prop · GT031d16 · 2005-09-20 00:00:00 — Likaså var offentliganställda och personer utan högskoleutbildning överrepresenterade bland de friårslediga, medan personer inom bristyrken sällan tycks ta friårsledigt. Vidare visar studien att efterfrågan på friårsledighet varit stor. De friårslediga var koncentrerade till ett fåtal yrkesgrupper, framförallt inom vård och barnomsorg, exempelvis som undersköterska, vårdbiträde, barnskötare och förskolelärare. Några andra vanliga yrken var sekreterare/kontorsbiträde, industriarbetare och brevbärare. Att friårslediga i större utsträckning finns bland dessa yrkesgrupper kan bero på ersättningsnivån vid ledigheten. Personer med en hög månadsinkomst förlorar en högre andel av sin lön jämfört med personer med en lägre månadsinkomst, vilket innebär att friåret är mindre attraktivt för personer med högre månadslöner. Vidare kan enligt IFAU den relativt sett goda tillgången till vikarier i offentlig sektor göra arbetsgivare mer benägna att komma överens med den anställde om friår. I de yrken där tillgången till rätt kompetens är begränsad har arbetsgivaren svårare att bevilja friår. Enligt studien har friårsvikarierna en relativt stark position på arbetsmarknaden redan innan de påbörjar vikariaten. var det dock inget krav att vikarien borde tillhöra en prioriterad grupp. Liksom bland de friårslediga var kvinnorna överrepresenterade bland vikarierna. Utbildningsnivån bland vikarierna var relativt hög. Nära fyra av tio vikarier hade en eftergymnasial utbildning, vilket är högre än bland gruppen arbetslösa. Vidare framgår att drygt hälften av vikarierna upplever att vikariatet förbättrat deras möjligheter att få ett fast arbete. Efter vikariatets slut fick hälften av vikarierna någon typ av fortsatt anställning vid arbetsplatsen, fick en tills vidareanställning och fortsatt vikariat eller timanställning. När det gäller friårsförsökets arbetsmarknadseffekter framgår det av studien att friårsvikariernas framtida arbetslöshet minskar som en effekt av friårsvikariaten. Likaså minskar det totala antalet dagar som vikarierna är registrerade vid arbetsförmedlingen. vet vi också att friårsvikariaten som arbetsmarknadspolitisk åtgärd har en låg undanträngningseffekt på reguljära jobb. Utvärderingen visar vidare att friårsledigheten innebär en lägre lön efter ledigheten. Löneeffekten varierar dock mellan olika grupper av arbetstagare. Likaså tycks friårslediga arbeta efter ledigheten i samma omfattning som de skulle ha gjort om de inte hade deltagit i friårsförsöket. Det går inte heller att belägga att sjukfrånvaron minskar efter friårsledigheten. Utvärderingen av friårsförsöket ger heller inte något stöd för att friårsledighet skulle ge en högre pensionsålder. Friåret är en relativt ny åtgärd och den arbetsmarknadspolitiska inriktningen av friåret har stärkts i samband med att friåret utvidgades till att omfatta hela landet . AMS har fördelat platserna, som uppgår till i genomsnitt 10 000 , till länsarbetsnämnderna som i sin tur fördelar till arbetsförmedlingarna i respektive kommun. Målet är att 14 000 platser skall vara tillsatta till slutet av 2005. Utgångspunkten för den regionala fördelningen är kommunernas befolkningsmängd i åldern . Genom att regeringen har inriktat friåret på de prioriterade grupperna inom arbetsmarknadspolitiken kan det förbättra matchningen på arbetsmarknaden, förbättra integrationen och bidra till att färre arbetslösa av olika skäl lämnar arbets- 2005/06:1 UTGIFTSOMRÅDE 13 Åtgärden friår har på förmedlingen krävt stora resurser, den är, jämfört med andra åtgärder, mer resurskrävande. var drygt 12 000 friårsplatser tillsatta runt om i landet. Fler kvinnor än män var friårslediga, mer än två tredjedelar () är kvinnor. När det gäller åldersfördelningen är hälften av alla friårslediga . Motsvarande siffra för vikarierna är . Flest friårslediga finns inom yrkeskategorierna service-, omsorgs- och försäljningsarbete. I denna grupp ingår bland annat barnskötare, undersköterskor och sjukvårdsbiträden. Med en tydligare arbetsmarknadspolitisk inriktning av friåret har arbetssökande ur de prioriterade grupperna inom arbetsmarknadspolitiken fått en större del av friårsvikariaten. Nästan hälften av friårsvikarierna är från de prioriterade grupperna. Särskilt positivt är den höga andelen utrikes födda bland dem som har gått in som vikarier. Nästan tre av tio vikarier (29,) är utrikes födda. Stöd till start av näringsverksamhet påbörjade drygt 10 000 personer en period med stöd till start av näringsverksamhet. 