prop · GS03100 · 2005-04-14 00:00:00 — Anm.: Beloppen är avrundade och överensstämmer därför inte alltid med summan. 1Inklusive minskning av anslagsbehållningar. 2Avser hela utgiftsområde 26 Statsskuldsräntor m.m. 3Normalt görs inga prognoser på in-/utlåning från myndigheter (räntekonto) utan här redovisas endast utfallet. 4Av beloppet beror på att lån som upptogs av de statliga bolagen trafikleder AB införlivas med ordinarie skuldförvaltning 5Utgörs normalt av orealiserade värdeförändringar på valutaskulden. 6I den okonsoliderade statsskulden ingår statliga myndigheters innehav av statspapper. 7Här avses konsoliderad statsskuld vilket innebär att statliga myndigheters innehav av statspapper har eliminerats. 8Avser statsskuldsförändring beräknad på den konsoliderade statsskulden. Statsbudgetens saldo och statens finansiella sparande Statsbudgetens saldo omfattar alla transaktioner som påverkar statens lånebehov. Till skillnad från statsbudgetens saldo definieras det finansiella sparandet av ett internationellt regelverk för nationalräkenskaper (ENS-95) och utgörs av nettot av transaktioner som påverkar en sektors finansiella förmögenhet. Den principiella skillnaden för svenska förhållanden mellan statsbudgetens saldo och statens finansiella sparande är att statsbudgetens saldo endast avspeglar lånebehovet, medan det finansiella sparandet påverkas av förändringar av både finansiella tillgångar och skulder. Det innebär att förändringar av statsbudgetens saldo inte nödvändigtvis leder till en motsvarande förändring av statens finansiella sparande. Ett exempel på en transaktion som påverkar statsbudgetens saldo, men inte statens finansiella sparande, är försäljning av statligt aktieinnehav. En sådan försäljning förbättrar statsbudgetens saldo, medan statens finansiella sparande förblir oförändrat eftersom statens förmögenhet inte förändras av att en typ av finansiell tillgång (värdepapper) byts mot en annan (likvida medel). I tabell 4.15 redovisas de viktigaste skillnaderna mellan statsbudgetens saldo och statens finansiella sparande. En permanent skillnad mellan statsbudgetens saldo och statens finansiella sparande utgörs av CSN:s årliga nettoupplåning i för finansiering av studielån. Denna utlåning belastar statsbudgetens saldo med ca medan statens finansiella sparande inte påverkas eftersom varje nytt lån motsvaras av en lika stor fordran. I beräkningsposten Övrigt är övertagande av lån från de statliga bolagen . Lånen finansierar de så kallade storstadspaketen och de föreslås nu införlivas med ordinarie skuldförvaltning. Eftersom omfinansieringen av lånen är en rent finansiell transaktion påverkas inte statens finansiella sparande. Därmed uppkommer en skillnad gentemot statsbudgetens saldo. Ytterligare en faktor som påverkar statsbudgetens saldo och statens finansiella sparande olika, är skillnader i periodisering av räntor och skatter. Som framgår av tabell 4.15 kan denna skillnad uppgå till stora belopp. Tabell 4.15 Statsbudgetens saldo och statens finansiella sparande 20042007 Effekt av överföring från Försäljning av aktier m.m. Finansiellt sparande i staten Anm.: Beloppen är avrundade och överensstämmer därför inte alltid med summan. 1 Överföringen som skedde 2001 bestod av stats- och bostadsobligationer. Statsobligationerna skrevs av mot statsskulden . Bostadsobligationerna påverkar däremot lånebehovet , vilket framgår av tabellen. Av tabell 4.15 framgår att statens finansiella sparande 2005 och 2006 förväntas uppvisa ett underskott på ca 43 respektive . Att statens finansiella sparande minskar 2005 medan statsbudgetens saldo förbättras beror huvudsakligen på periodisering av räntor och skatter samt på en schablonmässigt budgeterad försäljning av statlig egendom. minskar underskottet i statens finansiella sparande till . Överskottet i de offentliga finanserna uppkommer i stället främst i ålderspensionssystemet vid sidan av statsbudgeten (se tabell 4.19). Detta är en konsekvens av att ålderspensionsreformen