prop · GS0357 · 2005-02-15 00:00:00 — Regeringens proposition 2004/05:57 Regeringen överlämnar denna proposition till . I propositionen föreslås att lönegarantilagen (1992:497) ändras. Det före- slås att statlig lönegaranti införs vid företagsrekonstruktion. Lönegaranti vid företagsrekonstruktion utformas på ett sätt som motsvarar vad som gäller vid konkurs. Syftet med förslagen är att bidra till strävandena att åstadkomma neutralitet mellan de båda förfarandena konkurs och före- tagsrekonstruktion. I propositionen föreslås även vissa redaktionella ändringar i löne- garantilagen. Lagändringarna föreslås träda i kraft . Förslag till riksdagsbeslut.................................................................. Förslag till lag om ändring i lönegarantilagen (1992:497)................ Ärendet och dess beredning............................................................. Lagen (1996:764) om företagsrekonstruktion .................. Behovet av förändring ..................................................................... Ändringar i lönegarantilagen........................................................... Införande av lönegaranti vid företagsrekonstruktion........ Lönegaranti vid flera insolvensförfaranden ...................... Beslut om lönegaranti vid företagsrekonstruktion............ Handläggning av lönegarantifrågor m.m. ......................... Ränta på utbetald lönegaranti vid konkurs ...................................... Ikraftträdande och övergångsbestämmelser .................................... Konsekvenser för mindre företag...................................... Bilaga 1 Sammanfattning av departementspromemorian Lönegaranti vid företagsrekonstruktion (Ds 2003:17) .......... Bilaga 3 Promemorians lagförslag (Ds 2003:17)................................. Bilaga 4 Förteckning över remissinstanserna ...................................... Utdrag ur protokoll vid regeringssammanträde .... Regeringen föreslår att antar regeringens förslag till lag om ändring i lönegarantilagen (1992:497). 2Förslag till lag om ändring i lönegarantilagen (1992:497) Härigenom föreskrivs i fråga om lönegarantilagen (1992:497) dels att 1, 4, 5, 7, 9, 10, 1620, 22, 25, 26, 2830, 32 och 35 §§ samt rubriken närmast före 16 § skall ha följande lydelse, dels att det i lagen skall införas tre nya paragrafer, 7 a, 7 b och 20 a §§, av följande lydelse. För betalning av arbetstagares fordran hos en arbetsgivare som har försatts i konkurs i eller i ett annat nordiskt land svarar staten enligt denna lag (statlig lönegaranti). Staten svarar enligt denna lag för betalning av arbetstagares ford- ran (statlig lönegaranti) hos en arbetsgivare som har försatts i konkurs i eller i ett annat nordiskt land, eller är föremål för företags- rekonstruktion enligt lagen (1996:764) om företags- rekonstruktion. Vad som sägs om arbetstagare gäller även en sådan anhörig till arbetstagare som har pensions- fordran hos konkursgäldenären med anledning av arbetstagarens anställning. Vad som sägs om arbetstagare gäller även en sådan anhörig till arbetstagare som med anledning av arbetstagarens anställning har pensionsfordran hos konkurs- gäldenären eller gäldenären vid företagsrekonstruktion. Om en fordran har överlåtits, har förvärvaren rätt till utbetalning enligt garantin (garantibelopp) endast om förvärvet har avsett mätningsarvode eller därmed jämförlig avgift eller facklig medlemsavgift. Rätt till garantibelopp föreligger Rätt till garantibelopp föreligger också om förvärvet har skett efter också om förvärvet har skett efter och förvärvaren är en arbetstagar- organisation i vilken överlåtaren är delades och förvärvaren är en medlem eller en fond i vars för- valtning organisationen deltar. överlåtaren är medlem eller en fond i vars förvaltning organisa- Betalning enligt garantin lämnas för sådan fordran på lön eller annan ersättning som har förmåns- rätt enligt 12 § förmånsrättslagen (1970:979) och för fordran på pension som har förmånsrätt enligt 12 