prop · GS03100d4 · 2005-04-14 00:00:00 — 2004/05:100 BILAGA 3 Inkomst- och lönefördelningen............................................................................. Löneskillnad mellan kvinnor och män................................................... Fördelning av ekonomiska resurser..................................................... Utveckling av ekonomisk standard för olika grupper ....................... Har de rika blivit rikare? i ett internationellt perspektiv....... 1.5Inkomstförändring effekter av regler och Ekonomisk standard och fördelning för olika grupper 2002............................. Sammansättning av disponibel inkomst .............................................. 2.2Försörjningsbördans betydelse för hushållens ekonomiska Indelning i grupper efter ekonomisk standard deciler..................... Ekonomisk standard och dess fördelning för olika grupper.............. Kvinnor och män................................................................................... Födelseland och invandringsår............................................................. Arbetslöshet och ekonomisk standard ................................................ 2004/05:100 BILAGA 3 Begrepp och definitioner ...................................................................................... 2004/05:100 BILAGA 3 Fördelningspolitiska nyckeltal 19912003............................................................ Lön för kvinnor och män 2003............................................................................ Ekonomisk standard 2003 samt förändring 19912003..................................... 1.4Andel med ekonomisk standard understigande av medianinkomsten 1995 och 2003 ........................................................................ Marginaleffekt inklusive och exklusive arbetslöshetsförsäkring....................... Marginaleffekt fördelad på skatte- och bidragssystem 19962003 ................... Marginaleffekt för olika hushållstyper 1996-2003.............................................. Ersättningsgrad vid sjukdom och arbetslöshet 19972003................................ 1.9Betydelse för hushållets disponibla inkomst av regler och ekonomi 2.1Sammansättning av individuell disponibel inkomst i olika hushållsgrupper i Exempel på beräkning av ekonomisk standard utifrån disponibel inkomst..... Gränsvärden på ekonomisk standard i olika deciler 2002.................................. Disponibel inkomst för hushåll efter ekonomisk standard 2002.... 2.5Ekonomisk standard vid olika månadslöner för fyra hushållstyper. 2.6Andel i befolkningen i grupper med olika ekonomisk standard fördelade efter hushållstyp 2002 .......................................................................................... 2.7Genomsnittlig månadslön samt andel med lön i olika inkomstgrupper 2002. Underbilagetabell 3.1 Ekonomisk standard 19912003 samt förändring till 2005. Median för olika grupper samt medelvärde för inkomstgrupper (deciler)....... 2004/05:100 BILAGA 3 Kvinnors lön i relation till mäns lön 19922003 ................................................. Gini-koefficienten för justerad disponibel inkomst 19912003 ........................ 1.4Ekonomisk standard för barn, ungdomar och ålderspensionärer i förhållande till hela befolkningen 19912003 ......................................................................... Andel med svag ekonomi 19912003 .................................................................. Den högsta decilens inkomstandel 19912003 ................................................... Den översta percentilens inkomstandel 1991 2003.......................................... Den översta decilens inkomstandel ..................................................................... Den översta percentilens inkomstandel............................................................... Den översta tusendelens inkomstandel ............................................................... Betydelse för hushållets disponibla