omfördelar det offentliga sparandet från staten till ålderspensionssystemet. Statsbudgetens saldo justerat för större engångseffekter Av tabell 4.16 framgår att det för större extraordinära inkomster och utgifter justerade budgetsaldot visade ett underskott på ca . beräknas det justerade budgetsaldot förbättras med ca , för att sedan marginellt försämras 2006. beräknas det justerade saldot återigen förbättras. påverkar statsbudgetens saldo uppgår sammantaget till ca . Tabell 4.16 Statsbudgetens saldo samt justering för större engångseffekter 20042007 justerat för större engångs- Anm.: Beloppen är avrundade och överensstämmer därför inte alltid med summan. 1 Överföringen som skedde 2001 bestod av stats- och bostadsobligationer. Statsobligationerna skrevs av mot statsskulden . Bostadsobligationerna påverkar däremot lånebehovet , vilket framgår av tabellen. Statsskulden1 uppkommer genom statens upp- låning för att täcka underskott i den löpande verksamheten eller för att finansiera invester- ingar och kreditgivning. Statsskuldens utveck- ling bestäms framför allt av statsbudgetens saldo. Skulden påverkas emellertid också av valutakurs- förändringar eftersom ca en fjärdedel av skulden inkl. skuldskötselåtgärder (derivatinstrument och swappar) är upptagen i utländsk valuta. Denna del av skulden värderas till aktuella valutakurser. Även andra faktorer kan påverka statsskulden utan att påverka lånebehovet. Exempel på detta är extraordinära utdelning liksom överföringen från AP-fonden som minskade skulden med sammanlagt utan att påverka lånebeho- vet. Dessa transaktioner påverkade inte lånebe- hovet på grund av att överföringarna skedde i 1 I redovisningen av statsskulden används begreppet konsoliderad statsskuld vilket innebär att statliga myndigheters innehav av statspapper räknas bort eller konsolideras. Historiskt har skillnaden mellan den av redovisade okonsoliderade statsskulden och den konsoliderade statsskulden som redovisas i statens balansräkning varit marginell. var den konsoliderade statsskulden lägre än den okonsoliderade statsskulden. ökade konsolideringsposten med . form av statsobligationer som skrevs av direkt mot statsskulden. Diagram 4.2 Statsskulden i miljarder kronor och som andel av BNP Som framgår av diagram 4.2 ökade statsskulden kraftigt då statsskulden steg från ca 600 till eller till av BNP. var utfallet för statsbudgeten oav- brutet negativt. Konsolideringsprogrammet och den ekonomiska återhämtningen innebar att underskotten reducerades markant . stabiliserades därför skulden som andel av BNP (skuldkvoten) på en nivå . Därefter har även skuldkvoten minskat och uppgick vid utgången av 2004 till av BNP. Vid utgången av 2005 beräknas statsskulden till vilket är en ökning med jämfört med statsskulden vid utgången av 2004. Ökningen beror främst på att statens lånebehov beräknas uppgå till samt på orealiserade värde- förändringar som ökar statsskulden med . Av de i lånebehov förklaras av att tar över lån upptagna av de statliga bolagen , (se kapitel 3 Tilläggsbudget, 3.2.19 Utgiftsområde 22 Kommunikationer). Statsskulden beräknas öka till ca vid utgången av 2007. Ökningen av statsskulden på ca beror främst på att statsbudgetens saldo är negativt . Som andel av BNP beräknas skulden minska från /05 till vid slutet av beräkningsperioden. För att vända underskotten till överskott inleddes besparingsprogram i många kommuner och landsting. Preliminära uppgifter visar en kraftig förbättring av finansiellt sparande och ekonomiskt resultat. Vissa tillfälliga effekter förbättrar det finansiella sparandet och resultatet 2004, men framför allt landstingen har lyckats bromsa den reala utgiftsutvecklingen. De kommunala konsum- tionsutgifterna ökade 2004 . Justerat för effekten av fler arbetsdagar 2004 minskade den kommunala konsumtionsvolymen . Antalet sysselsatta minskade med ca 2 000 personer. Justerat för avbolagiseringen av bland annat minskade antalet sysselsatta med ca 9 000 årsarbetare. väntas de stora