eller 13 § samma lag. Betalning enligt garantin läm- nas också för fordran på upp- sägningslön för tid från konkursbeslutet. Betalning lämnas dock inte till sådan arbetstagare som avses i 12 § sjätte stycket förmånsrättslagen. Fordran på uppsägningslön omfattas av garantin längst för uppsägningstid som beräknats enligt 11 § lagen (1982:80) om anställningsskydd. Uppsägnings- lön för tid under vilken arbets- tagaren inte utför arbete för annan och inte heller driver egen rörelse omfattas av garantin endast om arbetstagaren kan visa att han har anmält sig hos offentlig arbets- förmedling som arbetssökande. För uppsägningstid omfattar garantin endast lön eller ersätt- ning som överstiger inkomst vilken arbetstagaren lönen eller ersättningen avser har haft av egen rörelse eller har förvärvat eller borde ha kunnat förvärva i en annan anställning. Vid bestäm- mande av i vilken utsträckning fordran på lön eller ersättning under uppsägningstid omfattas av garantin skall med samtidig inkomst i annan anställning jäm- ställas aktivitetsstöd som lämnas Vid konkurs lämnas betalning enligt garantin för sådan fordran på lön eller annan ersättning och på pension som har förmånsrätt enligt 12 eller 13 § förmåns- rättslagen (1970:979). Vid företagsrekonstruktion lämnas betalning enligt garantin för fordran på lön eller annan ersättning och på pension som skulle haft förmånsrätt enligt 12 eller 13 § förmånsrättslagen om arbetsgivaren i stället hade för- satts i konkurs. 1 Senaste lydelse 2003:544. till den som deltar i ett arbets- marknadspolitiskt program, i den mån stödet avser som lönen eller ersättningen och arbetstagaren har blivit berättigad till stödet efter uppsägningen. I vilken utsträckning fordran på lön eller pension får göras gällande i konkurs framgår av 5 kap. 2 § konkurslagen (1987:672). Betalning enligt garantin lämnas också för fordran på upp- sägningslön för tid från konkursbeslutet. Detsamma gäller vid beslut om företags- rekonstruktion, i den mån arbets- tagaren inte utfört och inte heller borde ha utfört arbete för arbetsgivarens räkning. Fordran på uppsägningslön omfattas av garantin längst för uppsägningstid som beräknats enligt 11 § lagen (1982:80) om anställningsskydd. Uppsägnings- lön för tid under vilken arbets- tagaren inte utför arbete för annan och inte heller driver egen rörelse omfattas av garantin endast om arbetstagaren kan visa att han eller hon har anmält sig som arbetssökande hos den offentliga arbetsförmedlingen. För upp- sägningstid omfattar garantin endast lön eller ersättning som överstiger inkomst vilken arbets- tagaren lönen eller ersättningen avser har haft av egen rörelse eller har förvärvat eller borde ha kunnat förvärva i en annan anställning. Vid bestäm- mande av i vilken utsträckning fordran på lön eller ersättning under uppsägningstid omfattas av garantin skall med samtidig inkomst i annan anställning jäm- ställas aktivitetsstöd som lämnas till den som deltar i ett arbets- marknadspolitiskt program, i den mån stödet avser som Prop. 2004/05:57 lönen eller ersättningen och arbetstagaren har blivit berättigad till stödet efter uppsägningen. Betalning enligt garantin lämnas dock inte till sådan arbetstagare som avses i 12 § sjätte stycket förmånsrättslagen (1970:979). Betalning enligt garantin lämnas inte vid konkurs eller företagsrekonstruktion för sådan del av fordran på lön eller pension som enligt 5 kap. 2 § konkurslagen (1987:672) inte får göras gällande i konkurs. Betalning enligt garantin lämnas för varje arbetstagare med ett belopp som motsvarar högst fyra gånger det vid tiden för konkurs- beslutet gällande prisbasbeloppet enligt 1 kap. 6 § lagen (1962:381) om allmän försäkring. För fordran på lön eller annan ersättning gäller garantin för en sammanlagd anställningstid . Betalning för fordran som avser ersättning för särskilda kostnader lämnas framför annan fordran. För sådan fordran som är förenad med förmånsrätt enligt 12 § förmånsrättslagen (1970:979) och för fordran enligt 7 a § denna lag lämnas betalning enligt garantin vid konkurs eller företagsrekonstruktion för varje arbetstagare med ett belopp som motsvarar högst fyra gånger det prisbasbelopp enligt 1 kap. 6 § lagen (1962:381) om allmän försäkring som gäller när ett beslut om konkurs eller företagsrekonstruktion fattas. För fordran på lön eller annan ersättning gäller garantin för en sammanlagd anställningstid . Fordran på ersättning för särskilda kostnader betalas före annan fordran. Om en arbetstagare har inkomster från en annan anställ- ning och Om en arbetstagare har inkomster från en annan anställ- ning och Senaste lydelse 2003:544. Senaste lydelse 2000:1362. dessa avser som hans fordran i konkursen, skall han arbetstagarens fordran i konkur- sen eller mot gäldenären vid företagsrekonstruktion, skall han eller hon upplysa förvaltaren eller rekonstruktören om inkomsterna. Sådan upplysning skall också lämnas om arbetstagaren får aktivitets- stöd vid deltagande i ett arbetsmarknadspolitiskt program. Konkurs utan bevakning och Om bevakning inte förekommer, skall förvaltaren pröva och meddela beslut i frågan om en fordran i konkursen skall betalas enligt garantin. Vid konkurs där bevakning inte förekommer och vid företags- rekonstruktion, skall förvaltaren eller rekonstruktören pröva och meddela beslut i frågan om en fordran skall betalas enligt garantin. Om förvaltaren finner att ford- ran skall betalas enligt garantin, skall han som beslutet meddelas till den länsstyrelse som avses i 22 § sända en under- rättelse om beslutets innehåll. Om förvaltaren eller rekon- struktören finner att fordran skall betalas enligt garantin, skall han eller hon som beslutet meddelas sända en underrättelse om beslutets innehåll till den läns- styrelse som avses i 22 §. Om förvaltaren, sedan han har funnit att fordran skall betalas enligt garantin, får upplysningar enligt 10 § eller om han på annat sätt får kännedom om något för- hållande som påverkar frågan till vilken del arbetstagarens fordran på uppsägningslön omfattas av förmånsrätt, skall han om- pröva sitt beslut avseende garanti- belopp som ännu inte har betalats ut. Om omprövningen medför att utbetalning enligt garantin skall ske med ett annat belopp än tidi- gare, skall han sända en underrättelse om beslutets Om förvaltaren eller rekon- struktören, efter att ha fattat beslut om betalning enligt garantin, får upplysningar enligt 10 § eller på annat sätt får kännedom om något förhållande som påverkar frågan till vilken del arbetstagarens ford- ran på uppsägningslön omfattas av rätt till betalning enligt garantin, skall förvaltaren eller rekonstruk- tören ompröva sitt beslut avseende garantibelopp som ännu inte har betalats ut. Om omprövningen medför att utbetalning enligt garantin skall ske med ett annat belopp än tidigare, skall förvaltaren eller rekonstruktören sända en underrättelse om beslutets Prop. Kopia av beslut enligt 16 eller 18 § skall som beslutet meddelades sändas till tillsyns- myndigheten i konkursen och arbetstagaren. Kopia av ett beslut enligt 16 eller 18 § skall som beslutet meddelades vid konkurs sändas till arbetstagaren och tillsynsmyndig- heten i konkursen, vid företagsrekonstruktion sändas till arbetstagaren och den tillsynsmyndighet som skulle ha utövat tillsyn om arbetsgivaren i stället försatts i konkurs. Förvaltaren får rätta beslut som innehåller en uppenbar oriktighet till följd av skrivfel, räknefel eller liknande förbiseende. Förvaltaren och rekonstruktören får rätta beslut som innehåller en uppenbar oriktighet till följd av skrivfel, räknefel eller liknande förbiseende. Vid företagsrekonstruktion skall rekonstruktören, på begäran av den tillsynsmyndighet som skulle ha utövat tillsyn om arbetsgivaren i stället försatts i konkurs, lämna sådana uppgifter om fordringar hos gäldenären som kan ha betydelse för betalning enligt garantin. Garantibelopp betalas av läns- styrelsen i det län dit den tingsrätt som handlägger konkursärendet hör. I de fall som avses i 21 § betalas garantibeloppet av läns- styrelsen i det län där arbets- tagaren vistas. Garantibelopp betalas av läns- styrelsen i det län dit den tingsrätt som handlägger konkursärendet eller ärendet om företags- rekonstruktion hör. I de fall som avses i 21 § betalas garanti- beloppet av i det län där arbetstagaren vistas. Innan garantibelopp för fordran på uppsägningslön betalas ut skall arbetstagaren till lämna en försäkran på heder och samvete om sina anställnings- och avlöningsförhållanden . Om arbetstagaren under upp- Om arbetstagaren under upp- 4 Senaste lydelse 1994:636. sägningstiden inte utför arbete för konkursgäldenären eller någon annan och inte heller driver egen rörelse, får garantibelopp för ford- ran på uppsägningslön betalas ut endast om arbetstagaren visar att han för den tid fordran avser har varit anmäld som arbetssökande hos offentlig arbetsförmedling. sägningstiden inte utför arbete för konkursgäldenären, gäldenären vid företagsrekonstruktion eller någon annan och inte heller driver egen rörelse, får garantibelopp för fordran på uppsägningslön betalas ut endast om arbetstagaren visar att han eller hon för den tid fordran avser har varit anmäld som arbetssökande hos den offentliga arbetsförmedlingen. Anser att upp- gifterna som arbetstagaren har lämnat i en försäkran enligt 25 § kan påverka frågan till vilken del arbetstagarens fordran på upp- sägningslön omfattas av förmåns- rätt, skall skyndsamt sända kopia av försäkran till för- valtaren. I sådana fall får garantibelopp för fordran på uppsägningslön inte betalas ut innan förvaltaren har omprövat sitt tidigare ställnings- tagande i frågan om lönegaranti eller underrättat om att uppgifterna i försäkran inte ger anledning till en ny bedömning. Anser att upp- gifterna som arbetstagaren har lämnat i en försäkran enligt 25 § kan påverka frågan till vilken del arbetstagarens fordran på upp- sägningslön omfattas av rätt till betalning enligt garantin, skall skyndsamt sända kopia av försäkran till förvaltaren eller rekonstruktören. I sådana fall får garantibelopp för fordran på uppsägningslön inte betalas ut innan förvaltaren eller rekonstruktören har omprövat sitt tidigare ställningstagande i frågan om lönegaranti eller underrättat om att uppgifterna i försäkran inte ger anledning till en ny bedömning. I fråga om utbetalat garanti- belopp inträder staten i arbets- tagarens rätt mot konkursgälde- nären. Utdelning i konkursen för arbetstagarens fordran som ersatts av garantin tillfaller staten intill detta belopp. I fråga om utbetalat garanti- belopp inträder staten i arbets- tagarens rätt mot konkursgälde- nären eller gäldenären vid före- tagsrekonstruktion. Utdelning i konkurs för arbets- tagarens fordran som ersatts av garantin tillfaller staten upp till detta belopp. Om en arbetstagare är missnöjd med förvaltarens beslut enligt 16 eller 18 §, får han väcka talan mot staten från det att han fick del av beslutet. Statens talan förs vid tingsrätten av till- Om en arbetstagare är missnöjd med förvaltarens eller rekon- struktörens beslut enligt 16 eller 18 §, får arbetstagaren väcka talan mot staten från det att han eller hon fick del av Vid konkurs förs statens talan vid tingsrätten av tillsynsmyndig- förs statens talan av den tillsyns- myndighet som skulle ha utövat tillsyn om arbetsgivaren i stället försatts i konkurs. Om tillsynsmyndigheten finner att förvaltarens beslut är oriktigt, får myndigheten väcka talan mot arbetstagaren från det att myndigheten fick del av beslutet. Om den myndighet som avses i 29 § andra stycket finner att för- valtarens eller rekonstruktörens beslut är oriktigt, får myndigheten väcka talan mot arbetstagaren från det att myn- digheten fick del av beslutet. Talan enligt 29 eller 30 § skall Talan enligt 29 eller 30 § skall väckas vid den tingsrätt som väckas vid den tingsrätt som En arbetstagare, som är missnöjd med tillsynsmyndighetens beslut enligt 21 §, får inom den tid som anges i 29 § väcka talan mot staten vid den tingsrätt där arbetstagaren skall svara i tvistemål i allmänhet. Om betalning enligt garantin har skett och konkursbeslutet därefter upphävs genom ett beslut som vinner laga kraft, skall den som tagit emot betalningen betala till- baka beloppet. Om betalning enligt garantin har skett och konkursbeslutet eller beslutet om företagsrekonstruktion därefter upphävs genom ett beslut som vinner laga kraft, skall den som tagit emot betalningen betala tillbaka beloppet. 