prop · GT0338 · 2005-10-26 00:00:00 — gärder som vidtas inte ensidigt inriktas mot att förändra barns och elevers beteende, utan också fokuserar på personalens bemötande och handlande gentemot barn och elever, på miljön, på den pedagogiska verksamheten och dess organisering för att förhindra och eliminera diskriminering och annan kränkande behandling. Forskning på området visar på vikten av Frågan om krav på aktiva åtgärder behandlas i avsnitt 13. Den föreslagna lagen ger också all skollagsreglerad verksamhet en kraftig signal om vikten och nödvändigheten av att arbeta med mänskliga rättigheter och att motverka alla former av kränkningar. grund av sexuell läggning kan exempelvis inte längre förbli osynliga utan måste tas på större allvar och uppmärksammas. Den nya lagen bör vidare leda till att förebyggande åtgärder i större utsträckning inriktas på rele- vanta och konsekventa reaktioner mot trakasserier med diskriminerande inslag och sexuella trakasserier inom alla verksamhetsformer. 4.3Förekomsten av diskriminering och annan kränkande behandling Forskning och undersökningar om barns relationer i framförallt grund- och gymnasieskolan har pågått . Dessa studier har främst varit inriktade mot den form av kränkande behandling som benämns mobbning i skolan. Det är bara i arbetslivet, i och i gymna- sieskolan som mobbningsstudier har genomförts. Den vanligaste defini- tionen av mobbning är att sådan förekommer när en elev upprepade gånger eller utsätts för negativa handlingar från en eller flera andra elever. Det är en negativ handling när någon eller några medvetet och med avsikt tillfogar eller försöker tillfoga en annan person skada eller obehag. Negativa handlingar kan utföras genom fysisk kontakt, verbalt eller på annat sätt genom ryktesspridning, grimaser, gester eller uteslutning. Inom forskningen används termen mobbning som ett samlingsbegrepp för olika icke-önskvärda beteenden, allt från våldshandlingar och förstörelse av egendom till ryktesspridning och spydigheter, se vidare avsnitt 15. Behovet av kunskap om andra former av kränkningar, t.ex. trakasserier på grund av kön och sexuella trakasserier har ökat. Den kunskap som finns är inte tillräcklig för att metoder skall kunna utvecklas i syfte att förhindra och motverka alla former av kränkningar och för att vidta effektiva åtgärder. Ett par undersökningar om diskriminering, trakasse- rier och främlingsfientlighet, främst gällande grund- och gymnasieskolan har dock genomförts . Några av de mer centrala refereras. Diskriminering och främlingsfientlighet i grund- och gymnasieskolan redovisade rapporten i skolan en utvecklande eller destruktiv kraft. Den föranleddes av ett regerings- uppdrag att kartlägga förekomsten av rasism, etnisk diskriminering, sexuella trakasserier, homofobi och könsrelaterad mobbning i skolan. Kartläggningen visar att verbala kränkningar av etnisk eller sexuell karaktär är vanliga i skolan. Detta bekräftas också av andra undersök- ningar. Enligt studien får dessutom barn med utländsk bakgrund, särskilt pojkar, mindre stöd från lärarna än barn med svensk bakgrund. Barn med utländsk bakgrund har också färre möjligheter till samtal med vuxna i skolan. En så pass stor del som av rektorerna uppger att det finns rasism på deras skolor. Av rapporten framgår vidare att de flesta kränkningarna utförs av elever mot andra elever, men att elever också blir kränkta av lärare och annan personal på skolan. Andra undersökningar visar att flertalet kränk- ningar utförs av lärare gentemot elever, vilket kan bero på att begreppen kränkande behandling och mobbning har olika betydelse för barn, för elever i olika åldrar och för vuxna, se vidare avsnitt 15. I en rapport av () och Forum för levande historia redovisas resultaten av en kartläggning av anti- semitism, homofobi och allmänt förekommande intolerans och fördoms- fullhet bland skolungdomar. Intolerans kan ta sig uttryck som diskriminering, trakasserier, kränk- ningar, hot och fysiskt våld. Studien omfattar