tillskotten, främst i form av generellt sysselsättningsstöd, bidra till att den kommunala konsumtions- volymen ökar . Ökningen av antalet sysselsatta uppskattas till ca 16 000 personer. Därav svarar införandet av friår samt en tidsbegränsad utbildningssatsning för personal inom kommunsektorn tillsammans för ca 9 000 personer. Trots den relativt starka ökningen av konsumtionen förstärks sektorns finanser och såväl finansiellt sparande som resultat beräknas visa överskott. Det finansiella sparandet och resultatet 2006 bedöms vara oförändrat i förhållande till 2005. antalet arbetsdagar 2006 är färre än 2005 blir den faktiska ökningen av konsumtionsvolymen . Antalet sysselsatta bedöms öka med ca 12 000 personer. väntas antalet sysselsatta öka med ca 6 000 personer och konsumtionsvolymen förväntas öka något svagare. Sektorn som helhet beräknas uppvisa fortsatt överskott. Tabell 4.17 Kommunsektorns finansiella sparande Miljarder kronor om annat ej anges Anm.: Statsbidragen och skatterna redovisas tillsammans eftersom effekten av reformer som påverkar skatteunderlaget neutraliseras genom justeringar av statsbidragen. Källor: och . Ålderspensionssystemet består av en fördelningsdel och en premiereservdel. Under uppbyggnadsfasen av det reformerade pensions- systemet är inkomsterna större än utbetalda pensioner. Därigenom uppstår ett sparande i såväl fördelnings- som i premiereservdelen av pensionssystemet. I fördelningsdelen fungerar AP-fonderna som en buffert. Vid sidan av AP- fonderna sker en förmögenhetsuppbyggnad inom premiepensionssystemet. De medel som avsätts motsvarar intjänad premie- pensionsrätt och placeras först i Riksgälds- kontoret (RGK). Under den tillfälliga förvalt- ningen i RGK ingår avsättningarna i statens sparande och reducerar därmed statsskulden. överförs medel motsvarande premiepensionsrätten till Premiepensions- myndigheten (PPM) andra året efter inkomståret och placeras hos den fondförvaltare som den enskilde själv väljer. Räntor, utdelningar m.m. 1 Med AP-fonderna avses fördelningsdelen av ålderspensionssystemet. Källor: , och . uppgick det finansiella sparandet i pensionssystemet, dvs. AP-fonderna och PPM, till eller av BNP. Därtill ökade placeringstillgångarna i pensions- systemet till följd av värdeökningar på aktier, som svarar för större delen av tillgångarna både i AP-fonderna och i de fonder som förvaltas av PPM. Värdeförändringar påverkar inte det finansiella sparandet. Där inräknas endast direktavkastningen i form av räntor och utdelningar. Sparandet förutses ligga kvar på en nivå kring av BNP . AP- fondernas sparande minskar något mot slutet av prognosperioden medan det fortsätter att öka i premiepensionssystemet. beslutade att hela det reformerade svenska pensions- systemet skulle klassificeras till den offentliga sektorn. Beslutet motiverades bl.a. med att deltagandet är obligatoriskt och att staten kontrollerar regelverket för både avgifter och förmåner. Detta beslut har ändrats av till att avgiftsbestämda fonderade pensionssystem inte skall klassificeras till den offentliga sektorn i nationalräkenskaperna. För medlemsländer som klassificerar sådan allmänna pensionssystem i den offentliga sektorn har medgett en övergångstid att ändra redovisningen till . För svensk del innebär det att den offentliga sektorns finansiella sparande kommer att reduceras med av BNP i nationalräkenskapernas Regeringen återkommer med ett förslag till hantering av detta beslut. Pensionsreformen innebar en omfördelning av betalningsansvaret mellan statsbudgeten och AP-fonden. Sammantaget ökade statsbudgetens kostnader till följd av reformen och i pensions- överenskommelsen ingick därför att stats- budgeten skulle kompenseras för den sammanlagda kostnadsökningen. Beloppet beräknades till per . För att inte äventyra pensionssystemets finansiella ställning begränsades inledningsvis det överförda beloppet till . Frågan om en eventuell ytterligare överföring upp till sammanlagt hänsköts till en kontrollstation 