prop · GT031d3 · 2005-09-20 00:00:00 — Tabell 3.6 Specifikation av Utgiftsområdets samlade inleveranser 2004 Totala inleveranser från Uo2:s myndigheter Inleveranser som hänförs till andra Uo Summa inleveranser hänförliga till Uo2 - Varav PO Effektiv statsförvaltning Varav PO Finansiella system och tillsyn Från utgiftsområdet exkluderas Kammarkollegiets och inleveranser i form av och AB Svenska Spels överskott, samt räntor och återbetalningar av olika näringslån. Av de inleveranser som räknats till utgiftsområdet utgjorde s.k. kalkylmässiga inkomster och inkomster av statens verksamhet. Resterande är inkomster av försåld egendom och återbetalning av lån. 2005/06:1 UTGIFTSOMRÅDE 2 4 Politikområde Effektiv statsförvaltning Politikområdet omfattar verksamhet inom skilda områden som förvaltningsutveckling och ekonomisk styrning, statliga arbetsgivarfrågor, statistik, prognosverksamhet samt fastighetsförvaltning. Inom politikområdet verkar följande myndigheter: , Statskontoret, Kammarkollegiet, , , , , , , , samt vissa nämnder. , och 24-timmars- delegationen kommer att avvecklas. En organisationskommitté har i uppdrag att vidta de åtgärder som krävs för bildandet av en ny förvaltningspolitisk myndighet (dir. 2005:65). Vidare ingår några sakanslag som regeringen eller berörda myndigheter disponerar. Med anledning av ovanstående myndighetsförändringar samt till följd av åtgärder för att öka sysselsättningen tillkommer anslagen 1:8 Nya förvaltningspolitiska myndigheten, 1:12 Statliga kompetensöverföringsjobb samt 1:13 : Avvecklingskostnader. Vidare har verksamhetsområdet styrning och kontroll inordnats i verksamhetsområdet , ledning, verksamhetsutveckling. 2005/06:1 UTGIFTSOMRÅDE 2 Tabell 4.1 Utgiftsutveckling för politikområdet Effektiv statsförvaltning Anslag inom utgiftsområde 2 1:4 Täckning av merkostnader för lokaler 1:8 Nya förvaltningspolitiska myndigheten 1:11 Statliga tjänstepensioner m.m. 1:12 Utveckling av 24-timmarsmyndigheten 1:6 Folk- och bostadsstatistik D0 03 Bidrag till förnyelsefonder på det Totalt för politikområde Effektiv statsförvaltning 1 Inklusive tilläggsbudget i samband med ekonomiska vårproposition (bet. 2004/05:FiU21) och förslag på tilläggsbudget i denna budgetproposition. Utfallet för politikområdet Effektiv statsförvaltning 2004 blev ca lägre än vad som anvisades i statsbudgeten . Detta skedde trots att utfallet bland annat belastades med för fyra äldreanslag. Anledningen till det lägre utfallet för politikområdet är främst att och statliga tjänstepensioner vardera underskred anvisade medel i statsbudgeten med samt att 24-timmarsmyndigheten utnyttjade mindre än anvisat. har vissa mindre förändringar skett på tilläggsbudget i anslutning till den ekonomiska vårpropositionen vad avser Kammarkollegiet, SCB och statliga tjänstepensioner. För politikområdet motsvarar det en minskning på ca . budget i denna proposition föreslås till ett nyinrättat anslag 1:12 Statliga kompetensöverföringsjobb. Budgetförslaget innebär i korthet följande förändringar jämfört med innevarande år: Satsningar på 1 000 statliga kompetensöverföringsjobb motsvarande i huvudsak fördelat . En tvåårig satsning på mångfaldsarbete inom staten (). Statliga tjänstepensioner ökar med , varav merparten () till följd av ändrade volymer och resterande till följd av förändrade inkomstbasbelopp. Förändringar av regeringens stabsmyndigheter, som bl.a. innefattar omfördelningar av ca från Statskontoret och till framför allt den nya förvaltningspolitiska myndigheten samt avvecklingen av . Pris- och löneomräkning som blev något högre än vad som preliminärt beräknats. Inrättandet av en samordningsfunktion för internrevision inom , motsvarande . Överföring på från andra utgiftsområden till Kammarkollegiet och för auktorisation av kontakttolkar och en statistikenkät. Målet för politikområdet är att skapa en effektiv statsförvaltning som i sin helhet kännetecknas av hög produktivitet, god kvalitet och bra service till nytta för beslutsfattare, medborgare och näringsliv. 