5 600 deltog i programmet i genomsnitt vid månadsslut. Andelen kvinnor var . Visserligen är detta en underrepresentation jämfört med andelen kvinnor bland arbetslösa men är en överrepresentation jämfört med förhållandena i nystartade företag. Av nyföretagarna är kvinnor. av alla företag ägs av kvinnor. Stöd till start av näringsverksamhet har det bästa resultatet av alla arbetsmarknadspolitiska program. 2004 hade av deltagarna egen försörjning efter avslutat stöd. Överlevnaden på lång sikt för företag startade med stöd är den samma som för företag startade utan stöd. Undanträngning i stöd till start av näringsverksamhet sker genom konkurrenssnedvridning. Det finns en risk att nya företag med stöd tar marknadsandelar från företag utan stöd. Detta beaktas vid anvisning till stödet, men konkurrenssnedvridning måste också bevakas vid resultatuppföljning. har i sin rapport av de näringspolitiska effekterna av stöd till start av näringsverksamhet (ITPS 2003:003) visat att problemen med konkurrenssnedvridning ökar 2005/06:1 UTGIFTSOMRÅDE 13 vid långa stödperioder. Tvärt emot förväntningarna är det också så att andelen nystartare som kan försörja sig genom sina företag minskar med längre stödperiod. har därför förordningsändringar gjorts så möjligheterna att erhålla förlängt stöd beskurits. Antalet deltagare i arbetspraktik ökade jämfört med året innan. deltagarvolym var dock den lägsta sedan programmets start . Totalt deltog nästan 67 000 personer i arbetspraktik, vilket är en ökning med knappt 21 000 deltagare jämfört med . Vid varje månads slut deltog i genomsnitt cirka 14 500 personer i arbetspraktik. Av dessa utgjorde kvinnor och män vilket i det närmaste motsvarar deras andel av de arbetslösa. Utomnordiska medborgare hade av arbetspraktiken , kvinnor 5 och män , vilket är mer än deras andel av de arbetslösa. Utrikes födda hade av arbetspraktiken, kvinnor och män , och deras andel av de arbetslösa var . Den genomsnittliga tiden i arbetspraktik var eller cirka . Jämfört med året innan är det en minskning av programtiden med en månad. Tiden i arbetspraktik skiljde sig inte åt mellan kvinnor och män. är den vanligaste praktikanordnaren. återfanns av praktikplatserna hos enskilda företag och respektive hos kommuner respektive allmännyttiga organisationer. efter avslutad arbetspraktik hade av kvinnorna och av männen arbete. Kvinnorna fick arbete utan stöd i större utsträckning än männen. av dem som fick arbete efter avslutad arbetspraktik hade timanställningar samt tidsbegränsade anställningar. Kvinnor var timanställda eller hade deltidsanställningar i högre utsträckning än män, medan män var tillsvidareanställda i högre utsträckning än kvinnor. Skillnaden speglar olikheter på arbetsmarknaden i stort. har förordningsändringar gjorts för att motverka att praktikplatserna tränger undan ordinarie jobb. Samtliga arbetsgivare betalar från i finansieringsbidrag. Vissa praktikplatser får dock undantas från finansieringsbidrag. Tabell 4.10 Arbetsmarknadspolitiska program Andel i arbete med eller utan subvention efter avslutat program Andel i arbete efter avslutat program (%)1 Förstärkt anställningsstöd (2-års-inskrivna) Förstärkt anställningsstöd (4-års-inskrivna) Kommunalt program för ungdomar Ungdomsgaranti för ungdomar 20-24 år Aktiviteter inom vägledning och platsförmedling Projekt med arbetsmarknadspolitisk inriktning 1 Avser arbete med eller utan ekonomiskt stöd i form av exempelvis lönebidrag eller anställningsstöd. Europeiska