2004 med avsikten att det skulle ske en slutlig reglering . enades de fem partierna bakom reformen om att det då inte fanns förutsättningar för att besluta om en överföring av ytterligare medel från AP-fonden. konstaterades att det kvarstår en icke kompenserad kostnadsökning till statsbudgeten och att frågan om en slutreglering av denna får aktualiseras . har därefter uttalat (bet. 2004/05: FiU06, rskr. 2004/05:34) att det är viktigt att det finns en tidsplan för när den slutliga bedömningen skall genomföras och att regeringen i den ekonomiska vårproposition eller på annat sätt efter överenskommelse Igenomförande- gruppen bör återkomma till med en tidsplan för när den slutliga kontrollen av överföringsbeloppet skall ske och när eventuella ytterligare medel skall överföras. Frågan har därefter ånyo tagits upp i Genomförandegruppen med de partier som står bakom pensionsöverenskommelsen (, , , ). Genomförande- gruppen har då framhållit att den anser det vara väsentligt att en slutlig ställning tas och att det inte dröjer för länge innan det sker. Genom- förandegruppen ansluter sig till bedömning om en tidsplan för detta. Därutöver behöver också hanteringen av överskott i pensionssystemet övervägas. Betänkandet Utdelning av överskott i inkomstpensions- systemet (SOU 2004:105) har remitterats och bereds i . fortsätta beredas med Genomförandegruppen . Mot denna bakgrund behövs det enligt regeringens mening ytterligare tid för att bereda frågan om en tidsplan. Regeringen avser därför att återkomma i frågan i budget- propositionen . 4.7Den offentliga sektorns finanser vändes de två föregående årens underskott i den offentliga sektorns finansiella sparande till ett överskott på eller av BNP. Bakom förbättringen ligger att utgifterna minskade medan inkomsterna var i stort sett oförändrade som andel av BNP. Statens finansiella sparande förstärktes med och den kommunala sektorns med jämfört med . De finansiella tillgångarna beräknas ha överstigit skulderna med eller av BNP. Den konsoliderade bruttoskulden uppgick till av BNP vid utgången av 2004. minskar såväl inkomster som utgifter som andel av BNP. minskar den offentliga sektorns finansiella sparande till av BNP trots att resursutnyttjandet i ekonomin ökar och arbetslösheten sjunker. Det minskade sparandet är delvis en följd av en expansiv finanspolitik, vilket avspeglas av att även det strukturella sparandet minskar. minskar utgifterna som andel av BNP relativt kraftigt och sparandet förstärks därmed till av BNP. Bakom försämringen av den offentliga sektorns finansiella sparande 2005 och 2006 ligger ett ökat underskott i statens finanser. Ålderspensionssystemet inklusive PPM har ett stabilt överskott på av BNP . Den kommunala sektorn väntas fortsätta att förbättra sina finanser och få relativt stora överskott i det finansiella sparandet 2005 och 2006. Överskottet i pensionssystemets finansiella sparande medför att den offentliga sektorns finansiella nettoställning fortsätter att förstärkas . finanser innebär emellertid att statsskulden och den konsoliderade bruttoskulden fortsätter att öka. Skuldökningen är dock inte större än att skulden fortsätter att minska som andel av BNP. Tabell 4.19 Den offentliga sektorns finanser Källor: och . Jämfört med beräkningarna i budget- propositionen blev den offentliga sektorns finansiella sparande bättre 2004. Det beror huvudsakligen på att utgifterna blev lägre än väntat. I prognosen har såväl inkomster som utgifter reviderats ned, delvis till följd av lägre inflation och lägre räntor. Sparandet har höjts med 2005, med 2006 och med 2007. Revideringen av sparandet ligger huvudsakligen på den statliga sektorn. Jämfört med 19982000 var tillväxten i ekono- min 20012003 betydligt lägre. Antalet arbetade timmar minskade och den privata konsumtionen visade en svag ökningstakt. Även hushållens kapitalvinster minskade som kapital- förlusterna ökade. För att motverka konjunk- turnedgången genomförde regeringen skatte- sänkningar och utgiftsreformer