1.Denna lag träder i kraft . 2.De nya bestämmelserna om lönegaranti vid företagsrekonstruktion skall tillämpas om beslutet om företagsrekonstruktion fattas på grund av en ansökan om företagsrekonstruktion som inkommit till tingsrätten eller . 3 Ärendet och dess beredning En parlamentarisk kommitté tillsattes för att utreda frågor som rör förmånsrättslagen (1970:979). Kommittén antog namnet och avlämnade sitt huvudbetänkande Nya för- månsrättsregler (SOU 1999:1). Där föreslogs bl.a. förändringar av löne- garantireglerna. Enligt kommittén var de regler som då gällde konkurs- drivande och det fanns, för att komma till rätta med detta, starka skäl att i allt väsentligt likställa löneskyddet vid företagsrekonstruktion med vad som gäller vid konkurs. Under arbetet i med en propo- sition om nya förmånsrättsregler tillkännagav att regeringen borde återkomma till med ett lagförslag i enlighet med vad föreslagit (bet. 2001/02:LU26, rskr. 2001/02:303). Enligt mening borde regeringens förslag inne- fatta även ett förslag om lönegaranti vid företagsrekonstruktion, om detta inte står i konflikt med EG-rätten. I propositionen Nya förmånsrättsregler (prop. 2002/03:49), som lades fram , lämnade regeringen förslag på förändringar av för- månsrättsordningen. Ett av syftena med reformen var att underlätta för företag att genomföra företagsrekonstruktion i stället för att försättas i konkurs. Regeringen föreslog även vissa ändringar i lönegarantilagen (1992:497). I propositionen gjorde emellertid regeringen bedömningen att det saknades förutsättningar att enbart på grundval av kommitténs betänkande lägga fram ett förslag om lönegaranti vid företags- rekonstruktion. Regeringen delade kommitténs uppfattning att löne- garanti bör utgå även vid företagsrekonstruktion men ansåg att det var tveksamt om kommitténs förslag, som det utformats, överensstämde med dels om statligt stöd till näringslivet, dels bestämmel- serna i det s.k. lönegarantidirektivet, dvs. rådets direktiv /987/EEG av om tillnärmning av medlemsstaternas lagstiftning om skydd för arbetstagarna vid arbetsgivarens insolvens.5 Regeringen uttalade att dessa frågor krävde ytterligare överväganden och att den avsåg att inhämta det underlag och utföra de analyser som krävdes och återkomma i denna del. beslutade i enlighet med regeringens förslag (2002/03:LU17, rskr. 2002/03:222). Övriga ändringar i förmåns- rättslagen och lönegarantilagen trädde i kraft . Inom har det upprättats en departements- promemoria, Lönegaranti vid företagsrekonstruktion (Ds 2003:17). I departementspromemorian föreslås ändringar i lönegarantilagen som innebär att statlig lönegaranti införs vid företagsrekonstruktion. En sammanfattning av promemorian finns i bilaga 1. Promemorians lag- förslag finns i bilaga 2. Departementspromemorian har remissbehandlats. En förteckning över remissinstanserna finns i bilaga 3. En sammanställning över remiss- yttrandena finns tillgänglig i (dnr N2003/7011/ARM). 5 EGT L 283, 28.10.1980, s. 23 (Celex 31980L0987). Regeringen beslutade att inhämta Lagrådets yttrande över de lagförslag som finns i bilaga 4. Lagrådets yttrande finns i bilaga 5. Regeringen har i huvudsak följt Lagrådets förslag. De synpunkter Lag- rådet lämnat behandlas i avsnitten 6.1, 6.3 och 6.7 samt i författnings- kommentaren. I propositionen har också vissa redaktionella ändringar gjorts. 