inkomst av regler och ekonomi i olika Betydelse för hushållets disponibla inkomst av regler och ekonomi i olika Hushållstyper i deciler 2002................................................................................. Kvinnor och män i deciler 2002 ........................................................................... Ålderssammansättningen i deciler 2002 .............................................................. Socioekonomisk grupp för förvärvsaktiva i deciler 2002 ................................... Socioekonomisk grupp för ej förvärvsaktiva i deciler 2002................................ Sysselsättningens omfattning i hushållen i deciler 2002..................................... Månadslön för helårssysselsatta i deciler 2002.................................................... Utlandsfödda vuxna per hushåll i olika deciler 2002 .......................................... Utlandsfödda efter invandringsår i olika deciler 2002........................................ Gini-koefficient och relativt arbetslöshetstal 1995-2003 ................................... Genomsnittlig förändring av ekonomisk standard när arbetslösheten På uppdrag lämnar regeringen fördelningspolitiska redogörelser i anslutning till budgetpropositionen och/eller vårpropositionen. Årets redogörelse innehåller en redovisning av hushållens inkomster och inkomstfördelning . Kapitel 1 innehåller även en särskild fördjupning av inkomstfördelningens topp, där inkomstandelen för de med allra högst ekonomisk standard jämförs med ett antal andra länder. Vidare studeras hur de ekonomiska drivkrafterna för arbete har utvecklats samt hur ekonomisk utveckling och förändrade regler i skatte- och bidragssystemen påverkat inkomstfördelningen . I kapitel 2 studeras var olika grupper befinner sig i fördelningen av ekonomisk standard samt sambandet mellan arbetslöshet och inkomstfördelning. Hushållens ekonomiska standard1 ökade . Ökningen var något lägre för män () än för kvinnor (12,). Mest gynnsam har utvecklingen varit för ålderspensionärer, där den ekonomiska standarden ökade för sammanboende pensionärer och för ensamstående pensionärer. Minst gynnsam har utvecklingen varit för ungdomar i åldern 18 , för vilka den ekonomiska standarden ökade . Bland personer ökade ekonomisk standard mest (19,) för kvinnor i åldern . Lönespridningen minskar efter att ha ökat kontinuerligt talet. Utvecklingen av månadslönerna i den övre delen av fördelningen har mattats av. Löneskillnaden mellan kvinnor och män är i stort sett oförändrad jämfört med föregående år och skillnaden mellan mäns och kvinnors lön är liksom tidigare större för de med hög lön. 2004/05:100 BILAGA 3 Inkomstspridningen2 har ökat med . Under den första delen av var inkomstspridningen i det närmaste oförändrad. ökade inkomstspridningen kontinuerligt, vilket huvudsakligen förklaras av att hushåll med högst ekonomisk standard ökat sin inkomst mer än övriga. Denna utveckling har dock bromsats upp efter 2000 och inkomstspridningen minskar nu . Inkomstandelen för de med högst ekonomisk standard har ökat svagt i . har den översta tusendelen ökat sin inkomstandel från till i och till i , vilket är betydligt mer än i , och . Motsvarande siffra för visar en ökning från till . Andelen hushåll med svag ekonomi har minskat jämfört med föregående år och uppgår till . Sett ur ett internationellt perspektiv är detta en låg nivå. Drivkrafter för arbete mäts i termer av marginaleffekt och ersättningsgrad. Den genomsnittliga marginaleffekten har minskat , vilket innebär att den ekonomiska vinsten av en extra arbetsinsats har ökat över perioden. Ersättningsgraden visar den disponibla inkomsten vid arbetslöshet respektive sjukdom jämfört med motsvarande inkomst vid arbete. Den genomsnittliga ersättningsgraden vid arbetslöshet har ökat , medan genomsnittlig ersättningsgrad vid sjukdom har minskat . ökade hushållens disponibla inkomster . Både den ekonomiska utvecklingen och politiska beslut om regelförändringar har haft betydelse. Den totala inkomstökningen är relativt jämnt fördelad. Däremot har de regelförändringar som genomförts haft en tydlig fördelningsprofil, där de med lägst ekonomisk standard fått en större ökning av ekonomisk standard. Beroende på hushållets sammansättning ger samma månadslön mycket olika ekonomisk standard. Med en månadslön på 1 Medianvärdet för disponibel inkomst justerad för försörjningsbörda. Data är preliminära. 