prop · GS031d7 · 2005-01-01 00:00:00 — har implementeringen av Försvarsmaktens strategi för forskning och teknikutveckling, den så kallade FoT-strategin, inriktats mot att stödja utvecklingen av det nätverksbaserade försvaret. På system- och delsystemnivå har tyngdpunkten legat på: att tillämpa telekrigsteknik, signaturanpassningsteknik, undervattensteknik och vapenteknik (inom precisionsbekämpning, fjärrstridsmedel samt enskilda stridsdelars effekt). -skyddsförmåga i en framtida hot- och stridsmiljö, avseende skydd mot fjärrstridsmedel, ballistiska skydd samt personliga skydd. Försvarsmakten genomför även ett program med 14 olika demonstratorprojekt. Detta sker genom i samverkan med industrin och syftet är att stärka Försvarsmaktens förmåga till anpassningsåtgärder samt att tillföra flera alternativa materiellösningar och beslutsunderlag inför framtida vägval. Den första fasen i ett långsiktigt program för att undersöka nanoteknikens möjligheter i framtida försvarsapplikationer har även påbörjats. har satsningar gjorts för att öka samverkan med den civila forskningen. Det pågår även ett arbete med att upprätta en databas för öppna forskningsrapporter för att på så sätt öka utnyttjandet av forskningsresultat i vid bemärkelse. Regeringen bedömer att sambandet mellan Försvarsmaktens forskning och teknikutveckling och dess operativa behov bör göras tydligare, där så är möjligt. Regeringen finner det positivt att Försvarsmakten har ökat samverkan med den civila forskningen för att på så sätt ta till vara den civila tekniska och vetenskapliga utveckling och som har betydelse för -spaningsförmåga och förmåga till Försvarsmaktens forskning och teknikutveck- informationsinhämtning mot luft-, yt- och undervattensmål. Det handlar främst om sensortillämpningar i form av radarteknik, IR-teknik och akustisk teknik samt systemkompetens för obemannade plattformar. -ledningsförmåga på operativ och taktisk nivå genom studier av nätverksuppbyggnad (t.ex. arkitekturer och gränssnitt), informationssystemteknik, informationssäkerhet och informationskrigföring, sambandsteknik, tekniker för sensorer och datafusion, människa-system-interaktion, rymdtillämpningar samt modulering och simulering. -bekämpningsförmåga på det framtida slagfältet, förmåga till väpnad strid, förmåga Övrig forskning och teknikutveckling vid och Försvarshögskolan Förutom den forskning och teknikutveckling som utfört på beställning av Försvarsmakten, och andra uppdragsgivare har myndigheten även bedrivit anslagsfinansierad forskning inom områdena säkerhets- och försvarspolitisk forskning för regeringens behov, NBC-skyddsforskning samt flygteknisk resurs- och kompetensutveckling. Inom ramen för säkerhets- och försvarspolitisk forskning för regeringens behov har studerat säkerhets- och försvarspolitisk utveckling i och närområdet, utvecklingen inom Nato och EU/ESDP, utvecklingen av totalförsvarets förmåga och det nätverksbaserade försvaret. NBC-skyddsforskningen har bl. a. inriktats mot att analysera och värdera den tekniska och säkerhetspolitiska utvecklingen i omvärlden i syfte att identifiera nya hot från och nya möjligheter till skydd mot NBC-stridsmedel. har en mängd projekt bedrivits inom NBC-området, bl. a. avseende framtida behandlingsmetoder och vacciner mot B-vapen samt tekniskt skydd. Kunskapen gör det möjligt för Försvarsmakten att utveckla nya koncept för skydd mot NBC för exempelvis internationella insatser. bidrar även med kompetens till NBC- insatsstyrkan och NBC-kompaniet på uppdrag av och i samverkan med Försvarsmakten. Den flygtekniska forskningen har inriktats mot flygtekniska basteknikområden som experimentell aerodynamik och hållfasthet och har till betydande del bedrivits i internationellt projektsamarbete. Den internationella samverkan fortsätter att öka i betydelse för , och samarbetet sker bl. a. inom det s.k. sexnationerssamarbetet, EU:s ramprogram, den västeuropeiska försvarsmaterielgruppen (WEAG) och Nato inom ramen för