prop · GS03175 · 2005-07-07 00:00:00 — genomgår industriforskningsinstituten en om- strukturering med syfte att de skall bli starkare och internationellt kon- kurrenskraftigare. engagemang i instituten genom sitt del- ägarskap i har varit väsentligt för att omstrukture- ringen kunnat genomföras. I den struktur om fyra institutsgrupperingar som slutförs är en inriktad mot IT-sektorn. Sedan en ny instituts- struktur kommit på plats har regeringen i forskningsproposi- tionen föreslagit en kraftig förstärkning av institutens tillgång till medel för långsiktig strategisk utveckling . Syftet med för- stärkningen är bland annat att stärka institutens samverkan med lärosäten och näringsliv, stödja deltagande i EU-projekt och stärka deras förmåga att stödja kunskapsutvecklingen i små och medelstora företag. kommer att fördelas till instituten . Reger- ingen förhandlar också med om ett fortsatt engagemang i instituten. 15.5.3Tekniköverföring och kommersialisering av forskningsresultat Utöver satsningar som är direkt IT-relaterade är insatser för att öka kon- kurrenskraften i svenskt näringsliv genom FoU viktiga även för IT-före- tagen. Det gäller särskilt insatser för att förbättra kommersialisering av forskningsresultat och insatser för att förbättra kunskapsöverföringen mellan högskolor, institut, offentlig sektor och näringslivet. Lärosätenas betydelse för näringslivet kan öka genom stärkt fokus på kommersiali- sering av forskningsresultat, mer utvecklat samarbete med näringslivet och forskningsinstitut och genom att ytterligare stimulera och ta till vara lokala och regionala styrkor. Det finns en rad insatser som är inriktade särskilt mot att stärka den svenska IT- och telekomsektorns konkurrens- kraft genom att förbättra kunskapsöverföring mellan akademi och näringsliv, bl.a. genom satsningar på testbäddar. Det finns också många teknikparker och inkubatorer som är huvudsakligen inriktade på IT- sektorn. Dessa stödfunktioner spelar en stor roll för de nya IT-företagens förutsättningar genom att ge rådgivning och i vissa fall även sådd- finansiering. Det är dock viktigt att denna verksamhet och dessa miljöer uppstår och utnyttjar befintliga marknadslösningar och sker i dialog med marknadens aktörer. Regeringen menar att det är viktigt att stärka kommersialisering av forskningsresultat och tekniköverföring inom alla teknikområden. I den forskningspolitiska propositionen, Forskning för ett bättre liv (prop. 2004/05:80), presenterade regeringen därför en rad åtgärder som syftar till att förbättra kunskapsöverföringen mellan högskolor, institut, offent- lig sektor och näringsliv. Betydelsen av kommersialisering av forsk- ningsresultat från den akademiska forskningen betonas även i den IT- politiska strategigruppens slutrapport (dnr N2005/3372/ITFoU), där frågan tagits upp inom ramen för den arbetsgrupp som arbetat för en stärkt IT- och telekomsektor. Regeringen beslutade att satsa för att stärka förutsättningarna för kommer- sialisering av forskningsresultat och innovationer. Satsningen ökar till- gången på riskkapital för de företag som befinner sig i skärningspunkten mellan idé och färdig produkt. Tillsammans med de sju Teknikbro- stiftelserna och Industrifonden bildar staten det gemensamma moder- bolaget . Resultatet blir en nationell koncern med regionala dotterbolag i , , , , , och . Satsningen förstärks ytterligare av att har åtagit sig att lägga in den pågående inkubatorfinansieringen och att utöka detta åtagande till under . Genom forskningspropositionen tillförs ytterligare för perioden 20052008 att fördela till starka forsk- nings- och innovationsmiljöer. har redan erfarenhet av fram- gångsrika sådana miljöer, t.ex. och Vinn Excellence Center. Dessa miljöer, s.k. centrumbildningar, bygger på geografiskt samlokaliserade starka forsknings- och innovationsmiljöer gemensamt finansierade av , lärosäten och deltagande företag och har visat sig vara mycket framgångsrika för kunskaps- och tekniköverföring mellan aktörerna. Flera sådana centrum har bedrivits inom IT-området, t.ex. avseende användarorienterad IT-design och integrerade styr- och informationssystem. Ytterligare insatser för att stärka lärosätenas kom- mersialisering redovisas i avsnitt 12. 