prop · GS0360 · 2005-03-17 00:00:00 — har svensk åklagare deltagit i större samordningsoperationer via Eurojust. Det straffrättsliga samarbetet inom EU omfattar tillnärmning av materiell straffrätt. Rådet ska, på initiativ från en medlemsstat eller kommissionen, anta rambeslut om tillnärmning av medlemsstaternas lagar och andra författningar på vissa områden genom att fastställa minimiregler avseen- de brottsrekvisit och påföljder. har detta samarbete berört följande rambeslut: -rambeslut om människohandel (se avsnitt 18.3.2), -rambeslut om sexuell utnyttjande av barn och barnpornografi (se avsnitt 18.3.2), -rambeslut om människosmuggling (se avsnitt 18.3.3), -rambeslut om narkotikabrott (se avsnitt 18.3.4), -utkast till rambeslut om förverkande av av brott (se av- snitt 18.3.5), -utkast till rambeslut om IT-brott (se avsnitt 18.3.6), -utkast till rambeslut om tillämpningen av ne bis in idem-principen (se avsnitt 18.3.7), -utkast till rambeslut om fartygsföroreningar (se avsnitt 18.3.8) och -utkast till rambeslut om rättssäkerhetsgarantier i brottmål (se avsnitt 18.3.9). 18.3.2Människohandel, sexuellt utnyttjande av barn och barnpornografi har godkänt rambeslutet om bekämpande av människohandel (prop. 2001/02:99, bet. 2001/02:JuU28, rskr. 2001/02:219). Rambeslutet, som antogs (2002/629/RIF), omfattar människohandel för dels arbetskraftsexploatering, dels sexuell exploatering och behandlar bl.a. definitioner av straffbar människohandel, lägsta maximistraff och vad som ska anses utgöra försvårande omständigheter, ansvar och påföljder för juridiska personer, jurisdiktion och brottsoffer. antog proposition Ett utvidgat straffansvar för människohandel (prop. 2003/04:111, bet. 2003/04: JuU20, rskr. I propositionen föreslås de lagändringar som krävs för att ska uppfylla åtagandena i bl.a. rambeslutet. 2004/05:60 trädde i kraft . antogs ett rambeslut om bekämpande av sexuellt utnyttjande av barn och barnpornografi (2004/68/RIF). I ram- beslutet återfinns bl.a. bestämmelser om vad som ska vara straffbart sexuellt utnyttjande av barn och straffbara förfaranden med barnporno- grafi samt vilka straffrättsliga påföljder som dessa gärningar ska kunna leda till. har godkänt rambeslutet (prop. 2003/04:12, bet. 2003/04: JuU9, rskr. 2003/04:108). överlämnades proposi- tionen om en ny sexualbrottslagstiftning (prop. 2004/05:45) till riks- dagen. I propositionen föreslås bl.a. de lagändringar som krävs för att ska uppfylla rambeslutets bestämmelser. antog rådet dels ett direktiv (2002/90/EG), dels ett ram- beslut (2002/946/RIF), i syfte att förstärka kampen mot olaglig invand- ring och människosmuggling. Avsikten med direktivet och rambeslutet är att vidareutveckla och att fastställa effektiva straff- rättsliga påföljder för människosmuggling. Direktivet anger vilka hand- lingar som ska vara förbjudna medan rambeslutet bl.a. innehåller bestämmelser om vilka påföljder som ska kunna dömas ut. har godkänt rambeslutet (prop. 2001/02:37, bet. 2001/02:SfU6, rskr. 2001/02:71). antog propositionen människosmuggling och tidsbegränsat uppehållstillstånd för målsägande och vittnen m.m. (prop. 2003/04:35, bet. 2003/04: SfU6, rskr. 2003/04:164). I enlighet med pro- positionens förslag har vissa av utlänningslagens straffbestämmelser ändrats, bl.a. har straffskärpningar införts för människosmuggling och or- ganiserande av människosmuggling. Även straffet för den som i vinst- syfte hjälper en utlänning att olovligen vistas i har skärpts. Lagändringarna trädde i kraft . De lagförslag som lagts fram i propositionen vad avser människo- smuggling och hjälp till olovlig vistelse föranleddes av genomförandet i svensk rätt av de nämnda instrumenten. Rådet antog det s.k. narkotikarambeslutet som innehåller minimibestämmelser för brottsrekvisit och påföljder för olaglig narkoti- kahandel (2004/757/RIF). har godkänt rambeslutet (prop. 2003/2 004:147, bet. 2003/2004: JuU29, rskr. 2003/04:280). Rambeslutet anger vilka handlingar som ska anses utgöra olaglig nar- kotikahandel