prop · GS031d5 · 2005-01-01 00:00:00 — Mot denna bakgrund drar regeringen slutsatsen att det finns behov av att i särskild ordning se över hur de internationella aspekterna av den polisiära brottsförebyggande verksamheten tas till vara av myndigheterna och vilka eventuella åtgärder som kan vara påkallade. Brottsligheten förändras i takt med samhällets utveckling. Kunskapen om brottsligheten och om vilka brottsförebyggande åtgärder som fungerar behöver därför ständigt förnyas. Det krävs kunskap om brottsligheten och dess orsaker och det behövs kunskap om hur brott kan förebyggas både på lång sikt och på kort sikt. Därför är det viktigt med regelbunden uppföljning och utvärdering av de insatser och åtgärder som vidtas. () har en viktig roll i detta arbete. har en rad regeringsuppdrag avrapporterats. Fokus har legat på kriminalvårdens och polisens verksamhetsområden. En rad rapporter och idéskrifter med kunskap om vilka brottsförebyggande åtgärder som fungerar på lokal nivå har också tagits fram. Forskning och utveckling för rättsväsendets myndigheter är en viktig fråga. BRÅ har en viktig roll i detta sammanhang. Regeringen och rättsväsendets myndigheter har stor behållning av den kunskap som BRÅ producerar. Materialet bidrar till att kunskapen inom det kriminalpolitiska området kan fördjupas och utvecklas. Det säkerställer också att regeringen kan bygga sina beslut och myndigheterna bedriva sin verksamhet på kunskapsbaserat underlag. överlämnade BRÅ-översynen sitt betänkande till regeringen (SOU 2004:18). Utredningen har bl.a. genomfört en kartläggning av den forsknings- och utvecklingsverksamhet som är relevant för kriminalpolitikens mål att minska brottsligheten och öka tryggheten. Be- tänkandet bereds inom . Säkerhetspolisens arbete är främst av brottsförebyggande karaktär. En viktig del av det brottsförebyggande arbetet bedrivs inom säkerhetsskyddet som genomför kontroller, rådgivning och upplysningar till myndigheter och företag så att dessa kan vidmakthålla ett tillfredställande skydd för sin verksamhet. har särskild vikt lagts på informationssäkerhet och teknisk sår- barhet och i dessa sammanhang har man bedrivit samverkan med såväl andra myndigheter som svenskt näringsliv. Även det mer traditionella säkerhetsskyddsarbetet med tillträdesbegränsning, säkerhetsprövning och kontroll har utgjort en viktig del av verksamheten . Närmare 8 000 personer har fått information och säkerhetsskyddsrådgivning genom Sä- kerhetspolisens försorg. Dessutom har kurser anordnats för säkerhetsskyddschefer och säkerhetsskyddshandläggare vid cirka 50 civila myndigheter. Säkerhetsskyddet ansvarar vidare för den registerkontroll som skall genomföras enligt säkerhetsskyddslagstiftningen. har cirka 60 000 personer registerkontrollerats. Personskyddsverksamheten hos omfattar det bevaknings- och säkerhetsarbete som avser den centrala statsledningen, kungafamiljen, utländsk diplomatisk personal eller statsbesök och liknande händelser. Personskyddet anpassas efter de hotbilder som råder och behovet av insatser kan därför variera kraftigt. Vid sidan av det permanenta skyddet för delar av den centrala statsledningen, kungafamiljen och viss diplomatisk personal har temporärt personskydd använts vid cirka 100 tillfällen, till övervägande del vid statsbesök och liknande händelser. efter mordet på utrikesminister genomförde Säkerhetspolisen en rad konkreta trygghetsskapande åtgärder för att öka säkerheten kring den centrala statsledningen. Säkerhetspolisens kostnader för säkerhetsskydd, inklusive personskydd, var 2003 , vilket utgör av de totala kostnaderna. Inom författningsskyddet har Säkerhetspolisen arbetat med att förebygga och avslöja brott mot rikets inre säkerhet, dvs. olaglig verksamhet som syftar till att med våld, hot eller tvång nå politisk eller hindra enskilda medborgare från att utöva sina grundlagsfästa fri- och rättigheter. Det har främst handlat om kriminella aktiviteter inom den högerextrema vit maktmiljön och den