2005/06:1 UTGIFTSOMRÅDE 2 Stormen har fått och kommer att få stora konsekvenser för dels fastighetsförvaltningen (skador på stormfälld skog och byggnader), dels i form av två större skadefall i Kammarkollegiets försäkringsverksamhet. Förvärv av Centralsposthuset (Kv. Blåmannen) i och Försäkringskassefastigheter samt tidigarelagd avyttring av sju kasernområden till p.g.a. försvarsbeslutet . Färdigställande av ett antal större byggprojekt såsom i samt upprustningen av () och i . Överlåtelsen av Agressoverksamhet till och fortsatt utveckling av Hermes-systemet. Politikområdet skall bidra till att hela statsförvaltningen bedrivs effektivt och utvecklas i önskad riktning samt att statsförvaltningen uppfyller höga krav på rättssäkerhet, effektivitet och demokrati. De viktigaste statliga medlen för att nå målen inom politikområdet är framför allt inomstatlig förvaltnings-, stöd- och främjandeverksamhet inom ett brett tjänsteområde. En stor del av insatserna under 20042005 har avsett normal löpande produktion och utvecklingsverksamhet. Stabsverksamheten har dock varit föremål för översyn som tillsynen av offentlig upphandling och fastighetsförvaltning berörts eller berörs av offentliga utredningar respektive av försvarsbeslut. Som en följd av stabsöversynen arbetar en organisationskommitté med inrättande av en myndighet med förvaltningspolitisk inriktning. Väsentliga myndighetsinsatser och händelser i övrigt under 20042005 är bl.a. följande: Tabell 4.2 Översikt över politikområdets finansiering Anslag (inom po) Ej disp off.rättsl. Källa: ESV avgifter i staten, ESV:s tidsserier över utfallet av statsbudgeten. Anslagsutfallet har kommenterats i avsnitt 4.2. Ingående överföringsbelopp (anslagssparandet) minskade eller till totalt . av sparandet eller var hänförligt till äldreanslaget (2003) 1:6 Folk- och bostadsstatistik. Minskningen förklaras i huvudsak av en större indragning () avseende statliga tjänstepensioner samt förbrukning av medel på sex äldre- 2005/06:1 UTGIFTSOMRÅDE 2 Anslagssparandet på äldreanslagen förväntas minska betydligt . Utfallet för tjänstepensionerna, som svarat för stora delar av politikområdets anslagssparande, gick nära nog jämt upp 2004. Flertalet myndigheters ekonomiska situation bedöms som god. Några i huvudsak anslagsfinansierade myndigheterna har dock en mera ansträngd ekonomisk situation. Resultatet i politikområdets uppdragsfinansierade verksamhet uppgick till ca , varav merparten från fastighetsförvaltningen. Överskottet av statens fastighetsförvaltning 2004 blev dock något lägre än vad som beräknats i statsbudgeten. Ett flertal uppdragsfinansierade verksamheter gick med överskott 2004, med undantag för tre myndigheter (, och Statskontoret) som tillsammans hade ett underskott på ca 2004, vilket minskade myndigheternas ackumulerade överskott . Därutöver kan nämnas att överskott i den uppdragsfinansierade verksamheten bl.a. finansierar underhållet av s.k. bidragsfastigheter samt Kammarkollegiets stöd åt allmänna arvsfonden. Samtliga avkastningskrav i den uppdragsfinansierade verksamheten är såväl för som uppfyllda. De icke disponerade offentligrättsliga avgifter som redovisats i tabellen ovan utgör bara en mindre del av vad som inlevererats inom politikområdet. De övriga inleveranserna framgår av nedanstående tabell. Tabell 4.3 Specifikation av politikområdets inleveranser 2004 (Pensionsavgifter m.m.) Kammarkollegiet (Inkomster av statens verksamhet mm) (Överskott, amortering) (Överskott, amortering) Övriga myndigheter (Övriga inkomster) Summa PO Effektiv statsförvaltning Ett antal inleveranser från främst Kammarkollegiet har hänförts till andra utgiftsområden. Låneramarna, som ökade med till ca , utnyttjades i högre grad än 2003 och låg i nivå med genomsnittet för staten. Räntekontokrediterna på ca utnyttjades bara i begränsad utsträckning () och främst av . I övriga fall rörde det sig mest om inlåning. Merparten av inlåningen är hänförlig till fastighetsförvaltning, pensionshantering och försäkringsverksamhet. Fastighetsverkens utnyttjande av sina särskilda krediter är tillfredsställande och på grund av investeringar i bl.a. Centralposthuset (Blåmannen) och Försäkringskassefastigheter ökade deras lån kraftigt. Utnyttjandet av de övriga två särskilda krediterna är däremot lägre. Den löpande verksamheten inom politikområdet har i allt väsentligt bedrivits enligt plan, med undantag för stormen konsekvenser för försäkrings- och