respektive olaglig handel med s.k. narkotikaprekursorer, ämnen som kan användas vid framställning av narkotika, samt vilka straff som dessa brott ska kunna leda till. bestämmelser om ansvar och påföljder för juridiska personer, jurisdiktion Inom pågår arbetet med förslag till de lag- ändringar som krävs för att ska uppfylla rambeslutet. preliminär bedömning bör ett nytt brott som omfattar viss befattning med Skr. 2004/05:60 narkotikaprekursorer införas. En proposition är avsedd att lämnas till 18.3.5Förverkande av av brott En politisk överenskommelse om innehållet i rambeslutet nåddes vid rådets möte . har godkänt rambeslutet (prop. 2003/04:166, bet. 2004/05: JuU5, rskr. 2004/05:22). Sedan bl.a. återkallat sin parlamentariska granskningsreservation är rambeslutet klart att antas. Enligt rambeslutet ska medlemsstaterna dels säkerställa att det blir möjligt att helt eller delvis förverka hjälpmedel och som härrör från brott som kan leda till frihetsberövande , eller egendom vars värde motsvarar sådan , dels se till att det blir möjligt att förverka egendom från personer som dömts för vissa särskilt allvarliga brott, även om det inte kan konstateras att egendomen härrör från just det brott personerna dömts för (s.k. utvidgat förverkande). En proposition med förslag till de lagändringar som bedöms som nödvändiga för att ska uppfylla de förstnämnda bestämmelserna i rambeslutet beräknas kunna lämnas . Beträffande regler om utvidgat förverkande beräknas en proposition kunna lämnas 2006. träffade rådet en politisk överenskommelse om innehållet i ett rambeslut om angrepp mot informationssystem. har godkänt rambeslutet (prop. 2003/04:164, bet. 2004/05:JuU4, rskr. 2004/05:6), men det har ännu inte antagits av rådet. Utkastet till rambeslut innehåller bestämmelser om vilka handlingar som ska vara straffbelagda som angrepp mot informationssystem och vilka påföljder dessa brott ska kunna leda till. Dessutom finns bestäm- melser om bl.a. ansvar och påföljder för juridiska personer, domsrätt och informationsutbyte. Rambeslutet överensstämmer i huvudsak med mot- svarande bestämmelser i konvention om IT-relaterad brottslighet. Inom utarbetas en departements- promemoria med förslag till de lagändringar som bedöms nödvändiga för att ska uppfylla åtagandena i rambeslutet och konventionen. 18.3.7Tillämpningen av ne bis in idem-principen presenterade ett förslag till rambeslut om tillämpningen av ne bis in idem-principen, dvs. den inom straffrätten grundläggande principen om att ingen ska åtalas eller dömas två gånger för samma gärning. Som framgår av faktapromemoria 2002/03: FPM59 finns bestämmelser på området , men förslaget syftar till att principen ska få en utökad tillämpning genom ett djupare samarbete Kommissionen förväntas lägga fram ett nytt förslag till Skr. 2004/05:60 rambeslut om tillämpningen av ne bis in idem-principen tillsammans med ett meddelande om behörighetskonflikter gällande jurisdiktions- regler. Kommissionen presenterade förslag till ett direktiv och ett rambeslut beträffande föroreningar orsakade av fartyg. Direktivet syftar bl.a. till att definiera vad som ska utgöra otillåtna utsläpp från fartyg. Rambeslutet (se faktapromemoria 2002/03:FPM95) ska föreskriva att de överträdelser som definieras i direktivet ska vara kriminaliserade samt ange vilka straff som ska kunna följa på brotten. träffades en politisk överenskommelse i transportrådet beträffande direk- tivet. Direktivet förväntas bli behandlat i . Rådet nådde en politisk överenskommelse om rambeslutet . lade kommissionen fram ett förslag till rambeslut om vissa rätts- säkerhetsgarantier i brottmål i Europeiska unionen (KOM (2004)328 slutlig). Förhandlingar inleddes och kommer att fortsätta 2005. Som framgår av faktapromemoria 2004/05:FPM24 syftar rambeslutet till att stärka misstänktas och tilltalades rättigheter samt att öka förtro- endet mellan de rättsvårdande myndigheterna i medlemsstaterna och därmed förbättra tillämpningen av principen om ömsesidigt erkännande