vänsterorienterade autonoma miljön. Författningsskyddet har bedrivit ett nära samarbete med Justitiekanslern, och polismyndigheterna i syfte att beivra spridningen av vit maktpropaganda. Säkerhetspolisen har också samverkat internationellt med utländska säkerhetstjänster i syfte att stävja den 2004/05:1 UTGIFTSOMRÅDE 4 gränsöverskridande brottslighet som extremistgrupperna ägnar sig åt. I likhet har man inom författningsskyddet bedrivit en statistisk uppföljning av brott mot rikets inre säkerhet. En offentlig rapport om brottslighet kopplad till rikets inre säkerhet har presenterats. var kostnaden , vilket utgör av Säkerhetspolisens totala kostnader. Kontraspionaget har till uppgift att förebygga och avslöja spioneri och olovlig underrättelseverksamhet. Främmande länders underrättelseverksamhet har inte minskat och allt fler fall där konspirativa metoder använts har uppdagats. Kontraspionget har därför fortsatt att förfina och utveckla sina arbetsmetoder. Säkerhetspolisen har noterat att det vid sidan av de traditionella underrättelsemålen som politik och försvar har skett en prioritering av inhämtning av civil spetsteknologi. Underrättelsetjänsternas mål och uppdrag är ofta baserade på långsiktiga överväganden vilket innebär att kontraspionagets arbete måste ha en långsiktig strategi. För att förebygga och avslöja den olagliga underrättelseverksamheten mot och svenska intressen har man inom kontraspionget arbetat med operativt fältarbete, analyser och kontakter med olika delar av det svenska samhället. Säkerhetspolisen har också ett ansvar att förebygga och utreda handel med produkter som misstänks användas för massförstörelsevapen. Inom detta arbete har Säkerhetspolisen deltagit i samverkan med andra myndigheter och publicerat rapporten av massförstörelsevapen, en rapport om arbetet med att förebygga och uppdaga spridning av massförstörelsevapen och bärare av sådana vapen. Säkerhetspolisens kostnader för kontraspionage var vilket utgör av de totala kostnaderna . Kontraterrorismarbetet inom syftar till att bekämpa internationell terrorism och förebygga och avslöja flyktingspionage och annan förföljelse av utlänningar i från utländska regimer och organisationer som förknippas med politiskt motiverat våld. Även har terrorismbekämpningen varit en prioriterad uppgift för Säkerhetspolisen. Uppföljningen av de islamistiska extremistnätverken 2004/05:1 UTGIFTSOMRÅDE 4 har ytterligare intensifierat Säkerhetspolisens internationella samarbete. Arbetet har lett till att Säkerhetspolisen lyckats konstatera nya kontakter mellan grupper och individer som inte varit kända. Ett viktigt led i terrorismbekämpningen är att försvåra eller stoppa finansieringen av terrorverksamhet. För att underlätta kontakten mellan berörda myndigheter har Sä- kerhetspolisen initierat ett nätverk för diskussion om frågor som rör finansieringen av terrorism. har Säkerhetspolisen även ingripit mot pågående flyktingspionage, vilket lett till att flera underrättelseagenter utvisats från . Genom yttranden till , och regeringen i ärenden rörande uppehållstillstånd och medborgarskap bidrar Säkerhetspolisen till att utländska medborgare som är aktiva i organisationer som utövar politiskt våld avvisas eller utvisas från . har Säkerhetspolisen yttrat sig i cirka 2 000 sådana ärenden. Inom finns även en särskild hotbildsfunktion som ansvarar för analyser av hot som riktar sig mot enskilda personer och institutioner av olika slag. Hotbildsanalyserna utgör grunden för de åtgärder som Säkerhetspolisen vidtar. Även andra polismyndigheter använder Säkerhetspolisens hotbildsanalyser för att anpassa sina insatser. framställdes 33 mer generella, taktiska hotbilder och cirka 350 operativa hotbilder. Säkerhetspolisens kostnader för terrorismbekämpning har ökat även och uppgick till vilket utgör av de totala kostnaderna. Säkerhetspolisens arbete präglas till stora delar av ett långsiktigt perspektiv där målet är att förebygga brott mot rikets säkerhet och terrorism. Den