socialfondens mål 3 och gemenskapsinitiativet Equal genomförs i enlighet med de av fastställda programdokumenten för perioden 20002006. I dessa dokument anges såväl kvantitativa som kvalitativa mål. Övervakningskommittéerna har till uppgift att löpande och i halvtidsöversynen följa upp resultaten och föreslå de förändringar som behövs för att uppnå målen. En halvtidsöversyn genomfördes och har, liksom de oberoende halvtidsutvärderingarna av programmen, redovisats närmare i budgetpropositionen . Ytterligare utvärderingar av mål 3 och Equal, vilka innebär en uppdatering och tematisk fördjupning av halvtidsutvärderingarna, kommer att slutredovisas . I en interimsrapport i utvärderingen av Equal framgår bl.a. att inriktningen av programmet bör ligga fast och fullföljas. Svenska styrning av Equal i den första ansökningsomgången har lett till att verksamheten inte till fullo följt prioriteringarna i programdokumentet. Styrningen har främst påverkat projekten i ekonomiska och administrativa avseenden, och i mindre grad den verksamhet som de bedrivit. Det transnationella samarbetet i projekten har enligt rapporten varit mindre kvalificerat än avsett. Starten av spridningsaktiviteterna i Equal har tagit än planerat, särskilt upprättandet av de nationella temagrupperna. Ofullständiga riktlinjer har medverkat till att aktörerna i spridningsfasen av programmet har varit oklara över sina roller. Ett väsentligt inslag i mål 3 och Equal är insatser för att sprida de nya metoder m.m. som har utvecklats inom programmen. Regeringen har mot denna bakgrund uppdragit åt Svenska ESF- rådet att redovisa erfarenheter av mål 3 och Equal som kan bidra till att utveckla den nationella politiken och verksamheten. Svenska ESF- rådet har i sin rapport bl.a. pekat på att partnerskapen i mål 3 på ett positivt sätt har bidragit till det regionala tillväxtarbetet. Vi- dare innebär mål 3 att en offensiv metodutveckling sker i gränslandet mellan olika aktörers ansvarsområden och i samverkan med ideella föreningar. Detta leder enligt Svenska till att nya arbetstillfällen växer fram. En första rapport med förslag från de nationella temagrupperna och projekten i Equal har också lämnats. Svenska har vidtagit ett antal åtgärder för att sprida och ta till vara resultaten av mål 3 2005/06:1 UTGIFTSOMRÅDE 13 Bland annat publiceras ett periodiskt magasin med projektexempel och ett stort antal konferenser och seminarier anordnas. Verksamhetsområde III verksamhetstillsyn, kontroll och uppföljning Målen är att: -Tillsynen och kontrollen av det arbetsmarknadspolitiska regelverket skall förbättras. -Öka kunskaperna om de samlade effekterna av de arbetsmarknadspolitiska insatserna. Arbetsmarknadspolitiken innebär en stor samhällsekonomisk utgift. Det är väsentligt att verksamheten följs upp. har vid sina samhällsvetenskapliga fakulteter särskilda forskarlag med fokus på arbetsmarknad. Inom utgiftsområdet finansieras också ett statligt institut, IFAU. Institutets uppgift är att främja, stödja och genomföra utvärderingsstudier av arbetsmarknadspolitiskt motiverade åtgärder och arbetsmarknadens funktionssätt samt att bedriva utvärdering av effekterna på arbetsmarknaden av åtgärder inom utbildningsväsendet. IAF har publicerat en rad rapporter som rör tillsynen över hanteringen av arbetslöshetsersättningen. I bl.a. rapporten av ärenden som rör arbetslöshetsförsäkringen () påvisar IAF en rad brister och skillnader i hanteringen av arbetslöshetsförsäkringen. Regeringen har tagit del av denna information och i dialog med AMS diskuterat hur man skall kunna komma tillrätta med bristerna (se resultat verksamhetsområde I). Vid utformning av politik måste en rad aspekter sammanvägas. Kunskapsutveckling och uppföljning tillhör de viktigaste grunderna för förbättringar. Kvalitetshöjning av arbetsmarknadspolitiska program och nya regler för samordning mellan arbetslöshetsförsäkring och sjukförsäkring är exempel på åtgärder som vidtagits med utgångspunkt i utvärdering gjord vid