av domar och beslut på det straffrättsliga området. De rättigheter som omfattas av rambeslutet är rätt till juridisk rådgivning, rätt till kostnadsfri tolkning och översättning, garantier för att personer som inte är kapabla att förstå eller följa ärendets gång visas särskild hänsyn, rätt att meddela sig med bl.a. familj och konsulära myndigheter samt skriftlig rättighets- information. Europeiska unionens polisbyrå Europol, med högkvarter i i Neder- länderna, startade sin verksamhet 1999. Vid slutet av 2004 arbetade drygt 400 personer på Europol. Omkring 60 av dessa var medlmsstaternas ut- sända sambandsmän. Målet för Europol är att bidra till effektivare sam- arbete mellan de brottsbekämpande myndigheterna i unionen i kampen mot den gränsöverskridande brottsligheten. Verksamheten har fokuserat på inlemmandet av de nya medlemsländerna i Europolsamarbetet, nödvändigheten av att informationsflödet till Europol från de brottsbekämpande myndigheterna och stödet till medlemsstaterna Skr. 2004/05:60 genom analysprojekt effektiviseras. Även slutförandet av arbetet med att inrätta informationsregistret har prioriterats. De brottsbekämpande aktivi- teterna har koncentrerats till områdena narkotikabrott, illegal invandring och människosmuggling, terrorism, organiserad brottslighet, penningför- falskning samt ekonomisk brottslighet. presenterade ett förslag till rambeslut om förenklat informationsutbyte mellan brottsbekämpande myndigheter. Genomför- ande av förslaget skulle innebära att utbytet av information och under- rättelser kan ske snabbare och enklare redan på underrättelsestadiet (innan en brottsutredning kommit igång) samt i större omfattning än vad som sker. Förslaget är upptaget i för terrorism och ska vara färdigförhandlat senast . Politisk enighet finns om att ge den europeiska polisakademin (CEPOL) status som juridisk person och att ge akademin ett fast säte vid Bramshill, . En rådsresolution antogs om säker- heten vid toppmöten och liknande arrangemang. Schengen och övriga gränskontrollfrågor EU fortsatte att lägga stor vikt vid samarbetet kring personkontrollen vid medlemsstaternas yttre gränser. uppmanade kommissionen att lägga fram ett förslag till omarbetning av den gemensamma handboken för personers passage av de yttre gränserna. 2004 sitt förslag om en gemenskapskodex om gränspassage för personer, vilken omfattar gränspassage av såväl yttre som inre gräns. Rådet antog förordningen om en europeisk byrå för förvaltningen av det operativa samarbetet vid medlemsstaternas yttre Gränsbyrån ska samordna medlemsländernas samarbete i gräns- kontroll- och gränsövervakningsfrågor, gällande bl.a riskanalys, utbildning och gemensamma insatser vid de yttre gränserna. heten ska inledas . Vid rådets möte antogs vidare förordningen om stan- darder för säkerhetsdetaljer och biometriska kännetecken i pass och rese- Enligt denna ska pass och resehandlingar som utfärdas av medlemsstaterna efter antagandet av de tekniska specifikationerna innehålla en digital ansiktsbild och fingeravtryck inom En proposition i detta ärende planeras . I Haagprogrammet uppmanas bl.a. rådet att inrätta grupper med natio- nella experter som kan ge praktiskt bistånd till de medlemsstater som Vidare uppmanas rådet och kommissionen att senast i slutet av inrätta en gemenskapsfond för gränsförvaltning och kommis- sionen uppmanas även att lägga fram förslag om en kompletterande drevs arbetet vidare med frågor och initiativ som i många fall påbörjats föregående år, bl.a. arbetet med och anslutning till delar av . har ett rådsbeslut Skr. 2004/05:60 antagits om anslutning till vissa delar av Schengenregel- anslutning till Schengens informationssystem (SIS) kommer sannolikt att ske och för något . Arbetet med nästa generation av Schengens informationssystem SIS II fortskred genom kommissionens arbete med att ta fram en ny teknisk plattform. Målet är att systemet ska vara färdigt att ta i drift och att EU:s nya medlemsstater ska kunna anslutas därefter. Ett avtal med