hotbild som råder i är i många delar beroende av utvecklingen i omvärlden och man måste därför kunna anpassa sina insatser och resurser allt eftersom förändringar sker. Detta ställer också krav på att det inom finns förutsättningar för kvalificerade analyser och bedömningar av situationen i och internationellt. Regeringen ser i detta sammanhang positivt på den samverkan med andra myndigheter som bedrivs och på de senaste årens utveckling mot en allt mer breddad kompetens inom . Kampen mot terrorism kräver ett väl fungerande internationellt samarbete. Det är därför positivt att Säkerhetspolisen fortsatt sitt samarbete med utländska säkerhets- och underrättelsetjänster och i dessa sammanhang kunnat bidra med sina erfarenheter och kunskaper på området. Genom samarbetet har även värdefull information inhämtats. Terrorismbekämpningen är en fortsatt prioriterad uppgift och det är angeläget att arbetet fortsätter på en intensiv nivå, inte minst mot bakgrund av de terrordåd som fortfarande begås runt om i världen. En viktig uppgift för Säkerhetspolisen, vid sidan av att förebygga terrorattentat i , är att förhindra att terrorister utnyttjar för planering, finansiering och genomförande av attentat i andra länder. Underrättelsehotet mot bedöms inte ha minskat. Det är därför viktigt att Säkerhetspolisen fortsatt att utveckla arbetet inom kontraspionaget och genom olika insatser lyckats förebygga och avbryta olaglig underrättelseverksamhet mot och svenska intressen. Inom säkerhetsskyddsområdet har Säkerhetspolisen fortsatt med utbildning och rådgivning till personer som handhar hemliga uppgifter. Detta i kombination med det övriga säkerhetsskyddsarbetet med tillträdesbegränsning, informationssäkerhet och registerkontroll utgör viktiga förutsättningar för att förebygga brott mot rikets säkerhet. Säkerhetspolisens personskyddsverksamhet rönte stor uppmärksamhet efter mordet på utrikesminister . Detta medförde en markant ökning av arbetsbelastningen, dels i form av temporära skyddsinsatser, dels till följd av ökade krav på hotbildsanalyser. Av regeringens riktlinjer till Säkerhetspolisen har framgått att personskyddet skall bedrivas i den omfattning som är nödvändig med hänsyn till den hotbild som föreligger. Regeringen har tillkallat en särskild utredare med uppdrag att kartlägga och analysera regelverket och rutinerna för personskyddet för den centrala statsledningen i vårt land. Utredaren skall även undersöka hur systemet för personskydd har tillämpats i anslutning till mordet på utrikesminister och överväga om det finns behov av och i så fall lämna förslag till förändringar av systemet för personskydd (dir. 2003:132). Utredaren kommer att presentera sitt betänkande . presenterade 11 september-ut- redningen sitt betänkande Vår beredskap efter (SOU 2003:32). Utredningen presenterade ett antal förslag rörande försvarsmaktens roll i terrorismbekämpningen. Dessutom föreslog utredningen att Säkerhetspolisen skiljs från och ombildas till en icke-polisiär civil säkerhetstjänst. Betänkandet har remissbehandlats. Remissutfallet var blandat. Ett flertal remissinstanser pekade på behovet av fortsatt utredning och analys av försvarsmaktens uppgifter och befogenheter. För att fortsätta och fördjupa utredningens arbete har regeringen för avsikt att tillkalla en särskild utredare med uppdrag att överväga vilket stöd polisen kan behöva från andra myndigheter, särskilt Försvarsmakten, när det gäller att förhindra och ingripa mot terroristaktioner och andra liknande omfattande brottsliga angrepp på samhälle. Den andra huvudlinjen i 11 september-utredningens betänkande rör säkerhetstjänstens framtida organisation. Regeringen gör bedömningen att det inte är lämpligt att genomföra en så omfattande förändring av Säkerhetspolisen som utredningen föreslagit. Flera av de synpunkter som framfördes som skäl för ombildandet till en icke-polisiär säkerhetstjänst kan åtgärdas inom ramen för nuvarande organisation. Regeringen har också inlett ett arbete