4.1Lagen (1996:764) om företagsrekonstruktion Enligt lagen (1996:764) om företagsrekonstruktion, FrekL, kan en näringsidkare som har betalningssvårigheter få till stånd en företags- rekonstruktion (1 kap. 1 §). Lagen är inte tillämplig på bankaktiebolag, sparbank, medlemsbank, kreditmarknadsföretag, understödsförening, försäkringsbolag, värdepappersbolag, clearingorganisation eller central värdepappersförvarare. Lagen kan inte heller tillämpas på sådana gälde- närer i vars verksamhet staten, en kommun, ett landsting, ett kommunal- förbund, en församling eller en kyrklig samfällighet har ett bestämmande inflytande (1 kap. 2 §). En förutsättning för företagsrekonstruktion är att gäldenärens betalningssvårigheter är sådana att det kan antas att gäldenären inte kan betala sina förfallna skulder eller att sådan oförmåga inträder . Det skall finnas skälig anledning att anta att syftet med företags- rekonstruktionen kan uppnås för att tingsrätten skall besluta om företags- rekonstruktion (2 kap. 6 §). En ansökan om företagsrekonstruktion görs vid tingsrätten av gäldenä- ren eller av en borgenär (2 kap. 1 §). Om en ansökan bifalls skall dom- stolen utse en rekonstruktör (2 kap. 10 §). Rekonstruktörens övergripande uppgift är att undersöka företagets ekonomiska ställning, klarlägga möjligheterna till fortsatt verksamhet samt bedöma om en rekonstruktion av verksamheten är möjlig (1 kap. 2 §). Rekonstruktören skall vidare i samråd med gäldenären upprätta en rekonstruktionsplan (2 kap. 12 §). Gäldenären måste lämna rekonstruktören alla upplysningar om sina ekonomiska förhållanden som är av betydelse för rekonstruktio- nen av verksamheten (2 kap. 14 §). Gäldenären måste även inhämta rekonstruktörens samtycke i vissa fall. Gäldenären får t.ex. inte utan vidare betala skulder som uppkommit före ett beslut om företags- rekonstruktion och inte heller ställa säkerhet för sådana skulder. Gälde- nären får inte heller åta sig nya förpliktelser eller överlåta, pantsätta eller upplåta annan rätt till egendom som är av väsentlig betydelse för gälde- närens verksamhet. I dessa fall måste således rekonstruktörens samtycke inhämtas (2 kap. 15 §). Tingsrätten kan på begäran av gäldenären besluta om förhandling om Prop. 2004/05:57 offentligt ackord (3 kap. 1 §). Ett offentligt ackord får inte omfatta vilka fordringar som helst. Vid ackordsförhandlingar deltar endast borgenärer vars fordringar uppkommit före ansökan om företagsrekonstruktion. En borgenär som kan få täckning för sin fordran genom kvittning eller vars fordran är förenad med förmånsrätt deltar inte heller i förhandlingen (3 kap. 3 §). Det är domstolen som fattar beslut om att företagsrekonstruktionen skall upphöra. Företagsrekonstruktionen skall upphöra när sådana åtgär- der vidtagits att syftet med företagsrekonstruktionen kan anses uppnått. Den skall också upphöra om gäldenären begär det och beslut om ackordsförhandling inte meddelats eller om gäldenären utan laga förfall uteblir från borgenärssammanträde. Vidare skall företagsrekonstruk- tionen upphöra om rekonstruktören eller en borgenär begär det och syftet med företagsrekonstruktionen inte kan antas bli uppnått. Därutöver skall företagsrekonstruktionen upphöra även i annat fall om det finns särskilda skäl. Rekonstruktionen upphör också om gäldenären under förfarandet försätts i konkurs (4 kap. 7 §). Gäldenären kan begära att en borgenärs konkursansökan som lämnas in till domstol under en pågående företagsrekonstruktion skall förklaras vilande (2 kap. 19 § FrekL och 2 kap. 10 a § konkurslagen [1987:672]). I princip styr alltså gäldenären över om konkurs skall inträda redan under pågående rekonstruktionsförfarande, utom i de fall då domstolen bedömer ett rekonstruktionsförfarande som utsiktslöst. En företagsrekonstruktion får inte pågå hur länge som helst. Som huvudregel pågår en företagsrekonstruktion . Om det finns särskilda skäl, kan rätten efter begäran av gäldenären förlänga tiden med ytterligare . Om det finns synnerliga skäl, kan rätten därefter medge förlängning med högst i taget. Rekonstruk- tionen får inte pågå än sammanlagt , om inte ackordsförhandling har beslutats (4 kap. 8 §).