prop · GS031d5 · 2005-01-01 00:00:00 — Nämnden skall bl.a. följa den nationella och internationella utvecklingen på genteknikområdet, bevaka de etiska frågorna inom gentekniken samt bedriva rådgivande och upplysande verksamhet. En återföring av sker till anslaget 4:5 Domstolsväsendet m.m. för engångsvisa , lägre än anvisat. Vid utgången av uppgick anslagssparandet till . För att skall kunna hantera nya arbetsuppgifter som följer av gemenskapslagstiftning samt för att även i fortsättningen kunna anordna konferenser tillförs . Som kompensation för beräknade utgiftsökningar för löner, lokaler m.m. räknas anslaget upp med . Mot bakgrund av ovanstående föreslår regeringen att anvisas under anslaget 4:9 . beräknas anslaget till respektive . Tabell 4.32 Härledning av anslagsnivån 20052007, för 4:9 Förändring till följd av: Pris- och löneomräkning 2 Överföring till/från andra Förslag/beräknat anslag 1Statsbudget enligt beslut (bet. 2003/04:FiU10). Beloppet är således exklusive beslut på tilläggsbudget under innevarande år. 2Pris- och löneomräkningen baseras på anvisade medel statsbudget. Övriga förändringskomponenter redovisas i löpande priser och inkluderar därmed en pris- och löneomräkning. 1Inklusive av redan beslutade anslag på tilläggsbudget i samband med ekonomiska vårproposition, (bet. 2003/04:FiU21) och förslag på tilläggsbudget i samband med budgetpropositionen . 2Motsvarar 27 012 tkr prisnivå. 3Motsvarar 28 960tkr prisnivå. Anslaget finansierar förvaltningsutgifter. 2004/05:1 UTGIFTSOMRÅDE 4 förbrukade mer än vad som anslagits för verksamheten. För att täcka utgifterna har myndigheten använt en del av sitt anslagssparande. Vid budgetårets slut uppgick anslagssparandet till . Antalet ansökningar om brottsskadeersättning ökar och förvaltningskostnader ökar som en direkt följd av detta. För att ge myndigheten möjligheter att klara volymökningarna har regeringen på tilläggsbudget i samband med denna proposition föreslagit att anslaget ökas med innevarande år. Enligt myndighetens prognoser kommer antalet ärenden att fortsätta att öka även . tillförs därför 2005, 2005 och 2007. Som kompensation för beräknade utgiftsökningar för löner, lokaler m.m. justeras anslaget upp med . Mot bakgrund av ovanstående föreslår regeringen att anvisas under anslaget 4:10 . beräknas anslaget till respektive . Tabell 4.34 Härledning av anslagsnivån 20052007, för 4:10 Förändring till följd av: Pris- och löneomräkning 2 Överföring till/från andra Förslag/beräknat anslag 1Statsbudget enligt beslut (bet. 2003/04:FiU10). Beloppet är således exklusive beslut på tilläggsbudget under innevarande år. 2Pris- och löneomräkningen baseras på anvisade medel statsbudget. Övriga förändringskomponenter redovisas i löpande priser och inkluderar därmed en pris- och löneomräkning. 2004/05:1 UTGIFTSOMRÅDE 4 4:11 Ersättning för skador på grund av brott 1Inklusive av redan beslutade anslag på tilläggsbudget i samband med ekonomiska vårproposition, (bet. 2003/04:FiU21) och förslag på tilläggsbudget i samband med budgetpropositionen . 2Motsvarar 83 978 tkr prisnivå. 3Motsvarar 89 978 tkr prisnivå. Tabell 4.36 Härledning av anslagsnivån 20052007, för 4:11 Ersättning för skador på grund av brott Förändring till följd av: Överföring till/från andra Förslag/beräknat anslag 1 Statsbudget enligt beslut (bet. 2003/04:FiU10). Beloppet är således exklusive beslut på tilläggsbudget under innevarande år. Från anslaget betalas ersättning av statsmedel enligt brottsskadelagen (1978:413) för skador på grund av brott. Utgifterna på anslaget styrs av antalet beviljade ansökningar och brottsskadeersättningens storlek. Anslaget disponeras av . förbrukades mer än vad som anslagits för verksamheten. För att täcka utgifterna har en del av anslagssparandet använts. Vid budgetårets slut uppgick anslagssparandet till . Utgifterna för skador på grund av brott har ökat . Summan av de ersättningar som kommer att betalas ut innevarande år bedöms inte rymmas inom anvisat anslag. Regeringen har därför på tilläggsbudget i samband med denna strömningen av ansökningar om brottsskadeersättning och därmed även utgifterna kommer att fortsätta att öka . Anslaget tillförs därför 2005, 2006 och 2007. Mot bakgrund av ovanstående föreslår regeringen att anvisas under anslaget 4:11 Ersättning för skador på grund av brott . beräknas anslaget till och till . 