Partnerskap för fred samarbetet. Den bilaterala samverkan är den mest omfattande för förutom inom den flygtekniska forskningen där multilateralt samarbete dominerar. Myndigheten samverkar vidare inom nationell civil forskning och samarbetet med universitet och högskolor ökade jämfört med . bedriver även forskning och teknikutveckling genom beställningar från andra totalförsvarsmyndigheter, övriga statliga myndigheter och affärsverk samt industri och forskningsinstitut i och andra länder. Försvarshögskolan bedriver viss forskning på beställning av Försvarsmakten. har forskningen inom området ledningsvetenskap främst omfattat Framtidens ledningsrum, principer för ledning, samt modeller för beslutsstöd. Exempel på projekt inom andra 2004/05:1 UTGIFTSOMRÅDE 6 områden är Ledarskap och stress, Exekutivt ledarskap och Anpassningsförmåga. Försvarshögskolans anslag för forskningsverksamhet har i huvudsak använts för att bekosta professurer och rekryteringstjänster vid skolan i syfte att bygga upp skolans vetenskapliga grund. Försvarshögskolan bedriver även forskning för regeringens behov. Denna forskning inriktas av (Försvarsdepartementet) och sker inom kompetensområdena: statvetenskap, säkerhetspolitik, militärteori- och krigshistoria, militärhistorisk forskning, folkrätt och forskning om cyberterrorism. Försvarshögskolan menar att dessa forskningsområden har en direkt anknytning till undervisningen på skolan och därmed bidrar till att höja kvaliteten på denna. Regeringen anser att genom den säkerhets- och försvarspolitiska forskningen för regeringens behov bidragit till (Försvarsdepartementets) arbete på ett konstruktivt sätt både avseende kompetensuppbyggnad och avtappande verksamhet. Hot-, analys- och skyddsforskningen inom NBC fortsätter att fylla en viktig funktion både i ett lång- och kortsiktigt perspektiv som expertstödet, bl. a. till Försvarsmakten, är av fortsatt betydelse. Inom den flygtekniska resurs- och kompetensutvecklingen noterar regeringen att ominriktningen av området Flygfarkoster inneburit en anpassning av verksamheten. Det är positivt att multinationella samverkansformer fortsätter att utvecklas. Området flygfarkoster och därmed den framtida utvecklingen inom den flygtekniska resurs- och kompetensutvecklingen vid myndigheten bedöms även påverkas av utpekandet av nationella nischer. Det är positivt att Försvarshögskolans redovisning inom forskningsområdet har strukturerats på ett bättre sätt . Särskilt positivt är det att notera att forskningens koppling till utbildningen tydliggjorts i allt högre grad. Regeringen bedömer dock att rekryteringen till forskning kan bli lidande av de planerade neddragningarna inom det militära försvaret. 2004/05:1 UTGIFTSOMRÅDE 6 Det övergripande målet för internationella försvarsmaterielsamarbete är, att på ett resurseffektivt sätt säkerställa att Försvarsmaktens behov av materiel kan tillgodoses, så att Försvarsmakten skall kunna lösa sina uppgifter såväl nationellt som internationellt. I det följande redovisas utvecklingen av det internationella samarbetet inom materielförsörjningsområdet. Vid för försvarsmaterieldirektörerna i , , beslöts att panel I och III inom Västeuropeiska försvarsmaterielgruppen (WEAG) skulle avvecklas och överföras till den europeiska försvarsbyrån när denna var operativ och redo att ta över dessa funktioner. Panel II för forskning och teknologi bedöms under ytterligare ligga utanför den europeiska försvarsbyrå som inrättades av rådet och tills vidare placeras inom västeuropeiska försvarsmaterielorganisationen (WEAO). Som sista land ratificerade det s.k. sexnationersinitiativets ramavtal om åtgärder för att underlätta omstrukturering och drift av den europeiska försvarsindustrin genom Framework Agreemant/Letter of Intent (FA/), vilket därmed kom att träda i kraft för samtliga deltagande nationer. Ett flertal förslag till underavtal (genomförandebestämmelser) har förhandlats fram. Regeringen har beslutat att underteckna samtliga