fastighetsverksamheten. De åtta myndigheter som har mätt kundattityder har i allt väsentligt fått tillfredsställande omdömen. , som innevarande år skall undersöka kundattityderna, har gjort stora insatser för att utveckla sina kundrelationer. Uppdragsverksamheten fortsätter att expandera, vilket innebär att myndigheter som Kammarkollegiet och får en allt större uppdragsfinansierad del. Som framgår av avsnitt 7 och 8 har ett antal kvalitetsförbättringar skett inom statistik- och prognosverksamheten. En genomgående trend är de allt mer välbesökta webbplatserna för politikområdets myndigheter, som har ökat tillgängligheten till myndigheternas information. Politikområdets kostnadsförändringar, mätt som förändringar av driftskostnad per årsarbetskraft, framgår av nedanstående tabell. Tabell 4.4 Politikområdets driftskostnader per årsarbetskraft , och Kammarkollegiet är de myndigheter som haft de lägsta driftskostnaderna per årsarbetskraft. har haft de högsta kostnaderna samtliga år. Skillnaden mellan de båda fastighetsverken och övriga myndigheter inom politikområdet har successivt ökat på grund av att fastighetsförvaltningen har minskat verksamheten i egen regi och i ökad utsträckning köpt externa tjänster. Exkluderas fastighetsförvaltningen har den vägda genomsnittliga driftskostnader legat relativt stabilt på ca per årsarbetskraft, detta trots att det förekommit extra personalavvecklingskostnader. Ett exempel på kostnadsbesparingar i verksamheten är Statens pensionsverks omförhandlingar av sin IT-drift. mäter hur myndigheterna efterlever de ekonomiadministrativa reglerna inom staten, det s.k. EA-vär- det (se vidare avsnitt 5). Politikområdets resultat i EA-värderingarna 20002004 framgår av nedanstående tabell. Tabell 4.5 EA-värdering för politikområdets myndigheter 20002004 Kammarkollegiet var en av de 18 myndigheter som klarade alla frågor i EA-värderingen 2004. I likhet finns två politikområdesnära frågor med generellt sett relativt dåliga omdömen, dels frågorna om matrikelföring av anställningsuppgifter, dels frågorna om riskanalyser. Att många myndigheter under 20032004 har bytt sina löne- och PA-system, i kombination med förändrade rapporteringsrutiner på grund av avtalet PA-03, har påverkat resultatet. har påbörjat lanseringen av , ett webbaserat verktyg som myndigheterna själva skall använda för att rätta sina egna fel . När det gäller områdets kompetensförsörjning kan följande redovisas. 2005/06:1 UTGIFTSOMRÅDE 2 Tabell 4.6 Nyckeltal för politikområdets personal Andel kvinnor i ledande befattningar Medelålder (vägd, år) Personalomsättning (vägd) Sjukfrånvaro (vägd) Bakom sysselsättningsminskningen för politikområdet finns fleråriga minskning, avvecklingen av samt förändringar för och . av verksamheten inom politikområdet bedrivs utanför , bl.a. i och . kan betecknas som lokal stockholmsverksamhet. Viktade medelvärden har använts för vissa nyckeltal för att ge en mera rättvisande bild av politikområdet. Jämfört med medelvärdena är spridningen stor mellan de olika myndigheterna. Sjukfrånvarotalen, som ligger strax under genomsnittet för staten (4,2004) har utvecklats positivt. Åldersstrukturen innebär stora pensionsavgångar inom den närmaste tioårsperioden, bl.a. berörs ca en tredjedel av personalen inom fastighetsförvaltningen. Även Statskontoret har en stor andel blivande pensionärer. Tre myndigheter har angett att andelen med annan etnisk och kulturell bakgrund än den svenska har ökat, som ytterligare två myndigheter redovisar relativt låga andelar jämfört med genomsnittet i statsförvaltningen. Ett antal myndigheter har inrättat praktikplatser riktade mot personer med annan etnisk och kulturell bakgrund. Majoriteten av verksamhetsområden och myndigheter har i allt väsentligt uppfyllt målen. En- dast i mindre utsträckning har vissa delmål inte uppfyllts. Resultatindikatorer som på ett systematiskt sätt belyser politikområdesmålet saknas för när- 2005/06:1 UTGIFTSOMRÅDE 2 Två utredningar om förvaltningspolitiska indikatorer bereds . Men vissa övergripande indikatorer såsom utveckling av förvaltningskostnader och produktivitet har redovisats till i Årsredovisning för staten (senast i skr. 2004/05:101) samt i bilaga 1 till detta utgiftsområde vad gäller