elever i årskurserna 8 och 9 i och i gymnasieskolan. Enkäten har besvarats av 10 600 elever. Bland annat har elevernas attityder och utsatthet samt spridningen av extremistisk propaganda kartlagts. Resultaten har analy- serats och satts i relation till andra studier och annan forskning med rele- vans för problemområdet. Syftet med kartläggningen är att bidra med kunskaper om intoleransens omfattning, dess karaktär samt geografiska spridning för att relevanta åtgärder, som inte riskerar att bli allmänt ut- slätande eller missriktade, skall kunna vidtas. En viktig källa när det gäller uttryck för intolerans är att följa ut- bredningen av rasistiska webbplatser. har dessa ökat kraftigt. Besöksstatistik visar att av eleverna, såväl pojkar som flickor, uppger att de besökt en sådan. Många besöker dock webb- platserna enbart av nyfikenhet. Lika stor andel elever har också kommit i kontakt med material från vissa rasideologiska och extremnationalistiska organisationer. av eleverna har lyssnat på s.k. vit- makt musik. Detta innebär dock inte att en lika stor andel av eleverna är intoleranta. Kartläggningen visar vidare att de allra flesta elever flickor och pojkar, unga kvinnor och män har en positiv inställning till minoriteter. Andelen elever som är ambivalenta i sin inställning utgör knappt en fjärdedel. Elever med hög grad av intolerans utgör . Det finns tydliga skillnader mellan könen. Flickor är överlag mer posi- tivt inställda än pojkar. av flickorna är positiva och intoleranta jämfört med pojkarnas . Störst skillnad mellan flickor och pojkar finns i synen på homosexuella personer. Äldre elever tenderar att vara mer positivt inställda än yngre. Andelen gymnasieelever med intolerant inställning till muslimer, judar och homo- sexuella personer är högst bland elever i de yrkesinriktade gymnasie- programmen. Detta mönster är särskilt tydligt för pojkarna, där är intoleranta. De mest positivt inställda är flickor i de teoretiska programmen där är intoleranta. Kartläggningen visar även att den vanligaste formen av utsatthet gäller verbala kränkningar. Det är av eleverna som uppger att de blivit retade minst en gång på grund av sitt svenska eller utländska ursprung. Verbala kränkningar sker till skillnad från hot och våld ofta i anslutning till skolan inne i skolan eller ute på skolgården. De vanligaste skällsorden är jävla hora gentemot flickor () och jävla bög/homo/fikus för pojkar (). Även undersökning Attityder till skolan 2003 (Rapport 243, 2004) visar att grovt språkbruk, våld och rasism inte minskat. En mindre andel av eleverna uppger att de har blivit hotade () eller misshandlats (2,) på grund av sitt ursprung. Mest utsatta för dessa former av allvarliga kränkningar är elever med utlands- födda föräldrar. Det är också vanligare bland dessa elever att de upplevt sig orättvist behandlade av någon en myndighetsperson eller en lärare. av eleverna har fått sin skolbänk eller sitt skåp nedkladdat med rasistiska slagord. Mest utsatta för den typen av kränk- ningar är pojkar i de högre årskurserna i . Mer än dubbelt så stor andel () har drabbats av hotfulla elektroniska meddelanden som e-post, sms eller chatt-meddelanden. En liten andel elever har utsatts för våld på grund av sin religionstill- hörighet. Det är en något större andel flickor som blivit mycket utsatta för utfrysning, skällsord, hot och våld på grund av religionstillhörighet. Cirka en femtedel av samtliga elever har utsatts för etniskt relaterade kränkningar något fler elever med utländsk än med svensk bakgrund. Muslimska elever är den mest utsatta gruppen totalt sett. Flickor och pojkar drabbas av etniskt relaterade kränkningar i ungefär samma grad. Flickor känner sig dock mer utsatta än pojkar för i stort sett alla former av kränkningar i grund- och gymnasieskolan. Såväl sexuella som etniska trakasserier är vanligast förekommande i undervisningsgrupper där andelen pojkar dominerar. Det är också i dessa grupper som flickor känner sig mest utsatta. Elever i känner sig