15.5.4Internationellt samarbete inom forskning och industriell utveckling position som framstående IT-land bör utnyttjas för att stärka internationellt samarbete inom forskning och industriell utveckling. Här finns ett flertal möjligheter på såväl nordisk, europeisk som global nivå. Vid det genomförda toppmötet mellan regerings- och industri- företrädare från och behandlades bl.a. samarbete inom IT-telekomområdet. bedriver tillsammans med sin finska mot- svarighet Tekes ett gemensamt program, Excite, inom telekomområdet. En förlängning av programmet planeras där även deltar. Väsentliga satsningar på IT-forskning genomförs inom ramen för EU:s ramprogram för forskning. IT är ett av de högst prioriterade forsknings- områdena inom EU och det svenska deltagandet i ramprogrammet har varit bra. I planeringen för det sjunde ramprogrammet som skall löpa har intagit en aktiv roll på IT-området. Särskilt gäller detta de s.k. teknikplattformar där industrin, bl.a. inom mobil kommunikation, formulerar den forskningsagenda de finner mest angelägen. Regeringen arbetar också för att etablera samarbeten inom IT-områden Prop. 2004/05:175 med länder utanför EU. Flera initiativ har tagits för att etablera samarbete kan det bli aktuellt med andra samarbeten. Regeringens bedömning: För att på lång sikt främja tillgången på kompetens inom IT-området bör medel avsättas för den nationella , riktad till gymnasieelever, för att stimulera intresset för IT-relaterade utbildningar. Skälen för regeringens bedömning: Tillgången till högskoleutbildad arbetskraft är av avgörande betydelse för IT-branschen som börjar återhämta sig från de senaste årens finansiella nedgång. Antalet antag- ningar och examina från IT-utbildningar har varierat över åren eftersom studenter är lyhörda för förändringar på arbetsmarknaden. Antalet antagna har minskat från /01 (från 11 500 studerande till 7 300 studerande 2003/04). talade fler och fler initierade om en vändning och branschen såg ljusare . Dessa tongångar avspeglas också i aktuella prognoser som ger uttryck för en försiktig ökning av efterfrågan på personal med kunskap och kompe- tens inom IT samt ett ökat behov av personal på lång sikt. Ansökningarna till utbildningsområdet data visar åter en viss uppgång. Regeringen anser att det är viktigt att denna utveckling fortsätter och stödjer därför projektet med totalt . Syftet är att stimulera intresset för IT-utbildningar. I regeringens tillväxtsamtal med IT- och telekomsektorn framkom också behovet av att öka ungdomars intresse för IT-relaterade utbildningar. Projektet startades och är utformat som en kampanj riktad till gymnasieelever för att informera om och öka intresset för IT-relaterade högskoleutbildningar. Kampanjen har brett stöd bland de tekniska hög- skolorna i landet. Projektet som regeringen stödjer med särskilda medel finansieras i övrigt av och 14 högskolor med IT-utbildningar. beräknas en total kostnad om . Regeringens bedömning: En handlingsplan bör utarbetas med åtgärder för att öka jämställdheten i IT-branschen. Vidare bör ett mentorskaps- projekt genomföras med syfte att öka jämställdheten på ledande befatt- ningar med fokus på IT- och telekombranschen. JämIT:s förslag (SOU 2000:58 Jämställdhet och IT): Överens- stämmer delvis med regeringens bedömning. I betänkandet konstateras att IT-sektorn i allt väsentligt leds och domineras av män och att klyftan mellan kvinnors och mäns möjligheter till inflytande över IT-utveck- lingen vidgas. Utredningen föreslår bl.a. en förändrad pedagogik i utbildningen på alla nivåer, inklusive , samt en översyn av lagstiftningen för att öka jämställdheten på ledande poster för att avskaffa dagens informella de facto-kvotering av män. Remissinstanserna: Många remissinstanser anser att de frågor