har ingåtts om dess anslutning till Schengenregel- verket. En gemensam ståndpunkt har antagits om att införa en rådsför- ordning som ska ge fordonsregistrerande myndigheter tillgång till relevanta delar av SIS. I enlighet med rådets resolution av har en strategi för tullsamarbetet utarbetats i syfte att klargöra tullförvaltningarnas framtida roll i den tredje pelaren (2003/C 247/01). Samarbetet har härigenom fått en fastare och effektivare struktur. Konventionen om ömsesidigt bistånd och samarbete mellan tullförvaltningar i EU () tillämpas provisoriskt mellan de medlemsstater som enats om detta (EUTC 2423.1.1998). Tullinformationssystemet (TIS), som togs i drift , ska underlätta informationsutbyte mellan tullförvaltningar och stärka efter- levnaden av tullbestämmelserna. har medverkat till att analysera vissa problem med TIS och lagt fram förslag till förbättringar. 19Visering, asyl, invandring och annan politik som rör fri rörlighet för personer Högnivågruppen för asyl och migrationsfrågor har till uppgift att utifrån ett pelaröverskridande perspektiv skapa och utveckla en enhetlig och integrerad politik inom unionen för de viktigaste ursprungs- och transit- länderna. Gruppen rapporterar till såväl rådet för allmänna frågor och yttre förbindelser som rådet för rättsliga och inrikes frågor. För ända- målet har för perioden 20042008, inom ramen för programmet (EUT L 80, , s. 15), anslagits för program ämnade att bl.a. utveckla migrationspolitik i tredjeländer, främja lagliga migrationskanaler, stärka internationellt skydd, bekämpa olaglig invandring, inklusive människohandel, samt bidra till åtetagandeavtal och hållbar reintegration i ursprungsländer. Skapandet av ett gemensamt europeiskt asylsystem Direktiv om flyktingar och alternativt skyddsbehövande antog rådet direktiv /83/EG om miniminormer för när tredjelandsmedborgare eller statslösa personer ska betraktas som fly- tingar eller som personer som av andra skäl behöver internationellt skydd samt om dessa personers rättsliga ställning och innehållet i det beviljade skyddet (EUT L 304, 30.9.2004, s. 1223). Det s.k. skyddsgrundsdirek- tivets huvudsakliga syfte är att garantera att medlemsstaterna tillämpar gemensamma kriterier för att fastställa vilka tredjelandsmedborgare eller statslösa personer som behöver internationellt skydd samt garantera att en miniminivå av förmåner är tillgänglig för dessa personer i samtliga medlemsstater. Ett långsiktigt syfte är också att begränsa asylsökandes förflyttningar mellan medlemsstaterna när sådana endast motiveras av rättsliga skillnader, något som tillnärmning av reglerna om erkännande och innebörd av flyktingstatus och status som alternativt skyddsbehöv- ande bör bidra till. Direktivet ska vara genomfört . Regeringen beslutade att tillkalla en särskild u- tredare med uppdrag att ta ställning till hur direktivet ska genomföras i (Dir. 2004:114). Uppdraget ska redovisas senast den 16 septem- ber 2005. nåddes en politisk överenskommelse om direktivet om mi- niminormer för medlemsstaters förfaranden för att bevilja eller återkalla flyktingstatus och vid rådsmötet fastställdes den slut- liga versionen av direktivförslaget. Bakgrunden till direktivet är det av kommissionen reviderade förslag (KOM (2002) 326 slutlig) som presenterades . Förslaget fast- ställer miniminormer för medlemsstaterna vad gäller förfarandet för att bevilja eller återkalla flyktingstatus, från det att en asylansökan lämnats in till det att beslut fattats. presenterade kommissionen ett meddelande om ett samman- hållet asylförfarande ett steg mot mer effektiva och enhetliga asylpro- cesser (KOM (2004) 503 slutlig). Förslaget syftar till att EU ska verka för att alla stater inför sammanhållna processer för ansökningar om flyk- tingskap och alternativt skydd. Regeringen har välkomnat meddelandet. har redan ett sammanhållet asylförfarande och anser att det leder till en tydligare, säkrare och mer effektiv asylhandläggning. Rådet har tillstyrkt de inledande delarna av