något mer ut- satta än elever i gymnasieskolan (Vid sidan av eller mitt i? om under- visningen för sent anlända elever, för skolutveckling, 2005). Annan kränkande behandling och sexuella trakasserier i skolan Trots vad som tidigare refererats upplevs miljön i verksamheterna gene- rellt som lugn och trygg där elever och lärare visar ömsesidig respekt för varandra. Men barn med funktionshinder är dock mindre nöjda med skolans miljö än barn i allmänhet. I rapporten syns inte men finns ändå (2002) påtalade () att barn med funktions- hinder är mer utsatta för utanförskap och mobbning i skolan än andra barn. Det är även fler elever som invandrat efter skolstart som upplever en otrygg situation i skolan jämfört med elever med svensk bakgrund. Andelen elever som känner sig mobbade av andra elever i grund- och gymnasieskolan har halverats från år enligt attitydundersökning. Andelen elever som känner sig mobbade av lärare har däremot enbart minskat med en procent från . I gymnasieskolan kände sig av eleverna mobbade eller trakasserade av andra elever och dubbelt så stor andel av sina lärare. Enligt kartläggning 2001 är det fler elever som kränker andra elever. Även om olika undersökningar kommer fram till två skilda resultat angående andelen vuxna som kränker elever är det viktigt att lyfta fram och uppmärksamma att detta förekommer och inte heller är ovanligt. Mobbning som specifikt problem för kränkande behandling mellan elever i skolan har undersökts . genomfördes omfattande enkätundersökningar av 1214-åriga pojkar, deras föräldrar och lärare för att försöka ringa in skolmobbningens om- fattning och förklara orsakerna. Undersökningar i och pekade på att av barnen i de tidigare skolåren uppgav att de mobbades. års kartläggningar av bl.a. BO, Skol- verket m.fl. angående förekomsten av kränkande behandling såsom mobbning i skolan visar att mellan av barnen uppger att de har mobbats. Resultaten visar dels på förekomsten av kränkande behandling, dels att innebörden av termen kränkande behand- ling och mobbning är oklar, se även avsnitt 15. Barnens rätt i samhället () svarade på drygt 22 000 tele- fonsamtal och mejl, varav 14 000 var samtal från barn och ungdomar mellan . Det innebär drygt 400 barnkontakter . Flickor är mer hjälpsökande än pojkar åtta av tio av kontakterna hand- lar om flickor. De som mejlar är . Barn ringer hellre än skriver om mobbning. Mobbning har fram varit den enskilt största anledningen till att barn kontaktar och är därmed ett av de områden där det är särskilt tydligt att barns upp- levelser skiljer sig från vuxenvärldens. Enligt tycker barnen att vuxna inte förmår att ta signalerna om mobbning på allvar. genomgång av barnkontakterna bekräftar vad andra undersök- ningar visar, nämligen att mobbning sker i skolan och består av olika handlingar från utfrysning till sexualiserad förföljelse eller fysisk misshandel. Utvecklingen går mot att flickorna alltmer tar över pojkarnas utagerande sätt. I av alla mobbningsfall är för- övarna av båda könen, utgörs av enbart pojkar och av enbart flickor. har kunnat notera att mobbning genom sms via mobiltelefon och via nätet börjat synas i deras statistik. Många av mejlen och samtalen från barnen handlar även om positiva kontakter på nätet. Men många handlar också om hot om exempelvis utfrysning. Andra barn beskriver att de blivit fotograferade i duschen på gymnastiken och att sådana bilder sätts upp på skolan. är oroad över utvecklingen eftersom vuxna inte tycks ha kunskap nog att få stopp på detta. visar vidare att sexuella övergrepp och ofredanden oftast sker i hemmet, men sker dock i skolan. av de drabbade är flickor och förövarna är män/pojkar i av fallen. har specifikt studerat förekomsten av sexuella till- mälen och trakasserier i skolan. Hälften av flickorna och två femtedelar av pojkarna i undersökningen upplevde att det förekom sexuella trakasserier på deras skola. Fler flickor än pojkar har varit med om att någon oönskat kommenterat dem på ett sexuellt vis. I detta