prop · GS031d18 · 2005-01-01 00:00:00 — Lärosätet, som byter namn till , föreslås tillföras ytterligare i höjda forskningsanslag 2005. Högskoleutbildning i nycirkus i har en av norra främsta nycirkusmiljöer. För att utveckla nycirkuskonsten föreslås därför att erhåller medel för att anordna nycirkusutbildning i . föreslås få ett resurstillskott om 2005 och ytterligare 2006. avvecklas den kompletterandeutbildning i nycirkus som bedrivs i . Fullt utbyggd kommer i genomsnitt 24 helårsstudenter att kunna erbjudas högskoleutbildning i nycirkus. Utbildningen vid i , Dacapo blir högskoleutbildning Vid i , Dacapo bedrivs kvalificerade yrkesutbildning inom områdena bygghantverk, trädgårdsdesign samt park- och landskapsvård. För att utveckla dessa utbildningar och fördjupa ämneskunskaperna inom berörda yrkesgrupper blir dessa utbildningar högskoleutbildning och överförs till , som - 2007 föreslås få en anslagshöjning om sammanlagt för denna utbildning. Fullt utbyggda motsvarar denna anslagshöjning 100 helårsstudenter. 2004/05:1 UTGIFTSOMRÅDE 16 Mer pengar till läkarutbildning och medicinsk beräknas tillföras 4,1 miljoner slöt staten och berörda landsting ett kronor 2006 och ytterligare 2007 i höjda anslag för att inrätta ett femtiotal nytt avtal om läkarutbildning och kliniskt in- utbildningsplatser som leder till yrkeshögskole- riktad medicinsk forskning. lägger grunden för ett fortsatt gott samarbete mellan berörda universitet och landsting. I enlighet med detta avtal höjs den statliga er- sättningen till dessa landsting med sammanlagt utbildning i medicinsk fotvård Av dessa avser sam- manlagt höjd ersättning för Medicinsk fotvård är en viktig behandling för flera patientgrupper, bl.a. diabetiker. att lägga till de europeiska länder finns högskoleutbildning eller sammanlagt som de båda motsvarande i medicinsk fotvård. landstingen har fått 2004. ställa tillgången på personal med god kompetens statliga ersättningen bidrar till att utveckla inom detta område, beräknas att in- grundutbildningen av läkare och stärka den stitutet åren 2006 - 2007 tillförs sammanlagt 5 medicinska forskningen i . i höjda anslag för utbildning i medicinsk fotvård vilket motsvarar 60 hel- har regering och riksdag ökat Stärkt östersjöprofil på Högskolan på studenternas inflytande över sin utbildning och över de processer och beslut som rör deras Vid på bedrivs bl.a. ut- Genom ökade möjligheter till rep- bildning och mångvetenskaplig forskning med resentation har studenterna blivit självklara med- inriktning på östersjörelaterade frågor. aktörer i högskolans arbete och lagen (2001:- stärka verksamhetens östersjöprofil föreslås att 1286) om likabehandling av studenter i hög- Högskolan på tillförs i skolan har ökat möjligheterna att motverka och förebygga diskriminering och trakasserier i hög- Genom bl.a. beslutade ändringar i hög- skoleförordningen som träder i kraft den 1 stärks studenternas ställning ytter- Staten, Västra (tidigare ligare och förbättras rättssäkerheten på flera om- Bl.a. förtydligas studenternas rätt att få landsting har haft avtal om samarbete sina betyg omprövade och studenterna får rätt kring den tandläkarutbildning och forskning till ett minsta antal prov- och praktiktillfällen. Detta avtal har regeringen sagt upp. Regeringens förhandlingsman, Västra Göta- Försöksverksamhet med utökat studieår planeras lands läns landsting och läns landsting har undertecknat ett Regeringen har gett i uppdrag nytt avtal om grundutbildning av tandläkare, att utreda förutsättningarna för ett utökat odontologisk forskning och utveckling av tand- studieår i syfte att dels möjliggöra studier med Avtalet, som skall kompletteras med kortare studietid, dels effektivisera användningen regionala avtal, innebär att staten av universitetens och högskolornas resurser. skjuter till ytterligare till Syftet med uppdraget är att ta reda på vilka odontologisk forskning och utbildning. praktiska åtgärder som behövs för att universitet och högskolor skall kunna erbjuda studier inom ramen för såväl ett normalt som utökat studieår. 