förslaget och uppdragit åt kommission- en att utarbeta en plan för hur förberedelsefasen ska läggas upp. presenterade kommissionen ett meddelande om en styrd inresa till EU för personer i behov av internationellt skydd och en förstärkt skyddskapacitet i ursprungsregionerna, Förbättrad tillgång till långsiktiga lösningar (KOM (2004) 410 slutlig). Kommissionen före- slog där regionala skyddsprogram på EU-nivå för att komma till rätta med utdragna flyktingsituationer. Programmen ska vara flexibla och situationsanpassade och utformas i nära samarbete med länderna i den aktuella regionen. EU ska vidare bistå ursprungsländer och transitländer med kapacitetsuppbyggnad. Som en del i skydds-programmen föreslog kommissionen även ett vidarebosättningsprogram på EU-nivå för med- lemsstater som önskade delta. välkomnade kommis- sionens meddelande i rådslutsatserna från . Rådet noterade även det stora antal flyktingar som tredje länder får ta emot och underströk behovet av att EU bistår dessa länder. Mot bakgrund av detta inbjöd rådet kommissionen att presentera en handlingsplan för pilot- program för regionala skyddsprogram. Ett sådant skyddsprogram föreslås stå färdigt senast . beslutade rådet att förlänga den europeiska flyktingfon- den för en ny period, 20052010 (EUT L 381, 28.12.2004, s. 52 62). Fonden upprättades i syfte att utveckla och harmonisera med- lemsstaternas insatser för mottagande av asylsökande, asylprövning, inte- gration och frivilligt återvändande. ska fonden särskilt främja genomförandet av bestämmelserna i befintlig och framtida gemenskapslagstiftning på asylområdet, exempelvis direktiven om mot- tagande av asylsökande, asylprocedurer och skyddsgrunder. Projekt som bedrivs i samverkan mellan två eller flera medlemsstater kommer att ges större utrymme . uppgick den totala summan projekt- medel för svensk del till . 19.3Harmonisering av den europeiska migrationspolitiken Direktiv om fri rörlighet för EU-medborgare och deras familjemedlemmar antogs och rådets direktiv /38/EG om unionsmedborgare och deras familjemedlemmars rätt att fritt röra sig och uppehålla sig inom medlemsstaternas territorium. Syftet med det nya direktivet om fri rörlighet är att förenkla regelverket genom att slå sam- man nio befintliga direktiv rörande arbetstagare, egenföretagare, tjänste- utövare, studerande och icke ekonomiskt aktiva, till en rättsakt. larna 10 och 11 i förordning 1612/68 och dessa direktiv upphävs. domstolens praxis har i stor utsträckning kodifierats i detta direktiv. Direktivet syftar vidare till att det ska bli enklare för unionsmedborgare att utnyttja rätten till fri rörlighet, att möjligheterna att begränsa rätten till vistelse ska regleras tydligare samt att rörlighet och bosättning för Skr. 2004/05:60 unionsmedborgares familjemedlemmar ska underlättas avsevärt, oavsett Grundprincipen är att unionsmedborgarna ska kunna röra sig fritt mellan medlemsstaterna på ungefär samma villkor som när medlemsstaters medborgare flyttar och byter bostad eller arbetsplats i de egna länderna. Medlemsstaterna ska införliva direktivet . nåddes en politisk överenskommelse om direktiv för att underlätta tredjelandsmedborgares inresa och vistelse i medlemsstat- erna i forskningssyfte (KOM (2004) 178 slutlig). Initiativet grundar sig bl.a. på konstaterandet att EU kommer att behöva 700 000 nya forskare fram för att kunna uppfylla det mål som fastställdes av Euro- i . I direktivet anges villkoren för inresa och vistelse i medlemsstaterna för forskare från tredjeländer som avser att genomföra ett forskningsprojekt, inom ramen för ett mottagningsavtal med ett forskningsorgan. antog rådet direktivet om villkoren för tredjelandsmed- borgares inresa och vistelse för studier, elevutbyte, oavlönad yrkesutbild- ning eller volontärarbete 2004/114/EG. Syftet med rådets direktiv är att fastställa villkoren för tredjelandsmedborgares inresa och vistelse på medlemsstaternas territorium för en period som överstiger , för studier, elevutbyte, oavlönad yrkesutbildning