1 Inklusive av redan beslutade anslag på tilläggsbudget i samband med ekonomiska vårproposition, (bet. 2003/04:FiU21) och förslag på tilläggsbudget i samband med budgetpropositionen . Från anslaget skall betalas de kostnader som enligt 21 kap. 10 § , lagen (1988:609) om målsägandebiträde och rättshjälpslagen (1996:1619) skall betalas av allmänna medel. Därutöver skall från anslaget betalas de kostnader som enligt lagen (1996:1620) om offentligt biträde skall betalas av allmänna medel, dock inte sådana kostnader som avser offentligt biträde i ärenden enligt utlänningslagen (1989:529) och lagen (1991:572) om särskild utlänningskontroll. finansierar anslaget också utgifter för särskilda företrädare för barn enligt 12 § lagen (1999:997) om särskild företrädare för barn. Vidare betalas från anslaget kostnader som hänför sig till internationellt straff- och civilrättsligt samarbete och som inte skall bäras av annan myndighet. uppgick anslaget till . Utgifterna uppgick till . ett underskott på anslaget med . uppgår anslaget till . Utgifterna kommer att överstiga anvisade medel och beräknas uppgå till 1 . Utgifterna på anslaget är regel- och volymstyrda och därmed svåra att beräkna. är det främst utgifterna för offentliga försvarare, offentliga biträden och målsägandebiträden som har ökat. De faktorer som styr kostnaderna är framför allt antalet ärenden, ärendenas svårighetsgrad, ersättningsnivån till biträden och offentliga försvarare samt den andel av rättshjälpskostnaderna som betalas av den rättssökande. Enligt 21 kap. 10 § och 27 § rättshjälpslagen samt 5 § lagen om målsägandebiträde och 5 § lagen om offentligt biträde bestämmer regeringen den timkostnadsnorm som ligger till grund för ersättning för arbete på rättshjälpsområdet. Då verksamheten avvecklats vid de allmänna advokatbyråerna har regeringen beslutat att använda timkostnadsnormen som bas med omräkning av de olika beståndsdelarna i . Timkostnadsnormen för perioden är exklusive mervärdesskatt (inklusive mervärdesskatt). finns det taxor för ersättning till offentliga försvarare och målsägandebiträden i vissa brottmål i tingsrätt och hovrätt (DVFS 2003:7 och 2003:3). Taxorna beslutas av på grundval av timkostnadsnormen. Den nuvarande rättshjälpslagen (1996:1619) trädde i kraft . Den innebar en mängd förändringar jämfört med den tidigare lagen. Bland annat är rättshjälpen numera generellt subsidiär till rättsskyddet. Det innebär i huvudsak att den som har en rättsskyddsförsäkring som täcker en rättslig tvist skall bekosta den med medel från försäkringen i stället för genom den statliga rättshjälpen. Lagen har inneburit kostnadssänkningar som rättshjälpens grundläggande syfte behållits, nämligen att vara ett yttersta skyddsnät för dem som inte kan få rättsligt bistånd på annat sätt. Reglerna om offentliga försvarare som finns i har varit i huvudsak oförändrade . När det gäller målsägandebiträden fattade beslut om att utvidga möjligheten för domstol att förordna sådant biträde (prop. 2000/01:79, bet. 2004/05:1 UTGIFTSOMRÅDE 4 2000/01:JuU20, rskr. 2000/01:20). Utvidgningen innebär att målsägandebiträde kan förordnas vid alla brott varpå fängelse kan följa när förutsättningarna i övrigt är uppfyllda. I samband med införandet av den nya rättshjälpslagen utlovade regeringen en uppföljning och utvärdering när lagen varit i kraft . fick regeringens uppdrag att göra en utvärdering av rättshjälpslagen och föreslå de författningsändringar eller andra åtgärder som borde vidtas. Uppdraget redovisades i rapporten värdering av rättshjälpslagen (2001:6). Utvärderingen visade att den nya rättshjälpsreformen i allt väsentligt fallit väl ut. Inga