dessa underavtal. Endast avtalen för harmonisering av militära krav respektive forskning och teknologi har dock undertecknats av samtliga deltagande stater och därmed trätt i kraft. Inom ramen för dessa två avtal har substantiella samarbeten inletts . Enligt regeringens bedömning är det gynnsamt att låta den forskningsverksamhet som bedrivs i WEAG panel II ligga utanför byrån. Anledningen är att det substantiella forskningssamarbete som bedrivs i panelen sannolikt inte redan från början kan tas om hand av byrån då denna inte är operativ förrän . Enligt regeringen är det ett viktigt framsteg för samarbetet inom ramen för FA/att avtalen för harmonisering av militära krav respektive forskning och utveckling har börjat implementeras. Regeringen bedömer att samtliga underavtal inom FA/kommer vara undertecknade och att implementeringen av dessa därmed kan påbörjas. Såväl det gemensamma multilaterala materielsamarbetet mellan , , och - benämnt NORDAC - som bilaterala samarbete med dessa länder har fortsatt varit omfattande. Ett flertal projekt och arbetsgrupper har varit verksamma. I samarbetet om en gemensam utveckling av ubåtar () har status i samarbetet ändrats från att vara medlem till att vara observatör i projektet. har anmält att man avser att lämna projektet efter den nu pågående produktdefinitionsfasens slut vid utgången av året. har tagits in som observatör i projektet. I helikopterprojektet fortsätter samarbetet inom underhålls- och utbildningsfrågor. Även inom andra materielområden pågår gemensamma projekt, exempelvis granatkastarsystemet , torped, mina, sensor (TMS), närstridsvapen, hörselskydd med kommunikationsutrustning samt eldlednings - och observationsinstrument. En särskild samarbetsgrupp har bildats mellan , och om artillerilokaliseringsradarn . För att bredda informationen om NORDAC redovisas samarbetet numera på hemsidan . Industrisamarbetet på ammunitionsområdet medförde att ett avtal slöts mellan länderna om stöd för industrisamarbete inom försvarsmaterielområdet. Avtalet har ratificerats av länderna och trädde i kraft . Arbete pågår om att till huvudavtalet knyta ytterligare industriannex förutom NAMMO. Det nordiska försvarsmaterielsamarbetet har fortsatt att utvecklas positivt och har varit värdefullt för länderna. Det är enligt regeringens mening av vikt att samarbetet med de nordiska länderna, såväl det gemensamma som det bilaterala samarbetet, ytterligare fördjupas och effektiviseras. har bilaterala samarbetsavtal med flertalet europeiska länder men även med länder utanför . tillkom ett avtal med . De bilaterala samarbetena spänner över flera områden, såsom informationsutbyte, forskning, utveckling och upphandling. Flera bilaterala samarbetsprojekt kan även utvecklas genom samarbetet till multilaterala projekt och kan därigenom bl.a. minska kostnaderna för varje enskilt land. bilaterala samarbete med är betydelsefullt då är världsledande inom kvalificerade försvarsteknikområden som har behov av, inte minst för att genomföra omstruktureringen av Försvarsmakten. för därför diskussioner med om möjligheterna att underlätta för tekniköverföring och främja ökad handel mellan länderna. Inom ramen för principdeklarationen mellan och som rör försvarsmateriel och försvarsindustri, har fortsatta samtal och förhandlingar ägt rum. Dessa har resulterat i avtal inom områdena marknadstillträde, leveranssäkerhet och industriell säkerhet. Ett ändrat generellt samarbetsavtal med har skapat ökade förutsättningar för att utveckla materielsamarbetet. För flera av länderna som har bilaterala samarbeten med kan noteras att allt mer av forskningssamarbetet övergår i multilaterala samarbeten. skall fortsätta att utveckla sina bilaterala samarbetsrelationer inom försvarsmaterielområdet med betoning på våra viktigaste samarbetsländer. Särskilt betydelsefulla är våra relationer med och - inte 2004/05:1 UTGIFTSOMRÅDE 6 minst med avseende på utvecklingen mot ett nätverksbaserat försvar. Inom det bilaterala