universitet och IFAU. Regeringens bedömning är att den arbetsmarknadspolitiska verksamheten har bidragit till en väl fungerande arbetsmarknad. Bedömningen görs mot bakgrund av resultatredovisningen 2005/06:1 UTGIFTSOMRÅDE 13 under respektive verksamhetsområde och utifrån att förutsättningarna har präglats av en låg efterfrågan på arbetskraft samt en hög arbetslöshet. När regeringen bedömer måluppfyllelsen för verksamhetsområdet är inte arbetslöshetstiden eller vakanstiden i sig de mest lämpliga indikatorerna. Båda dessa indikatorer påverkas i huvudsak av andra faktorer än vad arbetsmarknadspolitiken råder över. Exempelvis kommer arbetslöshetstiderna generellt att minska då efterfrågan på arbetskraft ökar. Vid en minskad efterfrågan ökar arbetslöshetstiderna. Generellt gäller detta även för vakanstiderna men i omvänd ordning. Givetvis skall arbetsförmedlingens insatser påverka tiderna, men det går inte att särskilja vad som beror på arbetsmarknadspolitiken respektive andra faktorer. Regeringen har tidigare påpekat vikten av att anpassa AMV:s verksamhet till lokala och regionala förhållanden. Regeringen menar att AMV:s verksamhet skall präglas av nationell enhetlighet som den skall anpassas efter regionala och lokala förutsättningar. Detta för att AMV:s verksamhet, i alla delar av landet, skall bli så effektiv och likvärdig som möjligt och för att den skall överensstämma med regeringens och intentioner. AMV skall därmed ta fasta på regionala skillnader på arbetsmarknaden som är av betydelse för effektiviteten av AMV:s verksamhet och som innebär en reell skillnad för den arbetssökande och arbetsgivare. finns det skillnader i AMV:s resultat som inte kan förklaras av regionala och lokala förhållanden på arbetsmarknaden. Dessa skillnader har i stället sin grund i att regelverket inte tillämpas på det sätt det är tänkt eller att rutinerna ser olika ut i landet. Dessa skillnader utgör problem i och hinder för AMV:s verksamhet. Regeringen anser därför att det finns all anledning att arbeta mer aktivt för att uppnå enhetlighet inom AMV avseende tillämpning av regelverk och rutiner. Därmed är det av största vikt att skillnader tydliggörs och att AMV aktivt arbetar för att undanröja dessa. AMS har också i uppdrag att genomgående redovisa regionala skillnader i verksamhetens resultat. Utifrån de resultat som ovan redovisas bedömer regeringen sammantaget att följande utvecklingsområden är prioriterade områden för den arbetsmarknadspolitiska verksamheten: -Öka kontakterna mellan arbetsförmedlingen och arbetsgivare. -Säkerställande av att de prioriterade grupperna verkligen prioriteras inom samtliga arbetsmarknadspolitiska program. -Förbättrad och säkerställd enhetlig tillämpning av de arbetsmarknadspolitiska regelverken inom AMV. -Bättre anpassning av den nationella arbetsmarknadspolitiken till de regionala och lokala förhållandena. har lämnat revisionsberättelser utan invändning för AMV, Svenska , IFAU och IAF, dvs. har därmed bedömt att myndigheternas årsredovisningar för i allt väsentligt är rättvisande. publicerade på arbetsförmedlingarna (RiR 2004:3). Granskningen påvisade stora variationer mellan arbetsförmedlingarna i tillämpningen av reglerna kring arbetslöshetsförsäkringen. menar att denna brist påverkar de arbetslösas sökaktivitet och därmed kostnaderna för arbetslöshetsförsäkringen. Rapporten kontroll och granskning (RiR 2005:3) syftar till att gå vidare med granskningen av arbetslöshetsförsäkringen. Denna granskning påvisar brister i bl.a. förutsättningarna för kontrollen samt att allt fler anvisningar sker enbart i kontrollsyfte med små möjligheter att leda till anställning. Regeringen anser att bedömning och rekommendationer ligger i linje med det pågående utvecklingsarbetet och skall beaktas av AMV i det fortsatta arbetet. Regeringen gav AMS i uppdrag att vidta åtgärder för att säkerställa en mer likartad tillämpning av arbetslöshetsersättningen (se avsnitt 4.6.2). har i sin rapport av strukturfonderna (RiR 2004:29) redovisat de