prop · GS03100d2 · 2005-04-14 00:00:00 — 2004/05:100 BILAGA 1 De internationella förutsättningarna ..................................................... Den ekonomiska politiken ................................................................... Efterfrågan och produktion ................................................................. Arbetsmarknad, resursutnyttjande och inflation................................ De offentliga finanserna ....................................................................... Utvecklingen i omvärlden .................................................................... 2004/05:100 BILAGA 1 Hushållens ekonomi och konsumtionsutgifter .................................................. Den offentliga ..........................................................................................sektorn Den konsoliderade offentliga sektorn Jämförelse med andra prognosmakare Jämförelse med föregående prognos Stora tillväxtskillnader .................................................................inom euroområdet Sambandet ........................mellan konjunkturutvecklingen och arbetsmarknaden 2004/05:100 BILAGA 1 Bidrag till BNP-tillväxt............................................................................................. Nyckeltal för arbetsmarknaden ............................................................................... 1.7 Timlön, KPI och UND1X ....................................................................................... BNP-tillväxt, KPI och arbetslöshet......................................................................... Betalningsbalansens finansiella poster..................................................................... Ränte- och valutakursantaganden............................................................................ Export och import av varor och tjänster................................................................. Bruttonationalinkomst (BNI) ................................................................................. Nyckeltal för industrin............................................................................................. Nyckeltal inom arbetsmarknadsområdet................................................................ Sysselsatta i olika branscher ..................................................................................... Hushållens disponibla inkomster ............................................................................ Bidrag till den reala inkomstutvecklingen............................................................... Hushållens finansiella förmögenhet ........................................................................ Den offentliga sektorns finansiella sparande ........................................................ Utgiftstak för staten............................................................................................... Den offentliga sektorns finanser ........................................................................... Skatter och avgifter................................................................................................. Den offentliga sektorns utgifter ............................................................................ Statens finanser (exklusive statliga affärsverk och aktiebolag)............................ Finansiellt sparande och budgetsaldo.................................................................... Budgetsaldo och statsskuld.................................................................................... 11.10 Kommunsektorns finansiella sparande................................................................ 11.11 Strukturellt sparande i offentlig sektor ............................................................... 11.12 Indikator för effekter på efterfrågan ................................................................... Nyckeltal, basalternativet....................................................................................... Nyckeltal, lågtillväxtalternativet............................................................................ Nyckeltal, högtillväxtalternativet .......................................................................... 2004/05:100 BILAGA 1 prognoser och utfallet ........................................ Genomsnittligt absolut prognosfel för BNP-tillväxten........................................ 2004/05:100 BILAGA 1 Investeringar och varuexport ................................................................................... Bidrag till BNP-tillväxt............................................................................................. Industrins relativa enhetsarbetskostnad i relativt 11 , gemensam valuta (SEK) ....................................................................................... Bytesbalans och bytesförhållande............................................................................ Bytesbalans, offentligt finansiellt sparande och hushållens sparkvot.................... Sysselsättningstillväxt i euroområdet, och ....................... Budgetsaldo och bytesbalans i ..................................................... Styrräntor i , euroområdet och ........................................ 10-åriga obligationsräntor i , och ..................... Dollarutvecklingen mot yen och euro..................................................................... Börsutvecklingen i , euroområdet och ............................ Skillnaden mellan 10-åriga obligationsräntor i och .................... Industrins enhetsarbetskostnader i relativt 11 ................. Tillfälligt anställda och totalt sysselsatta................................................................. 6.2 Arbetade timmar och BNP ...................................................................................... Arbetskraftsutbud och sysselsättning ..................................................................... Inflation (KPI), underliggande inflation (UND1X) samt inhemsk underliggande inflation (UNDINHX) exkl. energi................................................................... Konsumentpriser på energi. Energikomponenternas prisindex och totala bidrag Bidrag till KPI-inflationen från vissa grupper av varor och tjänster exkl. el, bränsle, drivmedel, frukt och grönsaker ............................................................. Kläder och skor. Konsumentpriser och importpriser (årlig procentuell förändring) samt handelns förväntningar om försäljningspriserna................... Inhemsk underliggande inflation och bristtal i handeln......................................... Förväntningar om inflationen ..................................................... Hushållens konsumtion av varor och tjänster ........................................................ Hushållens förväntningar om ekonomin 12 månader framåt ................................ Hushållens eget sparande......................................................................................... 10.2 Investeringarnas andel av BNP.............................................................................. 10.3 Kapacitetsutnyttjandet i industrin......................................................................... 10.4 Påbörjade nybyggnationer av bostäder ................................................................. 11.1 Den offentliga sektorns finansiella ställning......................................................... 11.2 Skatter och avgifter................................................................................................. 11.3 Den offentliga sektorns utgifter ............................................................................ 2004/05:100 BILAGA 1 Genomsnittliga absoluta prognosfel ....................................................... 2004/05:100 BILAGA 1 I denna bilaga till ekonomiska vårproposition redovisas prognos för den internationella och svenska ekonomins utveckling . Dessutom redovisas en kalkyl för utvecklingen . Prognosen baseras på underlag från bl.a. (), Europeiska kommissionen och (). bär dock hela ansvaret för de bedömningar som redovisas. är ansvarig för beräkningarna. I arbetet med denna bilaga har information som fanns tillgänglig beaktats. följd av en expansiv penning- och finanspolitik samt en ljusnande arbetsmarknad. BNP-tillväxten 2006 beräknas uppgå till . Läget på arbetsmarknaden förbättras gradvis och sysselsättningen beräknas stiga och 2006. Arbetslösheten sjunker successivt som en följd av ökade programvolymer och en allt starkare konjunktur. Mätt som årsgenomsnitt faller arbetslösheten till och till 2006. Inflationstrycket i den svenska ekonomin är fortsatt lågt, vilket till en del är en följd av det låga resursutnyttjandet. KPI-inflationen bedöms uppgå till och till 2006. De offentliga finanserna visar fortsatt överskott. Den offentliga sektorns finansiella sparande förväntas uppgå till av BNP och 2006. 