både 2001 och 2002. ökade skatteintäkterna med i genomsnitt . Intäkternas utveckling beror dels på de underliggande skatte- basernas förändring, dels på regeländringar. Den underliggande ökningen, dvs. exklusive effekter av regeländringar, 20012003 uppgick till . blev tillväxten högre framförallt genom en ökad industriproduktion och en stark exportutveckling. Arbetsmarknaden utvecklades betydligt svagare och utbetalda löner bedöms ha ökat . En hög produktivitet medförde att lönesumman, den största skatte- basen, beräknas ha minskat till av BNP. Skatteintäkterna beräknas ha ökat och underliggande . Skillnaden mellan den faktiska och underlig- gande utvecklingen förklaras till stor del av bes- lutet att räntebelägga bolagens periodiserings- fonder , vilket har fått till följd att vissa bolag återfört hela eller delar av sin fond- avsättning till beskattning. Återföringen beräk- nas ha ökat bolagens inkomstskatt med ca , vilket motsvarar av BNP. Den tillfälliga intäktsökningen påverkar skattekvoten. Effekten på skattekvoten, vilken redovisas i avsnitt 5.7, beräknas till av BNP. Tabell 5.1 Totala skatteintäkter, offentliga sektorns inkomster och statsbudgetens inkomster 20022007 Miljarder kronor och procent Offentliga sektorns ink. -0,5 -0,1 Övriga inkomster utv. -3,7 -7,7 Övriga inkomster utv. -25,1 -2,1 -2,4 Anm.: Beloppen är avrundade och summerar därför . Åren 20052007 beräknas tillväxten i ekonomin bli högre än den långsiktiga nivån. Antalet arbetade timmar beräknas öka samtliga år som hushållens konsumtionsutgifter beräknas öka snabbare än 2004. beräknas de faktiska skatteintäkterna öka med i genomsnitt medan de under- liggande intäkterna ökar . Skatt på arbete och konsumtion beräknas öka med i genomsnitt medan skatt på kapital beräknas öka . Skattekvoten, dvs. skatte- intäkterna som andel av BNP, beräknas minska och uppgå till 2007. Nedgången beror framförallt på att löneandelen av BNP minskar, men även till viss del på de skattesänkningar som beslutats . Regeringen aviserar i denna proposition tids- begränsade skattesänkningar till följd av de skador som orsakats av stormen . Bland annat föreslås en skattereduktion om sammanlagt för drabbade skogsägare. En redovisning av nu föreslagna ändringar inom skatteområdet finns i avsnitt 5.2. beräknas skatteintäkterna öka medan den underliggande utveck- lingen beräknas till . En starkare arbetsmarknad gör att utbetalda löner beräknas öka medan intäkterna från skatt på arbete till följd av den fortsatta kompen- sationen för allmän pensionsavgift endast antas öka . Skatt på konsumtion beräknas öka och skatt på kapital . Osäkerheten i prog- nosen över bolagens inkomstskatter är större än normalt och beror på hur bolagen väljer att hantera sina periodiseringsfonder. stärks arbetsmarknaden ytterligare och utbetalda löner antas öka . De totala skatteintäkterna beräknas öka medan skatt på arbete beräknas öka . antas utbetalda löner öka . De totala skatteintäkterna beräknas öka och skatt på arbete . Skatt på kapital beräknas öka , främst till följd av ökade bolagsskatter och ökad avkastningsskatt. I tabell 5.2 redovisas offentliga sektorns skatter enligt nationalräkenskapernas (NR) prin- ciper. Hushållens direkta skatter beräknas 2005 2007 öka med i genomsnitt med en svagare ökning 2005 till följd av beslutade och aviserade skattesänkningar. Bolagens direkta skatter beräknas öka med i genomsnitt . Indirekta skatter ökar med i genomsnitt medan utveck- lingen av socialförsäkringsavgifter i stort följer lönesummans utveckling. Tabell 5.2 Offentliga sektorns skatter redovisade enligt nationalräkenskapernas principer -1,1 Anm.: Definitivt utfall föreligger och . I offentliga sektorns inkomster ingår även övriga inkomster, vilka redovisas i tabell 5.1. Som framgår av tabell 5.1 beräknas statsbud- getens skatteinkomster öka med 20052007. Det innebär en genomsnittlig ökning . Övriga in- komster på statsbudgeten beräknas öka med . Uppgången förklaras av att inkomster av försåld