2004/05:1 UTGIFTSOMRÅDE 16 kommer att lägga grunden för försöksverksamhet med utökat studieår vid ett antal lärosäten. Stöd till funktionshindrade studenter De senaste årens utbyggnad av högskolan har medfört en ökning av antalet högskolestudenter med funktionshinder. Det är angeläget att dessa studenter får ett adekvat stöd. Därför har den andel av resurserna som lärosätena skall avsätta till funktionshindrade fördubblats För att tillgodose det ökade behovet av anpassad studielitteratur föreslås att Talboks- och tillförs nästan 2005. Regeringen avser att uppdra åt lärosätena att upprätta egna handlingsplaner för arbetet med funktionshindrade inom hela högskolans verksamhetsområde. Goda kunskaper i matematik och intresse för naturvetenskapliga och tekniska utbildningar En stor del av de senaste årens omfattande utbyggnad av högskolan har skett inom naturvetenskap och teknik. Det har inneburit en väsentlig förstärkning av antalet högskoleutbildade inom dessa områden. fördubblades antalet examinerade inom teknikområdet. För att denna utveckling skall fortsätta måste det finnas tillräckligt många intresserade sökande med goda baskunskaper från gymnasiet. Goda matematikkunskaper är en förutsättning för lärande inom flertalet ämnesområden. In- tresset för matematik bör stimuleras i hela utbildningssystemet, från förskolan till högskolan, och matematikundervisningen bör utvecklas så att dess praktiska betydelse i arbets- och vardagslivet tydliggörs. redovisar sina slutsatser för att höja intresset för matematik, teknik och naturvetenskap. För att öka rekryteringsunderlaget måste arbetet med att utveckla de naturvetenskapliga och tekniska utbildningarna fortsätta för att stärka deras attraktionskraft. Grundskolor bör uppmuntras att profilera sig inom naturvetenskap och teknik och lärare ges möjlighet till kompetensutveckling. Mer av nyskapande och attraktiva utbildningar behöver tas fram i gränslandet mellan områden som teknik, naturvetenskap, samhällsvetenskap, humaniora och design. Fr.o.m. övertar Myndigheten för skolutveckling ansvar för bidragsgivning till s.k. science centers. Nytt barntillägg till studerande Målet med studiestödet är att ge människor möjlighet att studera utan att begränsas av sina ekonomiska resurser eller av funktionshinder. Den reformering av studiestödet som genomfördes innebar att bidragsdelen höjdes med ca och att de studerande därigenom får en lägre skuldsättning. Möjligheterna att arbeta vid sidan av studierna förbättrades också genom att det s.k. fribeloppet höjdes kraftigt. Studerande med barn kan ha en svår ekonomisk situation. ekonomiska vårproposition aviserades att studiestödet tillförs för införandet av ett barntillägg till studerande med barn. En arbetsgrupp har tillsatts inom för att utarbeta förslag till hur ett system för detta bör utformas. Förbättrade möjligheter till studiestöd för äldre I det moderna kunskapssamhället är goda möjligheter till ett livslångt lärande av avgörande betydelse. Utbildningssystemet måste välkomna människor i alla åldrar och ge även äldre människor förutsättningar att komplettera sin utbildning och lära nytt. Därför avsätts fr.o.m. och totalt 2007 för att förändra studiestödet så att fler äldre har möjlighet att finansiera sin utbildning med studiemedel. skall vara en ledande forskningsnation Tillsammans med utbildning driver forskningen samhällsutvecklingen och lägger grunden för hållbar tillväxt och framtida välfärd. Genom forskning kan vi bättre förstå den värld vi lever i och förhoppningsvis också göra den bättre. tillhör de länder som satsar mest offentliga resurser på forskning och har även ett mycket FoU-intensivt näringsliv. Svensk forskning håller dessutom hög kvalitet. skningspolitiken är att skall vara en ledande forskningsnation där forskning bedrivs med hög vetenskaplig kvalitet. För att upprätthålla svensk forsknings starka internationella position behöver fortsatta satsningar göras på