1.1 De internationella förutsättningarna Världsekonomin förväntas fortsätta att växa snabbt och tillväxten beräknas till såväl som 2006. Låga räntor, höga företagsvinster och en starkare utveckling på arbetsmarknaden medför att såväl investeringar som hushållens konsumtion driver på tillväxten globalt. Inflationstrycket bedöms fortsatt vara dämpat framöver. Den internationella riskbilden är dock inte balanserad och sannolikheten för en svagare tillväxt än förväntat är större än sannolikheten för en starkare tillväxt. Svensk ekonomi bedöms växa . Exporttillväxten saktar in, men exporten förväntas även ge ett stort bidrag till BNP-tillväxten. In- hemsk efterfrågan kommer dock att spela en allt större roll för tillväxten . Investeringarna, som började växa snabbt , väntas växa i en hög takt . Tillväxten i hushållens konsumtion ökar framöver bl.a. som en Världsekonomin växte mycket snabbt och tillväxten beräknas ha uppgått till (se tabell 1.1). Tillväxten var stark i flertalet regioner. Dock växte euroområdet långsamt. dämpades tillväxten i världsekonomin, bl.a. som en följd av stigande oljepriser och en successivt mindre expansiv ekonomisk politik. Såväl underliggande strukturella faktorer som framåtblickande indikatorer talar dock för att tillväxten kommer att bli något högre än . Sammantaget bedöms världsekonomin växa och . Ytterligare oljeprisuppgångar samt det stora bytesbalansunderskottet i utgör fortfarande de största hoten mot tillväxten i världsekonomin. Riskfaktorerna är dock väsentligt olika till sin karaktär. Högre oljepriser kan realiseras med relativt stor sannolikhet, 2004/05:100 BILAGA 1 som konsekvenserna för världsekonomin sannolikt inte blir allvarliga. Sannolikheten för finansiell turbulens som följd av det amerikanska bytesbalansunderskottet bedöms vara lägre, men de ekonomiska konsekvenserna kan bli både stora och svåröverskådliga. I avsnitt 12 illustreras i ett alternativscenario möjliga konsekvenser för svensk ekonomi av en sådan utveckling. Risken för såväl högre oljepriser som för en finansiell störning i kommer sannolikt att bestå under hela prognosperioden. Den amerikanska ekonomin har fortsatt att utvecklas starkt och början av 2005, trots att den ekonomiska politikens inriktning blivit allt mindre expansiv. Trots systematiska och upprepade höjningar ligger den amerikanska styrränta fortfarande på en låg nivå, och den förväntas inte nå neutrala nivåer förrän . Den minskade efterfrågestimulansen från den ekonomiska politiken har balanserats av en ökande sysselsättning, en stark utveckling i hushållens förmögenhet samt fortsatt låga långräntor. Därmed förväntas inbromsningen från fjolårets höga BNP-tillväxt på i bli relativt mild. Tillväxten förväntas uppgå till och . Den goda tillväxttakten har medfört endast en måttlig ökning av inflationen. Orsaken till detta är att produktiviteten fortsatt att utvecklas starkt och att resursutnyttjandet därför inte stigit oroväckande snabbt. Även framöver förväntas priserna stiga i en balanserad takt. Den exportledda konjunkturuppgång som inleddes i euroområdet bröts . En svagare global tillväxt i kombination med eurons appreciering bidrog till en dämpning av exporten, och BNP växte med . förväntas en tilltagande inhemsk efterfrågan successivt leda till en starkare tillväxt, men tillväxttakten förväntas enbart uppgå till för att 2006 öka till . tyder den stabilt höga arbetslösheten och en inflationstakt som varaktigt ligger över den europeiska (ECB:s) mål på att euroområdet som helhet brottas med strukturella problem. Som beskrivs i avsnitt 2 skiljer sig dock utvecklingen markant mellan olika medlemsländer. Tillväxten i de nordiska grannländerna och förväntas bli god framöver, vilket har en gynnsam inverkan på svensk export. den japanska tillväxten förväntas successivt ta fart . 310-års statsobligation, årsgenomsnitt. 5Styrränta i euroområdet, slutkurs. 6Styrränta i , slutkurs. Källor: , och . har både de nominella och reala marknadsräntorna fallit kraftigt globalt. De långa räntorna ligger nu på historiskt låga nivåer och speglar att det globala sparandet har ökat snabbare än investeringsbehoven. Det relativt höga sparandet speglas också i låga ränteskillnader mellan låntagare med olika kreditvärdighet. En uppgång i obligationsräntorna framöver är sannolik och har redan inletts i . Uppgången bedöms dock dämpas av ett demografiskt betingat fortsatt högt sparande, och av förändrade placeringsregler för försäkringsbolag och pensionsfonder. Även centralbankernas styrräntor ligger på låga nivåer. Penningpolitiken har därmed en expansiv inriktning i både och euroområdet. och början av 2005 har penningpolitiken successivt stramats åt i . Denna utveckling förväntas fortsätta framöver i syfte att hålla tillbaka den inflation som uppstår i takt med att resursutnyttjandet ökar. I euroområdet har styrräntorna legat på . En dämpad konjunkturutveckling i euroområdet tyder på att räntehöjningar inte är att vänta . förväntas dock ECB höja styrräntorna successivt i takt med att resursutnyttjandet sakta ökar. försvagades den amerikanska dollarn har dollarn stabiliserats, bl.a. understödd av en stigande räntedifferens gentemot euroområdet. Det stora bytesbalansunderskottet och i en lägre grad budgetunderskottet talar dock för att en fortsatt försvagning av dollarn är att vänta. I prognosen sker en viss försvagning av dollarn . Samma faktorer som talar för en fortsatt dollarförsvagning pekar i riktning mot en starkare krona. Stora bytesbalansöverskott