materielsamarbetet med finns potential att samarbeta såväl inom materielcykelns tidigaste faser som i senare utvecklingsskeden. Behovet av export och internationellt materielsamarbete har blivit allt tydligare som ett medel att säkerställa försörjning av materiel och kompetens till det svenska försvaret, vilket motiverar ett ökande engagemang från och myndigheterna. Även möjligheter till civil s.k. spin-off och civila synergieffekter motiverar exportstödet. Stödet har bedrivits samordnat och aktivt från såväl som myndigheterna. Verksamheten inom exportstödsgrupper, de s.k. Koordinations- och referensgrupperna, har ytterligare utvecklats och effektiviserats från att omfatta specifika produkter till ett bredare produktområde och systemtänkande. Bland exportstödsframgångarna kan särskilt nämnas val av JAS 39 . och myndigheterna skall fortsätta att utveckla formerna för exportstödet till försvarsindustrin. Med Försvarsmaktens operativa förmågebehov som grund bör exportmöjligheterna tidigt vägas in som en faktor i materielförsörjningen. Exportmöjligheterna bör också beaktas och lyftas fram vid deltagande i olika internationella fora, exempelvis inom ramen för () och inom FA/. Vidare bör formerna för ledningen av exportstödet vidareutvecklas inom och myndigheterna. Dessutom bör strategier för exportstödet, exempelvis i form av landstrategier, utvecklas så att detta såväl tillgodoser statens och industrins intressen som att det kan inrymmas inom tillgängliga budgetramar. Genomförandet bör snarare fokuseras på marknadsföring av systemkoncept, än enskilda vapensystem, samt på internationella samarbeten. 2004/05:1 UTGIFTSOMRÅDE 6 Försvarsmakten har med såväl grundorganisationens resurser som med insatsorganisationen upprätthållit av regeringen beslutad beredskap. Särskilda beredskapskontroller och övningar har genomförts. Effekter av genomförd verksamhet har uppnåtts främst avseende förmåga att möta begränsade insatser, vidta skyddsåtgärder vid insatser mot civila och militära mål, möta intrång på vårt territorium, ingripa mot kränkningar samt avvisa säkerhetshot. Planerad gångtid med enheter ur sjöinformationsbataljonerna har dock inte uppfyllts främst med anledning av personalbrist. Sjöräddningsberedskap enligt avtal med har upprätthållits. I samband med styrkeuppladdningen inför och utbrottet av krigshandlingarna i anpassades Försvarsmaktens ledningsberedskap. Vidare genomfördes samordning av verksamhet såväl inom myndigheten som mellan övriga totalförsvarsmyndigheter och . Incidentberedskapen har upprätthållits med resurser ur grundorganisationen i enlighet med av regeringen ställda krav. Luft- och sjöbevakning samt stridsledning enligt IKFN har genomförts. Den begränsade tillgängligheten på bland annat radarsystemet PS 870 har medfört att kraven på radartäckning för sjöövervakning inte kunnat uppfyllas. Försvarsmakten har genomfört en nära samverkan med övriga totalförsvarsmyndigheter och civila myndigheter för att utveckla förmågan för såväl förebyggande åtgärder som insatser vid eventuella incidenter. har Försvarsmakten genomfört en analys samt förändrat rutiner för rapportering enligt IKFN- förordningen. Detta med anledning av vissa brister . Försvarsmakten redovisar vidare att utvecklingen fortsatt mot att samma plattform (exempelvis ett örlogsfartyg) nyttjas mot att lösa uppgifter inom flera olika funktioner. Genom detta uppnås en ökad kostnadseffektivitet utgående från samtliga enheter ur totalförsvaret som verkar inom olika funktioner. Insatser av rutinkaraktär har genomförts . Regeringen bedömer att Försvarsmakten med tillgängliga resurser upprätthållit beredskap för att upptäcka och ingripa mot kränkningar i enlighet med ställda krav. Beredskap för internationella insatser Följande förband har varit anmälda till internationella styrkeregister: -två mekaniserad bataljoner, -ett militärpoliskompani, -ett ingenjörkompani med ammunitions- och minröjningsförmåga, -en underhållsenhet, -en