eller volontärarbete samt om reglerna för förfaranden för tredjelandsmedborgares inresa och vistelse på medlemsstaternas territorium för dessa ändamål. antogs rådets beslut /191/EG om fastställande av kriterier och närmare föreskrifter för ersättning för finansiella obalanser som uppstår till följd av tillämpningen av direktiv /40/EG om ömsesidigt erkännande av beslut om avvisning eller utvisning av medborgare i tredjeland. Rådet antog även ett förslag till slutsatser om vissa förberedande insatser för ett finansiellt instrument för hanteringen av återvändande på migrationsområdet. Insatserna syftar främst till att underlätta det praktiska samarbetet mellan medlemsstaterna samt till att främja integrerade återvändandeplaner som ska leda till ett effektivt och varaktigt återvändande. antogs rådets beslut /573/EG om organisation av ge- mensamma flygningar för återvändande från två eller flera medlemsstat- ers territorium av tredjelandsmedborgare vilka omfattas av enskilda beslut om återvändande. Syftet med beslutet är att effektivisera återvänd- ande genom att organisera gemensamma flygningar. antog rådet slutsatser om bästa praxis vid återvändan- Skr. 2004/05:60 den till specifika länder. Målet med detta är att underlätta medlemsstater- nas samarbete kring återvändanden. antog rådet slutsatser om prioriteringar för en fram- gångsrik gemensam återtagandepolitik. Rådsslutsatserna innehåller bl.a. en redogörelse för vilka kriterier som bör avgöra med vilka länder gemenskapen främst bör ingå återtagandeavtal. I ett återtagandeavtal fastställs vilka procedurer och kriterier som ska gälla för att den ena parten ska återta en person som vistas utan tillstånd på den andra partens territorium. Åtgärder mot olaglig invandring, människosmuggling och människohandel antog propositionen människosmuggling och tidsbegränsat uppehållstillstånd för målsägande och vittnen m.m. (prop. 2003/04:35, bet. 2003/04:SfU6, rskr. 2003/04:164). I enlighet med pro- positionens förslag har vissa av utlänningslagens straffbestämmelser ändrats, bl.a har straffskärpningar införts för människosmuggling och organiserande av människosmuggling. Även straffet för den som i vinstsyfte hjälper en utlänning att olovligen vistas i har skärpts. Lagändringarna trädde i kraft . De lagförslag som lagts fram i propositionen vad avser människosmuggling och hjälp till olovlig vistelse föranleddes av genomförandet i svensk rätt av rådets direktiv /90/EG av om definition av hjälp till olaglig inresa, transitering och vistelse (EUT L 328, 5.12.2002 s. 17) och rådets rambeslut av om förstärkning av den straffrättsliga ramen för att förhindra hjälp till olaglig inresa, transitering och vistelse (EUT L 328, 5.12.2002 s. 1). antogs rådets direktiv /81/EG om uppehållstillstånd till tredjelandsmedborgare som har fallit offer för människohandel eller som har fått hjälp till olaglig invandring och vilka samarbetar med de behöriga myndigheterna (EUT L 261, , s. 19). antog rådet direktiv /82/EG om skyldighet för transportörer att lämna uppgifter om passagerare. Direktivet syftar till att förbättra gränskontroller och bekämpa olaglig invandring genom att transportörer åläggs att på begäran översända förhandsuppgifter om passagerare till behöriga nationella myndigheter. Direktivet innebär att de nationella myndigheterna som ansvarar för gränskontrollerna ges bättre möjligheter att upptäcka t.ex. försök till människosmuggling. beslutade rådet om inrättandet av ett gemensamt europeiskt system för utbyte av viseringsinformation (VIS) och dess finansiering (2004/512/EG; EUT L213, , s.5). Systemet kommer att möjlig- göra utbyte av uppgifter om viseringar mellan medlemsstaterna, då det blir möjligt för behöriga nationella myndigheter att på elektronisk väg Skr. 2004/05:60 föra in och uppdatera viseringsuppgifter (även ansiktsbilder och finger- VIS kommer bl.a. att bidra till en förbättrad förvaltning av den gemensamma viseringspolitiken samt till den inre säkerheten och kampen mot terrorism.