sammanhang är det viktigt att uppmärksamma transpersoners utsatthet. En något högre andel elever i landsbygd/glesbygd än i storstad och förort angav att verbala och fysiska kränkningar utgör ett problem. Detta gäller särskilt i fråga om sexuell ryktesspridning. Även kartläggning visade att ungefär en fjärdedel av samtliga elever utsatts för sexuellt relaterade kränkningar. Kränkningarna var oftare verbala än fysiska och flickor var oftare utsatta än pojkar. De som utsatts för homosexuellt relaterade kränkningar ut- gjorde en niondel något fler pojkar än flickor hade utsatts. Mot den bakgrund som beskrivits är det viktigt att framhålla att det trots allt rör sig om en liten grupp av elever som utsätter andra för hot och våld. I en årskull, som normalt uppgår till drygt 115 000 elever i och omkring 120 000 elever i gymnasieskolan, finns i stor- leksordningen mellan 4 000 och 5 000 elever med negativa attityder till elever med viss könstillhörighet, viss etnisk tillhörighet, elever med annan religion eller trosuppfattning eller annan sexuell läggning. För dem som är mest utsatta ekonomiskt och socialt är benägenheten att utveckla negativa attityder till andra grupper på samma nivå större. Andra studier liksom BRÅ:s och Forum för levande historias kartlägg- ning visar att fördomar och främlingsfientlighet har med föräldrarnas utbildningsnivå och sociala levnadsvillkor att göra. Den socioekonomiska bakgrunden speglar i hög utsträckning skillnaderna i attityder hos elever på studieinriktade program där det finns en över- representation av tjänstemanna- och akademikerbarn och hos elever i de yrkesförberedande programmen där arbetarbarnen dominerar. Det finns även demografiska skillnader. är en av de regioner där extremnationalistiska och rasideologiska grupper av tradi- tion är starkast. I samband med riksdagsvalet genomförde två val där gymnasieungdomar valde politiska före- trädare (se Skolvalet , eller Myndigheten för skolutvecklings stödmaterial Politik i skolan, 2004). Sett ur ett natio- nellt perspektiv fick antidemokratiska, rasistiska och främlingsfientliga partier ett förhållandevis litet stöd, men variationen mellan gymnasie- skolorna var stor. På enstaka gymnasieskolor fick sådana partier en majo- ritet av elevrösterna. och gymnasieskolans betydelse för attityder Prestationerna i grund- och gymnasieskolan har stor betydelse för elever- nas självkänsla och kan även inverka på deras attityder till exempelvis människor med annan religion eller trosuppfattning eller sexuell lägg- ning. En majoritet av eleverna som fått låga betyg och som vantrivs i skolan samt har problematiska familjeförhållanden och oftare skolkar tillhör gruppen elever med en hög grad av intolerans. tidigare nämnda kartläggning visar även på ett samband mellan kränkning och en högre frånvaro bland barn med utländsk bak- grund, särskilt bland pojkar. Elever, flertalet pojkar, med stereotypa före- ställningar om kön och med känslor av utanförskap tillhör också denna grupp. Majoriteten av ungdomar med hög intolerans har en pessimistisk syn . Vissa av dessa elever uppgav att de själva blivit mobbade i skolan och själva mobbat andra. Mobbningen mot dem själva hade upphört när de gick med i ett gäng med rasism som ideologi. För dessa elever kan det vara ett sätt att få status och skapa sig en identitet. En stor del av dessa elever, flertalet pojkar, har haft svårt att hitta kamrater i någon annan grupp och misslyckats med att komma in i andra kamratgemenskaper. Flera studier, se undersökningen från BRÅ och Forum för levande historia, visar att benägenheten att omfatta åsikter som innebär att man tar ställning för en strukturell underordning av kvinnor i förhållande till män är klart större hos intoleranta elever. Flertalet av dessa är pojkar. En kvinna förväntas enligt denna uppfattning vara känslig och svag och hennes status ligger i att vara attraktiv och hålla sig inom vissa av mannen bestämda ramar beträffande sin sexualitet. I den manliga ingår att vara