forskning och forskarutbildning. Forskning i skall bedrivas med en öppenhet för den mångfald av frågeställningar som finns i samhället och har en mycket betydelsefull roll för utvecklingen av en kunskapsbaserad ekonomi. Staten har ett särskilt ansvar för finansiering av grundforskning och forskarutbildning. En omfattande utbyggnad av forskarutbildningen har genomförts för att möta det ökade behovet av forskarutbildade inom både högskolan och det övriga samhället och säkerställa återväxten av framstående forskare. fördubblades det årliga antalet forskarexaminerade (licentiater och doktorer) i från ca 1 500 till 3 000 examinerade. De sexton nationella forskarskolor som initierades i den senaste forskningspolitiska propositionen 2000 har inneburit en modernare och mer strukturerad form av forskarutbildning och skapat nya samverkansmöjligheter mellan doktorander och mellan lärosäten. Det ökade internationella samarbetet ger större möjligheter att stärka svensk forskning som denna utveckling ställer nya krav på att svenska lärosäten och forskningsmiljöer är internationellt konkurrenskraftiga. De bästa svenska forsknings- och innovationsmiljöernas internationella konkurrenskraft bör stärkas genom prioritering och kraftsamling. Det är nödvändigt att sätta fokus på profilområden där redan har byggt upp en stark tradition och på områden som har intressanta framtidsutsikter. Svensk forskning måste bli bättre på att satsa på unga forskartalanger och fortsätta öka andelen kvinnor på alla nivåer inom forskarvärlden. Forskningen har stor betydelse för utvecklingen av näringslivet och offentliga verksamheter. Genom utbyggnaden av högskolan och tilldelningen av forskningsresurser till alla lärosäten har förutsättningarna för högskolan att bidra till utvecklingen i närområdet ökat. Till detta bidrar också kravet i högskolelagen (1992:1434) på lärosätena att de, förutom att bedriva utbildning och forskning, skall samverka med det omgivande samhället. Lärosätenas betydelse för näringslivet kan öka genom stärkt fokus på kommersialisering av forsknings- 2004/05:1 UTGIFTSOMRÅDE 16 resultat, mer utvecklat samarbete med näringslivet och forskningsinstitut och genom att ytterligare stimulera och ta tillvara lokala och regionala styrkor. Regeringen förbereder en forskningspolitisk proposition. Viktiga teman i propositionen blir grundforskningens betydelse, behovet av koncentration och kraftsamling, strategiska forskningsområden, generationsskiftet inom svensk forskning, unga forskare samt kommersialiseringen av forskningsresultat. - 2005 höjs de statliga anslagen till forskning och forskarutbildning med sammanlagt . Re- geringen föreslår att svensk forskning och forskarutbildning tillförs ytterligare utöver tidigare beslutade och aviserade anslagshöjningar. Den successiva anslagshöjningen innebär att tillförs 2005, ytterligare tillförs 2006, tillförs 2007 och 2008. Den närmare fördelningen av dessa medel återkommer regeringen till i den forskningspolitiska propositionen. För att öka kommersialiseringen av forskningsresultat behövs insatser för att utveckla det akademiska entreprenörskapet och effektivare omsätta forskningsresultat och idéer i affärer och företag. Det är viktigt att alla lärosäten har strategier för kommersialisering av forskningsresultat. Genom en förändring av lärarundantaget, effektivare strukturer och bättre stöd bör kommersialiseringen av forskningens resultat öka. En särskild utredare kommer därför att klarlägga konsekvenserna av ett avskaffande av lärarundantaget (dir. 2004:106). trädde en ny lag om och organisation för etikprövning av forskning (SFS 2003:460) i kraft. Lagen innebär att för viss forskning måste godkännande från en etikprövningsnämnd inhämtas innan forskningen får påbörjas. Regeringen avser att tillsätta en utredare för att utreda vissa frågor om etikprövning av forskning. En viktig fråga som skall utredas är om etikprövningslagens tillämpningsområde bör utvidgas. Inför EU:s beslut om nästa ramprogram för