viktigaste slutsatserna av en granskning av förvaltnings- och kontrollsystemen för bl.a. Europeiska socialfondens mål 3. En slutsats är att kontrollverksamheten fungerar i förhållande till de regelverk som finns. Däremot fångar den inte upp effektiviteten vad avser de konkreta målen i strukturfondsprogrammen. bedömer att dagens organisatoriska lösningar är komplexa, och ger rekommendationer för utformningen av den svenska förvaltningsorganisationen för nästa programperiod i strukturfonderna. Det övergripande målet för regeringens ekonomiska politik är full sysselsättning. Allas möjlighet till en egen försörjning och ett arbetsutbud som möjliggör ett välfärdssystem som tillgodoser medborgarnas behov är centralt. För att klara den uppgiften krävs ett stort arbetsutbud, det vill säga ett högt arbetskraftsdeltagande och ett stort antal arbetade timmar. Regeringens mål om att den reguljära sysselsättningen för personer i åldern skall uppgå till ligger fast. Den öppna arbetslösheten skall också pressas tillbaks till , i ett första steg på väg mot full sysselsättning. Regeringen följer löpande utvecklingen på arbetsmarknaden och är beredd att föreslå en rad åtgärder för att dessa mål skall nås. Trots en relativt god tillväxt har nya arbetstillfällen uteblivit. Den låga sysselsättningen, arbetslösheten och det faktum att stora grupper av befolkningen inte deltar i arbetskraften utgör ett hot mot finansieringen av välfärden. Det innebär i sig ett hot mot möjligheterna att slå vakt om och ytterligare utveckla ett samhälle där lika rättigheter, skyldigheter och möjligheter råder. Ytterst handlar kampen mot arbetslösheten om att värna demokrati, rättvisa och ett väl utbyggt välfärdssamhälle. För att möjliggöra en stigande sysselsättning och låg arbetslöshet kombinerat med en låg inflation krävs en väl fungerande och flexibel arbetsmarknad. Det kräver effektiv matchning av arbetskraft och arbetstillfällen samt rörlighet såväl yrkesmässig som geografisk. Arbetsmarknadspolitiken är ett viktigt instrument för att skapa en väl fungerande arbetsmarknad. Arbetsmarknadspolitiken skall bidra till uthållig tillväxt, ökad sysselsättning och ett konkurrenskraftigt näringsliv i alla delar av landet. Detta kan göras genom en fungerande matchning mellan utbud och efterfrågan på kompetens och därmed förhindra att inflationsdrivande flaskhalsar uppstår. Arbetsmarknadspolitiken skall också verka för lika rättigheter, möjligheter och skyldigheter oavsett kön, kulturell bak- 2005/06:1 UTGIFTSOMRÅDE 13 grund, ålder, sexuell läggning och eventuella funktionshinder. Den könssegregerade arbetsmarknaden måste särskilt motverkas. De arbetsmarknadspolitiska insatserna skall hålla en sådan kvalitet och effektivitet att de på ett påtagligt sätt förbättrar möjligheterna för de arbetslösa att få ett reguljärt osubventionerat arbete. Åtgärderna får inte användas så att de onödigtvis tränger ut och ersätter ordinarie arbeten. Inom ramen Europeiska socialfondens mål 3 och Equal, vilka har en nyskapande karaktär, sker en omfattande metodutveckling som involverar ett stort antal aktörer från olika samhällssektorer. Programmen utgör därmed en arena för utveckling av bl.a. de arbetsmarknadspolitiska åtgärderna. Grunden för de arbetsmarknadspolitiska åtgärderna är platsförmedlingen. Platsförmedlingen måste ta en mer central roll och effektiviseras. Insatserna måste tydligare individinriktas, sökaktiviteten hos de arbetslösa måste öka och arbetsutbudet stimuleras. En sådan stimulans måste utgå från insikten om att matchningsprocessen har en kvalitativ sida, där arbetslöshetsförsäkringsbegreppet lämpligt arbete är centralt. Hur sökprocessen skall se ut bör vara beroende av den individuella situationen. Arbetslinjen att aktivitet i form av arbete eller utbildning främjas är en överordnad princip för regeringens sysselsättnings- och tillväxtpolitik. Lönegarantiersättningen skall utgöra ett skydd om arbetsgivaren går i konkurs och den anställde har utestående lönefordringar. Det