struktur- och organisationsförändringar samt sysselsättningsutveckling m.m. i statsförvaltningen. Vad gäller utvecklingen i statsförvaltningen gör regeringen vissa övergripande bedömningar av resultatet och måluppfyllelsen inom förvaltnings- och arbetsgivarpolitiken (se vidare avsnitten 5 och 6). I korta drag bedöms det förvaltningspolitiska handlingsprogrammet ha fått ett brett genomslag i statsförvaltningen som myndigheternas utvecklingsarbete har intensifierats. Skäl finns dock att ge förvaltningspolitiken en delvis ny inriktning och prioritering. Förvaltningspolitiken skall i större utsträckning inriktas på att modernisera statsförvaltningen som helhet, att öka nyttan av insatta resurser samt att motverka sektorisering och fragmentering för en sammanhållen statsförvaltning i medborgarnas tjänst. När det gäller arbetsgivarpolitiken (avsnitt 6) redovisas att generationsväxlingen uppmärksammats. är rekryteringsläget gott. Sjukfrånvaron fortsätter minska, men med viss ökning av sjukpensionerna. Löneutvecklingen har förhållandevis väl följt övriga arbetsmarknaden och den oförklarade löneskillnaden mellan kvinnor och män är förhållandevis liten och minskande. Myndigheternas arbetsgivarpolitiska arbete bedöms vidare fungera i huvudsak väl. I avsaknad av övergripande resultatindikatorer bygger mycket av resultatredovisningen och bedömningen av måluppfyllelsen i övrigt i stället på bedömningar av verksamhetsområdenas och de enskilda myndigheternas måluppfyllelse (se vidare avsnitten 59). Med dessa utgångspunkter bedöms målen, såväl ekonomiskt, verksamhetsmässigt och kvalitativt, som i allt väsentligt uppfyllda. Verksamheten har i huvudsak genomförts planenligt och professionellt samt inom givna ekonomiska ramar och finansiella villkor. Vidare har politikområdet erhållit goda kundomdömen, höga EA-värden samt begränsade invändningar från revisionen. Enstaka brister finns dock. Bland annat kan samverkan mellan berörda myndigheter i politik- området i vissa avseenden förbättras ytterligare och en del uppgiftslämnarkostnader minska. Slutligen borde såväl sjukfrånvaron på särskilt vissa myndigheter inom politikområdet minska, som den etniska och kulturella mångfalden samt andelen kvinnor i ledande befattningar öka inom politikområdet. Samtliga årsredovisningar för myndigheterna inom politikområdet har av bedömts vara i allt väsentligt rättvisande. Även delårsrapporterna har i allt väsentligt bedömts vara rättvisande av . har dock i en fristående revisionsrapport redovisat en granskning av ekonomiadministrativa rutiner och fastighetsförvaltning. I rapporten lämnas rekommendationer kring precisionen i hyressättningen och kvaliteten i fastighetsregistret. Regeringen konstaterar att (jfr. Budgetpropositionen , utg.omr. 2, sid. 22), dels hanterat en omfattande avveckling av fastighetsbestånd, dels genomgått en omorganisation. Givet dessa omständigheter kan av revisionen efterlysta förändringar av rutiner och tekniska system få ta tid. Området berörs vidare av rapporten inköp (RiR 2005:10), vilken kommenteras i avsnitt 5. Av de effektivitetsrapporter som redovisades i fjolårets budgetproposition beslutade att lägga tre av fyra rapporter till handlingarna, nämligen Vem styr den elektroniska förvaltningen? (RiR 2004:19), Höga statstjänstemäns representation och förmåner (RiR 2004:12) samt Uppdrag statistik insyn i SCB:s avgiftsbelagda verksamhet (RiR 2004:8). Två motioner på den sistnämnda rapporten avslogs av (bet. 2004/05:FiU2, rskr. 2004/05:138-139) har behandlat styrelses framställan om den fjärde rapporten om tvingande s.k. offentligrättsliga avgifter (RiR 2004:17, 2004/05:RRS8, bet. 2004/05:FiU30, rskr. 2004/05:227). Denna rapport behandlas närmare i volym 1, avsnitt 9. Politikens inriktning redovisas utförligt i vissa verksamhetsområden, främst i avsnitten 5 och 6. Förändringarna avseende stabsorganisationen redovisas bl.a. i avsnitt 5. 2005/06:1 UTGIFTSOMRÅDE 2 För flertalet verksamhetsområden föreslås dock en oförändrad politisk inriktning jämfört . 