underrättelsepluton, -en televapentropp, -en sjöminröjningsstyrka, -ett korvettförband, -ett ubåtsförband, -ett transportflygförband samt -ett spaningsflygförband. Regeringen har fr.o.m. även anmält en NBC-insatsstyrka och fr.o.m. en artillerilokaliseringsradargrupp samt en jägarpluton till internationella styrkeregister. Militärpoliskompaniet har haft vissa personella begränsningar. Det beror till största delen på att Försvarsmakten har valt att vakanshålla 30 befattningar i kompaniet och att viss utbildning inte har genomförts. Delar av kompaniet deltar nu i olika insatser och regeringen har därför beslutat att sänka beredskapen på kompaniet. Den mekaniserade bataljonen med I har 30 dagars beredskap . Bataljonen avlöste ett mekaniserat skyttekompani utrustad med pansarbandvagn 302 som fram till dess var satt i 30 dagars beredskap. Ett kompani från den mekaniserade bataljonen har sedan blivit insatt i , varför regeringen har beslutat att sänka beredskapen för resterande del av bataljonen. Den mekaniserade bataljonen har genomfört slutträning och Försvarsmakten bedömer att bataljonen kan lösa en fredsbevarande uppgift, men för att lösa en fredsframtvingade uppgift behövs kompletterande utbildning. Bataljonen har också vissa begränsningar vad avser skydd mot NBC-stridsmedel. Den svenska delen av den nordiska logistikbataljonen, NL 03, är i huvudsak utbildad. Dock har förbandet inte kunnat upprätthålla anbefalld beredskap från utan behöver 30- 60 dagars förberedelsetid utöver beredskapstiden för att med vissa begränsningar kunna lösa sina huvuduppgifter. Bataljonsstaben har samövat under Nordic Peace 03 med gott resultat. Materieltillförseln till de förband som är anmälda till styrkeregister har prioriterats. Till utlandsstyrkan har leverans av stridsledningssystem för logistikbataljon samt för mekaniserad bataljon 90 I och pansarterrängbilsbataljon påbörjats. Anskaffning av radiolänkpansarbandvagn 3024 för mekaniserad bataljon 90 I pågår. Skyddspaket till avsedda för internationell tjänst har börjat levereras. Ca 200 pansarterrängbilar har levererats avsedda för utlandsstyrkan och de förband som är anmälda till styrkeregister. har Försvarsmakten inom ramen för individuella partnerskapsplan (IPP) deltagit i aktiviteter inom olika områden, exempelvis, luftförsvar, ledning och informationssystem, civil beredskapsplanering och krishantering samt militära övningar och därtill relaterade träningsaktiviteter. Regeringen bedömer att beredskapen för internationella insatser har upprätthållits på en godtagbar nivå. I samband med att delar av ett förband har satts in i internationella insatser har det inte varit möjligt att, inom de givna ekonomiska ramarna, upprätthålla beredskap med återstående delar av förbanden. Tillgängligheten, uthålligheten och flexibiliteten bör ses över i dessa delar. Inom samtliga samarbetsområden inom IPP där Försvarsmakten deltagit har utbytet till största delen varit gott och bidragit till att öka Försvarsmaktens internationella förmåga. I de flesta fall får detta effekt på utvecklingen och produktion av nya förband, men i vissa fall kan erfarenheterna implementeras direkt i befintliga förband. 2004/05:1 UTGIFTSOMRÅDE 6 har gett ett bemyndigande till Nato samt mandat för en multinationell fredsstyrka i Kosovo med stöd av kapitel VII i . Den internationella fredsstyrkan har funnits i Kosovo och leds av Nato. har bidragit med trupp. Den svenska styrkan har under huvuddelen av året uppgått till cirka 740 personer. Verksamheten i den svenska bataljonen i Kosovo har till stor del fokuserat på övertagandet av brigadledningsansvaret efter . övertog ledningen av den multinationella brigaden, MNB (C). Inför övertagandet av brigadledningen genomfördes en särskild brigadstabsövning. Nato har i enlighet med beslut av lett en multinationell fredsstyrka i . Den svenska styrkan har bestått av en underrättelseenhet och stabsofficerare vid Sfor högkvarter. Sammantaget har det svenska bidraget till