egendom budgeteras med . Kommunernas skatteintäkter beräknas 2005 2007 öka med i genomsnitt . Även den underliggande utvecklingen, exkl. regeländringar och kommunala utdebiteringsför- ändringar, uppgår till . Kommunernas skatteintäkter finns redovisade i avsnitt 5.3.1. Jämfört med budgetpropositionen har prognosen över skatteintäkterna reviderats upp 2004 och ned 20052007. Av tabell 5.3 fram- går förändringarna fördelade på skatteslag och sektorer. Samtliga jämförelser med beräkningen till budgetpropositionen är korrigerade för effekten av arbetsgivares medfinansiering av sjukpenning och sänkt arbetsgivaravgift (prop. 2004/05:21). De totala skatteintäkterna har justerats upp med 2004. Skatt på arbete har justerats ned till följd av att utfallet för utbetalda löner blev i stället för i budgetpropositionen antagna . Det lägre löneutfallet påverkar även skattebaserna . Bolagens inkomstskatter har justerats upp, med , främst till följd av återföringar av periodiseringsfonder, medan hushållens skatt på kapital har justerats ned med . Åren 20052007 har både skatt på arbete och konsumtion samt de totala skatteintäkterna justerats ned. Skatt på kapital har justerats upp vilket främst förklaras av ökade bolagsskatter. Tabell 5.3 Totala skatter och statsbudgetens inkomster differenser jämfört med budgetpropositionen -2,6 -5,6 -4,5 -2,1 -2,1 -5,7 -9,5 -4,7 -3,6 -0,1 -0,8 -1,4 -3,2 -1,8 -0,9 -2,2 -5,2 -4,2 -1,8 -1,4 -4,1 -4,5 -2,3 -0,5 -2,6 -2,3 -1,4 -1,2 -0,3 -0,4 -0,8 -0,4 -0,3 -0,3 -0,4 Anm.: Beloppen är avrundade och summerar därför . För beräkningen av differensen mot budgetpropositionen, se avsnitt 5.2. Statsbudgetens skatteinkomster beräknas öka både 2005 och 2006 men minska något 2007. Ökningen 2005 förklaras främst av att de medel som tidigare avsatts för individuell kompetens- utveckling och överförts till ett särskilt konto i , totalt , nu återförs till inkomsttiteln 1428 Energiskatt. Skälet till återföringen är att beslutat att dessa medel skall användas för andra ändamål. Återföringen påverkar emellertid inte statens lånebehov. Ökningen 2006 förklaras av stora positiva periodiseringseffekter. Prognosen över skatteintäkterna baseras på de makroekonomiska förutsättningar som redo- visas i bilaga 1, Svensk ekonomi. Tabell 5.4 åter- ger de antaganden som har störst inverkan på skatterna samt förändringar i förhållande till budgetpropositionen. Tabell 5.4 Antaganden och förändringar jämfört med budgetpropositionen Arbetade timmar, utbetald lönesumma, hushållens konsumtionsutgifter i löpande priser och KPI : årlig procentuell förändring. medelutdebitering och statslåneränta: procent. Prisbasbelopp, inkomstbasbelopp och skiktgränser: kronor -0,8 -0,4 -0,4 -0,3 -0,1 -0,1 -0,1 -0,2 -0,3 -0,3 -0,5 -0,1 -0,6 -0,9 -1,3 -1,0 -0,9 -1,0 -0,6 -0,5 Jämfört med budgetpropositionen är lönesum- meökningen nedjusterad med 0,3 procenten- heter och uppjusterad med 0,6 procent- enheter . Justeringen förklaras framförallt av det lägre antalet arbetade timmar. Differensen 2005 är korrigerad för effekten av arbetsgivares medfinansiering av sjukpenning och sänkt arbetsgivaravgift. Utvecklingen av prisbasbeloppet och skikt- gränserna styrs av KPI junijuni. Inflationen bedöms bli något lägre 2005 och 2006 jämfört med budgetpropositionen, vilket har medfört en nedjustering av prisbasbeloppet och skiktgrän- serna 2006 respektive 2007. I tabellen redovisas skiktgränserna med hänsyn tagen till egen- avgiftskompensationen . 5.2.2Avisering av ändrade skatteregler 2005 I detta avsnitt redogörs för de skatteåtgärder som regeringen aviserar i denna proposition. En sammanfattning av de periodiserade effekterna ges i tabell 5.5. Tabell 5.5 Periodiserade bruttoeffekter, indirekt effekt och nettoeffekt för offentlig sektor 20052007 -0,13 -0,13 -1,60 -0,40 Summa inkomstreformer, brutto -1,73 -0,53 Indirekt effekt, diselskatt Summa inkomstreformer, netto -1,70 -0,50 Tillfällig skattebefrielse för diesel som används i arbetsmaskiner inom skogsnäringen