som tas upp i utredningen är angelägna och att det är viktigt med åtgärder som leder till en bestående förändring. i , och menar att lagstiftning är ett trubbigt instrument som kan ge negativa effekter, såsom att kvinnor inte väljs på grund av sin kompetens, vilket framhålls av Länsstyrelserna i , och . , och branschorganisationen avvisar könskvotering och menar att bättre metoder är opinionsbildning och kun- skapsutveckling. kan inte finna att JämIT anger några skäl till varför just lagstiftningsvägen skulle vara den rätta, och till- sammans med bland andra i respektive menar man att dessa problem inte heller är bransch- specifika. och efterlyser ytterligare forskning och analys av hur den dolda maktprocessen kvoterar män och utesluter kvinnor. och förordar att särskilda satsningar såsom sök- kommittéer inrättas, som får i uppdrag att identifiera kvinnliga för att åstadkomma bredd i styrelserna. i län anser att det behövs andra åtgärder såsom mentorskapprogram, nätverksbyggande, opinionsbildning m.m. och i län betonar vikten av att jämställdheten inom branschen följs upp. Flera remissinstanser understryker att utvecklingen måste analyseras och att regeringen måste vara pådrivande för att få till stånd ett informations- samhälle för alla. Skälen för regeringens bedömning: Den utredning som redovisas, JämIT (SOU 2000:58), lämnades . Regeringen följer dock utvecklingen på detta område och gör bedömningen att situationen inom IT-sektorn inte har förändrats i någon större utsträckning. 2005 är IT-sektorn en sektor som i mycket hög grad leds och domineras av män. Enligt JämIT:s kartläggning (SOU 2001:44) av könsfördel- ningen i de börsnoterade bolagens styrelser och ledningsgrupper består dessa till av män. Av SCB:s rapport tal om kvinnor och män framgår att bland 300 studerade börsnoterade företag fanns fyra företag med kvinnliga vd:ar, och inget av dessa fyra företag var verksamma inom IT- och telekombranschen. Dessutom finns det betydande löneskillnader mellan kvinnor och män inom IT-relaterade yrken, både i privat och offentlig sektor. Detta gör att bedömningarna som gjordes i samband med JämIT alltjämt är relevanta. I utbildningar på IT-områden råder också en sned könsfördelning där män är i klar majoritet, detta enligt statistik från bl.a. SCB och Hög- skoleverket. Regeringen har gjort omfattande insatser för att öka såväl pojkars som flickors intresse för matematik och teknik, bl.a. genom som var ett flerårigt projekt i samverkan mellan , Myndigheten för skolutveckling samt . Några andra exempel på insatser som gjorts är IT-politiska strategigruppens stöd till den s.k. samt , i syfte att ge ungdomar en mer rättvisande och positiv bild av vad olika IT-yrken kan innebära. Myndigheten för skol- Prop. 2004/05:175 utveckling har fått i uppdrag att utarbeta en handlingsplan för hur myn- dighetens arbete med barns, elevers och vuxnas intresse för teknik bättre kan tas tillvara och utvecklas. Här står lärarna i fokus för de insatser som genomförs och ett genusperspektiv skall genomsyra arbetet. Jämställdhet är ett prioriterat område i . Det övergripande målet för svensk jämställdhetspolitik är ett samhälle där kvinnor och män har samma möjligheter, rättigheter och skyldigheter inom alla väsentliga om- råden i livet. Jämställdhetsintegrering som en strategi innebär att beslut inom alla områden skall präglas av ett jämställdhetsperspektiv. Eftersom jämställdhet mellan kvinnor och män skapas där beslut fattas, resurser fördelas och normer skapas måste jämställdhetsperspektivet ständigt finnas med på de olika nivåerna. Regeringen bedömer att en handlingsplan bör utarbetas med åtgärder för att öka jämställdheten i IT-branschen. Det finns ett antal s.k. teknikkluster i som lämpar sig mycket väl för analyser avseende jämställdhet i IT-branschen. Analysen av könsfördelningen och vilka positioner som män respektive kvinnor har i företagen kan utgå från en studie av företagen i ett sådant teknikkluster. Handlingsplanen bör lyfta fram