Sfor omfattat 5 personer. Insatsen i påbörjades och var den första EU-ledda militära krishanteringsinsatsen. deltog med stabsofficerare på olika nivåer och två övervakningsteam om ca 10 personer. Den totala operativa styrkan uppgick till 350 personer. Insatsen avslutades som planerat . Den svenske kontingentschefen ledde, i egenskap av chef för logistikenheten i Eufor:s högkvarter, avvecklingsarbetet för hela missionen. har deltagit med trupp i den multinationella fredsstyrkan i . Det svenska bidraget har bestått av ungefär 40 personer med till största delen uppgifter inom civil-militär-samverkan. har haft två samverkansofficerare vid Central 2004/05:1 UTGIFTSOMRÅDE 6 Command, (US ) i , . Regeringen bedömer att säkerheten för det svenska bidraget till Isaf förbättrats genom den insyn erhållit vid US . Monuc i (DR ) har deltagit i FN:s fredsbevarande mission DR . var det första västlandet att bidra med trupp till insatsen och det svenska bidraget har varit en flygplatsenhet med ansvar för flygplatsen i i nord-östra . Enheten har bestått av ungefär 90 personer. Förbandet har erhållit mycket beröm för den genomförda insatsen av Monuc. Professionalism och hög effektivitet har varit och är ett kännetecken för förbandet. En mindre del av förbandet har varit stationerade i Entebbe i för att stödja Monuc:s operationer i nordöstra . Insatsen i Monuc i DR var planerad . Flygfältsenheten kunde därför enligt plan avvecklas med mycket gott resultat . i Demokratiska Repbubliken (DR ) beslutade EU att delta med en snabbinsatsstyrka i nord-östra med målet att stoppa övergrepp på civilbefolkningen, att förbättra den humanitära situationen och att ge stöd till FN:s ansträngningar samt till fredsprocessen i DR . Insatsen var EU:s första snabbinsats och leddes av . I enlighet med riksdagsbeslutet bestod det svenska bidraget av högst 100 personer ur specialförbandet som tjänstgjorde . Insatsen rönte stor uppmärksamhet internationellt och ansågs som mycket lyckad. Vidare gav insatsen viktig erfarenhet av snabbinsatser och en förstärkt roll för inom EU/ESDP. har Shirbrig arbetat med stöd till African capacity , något som man planerat fortsätta med . Vidare har planering inför en konceptuell utveckling av Shirbrig ägt rum. Konferenser på olika nivåer, kurser och övningar har genomförts. På insatssidan har Shirbrig stött ECOWAS planering inför insatsen i med ett planeringsteam. Vidare har stöd givits inför etablering av Unmil i genom Shirbrigs planeringselement och genom att bidra med en förtrupp för etablering ett högkvarter för insatsen. operativförklarades Nordcaps krishanteringsstyrka upp till brigads storlek. påbörjades planering inför ett gemensamt nordiskt bidrag, under brittisk ledning, till ett nyetablerat PRT i . Arbetet bedrivs så att NSG, genom ordföranden, stod i kontakt med medan NMCG påbörjade arbetet med att ta fram ett military estimate. Vidare integrerades i Nordcaps samarbetet . Utfallet för anslagsposten 6:1:2 Fredsfrämjande truppinsatser i sin helhet och per insats framgår av tabellen nedan: Tabell 3.5 Utfall fredsfrämjande truppinsatser Utfallet visar att anslagssparandet uppgick till . Detta berodde främst på att insatstiden för specialstyrkan i DR blev kortare än beräknat samt på omorganisationen av den svenska bataljonen i Kosovo. Återbetalningar från FN har uppgått till , varav utgör ersättning för truppbidrag (flygfältsenheten i Monuc, DR ). Regeringen bedömer att de svenska insatserna genomförts med mycket gott resultat och att förmågan att bidra tillsammans med andra länder utvecklats . Regeringen anser att Försvarsmakten på ett föredömligt sätt deltagit i EU:s första militära krishanteringsinsats i . Nya erfarenheter har vidare kommit Försvarsmakten till del genom de missioner som genomförs med en högre hotbild, tex i DR . Att stärkte sin roll i EU/ESDP-arbetet har varit en positiv bieffekt. Förmågan att följa, utnyttja och inrikta underrättelseproduktionen i vid mening har ytterligare stärkts.