måste dock inte nödvändigtvis vara staten som skall ombesörja lönegarantin. I andra EU-länder finns andra system för lönegarantin och försäkringslösningar inom andra områden har även i ett annat upplägg. Regeringen bereder frågan om en långsiktig finansiering av lönegarantin. Arbetsmarknaden har fortsatt att präglas av en låg efterfrågan på arbetskraft med en arbetslöshet som ligger på en oacceptabelt hög nivå. Detta slår särskilt hårt mot människor som har liten eller ingen erfarenhet av arbetsmarknaden. Det finns också en stor grupp människor som har kommit i en liknande situation på grund av 2005/06:1 UTGIFTSOMRÅDE 13 långa tider som arbetslös eller sjukskriven. Re- geringen föreslår ett tvåårigt sysselsättningspaket med start . Paketet beräknas att ge omkring 55 000 personer möjlighet till arbete, praktik eller utbildning. Huvuddelen av satsningen sker inom ramen för arbetsmarknadspolitiken. De arbetsmarknadspolitiska programmen ökar med drygt 40 000 platser till över 161 000 platser totalt. Regeringen avser att noga följa effekterna av sysselsättningspaketet. Fler arbetsförmedlare för förbättrad matchning och kontroll Denna kraftfulla satsning innebär en ökad belastning på arbetsförmedlingen. Regeringen föreslår därför att AMV tillfälligt skall förstärkas med upp till 200 arbetsförmedlare. Ett viktigt utvecklingsområde är kontakterna mellan arbetsförmedlingen och arbetsgivarna. Regeringen kommer att ge IFAU i uppdrag att i samråd med AMS utveckla verktyg för arbetsförmedlingen för att bättre kunna ge rätt åtgärder till rätt individer . Syftet är att ta fram metoder för att tidigt identifiera arbetslösa som riskerar att fastna i långtidsarbetslöshet och erbjuda dem effektiv hjälp. Dessa metoder skall därefter testas av AMS i ett antal försöksområden. Medborgarna skall känna trygghet i att bli likvärdigt behandlade oberoende av var i landet de är bosatta. Enligt rapporter och utredningar från bl.a. Statskontoret, och finns det utrymme för att ytterligare förbättra verksamheten så att arbetssökande behandlas lika oavsett var i landet de kontaktar arbetsförmedlingen. Arbetet med att uppnå ökad enhetlighet när det gäller hanteringen av arbetslöshetsförsäkringen fortsätter. De insatser som gjorts inom AMV bl.a. utifrån regeringsuppdraget om att säkerställa en mer likartad tillämpning av arbetslöshetsförsäkringen kommer att följas upp noggrant. I detta arbete bör AMS också ta till vara och pröva de förslag och rekommendationer som presenterat. Inom ramen för sysselsättningspaketet sker en satsning på arbetslösa akademiker, bl.a. genom riktade myndighetssatsningar för tillsyn och kontroll. För att AMV skall säkerställa målet om arbetslöshetsförsäkringen som en omställningsförsäkring är det viktigt att insatser som ökar stödet till de arbetssökande samt säkerstäl- ler kontrollfunktionen prioriteras. får AMV resurser för att anställa upp till 300 personer för att stärka kontrollverksamheten. Denna personalförstärkning tillsammans med nya rutiner och metodstöd som AMV tagit fram skall leda till förbättrade och avläsbara resultat i uppföljningen av verksamheten. Genom en dialog och i arbetet med den individuella handlingsplanen skall arbetsförmedlingen ge den enskilda arbetssökanden förutsättningar att bedriva ett kvalitativt sett bra sökande efter ett arbete. Måttet på en god sökaktivitet är inte bara antalet sökta arbeten. Det finns också en kvalitativ sida, som har bäring på arbetslöshetsförsäkringens begrepp lämpligt arbete. I detta sammanhang kan nämnas att IAF har beslutat om nya tillämpningsföreskrifter i fråga om lämpligt arbete som trätt i kraft . Samtliga arbetssökande som uppbär arbetslöshetsersättning skall ha en handlingsplan, som motsvarar kraven för rätt till arbetslöshetsersättning. Anvisningsinstrumentet skall användas effektivt och enhetligt av arbetsförmedlingarna. AMS skall genom systematiska jämförelser mellan olika länsarbetsnämnder och arbetsförmedlingskontor minska skillnaderna i tillämpningen av regelverket.