med att göra Säkerhetspolisen mer självständig inom polisväsendet genom en ändring i förordningen (2002:1050) med instruktion för Säkerhetspolisen. Det är fortfarande av största vikt att ett väl fungerande samarbete mellan Säkerhetspolisen och den öppna polisen upprätthålls. En annan fråga som utredningen, men även , lyft fram är hur Säkerhetspolisen skall kunna fullgöra sin huvuduppgift att förebygga brott mot rikets säkerhet och terroristbrott. Det konstateras att reglering är mindre väl anpassad till Säkerhetspolisens huvuduppgift genom att det måste finnas misstanke mot en bestämd person för ett visst brott för att tvångsmedel, t.ex. hemlig teleavlyssning skall få användas. Även flera remissinstanser till 11 september-utredningen tar upp denna fråga. T.ex. anser ombudsmän () att det, bl.a. mot bakgrund av Sä- kerhetstjänstkommissionens kritik mot hur bestämmelserna har tillämpats, finns anledning att se över lagstiftningen. har därför förordnat en utredare att biträda departementet med att göra en översyn som innefattar 2004/05:1 UTGIFTSOMRÅDE 4 hur nuvarande bestämmelser om reella tvångsmedel kan användas för att förebygga eller förhindra allvarlig brottslighet. Arbetet skall redovisas . Allmänt om verksamhetsområdet och mål Polisens mål för verksamhetsgrenen Utredning och lagföring var att fler brott skall leda till lagföring och kvaliteten skall höjas på den brottsutredande verksamheten. Regeringens uppfattning är att målet för verksamhetsgrenen har uppfyllts, men att det fortfarande finns stort utrymme för att förbättra polisens brottsutredande verksamhet. mål för verksamheten inom Utredning och lagföring var att lagföringen skall öka och kvaliteten på brottsutredningsverksamheten och processföringen skall höjas. Regeringen konstaterar att målen har uppfyllts. Det bör dock i sammanhanget anmärkas att åklagarnas lagföringskapacitet har legat på samma nivå under den senaste 10-årspe- rioden. Regeringen anser liksom Riksåklagaren att det finns ett utrymme för att öka åklagarnas lagföring. har använt stora resurser till att bekämpa vålds- och narkotikabrott, ekonomisk brottslighet och miljöbrottslighet. Dessa brottstyper utgjorde sammanlagt av den totala ärendemängden. förbrukade , eller , av de tillgängliga resurserna för att bekämpa dessa brottstyper. mål för verksamheten inom Utredning och lagföring var att fler brott skall leda till lagföring och kvaliteten skall höjas på brottsutredningsverksamheten och processföringen. 2004/05:1 UTGIFTSOMRÅDE 4 har målen uppfyllts. Det bör dock finnas utrymme för att höja lagföringen och ytterligare förbättra kvaliteten i verksamheten. Den samlade ekobrottskompetens som finns vid myndigheten och det förändringsarbete som inletts inom myndigheten kan förväntas leda till en fortsatt utveckling av arbetsformer och arbetsmetoder vid myndigheten och till förbättrade verksamhetsresultat. Kriminalvårdens mål för verksamheten inom Utredning och lagföring var att antalet intagna i häkte med verkställbar dom, s.k. verkställighetsfall skall minska samt att insatserna för att motivera intagna till olika åtgärder för att komma ifrån kriminalitet och droger, inom ramen för den möjlighet som häktesinstitutet medger, skall ha fortsatt hög prioritet. Regeringen konstaterar att kriminalvården inte uppnått målet att minska antalet intagna med verkställbar dom i häkte. Det är främst bristen på slutna anstaltsplatser som fått återverkningar på möjligheten att placera ut intagna med verkställbara domar från häkte till anstalt. Regeringens särskilda satsning på att bekämpa narkotikamissbruket bland kriminalvårdens klienter har, genom uppsökande verksamhet på landets häkten nått ett betydande antal häktesklienter. Regeringen vill dock understryka vikten av att arbetet med att bekämpa narkotikamissbruk ges fortsatt hög prioritet. Regeringen avser att i särskilt uppdrag till dra upp riktlinjerna för det fortsatta arbetet. rättspsykiatriska verksamhet syftar till att utföra rättspsykiatriska