exempel på åtgärder och initiativ som leder till ett ökat antal kvinnor i företagen och på ledande poster. Ett exempel på en sådan åtgärd som bör finnas med i handlingsplanen är s.k. sökkommittéer. Sök- kommittéer är en väg att systematiskt lyfta fram kvinnor som kandidater till olika befattningar inom näringslivet. Ett annat verktyg är mentorskap som också bör belysas. Mentorskap kan innebära att i projektform arbeta för att stimulera kvinnor till chefskap, ledande positioner och nätverk. Handlingsplanen bör även ange hur jämställdheten i branschen skall följas upp fortsättningsvis. Vidare bedömer regeringen att ett nytt mentorskapsprojekt med fokus på IT- och telekombranschen bör utformas utifrån de erfarenheter som gjorts i det tidigare genomförda Women to the top-projektet. bereds direktiv till en utredning rörande kvinnors representation i företagsstyrelser. Enligt uppdragsbeskrivningen ska utredaren lämna förslag på bolagsrättsliga regler som säkerställer att av styrelseledamöterna i stora aktiebolag är av vardera könet. Regeringens bedömning: E-legitimationer är en del av infrastrukturen, som i huvudsak bör utvecklas av marknadens aktörer. Statens roll bör vara att gynna användningen av e-legitimationer, stimulera konkurrens mellan utfärdare av sådana legitimationer och att undanröja infra- strukturella, marknadsmässiga och konkurrensmässiga hinder. Skälen för regeringens bedömning E-legitimationerna är en säkerhetslösning för kommunikation som bygger på elektroniska signaturer (underskrifter). en tillämpning av sådana signaturer. I regeringens proposition Ett informationssamhälle för alla (prop. 1999/2000:86) fastslogs att bl.a. elektroniska signaturer skulle utvecklas och göras allmänt tillgängliga i samhället så att förutsättningarna för elektronisk kommunikation och elektronisk handel ökas. Vidare avsåg regeringen att identifiera legala hinder mot användningen av elektroniska signaturer. Regeringen följer såväl det nationella som det internationella arbete som pågår för att etablera säkra och enkla elektro- niska signaturer och deras motsvarighet i elektroniska legitimationer. Förutom det nationella arbetet med att ändra lagar och regelverk kompli- ceras arbetet av avsaknaden av internationella standarder på området Genom lagen (2000:832) om kvalificerade elektroniska signaturer, som trädde i kraft , genomfördes och rådets direktiv /93/EG av om ett gemenskaps- ramverk för elektroniska signaturer. Lagen gäller sådana certifikat- utfärdare som är etablerade i och utfärdar kvalificerade certifikat till allmänheten. EG-direktivet syftade till att standardisera säkerhets- lösningar som e-signaturer och e-legitimationer inom gemenskapen. Denna effekt kom emellertid inte att uppnås i , bl.a. på grund av att de kvalificerade certifikaten kan komma att medföra skadestånds- ansvar för utfärdaren, och p.g.a. kostnaden för att utfärda legitimatio- nerna. Regeringen har områdesvis inventerat och identifierat ett flertal om- råden där formkrav hindrat ersättandet av den traditionella hanteringen av fysiska dokument med elektronisk kommunikation. Flera myndigheter har infört rutiner som gör det möjligt för allmän- heten att ge in ansökningar elektroniskt. Självdeklarationer, begäran om föräldraersättning, tulldeklarationer och betalning av arbetsgivaravgift är exempel på förfaranden som kan ske elektroniskt. Gemensamt för dessa förfaranden är att det krävs någon form av verifiering av vem som är avsändare samt verifiering av innehållet i det avsändaren skickar. För detta ändamål används elektroniska signaturer. IT-proposition aviserade regeringen initiativ till stimulans och ökad utbredning av användningen av ny säkerhetsteknik. Regeringen uppdrog åt att under ett inlednings- skede ha ett sammanhållande ansvar för administrationen av certifikat för elektronisk identifiering och elektroniska signaturer inom statsförvalt- ningen. I samverkan med , Patent- och registre- ringsverket och Statskontoret utarbetade inom projektet