ändringar i rättshjälpslagen föreslogs. Däremot föreslogs bl.a. att åtgärder skall vidtas för att förbättra informationen om rättshjälpslagen. förslag har behandlats i departementspromemorian Rättshjälp och rättsliga biträden (Ds 2003:55). I promemorian görs bedömningen att åtgärder måste vidtas för att förbättra informationen om rättshjälpslagen och att en ny utvärdering av lagen bör göras (jfr avsnitt 4.4.4). Rättshjälp och ersättning till rättsliga biträden I departementspromemorian, Rättshjälp och ersättning till rättsliga biträden (Ds 2003:55) behandlas ytterligare en rapport från ; Rättshjälpsanslaget, kostnadsräkningarna och talerätten (2003:1). Promemorian är remissbehandlad och arbetet med att ta fram en proposition pågår. Denna kommer att innehålla förslag rörande ersättning till rättsliga biträden som syftar till att förbättra och effektivisera det statliga ersättningssystemet och dess kontrollmekanismer. Ett av förslagen är att Ju- stitiekanslern skall överta den rätt som har när det gäller att för statens räkning överklaga beslut om t.ex. rättshjälp och ersättning till rättsliga biträden (den s.k. talerätten). Förslagen kommer att ställa högre krav på såväl rättsliga biträden som domstolar när det gäller rättshjälps- och ersättningsfrågor m.m. Bedömningen är att förslagen sammantagna kommer att förbättra det statliga ersättnings- 2004/05:1 UTGIFTSOMRÅDE 4 systemet genom att det blir mer effektivt och tillförlitligt. I stort sett samtliga förslag kommer att leda till positiva ekonomiska konsekvenser, i vart fall . Justitiekanslerns övertagande av talerätten kommer dock att medföra ett behov av resurstillskott. Den årliga kostnaden för Justitiekanslerns nya verksamhet beräknas uppgå till . Detta är en kostnad som föreslås finansieras genom rättshjälpsanslaget. Förslagen torde inte leda till några ökade kostnader för domstolarna. Sammantaget kommer reformen att innebära positiva budgetära konsekvenser. antog ministerrådet ett direktiv om rättshjälp vars huvudsakliga syfte är att garantera en tillräcklig rättshjälpsnivå i gränsöverskridande tvister inom EU. Direktivet innehåller minimiregler som skall garantera dels att parter i gränsöverskridande tvister behandlas på samma sätt som om de var bosatta i den medlemsstat där rättegången skall äga rum, dels att problem som följer av målets gränsöverskridande karaktär inte skall hindra att rättshjälp beviljas. Förslaget innehåller också bestämmelser om samarbete mellan medlemsstaterna samt mekanismer för information, vilka syftar till att förenkla de åtgärder som krävs av parter i gränsöverskridande tvister. Medlemsstaterna skall ha genomfört direktivet . Som framgår av avsnitt 4.4.4 beslutade regeringen proposition 2003/04:87 Rättshjälp i gränsöverskridande tvister som innehåller förslag som syftar till att genomföra rättshjälpsdirektivet. Ersättning till offentliga försvarare Utgifterna för offentliga försvarare har nästan fördubblats (från ca 1996 till 2003) och kostnaderna fortsätter att öka . Kostnaderna för offentliga försvarare utgör av rättshjälpsanslaget. Bland annat mot denna bakgrund och för att förbättra och modernisera dagens regler rörande offentliga försvarare har ett arbete inletts inom med en departementspromemoria som kommer behandla en rad frågor om offentliga försvarare, bl.a. förordnanden och byte av offentliga försvarare. Även andra närliggande frågor rörande rättsligt biträde och försvar kommer att behandlas. En proposition är planerad till 2005. Regeringen gav i uppdrag att förbereda och genomföra en försöksverksamhet utan taxor för offentliga försvarare och målsägandebiträden i tingsrätt och hovrätt. Försöksverksamheten omfattade de domstolar som ingår i Hovrätten för Västra domsområde och pågick under . Uppdragets huvudsakliga syfte var att kunna göra en jämförelse mellan den ersättning som tillerkänns enligt de allmänna reglerna om ersättning och ersättning enligt taxa. I uppdraget ingick också att undersöka hur en sådan ordning påverkar