och sunda offentliga finanser innebär att nettoställningen gentemot omvärlden successivt förbättras. har också kronan stärkts markant, mätt i TCW-termer. förväntas denna förstärkning fortskrida, om än i en betydligt långsammare takt. TCW-index bedöms uppgå till 121 . Mellan sänkte reporäntan med sammanlagt , för att därefter ligga kvar på en låg nivå om . penningpolitik har därmed haft en expansiv inriktning och har och början av 2005 gett ett positivt bidrag till efterfrågan i den svenska ekonomin. Då penningpolitiken påverkar den inhemska efterfrågan med betydande eftersläpning är det dock sannolikt att den fulla effekten av den låga reporäntan slår igenom först . Som en följd av det låga inflationstrycket och det låga resursutnyttjandet i ekonomin bedöms låta reporäntan ligga kvar på , för att successivt höja nivån till . höjs reporäntan ytterligare mot neutrala nivåer. Finanspolitiken, mätt som förändringen i det strukturella sparandet, stramades åt motsvarande av BNP . Den diskretionära finanspolitiken i statsbudgeten var svagt expansiv. Detta motverkades dock mer än väl av andra åtstramande poster. Bl.a. höjdes kommunalskatterna. Dessutom ökade skatteintäkterna till följd av att vissa bolag återförde hela eller delar av sina fondavsättningar till beskattning. bedöms finanspolitiken ha en expansiv inriktning motsvarande av BNP. Expansionen drivs i hög grad av den diskretionära politiken i 2004/05:100 BILAGA 1 bedöms finanspolitiken ha en svagt expansiv inriktning motsvarande av BNP, för att få en svagt kontraktiv inriktning. Sammantaget har den ekonomiska politiken en starkt stimulerande effekt på efterfrågan såväl som 2006. Effekten förväntas avta . Svensk BNP växte (se tabell 1.2). Den höga tillväxten var delvis en följd av att 2004 hade ovanligt många arbetsdagar jämfört med . Denna s.k. kalendereffekt beräknas av () ha bidragit till tillväxten . väntas såväl den faktiska som den kalenderkorrigerade BNP-tillväxten uppgå till . Tillväxten 2006 förväntas bli , men då antalet arbetsdagar är färre 2006 än 2005 uppgår den kalenderkorrigerade tillväxten till . beräknas BNP öka . Procentuell förändring om annat ej anges 1Procent av arbetskraften. 2Procent av BNP. Källor: , och . En viktig förklaring till den höga BNP-tillväxten var att export växte med , bland annat som en följd av en stark global tillväxt (se tabell 1.3). Exportefterfrågans sammansättning var också gynnsam för de svenska exportföretagen, då framför allt efterfrågan på investeringsvaror växte snabbt globalt (se diagram 1.1). Till detta kommer att 2004/05:100 BILAGA 1 2Förändring uttryck i procent av BNP föregående år. 3Den underliggande BNP-tillväxten uppskattas till såväl 2004 som 2006. Att den faktiska BNP-tillväxten 2004 var högre än den underliggande beror på att detta år innehöll fler vardagar än 2003. Att den beräknade faktiska BNP-tillväxten 2006 är lägre än den underliggande beror på att detta år innehåller färre vardagar än 2005. Källor: och . teleproduktindustrin har gynnats av en stark återhämtning i teleoperatörernas investeringar. Även tjänsteexporten växte kraftigt , bl.a. som en följd av ökad export av företagstjänster. Diagram 1.1 Investeringar och varuexport 00 01 02 03 04 Källor: , och . i industrin och låga räntor ledde även till en vändning i investeringarna, som växte . En bidragande orsak till uppgången i investeringarna var att bostadsinvesteringarna ökade kraftigt. Den förhållandevis dämpade investeringsuppgången följer på en relativt grund svacka i investeringarna 2003. Exportindustrins framgångar och successivt ökande investeringar i näringslivet avspeglas i en ökande industriproduktion, vilken växte . Även om produktionstillväxten som helhet var låg i tjänstesektorn så utvecklades produktionen av företagstjänster starkt, och växte . Även produktionen inom byggindustrin ökade relativt starkt som en följd av den kraftiga ökningen i bostadsinvesteringarna. En post som dragit till sig särskilt stor uppmärksamhet är s.k. merchanting, dvs. den handelsmarginal som uppstår när svenska moderföretag sköter fakturering av försäljning från utländska dotterbolag till ett tredje land. Enligt SCB bidrog merchantingen till BNP-tillväxten 2004. Den starka exportutvecklingen medverkade till att konjunkturåterhämtningen successivt breddades . Snabbt stigande export i kombination med stigande kapacitetsutnyttjande Inhemsk efterfrågan blir allt viktigare framöver förväntas den inhemska efterfrågan i allt högre grad driva tillväxten. Investeringarna, som växte snabbt , förväntas växa snabbare . SCB:s investeringsenkät tyder på att industrins investeringar fortsätter att öka . Investeringsplanerna visar en betydande bredd där bl.a. massa- och pappersindustri, gruvindustri, kemisk industri och transportmedelsindustrin planerar