behållning på kompetenssparkonto skulle återföras till beskattning för sparare i viss ålder. Den s.k. kompetenspremien där utredningens förslag innebar en maximal premie på 0,25 prisbasbelopp förändrades inte. Frågan om vilka utbildningar som skulle berättiga till kompetenspremie lämnades dock delvis öppen liksom frågorna om systemets allmänna organisation och kraven på utbildningsanordnare. Utredningens förslag om grundplåt avvisades och ersattes med en förstärkt kompetenspremie i form av ett fast belopp om . Liksom för den vanliga kompetenspremien som berodde av antalet utbildningsdagar skulle särskilda krav på uttag från kontot gälla. En lagrådsremiss med det modifierade utredningsförslaget presenterades . Lagrådet konstaterade att det föreslagna systemet var ofullständigt i en rad avseenden och ansåg sig ha begränsade möjligheter att granska om lagregleringen kunde antas uppfylla angivna syften och vilka problem som skulle kunna uppkomma vid tillämpningen och framförde enbart vissa allmänna synpunkter. Systemet skulle kräva en omfattande författningsreglering och stora administrativa insatser. Därutöver skulle systemets komplexitet göra det svårt för spararna att orientera sig kring de olika reglerna 2004/05:1 UTGIFTSOMRÅDE 14 BILAGA 1 för uttag och erhållande av kompetenspremie (inkl. det fasta beloppet). Det gav också utrymme för olika dispositioner som skulle minska systemets legitimitet. Mot bakgrund av bl.a. Lagrådets yttrande valde regeringen att utforma sitt förslag till som en riktlinjeproposition utan lagförslag. I riktlinjepropositionen Ett system för individuell kompetensutveckling (prop. 2001/02:175), beslutad , fullföljdes dock tankegångar och förslag i lagrådsremissen. Regeringen aviserade att den skulle återkomma med en kompletterande proposition. beslutade i enlighet med riktlinjepropositionen . 2Arbetet med riktlinjepropositionens principförslag I detta och det följande avsnittet redovisas resultatet av de analyser som gjorts i efter det att ställde sig bakom de riktlinjer som presenterades i riktlinjepropositionen. Först beskrivs det fortsatta arbetet med riktlinjepropositionens principförslag. Därefter beskrivs i avsnitt 3 en del kompletterande överväganden kring alternativa vägar att förverkliga intentionerna bakom riktlinjepropositionen. Det fortsatta arbetet med de principförslag som presenterades i riktlinjepropositionen har tidigare berörts i ett svar på interpellation 2002/03:376. Där konstaterades att riktlinjepropositionen innehöll ett betydande antal öppna frågor. I huvudsak handlade dessa om tre områden, nämligen systemets organisation, kompetenspremiens utformning och frågan om arbetsgivarens medverkan. Dessa tre områden behandlas nedan mer i detalj. fick Statskontoret i uppdrag att analysera och lämna förslag till hur de olika nödvändiga myndighetsfunktionerna skulle utformas. I en rapport presenterade Statskontoret utan något förord inte mindre än sex olika möjliga modeller som i olika kombinationer omfattade befintliga myndigheter, bl.a. PPM, och . I den fortsatta värderingen av dessa modeller blev det nödvändigt att ta ställning till flera olika frågor. I grunden handlar detta om hur de olika funktionerna i ett IKUsystem skulle organiseras. De olika funktionerna kan delas in i huvudgrupperna kontoförvaltning, godkännande av utbildningsanordnare och uppföljning och revision av dessa, fastställande av kompetenspremie samt information och rådgivning. För kontoförvaltning och fastställande av kompetenspremie kan noteras att myndighetsfunktionerna gäller hantering av ett mycket stort antal ärenden, låt vara normalt sett enkla, men där ändå krav på bl.a. rättssäkerhet ställs. För godkännande av anordnare m.m. är antalet ärenden mer begränsat som de kan vara av mer komplicerat slag. En första slutsats om organisationen är att det inom ramen för de olika myndighetsfunktionerna skulle behöva hanteras en mycket stor mängd ärenden enligt de regler som gäller för myndighetsbeslut med bl.a. möjlighet till överklagande.