domstolarnas arbetsbörda. slutredovisade sitt uppdrag. Av rapporten framgår bl.a. att beviljad ersättning avsevärt översteg de belopp som skulle ha utgått om taxan hade varit tillämplig. Slutrapporten bereds inom . planerar regeringen att lägga fram en proposition för innehållande vissa förändringar beträffande kontrollen av beslut om rättshjälp och ersättning till rättsliga biträden m.m. och överföra den s.k. talerätten från till Justitiekanslern . Under förutsättning att godkänner förslagen, kommer överföras från anslaget 4:12 Rättshjälpskostnader m.m. till anslaget 46:2 Justitiekanslern i samband med den ekonomiska vårpropositionen . För finansiering av proposition 2002/03:74 Hemliga tvångsmedel offentliga ombud och en mer ändamålsenlig reglering överförs till anslaget 4:12 Rättshjälpskostnader m.m., varav från anslaget 4:1 , från anslaget 4:3 och från anslaget 4:5 Domstolsväsendet m.m. För finansiering av proposition 2003/04:35 Människosmuggling och tidsbegränsat uppehållstillstånd för målsägande och vittnen m.m. överförs från anslag 4:12 Rättshjälpskostnader m.m. till anslag 4:6 Kriminalvården. Utgifterna för internationella straff- och civilrättsliga samarbete skall belasta anslaget 4:12 Rättshjälpskostnader m.m. Mot den bakgrunden överförs till anslaget 4:12 Kostnaderna har tidigare belastat anslaget 4:14 Avgifter för vissa internationella sammanslutningar. Som kompensation för ökade priser och timkostnader räknas anslaget upp med . Mot bakgrund av ovanstående föreslår regeringen att anvisas under anslaget 4:12 Rättshjälpskostnader m.m. . beräknas anslaget till respektive . Tabell 4.38 Härledning av anslagsnivån 20052007, för 4:12 Rättshjälpskostnader m.m. Förändring till följd av: Överföring till/från andra Förslag/beräknat anslag 1 Statsbudget enligt beslut (bet. 2003/04:FiU10). Beloppet är således exklusive beslut på tilläggsbudget under innevarande år. 4:13 Kostnader för vissa skaderegleringar m.m. 1 Inklusive av redan beslutade anslag på tilläggsbudget i samband med ekonomiska vårproposition, (bet. 2003/04:FiU21) och förslag på tilläggsbudget i samband med budgetpropositionen . Anslaget används för att finansiera kostnader som uppkommer för staten i samband med vissa skaderegleringar m.m. Dessa kan t.ex. röra ersättning enligt lagen (1974:515) om ersättning vid frihetsinskränkning, ersättning enligt lagen (1998:714) om ersättning vid frihetsberövanden och andra tvångsåtgärder eller skadestånd enligt bestämmelserna om fel och försummelse vid myndighetsutövning i skadeståndslagen (1972:207). I anslutning till att sådan ersättning utbetalas kan ersättning även utgå för ombuds- 2004/05:1 UTGIFTSOMRÅDE 4 Ersättning till staten för sådana kostnader tillgodoräknas anslaget. Anslaget disponeras av Justitiekanslern. Det är svårt att förutse vilka ersättningsanspråk som kommer att riktas mot staten och därmed är det också svårt att göra en prognos över storleken på de belopp som kan bli aktuella att betala ut. har utbetalade belopp ökat . uppgick anslaget till och utgifterna uppgick till . Sammantaget redovisade anslaget ett underskott på . uppgår anslaget till och utgifterna beräknas till . Mot den bakgrunden föreslår regeringen på tilläggsbudget i denna proposition att anslaget tillförs innevarande år. Mot bakgrund av att utgifterna kraftigt överstigit det på förhand anvisade anslaget tillförs anslaget 2005, 2006 och 2007. Mot bakgrund av ovanstående föreslår regeringen att anvisas under anslaget 4:13 Kostnader för vissa skaderegleringar m.m. . beräknas anslaget till respektive . Tabell 4.40 Härledning av anslagsnivån 20052007, för 4:13 Kostnader för vissa skaderegleringar m.m. Förändring till följd av: Pris & löneomräkning 2 Överföring till/från andra Förslag/beräknat anslag 1Statsbudget enligt beslut (bet. 2003/04:FiU10). Beloppet är således exklusive beslut på tilläggsbudget under innevarande år. 2Pris- och löneomräkningen baseras på anvisade medel statsbudget. Övriga förändringskomponenter redovisas i löpande priser och inkluderar därmed en pris- och löneomräkning. 