forskning och teknisk utveckling, som avser perioden - 2010, har drivit frågan om att stödja grundforskning och skapa ett europeiskt forskningsråd. Det är viktigt att stärka europeisk grundforskning i ett inter- 2004/05:1 UTGIFTSOMRÅDE 16 nationellt perspektiv och skapa bättre förutsättningar för att bedriva världsledande forskning. arbetar också vidare för att utveckla det nordiska forskningssamarbetet. Huvudmannaskap, finansieringsformer som statliga insatser varierar mellan olika verksamheter inom politikområdet. Insatserna består av: -Finansiering och anslag. Totalt uppgår den direkta statliga finansieringen inom politikområdet till av driftskostnaderna vilket innebär att detta inte är den dominerande styrformen. Anslagen utgår till studiestöd, statlig verksamhet samt som bidrag till och enskild verksamhet. Anslagen till grundläggande högskoleutbildning är huvudsakligen prestationsrelaterade. Anslag utgår inte bara till löpande verksamhet utan används också som kompletterande finansiering för att förändra, utveckla, förnya och komplettera den befintliga verksamheten. Exempel på detta är det riktade stödet för utbildning av vuxna, kompetensutveckling för lärare, maxtaxa och allmän förskola samt bidrag till personalförstärkningar i skola och fritidshem. -Reglering och uppställande av mål. För hela politikområdet, utom för folkbildningen, fastställs mål och regler i lagar och andra författningar. För folkbildningen fastställer staten endast syften för statsbidraget medan mål och regler fastställs inom folkbildningsverksamheten. För förskoleverksamhet, skolbarnsomsorg, skola och kommunernas vuxenutbildning gäller skollagen (1985:1100), olika skolformsförordningar och läroplaner. För kvalificerad yrkesutbildning gäller lagen (2001:239) om kvalificerad yrkesutbildning och förordningen (2001:1131) om kvalificerad yrkesutbildning. och högskolor gäller högskolelagen (1992:1434), högskoleförordningen (1993:100) och för studiestödsområdet främst studiestödslagen (1999:1395) samt studiestödsförordningen (2000:655). Dessa lagar, förordningar och läroplaner är också i stor utsträckning giltiga för den enskilda verksamheten på respektive område. På högskoleområdet finns en särskild lag för enskilda utbildningsanordnare, lagen (1993:792) om tillstånd att utfärda vissa examina samt för förordningen (1993:221) för . De centrala myndigheterna , Myndigheten för kvalificerad yrkesutbildning, och har uppföljnings- och statistikansvar på sina respektive områden. svarar för gemensam utbildningsstatistik. -Utvärdering, kvalitetssäkring och granskning. De ovannämnda centrala myndigheterna har samtliga ett utvärderingsansvar på sina respektive områden och genomför omfattande utvärderingsprogram. Arbete med kvalitetssäkring, kvalitetsredovisning och kvalitetsutveckling pågår inom kommuner, skolor och högskolor. Skolor och kommuner skall upprätta kvalitetsredovisningar. genomför regelbunden inspektion av varje kommun och skola. svarar för kontinuerlig utvärdering av folkbildningen och staten tar initiativ till en statlig utvärdering av denna verksamhet. Universitet och högskolors kvalitetsarbete är ett åläggande enligt högskolelagen. Arbetet följs upp av som löpande granskar ämnen och program vid alla universitet och högskolor. beslutar också om examensrätter för den statliga högskolan. Dessutom genomför verket nationella utvärderingar som kan vara inriktade på särskilda aspekter. Tillsynen inom politikområdet utövas av de centrala myndigheterna. Kommunerna utövar även kontroll över sin egen verksamhet, samt tillsyn över enskilda förskolor och fritidshem. I syfte att uppnå ökad måluppfyllelse och likvärdig utbildning skall Myndigheten för skolutveckling stimulera och driva på utvecklingen i förskoleverksamheten, skolbarnsomsorgen, skolan och av vuxnas lärande. Även Nationellt centrum för flexibelt lärande har i uppgift att bedriva utvecklingsarbete. Beträffande högre utbildning och forskning bedrivs ett kontinuerligt utvecklingsarbete vid