2 Inkomstspridningen mäts med Gini-koefficienten för ekonomisk standard. Definition finns i underbilaga 3. 2004/05:100 BILAGA 3 hamnar en ensamstående med två barn i decil 1, medan sammanboende med två barn med dessa inkomster hamnar i decil 4 och sammanboende utan barn hamnar i decil 7. En övergripande slutsats är att sysselsättningsgrad och hushållets sammansättning är viktiga för hushållens ekonomiska standard. Arbetslösheten förefaller inte ha påverkat inkomstfördelningen på något tydligt sätt . I detta kapitel redovisas utvecklingen och fördelningen av hushållens disponibla inkomster . Kapitlet inleds med ett antal fördelningspolitiska nyckeltal och en redogörelse för lönespridningens utveckling. Därefter följer en analys av inkomstutvecklingen och inkomstfördelningen för olika grupper, med en särskild fördjupning bland de med de högsta inkomsterna. Kapitlet innehåller också en redogörelse av hushållets ekonomiska drivkrafter att arbeta samt en analys av hur regelförändringar och ekonomisk utveckling påverkat inkomstfördelningen 20022005. Utvecklingen för ett antal fördelningspolitiska nyckeltal redovisas i tabell 1.1. Hälften av nyckeltalen analyseras utförligare längre fram i denna bilaga medan övriga endast kommenteras här. Definitioner och källor framgår av underbilagan. Förmögenhetskoncentration: Visar den andel av förmögenheten som de rikaste äger. Förmögenheten blev mer ojämnt fördelad , när andelen var som störst. Därefter sker en minskning men andelen är fortfarande väsentligt högre än i början av 1990- talet. Regional spridning: Visar skillnaden i inkomstnivå mellan rika och fattiga regioner. De regioner som studeras är 81 lokala arbetsmarknadsregioner enligt gruppering. Skillnaden ökade till som mest 2000. Därefter minskar den regionala spridningen. Kvoten 2003 mellan decil 9 och decil 1 innebär att inkomstnivån är högre i den rikare regionen jämfört med den fattigare. Detta är det lägsta värde som beräknats och beror på en svagare ökning av inkomstnivån i den övre delen av fördelningen. Tabell 1.1 Fördelningspolitiska nyckeltal 19912003 Lönespridning (Decil9/Decil5) Lön (D5kvinnor/D5män) Andel med svag ekonomi (%) Andel barn med svag ekonomi (%) Barns relativa standard (%) Inkomströrlighet (M) Marginaleffekt (%) Ekonomiskt marginaliserade (%) Anm. Förklaringar till nyckeltalen finns i underbilaga 3 samt i kapitel 1. Inkomströrlighet: Visar spridningen i sammanlagd disponibel inkomst jämfört med spridningen i genomsnitt för vardera av de tre åren. Rörligheten var som lägst krisår. Från som högst 20012002 har spridningen 2003 beräknats till . Ekonomiskt marginaliserade: Visar andel personer i åldern som får mer än halva sin disponibla inkomst från arbetsmarknadsstöd, sjukförsäkring, förtidspension, bostadsbidrag eller socialbidrag i rad. Efter en kraftig ökning krisår vände utvecklingen till en nivå . har andelen ekonomiskt marginaliserade beräknats till . Ett sätt att beskriva en fördelning är att dela in populationen i s.k. deciler. Varje decil motsvarar av fördelningen. 1 finns de med lägst värden, i decil 2 de med näst lägst värden osv. 10 finns de med högst värde på den valda fördelningen. Gränsen mellan decil 5 och decil 6 ger det mittersta värdet av fördelningen och denna gräns kallas median. Medianen är ofta annorlunda än medelvärdet, som visar det genomsnittliga värdet för alla i populationen. 