undersökningar av misstänkta gärningsmän. Målen för den rättspsykiatriska verksamheten var följande. De rättspsykiatriska undersökningarna skall präglas av hög kvalitet. Undersökningarnas omfattning skall anpassas efter det behov av information som uppdragsgivaren har i varje enskilt fall. Undersökningsenheterna skall erbjuda god omvårdnad och tillgodose kraven på samhällsskydd. Vid verkets rättsmedicinska avdelningar utförs bl.a. rättsmedicinska obduktioner samt kropps- undersökningar av levande personer. Målet för den rättsmedicinska verksamheten var att de rättsmedicinska undersökningarna skall präglas av hög kvalitet och att de skall svara mot uppdragsgivarnas behov. Inom verkets rättskemiska verksamhet utförs alkohol- och drogbestämningar och analyser för den rättsmedicinska verksamheten. Följande mål gällde för den rättskemiska verksamheten. De rättskemiska undersökningarna skall präglas av hög kvalitet. Undersökningarnas omfattning skall anpassas efter det behov av information som uppdragsgivaren har i varje enskilt fall. Huvuduppgiften för den rättsgenetiska verksamheten är faderskapsundersökningar. Målet för verksamheten var att de rättsgenetiska undersökningarna skall präglas av hög kvalitet och att de skall svara mot uppdragsgivarnas behov. Regeringen har satt upp följande mål som gällde för alla fyra verksamhetsgrenarna. Verksamheten skall bedrivas med respekt för de undersöktas personliga integritet. Till gagn för verksamheten skall bedriva och stödja ett aktivt forsknings- och utvecklingsarbete. skall vidare, där så är lämpligt och där verksamheten kan skapa särskilda förutsättningar för det, vinnlägga sig om att bidra till det brottsförebyggande arbetet. Regeringen konstaterar att målen har uppfyllts. har klarat av att möta den kraftigt ökande efterfrågan på verkets undersökningar och utredningar utan att göra avkall på kvaliteten och utan att handläggningstiderna har behövt öka i någon större utsträckning. Närmare om måluppfyllelsen inom verksamhetsgrenen Utredning och lagföring Antalet brottsärenden som kommit in till polismyndigheterna har fortsatt att öka även till totalt 1 227 578 ärenden jämfört med 1 197 197 ärenden . Vid i stort sett samtliga polismyndigheter har belastningen på utredningsverksamheten ökat. Vid ungefär hälften av myndigheterna har ökningen av ärenden som kommit in varit tydlig. Antalet våldsbrottsärenden har fortsatt att öka i det närmaste linjärt medan tillgrepps- och skadegörelseärenden har minskat något. De flesta polismyndigheterna har fått en ökad ärendebalans , men detta gäller inte ärenden äldre än som är i stort sett oförändrade jämfört med . Enligt beror balansutvecklingen på att ökningen varit särskilt stor vid ungefär hälften av polismyndigheterna. Vid några av dessa förklaras ökningen med att antalet ärenden i balans åter har börjat öka efter metodprojekt för att avarbeta balanser. Antalet ärenden i balans har ökat från cirka 124 2002 till cirka 128 2003. För åklagarorganisationens del ökade antalet ärenden som kommit in från polisen . Polisen överlämnade ca 474 000 brottsmisstankar till åklagarorganisationen 2003, vilket är en ökning med ca 14 000 () brottsmisstankar jämfört med . Det totala antalet balanserade ärenden hos åklagarorganisationen ökade med , till ca 54 000 ärenden. Av denna balans fanns, förutom åklagarnas egna balanser om ca 7 300 ärenden, ca 23 000 ärenden hos polisen för utredning och ca 23 800 hos domstol i avvaktan på huvudförhandling och dom. Åklagarna avslutade ca 8 000 fler brottsmisstankar än vad som kom in. Det är ett något bättre resultat än de tre föregående årens. Polisens utredningsverksamhet har utvecklats positivt och åklagarorganisationen har mer än väl klarat av att hantera en ökad ärendetillströmning från polisen. Det återstår dock mycket arbete innan den brottsutredande verksamheten sammantaget kommer att fungera tillräckligt effektivt. har efterfrågan på rättspsykiatriska undersökningar (RPU) ökat kraftigt. ökade antalet RPU och antalet intyg enligt 7 § lagen (1991:2041) om särskild personutredning i brottmål, m.m. (§ 7-in- tyg) . 