universiteten och högskolorna. -Internationellt samarbete. Det internationella samarbetet på det utbildningspolitiska området är en viktig del av de statliga in- Statliga insatser beskrivs närmare under respektive avsnitt för förskoleverksamhet och skolbarnsomsorg, barn- och ungdomsutbildning, vuxnas lärande, högskoleverksamhet samt studiestödsverksamhet. Internationellt samarbete är av stor vikt för utvecklingen av det svenska utbildningssystemet. Det internationella samarbetet syftar till att stärka kvaliteten i utbildningen samt att främja möjligheter till studier och arbete på olika platser i världen. Därigenom förvärvas även kunskap och förståelse för andra länder och kulturer som det ges möjligheter att skapa kontakter som kan komma både individen och samhället till godo. I Bolognaprocessen samarbetar nu 40 stater för att stärka den högre utbildningen i och göra ländernas system mer jämförbara. Prioriterade frågor är kvalitetssäkring, ömsesidigt erkännande av examina och studieperioder samt implementering av ett system med flera cykler inom den högre utbildningen. Inom ramen för Köpenhamnsprocessen bedrivs fortsatt arbete för att höja kvaliteten i yrkesutbildningen och främja internationell rörlighet för yrkesutbildade. Inom ramen för EU-samarbetet har viktiga mål och ramverk antagits för att säkerställa kvalitet, förbättrad tillgänglighet och ökad öppenhet mot omvärlden. Inom EU inleds förhandlingar om det framtida utbildningsprogrammet för livslångt lärande som kommer att ersätta de nuvarande utbildningsprogrammen och . Regeringens mål är att öka rörlighet och internationellt utbyte inom såväl gymnasieskolan som den högre utbildningen. Ökade kontaktytor mot omvärlden, stöd till utbildnings- och forskningsinstitutioner och insatser för internationalisering förväntas bidra till en rättvis och hållbar global 2004/05:1 UTGIFTSOMRÅDE 16 utveckling vilket är ett gemensamt mål för politik för global utveckling. Det svenska studiemedelssystemet, förbättrade möjligheter till erkännande av studier utomlands samt vårt deltagande i EU:s utbildnings- och utbytesprogram har vidgat möjligheterna för den enskilde att studera utomlands. Många skolor och lärosäten har etablerat internationella kontakter och antalet utländska studenter i har ökat. Lärosäten måste klara den globala konkurrensen när det gäller att attrahera studenter och har som målsättning att erbjuda internationellt attraktiva utbildningar. Det är viktigt att de erfarenheter som utbyten ger tillvaratas. avslutas den andra etappen av programmen och vilka ger stöd till rörlighet, utbyten och samverkan inom den allmänna respektive den yrkesinriktade utbildningen. avslutas ett antal andra verksamheter för utbildningssamarbete mellan medlemsstaterna, t.ex. programmet e-Learning. Den europeiska kommissionen antog ett förslag att hela EU:s interna utbildningssamarbete för perioden 20072013 förs till ett integrerat handlingsprogram för livslångt lärande, vilket både och ministerrådet har ställt sig bakom. Kommissionen föreslår att budgeten för programmet utökas avsevärt jämfört med föregående programperiod. Förslaget innebär en förenklad programadministration samt att beslut i större utsträckning kommer att decentraliseras till medlemsstaterna. Målet är att kommissionens förslag skall kunna antas av och ministerrådet . Det nyinrättade programmet berörs inte av de planerade förändringarna. Det genomförs 20042008 med en total budget om och skall bidra till ökat intresse bland både inom- och utomeuropeiska studenter för studier vid olika europeiska lärosäten. Programmet ger stöd till gemensam utveckling av masterutbildningar i samverkan med tredje land och till stipendier som i storlek motsvarar de amerikanska Fulbright-stipendierna. är ett led i uppföljningen av de gemensamma framtidsmål för utbildningssystemen som antagits inom Lissabonstrategin vid sidan av rådets och kommissionens särskilda arbetsprogram för uppfölj- 2004/05:1 UTGIFTSOMRÅDE 16 ningen av målen. lämnades en