2004/05:1 UTGIFTSOMRÅDE 4 4:14 Avgifter till vissa internationella sammanslutningar 1 Inklusive av redan beslutade anslag på tilläggsbudget i samband med ekonomiska vårproposition, (bet. 2003/04:FiU21) och förslag på tilläggsbudget i samband med budgetpropositionen . Från anslaget betalas årsavgifter till för internationell privaträtt, i för unifiering av privaträtten (UNIDROIT), Association Internationale des Hautes Jurisdictions Administratives, för Kriminologi (NSfK) samt Bernunionen (). Dessutom betalas från anslaget bidrag till FN:s Crime Prevention and som stöd för aktiviteter inom för kriminalpolitik (HEUNI). Även bidrag till vissa andra internationella sammanslutningar med anknytning till område betalas från anslaget. uppgår anslaget till och utgifterna beräknas till . Mot den bakgrunden föreslår regeringen på tilläggsbudget i denna proposition att anslaget tillförs innevarande år. Kostnader för internationella straff- och civilrättsliga samarbete skall , 2005 belasta anslaget 4:12 Rättshjälpskostnader m.m. Mot den bakgrunden förs till anslaget 4:12 Mot bakgrund av ovanstående föreslår regeringen att anvisas under anslaget 4:14 Avgifter till vissa internationella sammanslutningar . beräknas anslaget till respektive . Tabell 4.42 Härledning av anslagsnivån 20052007, för 4:14 Avgifter till vissa internationella sammanslutningar Förändring till följd av: Överföring till/från andra Förslag/beräknat anslag 1Statsbudget enligt beslut (bet. 2003/04:FiU10). Beloppet är således exklusive beslut på tilläggsbudget under innevarande år. 2Pris- och löneomräkningen baseras på anvisade medel statsbudget. Övriga förändringskomponenter redovisas i löpande priser och inkluderar därmed en pris- och löneomräkning. 4:15 Bidrag till lokalt brottsförebyggande arbete 1 Inklusive tilläggsbudget i samband med ekonomiska vårproposition (bet. 2003/04:FiU21) och förslag på tilläggsbudget i samband med budgetpropositionen . Anslaget används för att stimulera lokalt brottsförebyggande arbete. BRÅ har till uppgift att fördela medel till lokala brottsförebyggande projekt. I detta ingår att samla och sprida kunskap om framgångsrika projekt, följa upp och utveckla projekt samt bidra till att behovet av utbildning tillgodoses. BRÅ belastar anslaget med vissa egna kostnader direkt kopplade till denna verksamhet. förbrukades mindre än vad som anslagits för verksamheten. Vid budgetårets slut uppgick anslagssparandet till . Arbetet med att utveckla och fördjupa verksamheten i de lokala brottsförebyggande råden bör fortsätta. Det är även viktigt med uppföljning och utvärdering av de verksamheter och projekt som beviljas medel. Här har BRÅ en central roll. Regeringen ser därför positivt på att en del av det ekonomiska stödet används till att vetenskapligt följa upp och utvärdera projekt. Mot bakgrund av ovanstående föreslår regeringen att anvisas under anslaget 4:15 Bidrag till lokalt brottsförebyggande arbete . Samma belopp beräknas . Tabell 4.44 Härledning av anslagsnivån 20052007, för 4:15 Bidrag till lokalt brottsförebyggande arbete Förändring till följd av: Överföring till/från andra Förslag/beräknat anslag 1 Statsbudget enligt beslut (bet. 2003/04:FiU10). Beloppet är således exklusive beslut på tilläggsbudget under innevarande år. bedriver polisiär övervakning till sjöss och i skärgårdsområden och har även regeringens uppdrag att samordna de civila myndigheternas behov av sjöövervakning och sjöinformation. Verksamheten sker integrerat med myndighetens övriga övervaknings- och tillsynsverksamhet. Målet för verksamheten är att tillförsäkra den enskilde rättstrygghet och rättssäkerhet, att brott skall förhindras samt att de som begått brott identifieras och lagföras. har även uppgifter inom ramen för person- och varukontrollen till sjöss vid den svenska delen av EU:s yttre gräns. har bedrivit polisiär övervakning till sjöss och i skärgården och svarat för bl. a. den sjögående gränskontrollen och kontroll av fritidsbåtstrafiken. Myndigheten har genomfört ca 53 000 kontroller, varav ca 47 000 utan anmärkning. Av resterande ca 6 000 kontroller har drygt en tredjedel resulterat i rapporter vilka har lett till utredning och lagföring. Resterande avser t.ex. förbud och föreläggande. 