vägledningar för elektronisk identifiering, underskrift samt metoder för att förse myndigheters handlingar med ett slags elektronisk stämpel med mera. Statskontoret genomförde, i samverkan med SAMSET, en ramavtalsupphandling av tjänster för elektronisk identi- fiering och kontroll av elektroniska underskrifter. Genom dessa ramavtal svarar leverantörerna helt för att förse medborgarna med elektronisk legitimation av tillräcklig kvalitet och för att kontrollera riktigheten varje gång en myndighet vill identifiera en användare som söker kontakt elek- troniskt eller kontrollera en elektronisk underskrift. inrättades (e-nämnden). Nämndens uppgift är att stödja utvecklingen av ett säkert och effektivt elektroniskt informationsutbyte mellan myndigheter och mellan myndigheter och enskilda. Nämnden har antagit ett antal av de grundläggande vägledningar för myndigheternas användning av elektro- nisk identifikation och elektroniska underskrifter som utar- betat inom . () har på regeringens uppdrag gjort en undersökning om elektronisk identifiering, autentisering och oavvislighet i . Undersökningen visar att det framförallt är banker och myndigheter som erbjuder konsumenter e-tjänster som kräver elektronisk identifiering, autentisering och oavvislighet. Användningen av Internetbank är utbredd, men i övrigt är användandet begränsat. En ökad användning bland konsumenter förutsätter fler e-tjänster som kräver elektronisk identifiering, autentisering och oavvislighet. Det är även viktigt att öka kunskapen om de tjänster och lösningar som finns. Majoriteten av svenska företag har enligt PTS någon form av lösning för autentisering i företagets IT-system. Den vanligaste lösningen är an- vändarnamn och statiska lösenord. Det är framförallt mindre företag som helt saknar lösningar för autentisering. av företagen använder certifikatlösningar i sina interna IT-system, företrädesvis större företag. En tredjedel av företagen använder elektroniska signaturer. Enligt undersökningen är även användningen inom EU begränsad. Det är framförallt banker och myndigheter som erbjuder tjänster som kräver elektronisk identifiering, autentisering och oavvislighet. Behovet av ökad användning Det finns en stor potential för utveckling av nya tjänster och produkter baserade på e-legitimationer i såväl myndigheter, kommuner och lands- ting samt näringsliv. Därför bör staten på olika sätt gynna en ökad användning av e-legitimationer. Utvecklingen av olika e-legitimationer bör dock ske i marknadens regi. Statens roll bör vara att gynna använd- ningen av e-legitimationer, stimulera konkurrens mellan utfärdare och att undanröja infrastrukturella, marknadsmässiga och konkurrensmässiga hinder. Genom att efterfråga e-legitimationer kan staten stimulera denna marknad. Den offentliga sektorn hade mer än tre och en halv miljoner unika besökare på sina webbsidor. Det motsvarar ca två tredjedelar av alla aktiva Internet- användare. Många av besökarna använder de tjänster som erbjuds. För att offentliga aktörer skall kunna erbjuda e-tjänster behövs bland annat lös- ningar för elektronisk identiering och signering. I kommunerna har e-legitimationerna inte haft samma genomslag. I många fall har små kommuner inte ansett sig haft råd med sådana tjänster. För att säkra en dynamisk utveckling av informationssamhällets säker- hetslösningar, samt för att gynna konkurrens och kostnadseffektivitet i säkerhetslösningarna bör staten verka för att det etableras teknikneutrala standarder för elektroniska signaturer inom offentlig sektor. Detta hänger samman med behovet av gemensamma grundfunktioner som behandlas i avsnitt Förvaltningspolitiska mål för en sammanhållen förvaltning (11.4). Säkerhetskraven i tjänster eller produkter som förutsätter elektroniska signaturer bör vara rimliga i förhållande till riskerna. Att säker- hetslösningen varierar efter tjänstens och informationens karaktär medför ett brett register av säkerhetslösningar. Lösningar som är anpassade till tjänstens behov av