2004/05:100 BILAGA 3 För att analysera lönespridningen är det vanligt att förutom medelvärden beräkna olika statistiska mått som deciler och median. Medelvärdet 2003 för månadslönen är och medianlönen är . Decil 9 beräknas till och decil 1 till . Detta innebär att av alla löner ligger mellan dessa två lönenivåer. Som framgår av diagram 1.1 har kvoten för de med hög lön (decil 9) och medianen (decil 5) ökat i stort sett kontinuerligt fram till ett värde på 2001. Därefter minskar kvoten svagt och 2003 uppgår den till 1,57, vilket innebär att lönen vid den övre gränsen ligger över medianen. Kvoten mellan hög lön och låg lön (decil 1) var 2003 och även den har minskat något . Medianlönen jämfört med de med låg lön är i stort sett oförändrad. Diagram 1.1 Lönespridning 19922003 Decil 9/decil 1 Decil 9/decil 5 Decil 5/decil 1 Källa: , SCB, beräkningar Detta avsnitt inleds med en redovisning av skillnader i lön mellan olika individer. Med lön avses den överenskomna månadslönen vid heltidsarbete, där både anställda på heltid och deltid ingår. Deltidsanställdas lön räknas om till heltidslön. Därefter följer en beräkning av löneskillnader mellan kvinnor och män, huvudsakligen genom kvoter mellan olika lönenivåer. Analysen baseras på årlig lönestatistik från (). En del av den ökade lönespridningen förklaras av förbättrad statistik, vilken medför att personer i högre befattningar, företrädesvis inom privat sektor, numera ingår i redovisningen i mycket större omfattning. Annorlunda uttryckt, lönespridningen underskattades då dessa individer inte ingick i undersökningen. I diagrammet markeras detta genom ett brott i serien. 1.2.2Löneskillnad mellan kvinnor och män Som framgår av tabell 1.2 är skillnaden i lönenivå störst mellan könen vid den högre decilen där kvinnors lön uppgår till av mäns lön. Vid den lägre decilen är skillnaden mindre och 2004/05:100 BILAGA 3 kvinnors lön är av mäns månadslön. Medianlönen för kvinnor är av männens. närmar sig kvinnors månadslön svagt männens månadslön i de olika decilerna. Tabell 1.2 Lön för kvinnor och män 2003 Decil 5 (median) Källa: , SCB, beräkningar Till en del förklaras dessa skillnader i lön av att kvinnor och män har olika ålder, utbildning, arbetstid, arbetserfarenhet och arbete inom olika sektorer. Vid s.k. standardvägning efter yrke, där hänsyn tas till nämnda faktorer, har kvinnors lön som andel av mäns lön beräknats till 92 procent.3 Resterande skillnad, , kan bero på diskriminering och andra faktorer som inte är mätbara. I diagram 1.2 jämförs kvinnors och mäns löner i olika delar av fördelningen vid två separata lönefördelningar. Lönerelationen jämförs vid olika deciler . Relationerna har varit påfallande konstanta . Diagram 1.2 Kvinnors lön i relation till mäns lön 1992 Decil 1 kvinnor/decil 1 män Decil 5 kvinnor/decil 5 män Decil 9 kvinnor/decil 9 män Källa: , SCB, beräkningar De lönerelationer som redovisas avser månadslön vid arbete på heltid (deltidslön omräknad). Eftersom väsentligt fler kvinnor än män arbetar deltid, frivilligt eller ofrivilligt, blir skillnaden i 3 Lönestatistisk årsbok 2003, SCB och . ekonomiska resurser mellan könen större än vad dessa relationer visar. Detta behandlas i en särskild bilaga till budgetpropositionen för 20054. 1.3Fördelning av ekonomiska resurser följer regelbundet inkomstfördelningen i genom undersökningen av hushållens ekonomi, HEK.5 Analysen i följande avsnitt grundar sig huvudsakligen på denna undersökning. För att beskriva individernas ekonomiska standard används justerad disponibel inkomst, dessa och andra begrepp förklaras närmare i kapitel 2 och i underbilaga 3. Detaljerade uppgifter om utvecklingen av ekonomisk standard för olika grupper visas i underbilagetabell 3.1. Där framgår att ökningen av medianen är . Förändringen för kvinnor och män i olika åldrar framgår av tabell 1.3 som också visar den ekonomiska standarden i åldersgrupperna. De skillnader som framgår av tabellen beror på skillnad i andel ensamstående kvinnor och män6. Tabell 1.3 Ekonomisk standard 2003 samt förändring 19912003 Median, kronor samt förändring, procent Källa: HEK, SCB, beräkningar 4 Fördelning av ekonomiska resurser mellan kvinnor och män Prop. 2004/05:1, bilaga 4. 