stark, att inte gråta och att slåss för sin heder för att vinna respekt. För dessa mycket intoleranta elever är heterosexualitet norm. De tar starkt avstånd från det som ses som feminint hos män och från homosexualitet. visar i sin undersökning I en klass för sig , klass och sexualitet bland gymnasietjejer (2004) på paradoxen att en uppfattning av sig själv som självständig, autentisk och unik också innefattar att vara så lik andra som möjligt, dvs. en strävan efter normalitet. definierar normalitet som en sammanblandning av hur de flesta är och en föreställning om hur de bör vara. Detta innebär för de unga flickorna i hennes undersökning att vara kvinna och bli kvinnlig den normativa femininiteten färgas av deras föreställningar om klass, sexualitet och etnicitet. Ju närmare kvinnligt och manligt man är i denna föreställningsvärld, desto större handlingsutrymme tror man sig få och ha. Hon har studerat maktrelatio- nerna mellan ett trettiotal flickor i åldrarna förvänt- ningar och föreställningar om femininitet för sitt identitetsskapande. Så- väl som BRÅ:s och Forums undersökningar m.fl. visar att klass, etnisk tillhörighet och kön har betydelse i detta avseende. Forskning visar vidare att olika ämnens s.k. könsmärkning gör att flickor och pojkar kan ha uppfattningen att man inte behöver bry sig om de ämnen som ses som pojk- respektive flickämnen om man tillhör mot- satt kön (2002). I gymnasieskolans yrkesinriktade program kan dominansen av det ena könet vara . Avhoppen för flickor som väljer pojkprogram kan vara så många som hälften. Som skäl till avhoppen anges ofta könsmobbning från lärarens sida. Elever som väljer icke-traditionella utbildningar får ibland stöd men möter ofta motstånd, se Makt att forma samhället och sitt eget liv jämställdhets- politiken mot nya mål (SOU 2005:66). Även läroböckerna har betydelse för elevernas attityder och värde- ringar. Läroböcker är bärare av värderingar och kulturella koder som på- verkar barns och elevers människosyn och omvärldsuppfattning, (se bl. a. , M. (1999) och text: När kan man tala om jämställdhet i fysikläromedel? Projektet i läromedel, ). Flickor och pojkar, män och kvinnor påverkas dessutom på olika sätt beroende på kön, socio- ekonomisk och kulturell bakgrund. Undersökningar visar att vissa läroböcker innehåller kränkande beskrivningar av minoritets- grupper. En granskning (2003) av rättigade (RFSL Ungdom) av hur homo- och bisexuella samt transperso- ner behandlas i 15 biologiböcker för visade på stora brister. Böckerna beskriver generellt homosexualitet som ett övergående risk- beteende och homosexuella som potentiella pedofiler. Läroböckerna kan sägas spegla vad ett samhälle anser vara lämplig kunskap för barn och elever (Det blågula strukturell diskriminering i , SOU 2005:56). Studier som granskat läroböcker ur ett etniskt och historiskt perspektiv visar att rasism och kolonialism genomsyrade bl.a. svensk pedagogik och läroböcker (Testahuney, M., 1999, Mono- kulturell utbildning i skriften Utbildning och Demokrati 8 s. 65-84). Kampanjen för moralisk upprustning i svensk skolpolitik var, enligt (2003), inspirerad av den upp- fostringsideologi och den tidsanda som var förhärskande i Tredje Riket (se Hitler-Jugend i svensk skol- och ungdomspolitik Beredskapspeda- gogik och demokratifostran under , , 2003). Ärftlighetslära, rasbiologi och ras- hygien blev till exempel nya moment i naturkunskap i folkskolan genom ett tillägg i undervisningsplanen. Ett antal forskningsrapporter visar att subtila fördomar fortfarande finns kvar, trots en positiv förändring och en mer nyanserad bild av människor från andra delar av världen . Bilden av afrikaner, muslimer och judar, såväl historiskt som i nutid, är dock i värsta fall rasistisk och i bästa fall bristfällig (Rydgren m.fl. 2004). Enligt överenskommelse mellan den socialdemokratiska regeringen, och i samband med ekonomiska vår- proposition skall läroböcker ur homosexuellas, bisexuellas och trans- personers perspektiv (HBT) ses