2004/05:1 UTGIFTSOMRÅDE 4 nu ha stabiliserats på en nivå om ca 700 RPU och närmare 1 900 § 7-intyg . Ärendemängden inom rättsmedicinska verksamhet ökade till ca 9 500 ärenden. Förändringarna är enligt verket ett resultat av en större efterfrågan från polisen på verkets undersökningar. Sedan ny lagstiftning om drograttfylleri trädde i kraft har antalet ärenden inom verkets rättskemiska verksamhet ökat dramatiskt. Drograttfylleriundersökningarna har tiofaldigats . ökade det totala antalet ärenden . Antalet ärenden uppgick till närmare 81 000. handlade och besvarade rättsgenetiska avdelning 1 999 ärenden (i huvudsak faderskapsundersökningar) vilket är en marginell minskning jämfört med föregående år. Efterfrågan på undersökningar och utredningar är fortsatt hög, vilket ställer höga krav på effektivitet i verksamheten. har dock klarat av att möta den ökade efterfrågan med bibehållande av hög kvalitet och utan att handläggningstiderna har behövt öka i någon större omfattning (se nedan och Kvalitetsarbete). Polisens bidrag till lagföringen kan mätas genom bl.a. hur många gärningsmän som kan knytas till begångna brott och hur många ärenden som redovisas till åklagare. har antalet ärenden redovisade till åklagare ökat till nästan 194 700 ärenden. Detta skall jämföras med 2002 då antalet ärenden till åklagare exklusive trafik minskade. Däremot har inte andelen redovisade ärenden i förhållande till ärenden som kommit in förändrats mer än marginellt. Andelen ligger kvar på . Den totala uppklaringsprocenten var , varav utgjordes av personuppklarade brott och var s.k. tekniskt uppklarade brott där ingen gärningsman bundits till nå- 2004/05:1 UTGIFTSOMRÅDE 4 got enskilt brott. Ett brott anses vara tekniskt uppklarat om t.ex. det visar sig att gärningen inte varit brottslig eller att gärningsmannen inte varit straffmyndig. Skillnaderna i brottsuppklaring mellan likvärdiga polismyndigheter är stor både när det gäller totalt antal uppklarade brott och när det gäller andelen personuppklarade brott. i län har exempelvis personuppklarade brott medan motsvarande siffra för i är . För att förbättra polisens resultatredovisning har i nära samverkan med Riksåklagaren påbörjat en översyn av polisens resultatredovisning. Översynen syftar bl.a. till att ta fram nya gemensamma resultatmått för polis och åklagare. I en första delrapport från projektet föreslås nya mått för att skapa rättskedjestatistik som är gemensam för polis och åklagare baserad på anmälda brott. anger i årsredovisningen att en del av de polismyndigheter som tidigare fått hjälp med att avarbeta balanser nu återigen har börjat skapa nya balanser av ärenden, vilket kan leda till problem när det gäller att öka lagföringen. För att förbättra polisens förutsättningar för lagföring har genomfört projektet utredningskoncept som bl.a. syftar till att varaktigt effektivisera utredningsverksamheten lokalt och därmed öka lagföringen. Lagföringsandelen hos åklagarorganisationen, dvs. andelen av alla avslutade brottsmisstankar som lett till åtal, strafföreläggande eller åtalsunderlåtelse, var totalt sett . Det är något bättre än resultat, . har antalet lagförda misstänkta personer ökat till drygt 114 000. Regeringen anser att personuppklaring inte är en godtagbar nivå för polisens resultat och därför är en kraftigt ökad personuppklaring av brott en viktig uppgift för polisen. Den stora skillnaden på mellan i län (personuppklaring) och i () visar att det bör finnas utrymme för en kraftig förbättring. Genom att förebygga mängdbrott som är svåra att klara upp, som exempelvis stölder och olika bilbrott, och förbättra utred- ningsåtgärderna ökar förutsättningarna för att en större andel brott skall upp. Ett led i polisens förbättringsarbete är att, som gör, utveckla ett nationellt koncept för utredningsverksamheten och höja den allmänna utredningskompetensen hos polispersonalen.