2004/05:1 UTGIFTSOMRÅDE 4 har prioriterat patrulleringen av områden mellan gränskontrollorterna. har kontrollen av fritidsbåtstrafiken prioriterats. Myndigheten har vidare svarat för att ta emot förhandsanmälningar från sjöfarten inom ramen för och över 480 000 kontroller har genomförts gentemot databasen . Med utgångspunkt från aktuell sjölägesinformation har genomfört kontroll av fartyg, vars rörelser avviker från normalbilden, i syfte att förebygga brott mot . Utmed den svenska kuststräckan har fysiska kontroller ombord på ankommande fartyg genomförts. har och polisen ökat samverkan avseende utnyttjandet av flygresurser. Vidare har genomfört s.k. sektorsflygningar i . Flygningarna har gett möjlighet att i förväg skaffa underrättelser om ankommande fartyg. och polisen har därutöver genomfört ett flertal myndighetsgemensamma operationer med inriktning mot gränsövervakning. I syfte att förmedla underrättelser och kunskap i båda riktningarna har och polisens kriminalunderrättelsetjänst (KUT) haft regelbundna möten . Mot bakgrund av den förändrade sjöpolisorganisationen har och polisen även träffat en överenskommelse om fördjupad samverkan, såsom gemensamma patruller i storstadsområden där det finns en intensiv fritidsbåtstrafik samt i . Myndigheterna har även tillsammans med verkat i s.k. insatsgrupper i syfte att förhindra brott mot in och utförselbestämmelser och gränsöverskridande brottslighet samt . har även prioriterat arbetet med att utveckla kvaliteten i rapporteringen av misstänkta brott. En utveckling som möjliggjorts genom att myndigheten har befogenheter att inleda och bedriva förundersökningar avseende vattenföroreningsbrott och genom att myndigheten numera har anställt egna förundersökningsledare. Myndigheten gör vidare bedömningen att metoden med s.k. SPOT-kontroller slagit väl ut. Insatsgruppernas arbete med att kontrollera sjötrafiken bedöms ha en preventiv effekt och bidrar därigenom till en ökad trygghet för allmänheten. I enlighet med vad som anges i myndighetens instruktion har även deltagit i det internationella samarbetet avseende be- 2004/05:1 UTGIFTSOMRÅDE 4 kämpningen av den organiserade brottsligheten och terrorism, bl. a. inom den internationella sjöfartsorganisationen och Baltic Sea Re- gion Border Control Cooperation (BSRBCC), Europol och EU. Regeringen bedömer att den sjögående gränskontrollen uppfyller de krav som följer av den svenska anslutningen till Schengen samt att målet för medverkan i den polisiära övervakningen i allt väsentligt uppnåtts. bedömer att det förutom via färjetrafiken, trailers och containrar, inte finns några indikationer på att omfattande illegal invandring sker med hjälp av sjötrafiken. Inriktningen är att övervakningen skall hållas på en sådan nivå att passage vid sidan av gränsövergångsställena inte uppmuntras. Regeringen bedömer att kan förväntas innebära ett ökat trafikflöde och en ökad privat införsel, vilket kan innebära en ökad risk för smuggling av varor eller olagliga substanser, som t.ex. narkotika. Utvecklingen som sker i vårt närområde kan även komma att innebära att viss typ av organiserad brottslighet ökar. Förmågan att bekämpa smuggling och organiserad brottslighet ställer krav på den svenska förmågan att nationellt och tillsammans med andra stater bekämpa gränsöverskridande och organiserad Dessa förändringar medför sammantaget att de civila myndigheternas behov av sjöövervakning och sjöinformation ökar. Arbetet med att förbättra spaningsverksamheten och utbytet av underrättelser är av avgörande betydelse. Regeringen bedömer att , polisens och Tullens pågående arbete med att inrätta ett gemensamt maritimt riskanalyscentrum är en angelägen åtgärd för att utveckla förmågan inom detta område.