säkerhet ger möjlighet till fortsatt utveckling och ökad Prop. 2004/05:175 användning. Sådana säkerhetslösningar har också goda förutsättningar att 15.9Elektronisk handel och upphandling i offentlig sektor Regeringens bedömning: Staten bör vara pådrivande så att tillväxt- potentialen i e-handel och offentlig upphandling utnyttjas fullt ut. Myn- digheterna bör genom att utveckla en kostnadseffektiv användning av e-handel främja att e-handeln ökar. Skälen för regeringens bedömning Elektronisk handel (e-handel) inbegriper alla situationer där parter ut- växlar affärsinformation via olika former av elektronisk kommunikation och där minst en part har ett ekonomiskt intresse av kommunikationen. Ett annat vanligt förekommande begrepp är elektroniska affärer (e-affärer). Begreppet används som substitut till e-handel, men används även i en vidare definition som inbegriper mer än själva affärssituationen, t.ex. administrativa funktioner som elektroniska kata- loger, orderhantering och transportlogistik. Med elektronisk offentlig upphandling (e-upphandling) avses den del av offentlig sektors e-handel som regleras av lagen om offentlig upphandling. I den förra IT-propositionen (prop. 1999/2000:86) lyfte regeringen fram elektronisk handel som ett medel för tillväxt och fastslog avsikten att ta en mer aktiv roll vad gäller elektronisk handel i den offentliga sektorn, och då särskilt elektronisk upphandling (e-upphandling). Den offentliga sektorn har en viktig roll som föregångare och gott exempel inom e-handel. Statskontoret visar i en undersökning (Att främja offentlig elektronisk handel, Statskontoret 2004:104) att användningen av elektronisk upp- handling i statliga myndigheter ännu inte har kommit så långt som man trodde . Av samtliga statliga myndigheter hade 15 infört e-handel och ytterligare sju myndigheter drev, vid tiden för under- sökningen, pilotprojekt inom området. De e-handelstillämpningar som existerar i statliga myndigheter är skanning av pappersfakturor, elektro- niska avrop eller beställningar och mottagning av elektroniska fakturor. Av de myndigheter som startat med e-handel eller driver pilotprojekt avsåg hälften att utöka e-handeln till fler varu- och tjänsteområden. Majoriteten av de statliga myndigheterna har således ännu inte infört IT som stöd för inköps- och fakturaprocesserna. Andelen myndigheter som svarade att de inte heller hade konkreta planer på att införa e-handel uppgick till . Många myndigheter uppgav dock att de kan vara betjänta av stöd för att införa och bedriva e-handel. De efterfrågade bl.a. möjligheten att kunna attestera fakturor elektroniskt, stöd vid upphandling av e-handelssystem, t.ex. i form av centrala upp- handlingar av e-handelssystem, samt stöd för verksamhetsutveckling. Regeringen gav Statskontoret i uppdrag att arbeta för en ökad användning av offentlig elektronisk handel. Statskontoret skall bl.a. följa utvecklingen av den offentliga användningen av elektronisk handel i samarbete med kommuner och landsting. Statskontoret skall utifrån sitt ansvar för den statliga inköpssamordningen även föreslå och möjliggöra förändringar som gynnar en ökad kostnadseffektiv användning av elektronisk upphandling, där en särskild hänsyn skall tas till små och medelstora företags möjligheter att delta i upphandlingen. Vidare skall Statskontoret leda en arbetsgrupp för att sprida information om de nya upphandlings- direktiven i de delar som berör elektronisk upphandling. Målgruppen är företrädare för offentlig sektor, varu- och tjänsteleverantörer samt IT-leverantörer. Arbetsgruppen skall bl.a. ha till uppgift att ta fram underlag till den nationella plan för att införa elektronisk offentlig upphandling som medlemsstaterna skall förbereda i enlighet med kom- missionens handlingsplan , Action plan for the implementation of the legal framework for electronic public procure- ment. Uppdraget skall redovisas till regeringen . Statskontoret har utarbetat ett handlingsprogram för ökad offentlig e-upphandling.