5Undersökningen finns beskriven i SCB (2004), Inkomstfördelningsundersökningen 2002, HE 21 . 6 Se avsnitt 2.3.2. Med hjälp av ekonomisk och demografisk utveckling samt regler i skatte- och transfereringssystemen görs en framskrivning av inkomster . Den ekonomiska standarden beräknas i genomsnitt öka när hänsyn tas till prisutvecklingen. För män är ökningen och för kvinnor är den . Fördelningen av ekonomisk standard mäts normalt med Gini-koefficienten för justerad disponibel inkomst. Gini-koefficienten som är ett mått på hur ojämnt inkomsterna är fördelade kan anta värden mellan 0 och 1, ju lägre värde desto jämnare är fördelningen. Ett sätt att beskriva måttet är att det anger den andel av inkomstsumman som måste omfördelas för att total jämnhet i fördelningen skall uppnås. I diagram 1.3 visas hur inkomstolikheten, mätt på detta sätt, utvecklats mellan 1991 och 2003.7 Utvecklingen redovisas även exklusive kapitalvinster8, motiven för detta återfinns i underbilagan. Gini-koefficienten inklusive kapitalvinster varierar kraftigt mellan enskilda år. Ojämnheten ökar de år då hushållen väljer att realisera stora nominella värdeökningar i aktier och andra tillgångar. Enligt denna serie ökar Gini-koefficienten från 0,221 till 0,247 . Ett högre värde betyder en mer ojämn inkomstfördelning. Ökningen med 0,026 enheter motsvarar . Kapitalvinsternas stora genomslag på inkomstolikheterna förklaras av att de är mycket ojämnt fördelade. stod en procent av befolkningen för av kapitalvinsterna och av befolkningen för av vinsterna. Kapitalvinsternas omfattning har ökat trendmässigt men varierar kraftigt mellan åren och de uppgick till jämfört med . Trenden bryts dock 2001 då kapitalvinsterna uppgick till och den neråtgående trenden fortsatte även 2002 då kapitalvinsterna var drygt 50 miljarder 2004/05:100 BILAGA 3 ökade kapitalvinsterna något till . Diagram 1.3 Gini-koefficienten för justerad disponibel inkomst 19912003 Källa: HEK, SCB, beräkningar När kapitalvinster exkluderas framgår att fördelningen av övriga inkomster var lika jämn 1995 som 1991, men därefter har ojämnheten ökat. Över hela perioden 19912003 ökade Ginikoefficienten även när kapitalvinsterna exkluderas. Denna ökning beror främst på att de med högst inkomst har ökat sin inkomst snabbare än övriga talet, se avsnitt 1.3.5. Även denna trend bryts 2001, då ojämnheten minskar. Anmärkningsvärt är att inkomstfördelningen i stort tycks vara opåverkad av den ekonomiska krisen och den höga arbetslösheten i början av förra decenniet. Sambandet mellan arbetslöshet och inkomstfördelning analyseras mer ingående i avsnitt 2.4. Att inkomstfördelningen var så stabil betyder inte att enskilda hushåll och individer inte drabbades hårt av den ekonomiska nedgången och arbetslösheten . Det kan ske stora förändringar inom en given fördelning genom att hushåll byter plats med varandra, utan att fördelningens sammantagna utseende påverkas. Inkomstfördelningen förblir också opåverkad om allas inkomster sjunker i samma takt. 7Data avseende 2003 är preliminära och kommer att revideras. saknas jämförbara data. 8En kapitalvinst uppkommer då en tillgång som ökat i värde avyttras. Dessa vinster kallades tidigare realisations- eller reavinster. 1.3.3Utveckling av ekonomisk standard för olika grupper I diagram 1.4 redovisas hur barns, ungdomars och ålderspensionärers relativa inkomst varierat över tiden. Relativ inkomst definieras som 2004/05:100 BILAGA 3 medianvärdet av ekonomisk standard i gruppen i förhållande till motsvarande median för totalbefolkningen. För att underlätta jämförelser av utvecklingen har nivån satts till 100 för samtliga grupper. Diagram 1.4 Ekonomisk standard för barn, ungdomar och ålderspensionärer i förhållande till hela befolkningen 1991 2003 Ålderspensionärer (65+) Barn (0-17) Ungdomar (18-24) Källa: HEK, SCB, beräkningar Barnfamiljernas reala medianinkomst var i stort sett oförändrad . Eftersom inkomsterna för hela befolkningen, om än