nyinvesteringar. inom energisektorn är också stora, omfattande dels moderniseringar och upprustning av elnät, dels utökad produktionskapacitet. T.ex. har aviserat investeringar motsvarande i energisektorn i . Även bostadsinvesteringarna förväntas fortsätta växa i god takt . Totalt förväntas investeringarna öka och 2006. beräknas investeringarna öka . De uttag ur lager som skett bedöms ha lett till en situation med oönskat små lager. Därmed förväntas ökade lagerinvesteringar , vilka bedöms ge ett bidrag till BNP- tillväxten motsvarande . Be- dömningen av lagerbidraget är dock högst osäker, då det ännu inte är klart hur effekterna av den svåra stormen i kommer att påverka lagerutvecklingen i skogsnäringen. Den svaga utvecklingen på arbetsmarknaden har skapat osäkerhet hos hushållen, vilket har dämpat hushållens konsumtion. växte konsumtionen , vilket var något mer än 2003. KI:s enkät om hushållens inköpsplaner (HIP) visar att hushållens förväntningar avseende arbetsmarknadsläget försämrades kraftigt . Först har förväntningarna om en positiv utveckling på arbetsmarknaden börjat förstärkas, men hushållen har en fortsatt pessimistisk syn på arbetsmarknaden. Det är först när den förväntade förbättringen på arbetsmarknaden realiseras, som hushållens förväntningar kan stärkas markant. Effekterna av hushållens negativa förväntningar avseende arbetsmarknaden motverkas dock av den starka ökningen av hushållens förmögenhet och reala inkomster. De underliggande förutsättningar för en hög konsumtionstillväxt har därmed förbättrats . Hushållens finansiella förmögenhetsställning har förstärkts bl.a. som en följd av att Stockholmsbörsen stigit . har hushållens reala tillgångar i form av småhus ökat kraftigt i värde. Sammantaget innebär detta att hushållens konsumtion i relation till deras nettoförmögenhet befinner sig på en mycket låg nivå. Till detta kommer att hushållens reala disponibla inkomster förväntas växa framöver och räntorna befinner sig på historiskt låga nivåer. 2004/05:100 BILAGA 1 Tabell 1.4 Bidrag till BNP-tillväxt Källor: och . Sammantaget förbättras förutsättningarna för en ökande hushållskonsumtion . Såväl KI:s samlade förtroendeindikator (CCI) för hushållen som olika indikatorer från handeln tyder också på en uppgång i konsumtionen . I takt med att läget på arbetsmarknaden successivt ljusnar förväntas konsumtionsökningen tillta . Totalt förväntas hushållskonsumtionen öka och . beräknas hushållens konsumtion växa . Den offentliga konsumtionen växte . Besparingsprogram i många kommuner och landsting innebar att den kommunala konsumtionen växte med måttliga . utvecklas emellertid kommunernas inkomster gynnsamt, bl.a. som en följd av sysselsättningsstöd och ökande skatteinkomster. Den kommunala konsumtionen förväntas därför växa och . Den statliga konsumtionen sjönk . Minskningen var i hög grad en konsekvens av att inköpen av försvarsmateriel minskade. förväntas den statliga konsumtionen växa , för att vara oförändrad 2006. Sammantaget växer den offentliga konsumtionen 2005 och 2006 . Den offentliga konsumtionen beräknas växa . Sammantaget kommer bidraget från inhemsk total efterfrågan till BNP-tillväxten att öka kraftigt (se diagram 1.2). 2004/05:100 BILAGA 1 Diagram 1.2 Bidrag till BNP-tillväxt Källor: och . som den inhemska efterfrågan successivt tar fart, mattas dock tillväxten i exporten av. Den starka exporttillväxten började dämpas under slutet av året. har orderingången till exportindustrin dämpats markant, vilket talar för en långsammare exporttillväxt 2005 än 2004. Såväl en svagare global tillväxt som det faktum att svensk export tenderar att ligga tidigt i den internationella konjunkturcykeln talar för en lägre exporttillväxt framöver. som exportefterfrågan förväntas utvecklas svagare tycks ändå förutsättningarna för en fortsatt stark exporttillväxt vara goda. Industrins enhetsarbetskostnader i förhållande till viktiga konkurrentländer har trots de senaste årens kronförstärkning utvecklats gynnsamt som en följd av hög produktivitetstillväxt och dämpade löneökningar (se diagram 1.3). Under såväl 2005 som 2006 förväntas också exporten ge ett större bidrag till BNP-tillväxten än den totala inhemska efterfrågan. Totalt bedöms exporttillväxten uppgå till och 2006. Exporten beräknas växa 2007. Diagram 1.3 Industrins relativa enhetsarbetskostnad i relativt 11 , gemensam valuta (SEK) Källor: , och . Hög tillväxt driver upp importen ökade importen , vilket är den snabbaste ökningen . Den snabba uppgången i importen är en följd av den höga efterfrågetillväxten i ekonomin. I synnerhet har den starka tillväxten i den importberoende exporten fått genomslag. Framöver är det sannolikt att importinnehållet i exporten fortsätter växa som en följd av den starkare kronan och en fortsatt internationalisering av produktionen.