delrapport till om genomförandet av arbetsprogrammet. Hur förhåller sig till målen redovisas särskilt under avsnitt 4.6 Resultatbedömning för politikområdet Utbildning. Av stor betydelse för att utbildningsmålen skall uppnås är även det utvecklingsarbete för ökad rörlighet, kvalitet och jämförbarhet mellan utbildningssystemen som sker inom ramen för Bologna- och Köpenhamnsprocesserna för högre respektive yrkesinriktad utbildning. I anslutning till Köpenhamnsprocessen har och ministerrådet enats om införande av kompetensportföljen , där studerande och arbetssökande kan samla olika europeiska dokument för redovisning av kvalifikationer. I åtgärden, som syftar till att underlätta rörligheten över gränserna, ingår också samordning av insatser för information och vägledning beträffande utbildningsmöjligheter i . Rådet har dessutom antagit gemensamma principer för kvalitetssäkring i yrkesutbildningen och för validering av informellt lärande. jämför och analyserar utbildningssystemen i medlemsländerna. Den utbildningspolitiska diskussionen i medlemsländerna har starkt påverkats av rapporter inom utbildningsområdet. Detta gäller inte minst det s.k. som presenterar jämförande indikatorer på 15-åringars kunskaper i matematik, naturkunskap och läsning. publicerar Education At a Glance med aktuell utbildningsstatistik för samtliga medlemsländer. Organisationen arrangerade ett utbildningsministermöte i . Vid ministermötet diskuterades kvalitet i utbildningssystemen, tillgång till kvalificerade lärare samt den högre utbildningen. I flertalet av medlemsländerna går utvecklingen i riktning mot ökad decentralisering av styrsystemen, vilket för med sig krav på olika metoder för kvalitetssäkring. De flesta länder utvecklar någon typ av mätningar av elevernas kunskaper. tillhör de länder som publicerar resultaten av mätningarna på skolnivå. genomför även tematiska översyner av medlemsländernas utbildningssystem. har deltagit i en översyn av hur attrak- tionskraften i läraryrket skall kunna ökas. färdigställer sin bedömning av det svenska systemet för lärares rekrytering och utbildning samt deras anställningsförhållanden. Därefter framställer en syntesrapport som diskuteras med medlemsländerna. har även deltagit i ett projekt som drivits gemensamt av och som finansierar de engelska lärosätena. Projektet har handlat om styrning och finansiering av högre utbildning och avslutades . Gemensamma utvecklingstendenser och utmaningar inom området har publicerats i en syntesrapport. har även deltagit i en tematisk analys av vuxnas lärande. En slutrapport väntas och resultaten skall redovisas vid en konferens i . deltar även i en granskning av likvärdigheten i utbildningssystemen. Särskilt granskas social snedrekrytering, jämställdhet och likvärdighet för invandrare och barn till invandrare i det svenska utbildningssystemet. Vidare deltar i en nyligen påbörjad översyn av politiken för den högre utbildningen och i ett gemensamt projekt med som syftar till att skapa gemensamma riktlinjer för kvalitetssäkring och erkännande av högre utbildning. Därutöver deltar i ett projekt som undersöker betygs- och examenssystemens betydelse för det livslånga lärandet. Det övergripande målet för det nordiska samarbetet är att göra till en föregångsregion för utveckling av mänskliga resurser. Detta skall ske genom erfarenhetsutbyte och utvecklingssamarbete samt genom att samarbetet koncentreras till områden där det stärker nationell utveckling och är nyttigt ur ett resursperspektiv. Samarbetet skall utvecklas genom sektoriella handlingsplaner, nordiska avtal, mobilitetsprogram och tidsbegränsade projekt. Det nordiska samarbetet skall även tjäna som bas för samråd och erfarenhetsutbyte inför ländernas deltagande i annat internationellt samarbete. fattade beslut om en reformering av de nordiska mobilitets- och nätverksprogrammen och slog därigenom samman vissa verksamheter och skapade en enhetlig administrativ struktur för de nya programmen. Denna nyordning trädde i kraft .