långsamt, ökade realt försämrades deras relativa inkomstposition. Detta kan till stor del förklaras av att den stigande arbetslösheten samt konsolideringen av de offentliga finanserna påverkade barnfamiljerna mer än andra grupper. har en återhämtning skett. Den förbättrade situationen på arbetsmarknaden gynnar dessa familjer och har även reformer genomförts för att förbättra barnfamiljernas situation. Ungdomars () medianinkomst var 1991 lika stor som medianinkomsten för hela befolkningen men därefter har deras relativa position försämrats påtagligt. Relativinkomsterna sjönk och sjönk inkomstnivån i denna grupp dessutom realt. Därefter stabiliserades ungdomarnas relativa inkomst på en betydligt lägre nivå än 1991. ungdomarnas relativa inkomstnivå åter. Ut- byggnaden av gymnasieskolan med ett tredje år och en kraftigt utbyggd högskola har i kombination med den svaga arbetsmarknaden medfört att allt fler valt att studera, med en svagare inkomst som följd. Ungdomar drabbades också särskilt hårt av den sjunkande sysselsättningen i början av 1990- talet. Etableringsåldern9 på arbetsmarknaden ökade från till för män. För kvinnor var ökningen ännu större, från till . Ålderspensionärernas relativa ekonomiska standard förbättrades påtagligt , därefter återgick deras relativa position successivt till nivå. Gruppens medianinkomst har dock ökat kontinuerligt . Den snabba relativa förbättringen i början av perioden har flera förklaringar. För det första ersätts äldre pensionärer successivt med yngre pensionärer med högre ATP. För det andra påverkas pensionärer inte direkt av arbetsmarknaden. Slutligen påverkade konsolideringen av de offentliga finanserna inte pensionärsgruppen i samma utsträckning som övriga grupper. När ekonomin vände uppåt ökade de förvärvsaktivas inkomster relativt snabbt, vilket medförde att pensionärernas relativa position återgick till ursprungsläget. ökade dock de äldres relativinkomster igen. ATP-systemets konstruktion medför att pensionärernas inkomst inte varierar med den makroekonomiska utvecklingen på samma sätt som de förvärvsaktivas inkomster. Av detta följer att deras relativa inkomstposition förbättrades i den inledande lågkonjunkturen och att positionen försämrades när ekonomin tog fart igen. I det reformerade pensionssystemet kommer däremot även pensionärers inkomst att på ett tydligare sätt vara beroende av tillväxten i ekonomin. 9 Etableringsåldern definieras här som den ålder vid vilken av en födelsekohort var sysselsatt enligt . Siffrorna som presenteras är hämtade från SOU 2001:54, Ofärd i välfärden, Forskarantologi från kommittén Välfärdsbokslut. Att utifrån inkomststatistik beräkna hur många personer som har en svag ekonomi är svårt. Det är inte självklart vilket eller vilka mått som är mest rättvisande och det finns en mängd felkällor i statistiken. Resultaten blir svårtolkade och måste bedömas med stor försiktighet. I en tidigare fördelningspolitisk redogörelse har mätproblem samt för- och nackdelar med olika tänkbara mått på låg inkomst diskuterats mer ingående.10 När förekomsten av låga inkomster ska beräknas utgår man vanligen från en inkomstgräns och betraktar alla individer eller hushåll vars inkomst understiger denna gräns som ekonomiskt utsatta. Inkomstgränsen kan vara absolut eller relativ. Här används två gängse relativa mått på svag ekonomi: andelen hushåll som har en ekonomisk standard som understiger av medianinkomsten. En egenskap hos dessa relativa mått är att inkomstgränsen varierar över tiden. I en lågkonjunktur sänks gränsen genom att medianinkomsten sjunker och resultatet kan då bli att andelen med svag ekonomi minskar i takt med att ekonomin i landet försämras. I en konjunkturuppgång kan resultatet bli det omvända, det ekonomiska uppsvinget leder till att fler hamnar under gränsen för svag ekonomi. Därför redovisas även ett absolut mått, andelen med inkomst under hälften av medianinkomst. Istället för att beräkna en ny gräns används medianinkomst uppräknad med prisutvecklingen.