över. Regeringen har därför beslutat att ge i uppdrag att genomföra en studie av de läroböcker som används och som är vanligt förekommande i grund- och gymnasie- skolan utifrån hur de behandlar de olika diskrimineringsgrunderna. Studien skall relateras till skrivningarna i läroplanerna (se Lpo 94 och Lpf 94) och relevanta kursplaner. Bakgrunden är att flera undersökningar visar att det finns exempel på läroböcker som är kränkande när det gäller sexuell läggning och etnisk tillhörighet. Uppdraget skall redovisas . Skolans organisering och kamratkulturen har betydelse för utsatthet och uteslutning Forskning visar också att placeringen i klassrummet används av både flickor och pojkar i för att markera samhörighet och för att utesluta och markera avstånd (se , 2004, Inneslutandets och uteslutandets praktik. En studie av barns relationsarbete i skolan, universitet). Hennes undersökning visar dessutom att samtliga elever i klassen utsattes för uteslutning i någon form och i varierande omfattning under skolåret. Några barn var mer påtagligt och ständigt ut- satta. Deras situation sågs dock inte som ett mobbningsproblem, varken av dem själva eller av skolan. De tillhörde inte gemenskapen i klassen på grund av sin etniska tillhörighet och sina språksvårigheter på samma självklara sätt som de andra flickorna och pojkarna. Språkundervisning- ens organisering kan även den medverka till att flickor och pojkar med utländsk bakgrund pekas ut som svaga och avvikande av sina skolkam- rater. Att organisera en verksamhet med utgångspunkt i elevernas ålder kan bli till maktmedel i barnens och elevernas samspel med varandra. Undersökningen berör frågor om mobbning, trakasserier, främlingsfient- lighet och rasism i skolan samt visar även på konsekvenserna av att se på mobbning som ett tydligt avgränsat och definierat problem. pekar dessutom på problemet med att det ofta endast är mobbning som ses som kränkande behandling i skolan, se av kränkande behandling . Vid ett flertal tillsyns- ärenden har skolorna inte vidtagit tillräckliga åtgärder, trots att persona- len känt till att en elev blivit kränkt, men inte utsatt för en sådan kränk- ning som av skolorna betecknades som mobbning och som därför inte behövde föranleda några åtgärder. I undersökning redovisas ett flertal studier med rele- vans gällande sociala relationer och uteslutning mellan flickor och pojkar och som visar på sambandet mellan vänskapsrelationer och social status. En etnografisk studie, av sociala relationer mellan barn och mellan barn och vuxna på en engelsk könsuppdelad högstadieskola för pojkar, har t.ex. visat att skolans organisation och indelning av pojkarna i olika grupper samverkade med pojkarnas egna principer för åtskillnad. Flickor medverkar t.ex. med hjälp av förolämpningar och fysiska våldshand- lingar i hög grad till uteslutning och utstötning av sina kamrater. Förtal av andra används för att hierarkiskt organisera kamratgruppen och upp- rätthålla sin egen position i gruppen. Hon redovisar också studier om hur flickor och pojkar i högre årskurser retas för att konstruera och markera kön samt hur förskolebarn skapar samhörighet och gemen- skap genom social differentiering och genom att skapa sociala hierarkier. Inom utbildningsområdet finns flera kunskapsöversikter som ger kun- skap om strukturell diskriminering på grund av etnisk eller religiös tillhörighet. Här kan nämnas , C. L. m.fl. (2005) Överallt och ingenstans: Mångkulturella och antirasistika frågor i svensk skola; en kunskapsöversikt, , Rydgren, J. m.fl. (2004), Mapping Discriminatory Landscapes in : Ethnic Discrimination in the Labour Market and in the Educational system, , samt , I. m.fl. Likvärdig- het i en skola för alla Historisk bakgrund och kritisk granskning, Skol- verket (2002). I relation till etniska och religiösa minoriteter har förskolan, skolan och vuxenutbildningen en viktig funktion i strävan efter att uppnå likvärdiga rättigheter och möjligheter oavsett etniskt och kulturellt ursprung.