2005/06:1 UTGIFTSOMRÅDE 2 5 Styrning, ledning, verksamhetsutveckling I området ingår utveckling av statsförvaltningen, viss efterfrågestyrd stabsverksamhet och myndighetsservice, tillsyn över offentlig upphandling samt förvaltning och utveckling av den ekonomiska styrningen och budgetprocessen. Stödverksamheterna omfattar bl.a. juridisk och administrativ service samt viss medelsförvaltning. Myndigheter som ingår är Statskontoret, (), Kammarkollegiet, () samt () som avvecklas vid utgången av 2005. ingår en ny förvaltningspolitisk myndighet. Målen för verksamheten är att utveckla styrning och ledning, ekonomisk styrning och organisering av statlig förvaltning samt att säkerställa att alla myndigheter systematiskt och kontinuerligt bidrar till förvaltningens verksamhetsutveckling och kompetensförsörjning i syfte att uppnå en effektiv statsförvaltning. Förvaltningspolitiken syftar till att öka värdet av den statliga kärnverksamheten så att förvaltningens förmåga att lösa olika samhällsproblem stärks. Handlingsplan för bättre styrning Regeringen arbetar kontinuerligt med att utveckla styrningen av statsförvaltningen. Genomförandet av handlingsplanen för att stärka departementens arbete med styrningen av myndigheterna fortsätter. Handlingsplanen omfattar en mängd olika kompetenshöjande insatser på samtliga nivåer inom , bl.a. seminarier och utbildningar för chefer och handläggare om myndighetsstyrning. Utifrån KKR:s och ESV:s studie om processbaserad verksamhetsstyrning i staten (dnr Fi2003/6567) har interna seminarier hållits i för handläggare och chefer. De diskussioner som förts vid seminarierna stödjer problemanalysen i studien och slutsatsen att behovet av att hitta en bättre horisontell samordning och styrning är stort. Ett huvudsakligt problem anses vara att styrningen alltför mycket inriktas på enskilda myndigheters prestationer och inte på helheten för ett visst verksamhetsområde där flera myndigheter verkar. Vidare anses att regleringsbreven är överlastade och att det som återrapporteras bara i mycket begränsad omfattning visar hur väl man uppnått vissa effekter i samhället. Det fortsatta utvecklingsarbetet syftar till att pröva om en processbaserad horisontell verksamhetsstyrning kan bidra till att effektivisera statsförvaltningen och att utveckla mål- och resultatstyrningen. Regeringens avsikt är därför att identifiera en eller ett par strategiska pro- 2005/06:1 UTGIFTSOMRÅDE 2 cesser kring vilka en försöksverksamhet kan bedrivas under 20062007. Som ett led i regeringens insatser att utveckla styrningen av förvaltningen har Statskontoret bl.a. genomfört utredningar som har haft till huvudsyfte att belysa statlig styrning och uppföljning av verksamheter i kommuner och landsting. Vidare har myndigheten deltagit i uppdrag och utredningar bl.a. kring den nya ledning, styrning och , den gemensamma europeiska förvaltningspolitiken, översyn av verksamhetsstyrning samt potential för inre effektivisering genom nya e-tjänster. Mål- och resultatdialogen med myndighetscheferna är ett viktigt instrument i regeringens styrning av myndigheterna. Dialogen syftar bl.a. till att följa upp myndigheternas verksamhet . Utifrån denna kunskap ges en återkoppling och bedömning av resultatet. Syftet är vidare att föra en diskussion om verksamheten i ett framåtriktat perspektiv där omprövning av verksamhet ingår. Arbetet med att utveckla mål- och resultatdialogerna fortsätter. En särskild utredare har på regeringens uppdrag utarbetat ett förslag till en ny verksförordning. Ett syfte med översynen har varit att skapa större tydlighet när det gäller myndigheternas ledning, ledningens ansvar och uppgifter samt de förvaltningspolitiska kraven på myndigheterna. Betänkandet Från verksförordning till myndighetsförordning (SOU 2004:23) har remissbehandlats och beredningen i sker med inriktningen att en ny förordning skall kunna träda i kraft . Frågan om myndigheternas ledningsformer har behandlats av tre större utredningar (SOU 1985:40, 1993:58 och 1997:57). Även Statskontoret har på uppdrag av regeringen lämnat förslag till förändringar (Statskontoret 2004:9). Samtliga utredningar har gjort bedömningen att ansvarsbilden kan göras tydligare. Vidare har det i remissvaren till betänkandet om en ny verksförordning inkommit synpunkter från myndigheterna på ledningsformerna. rapport hanteras inom ramen för beredningen av en ny verksförordning. Ett professionellt ledarskap i statsförvaltningen är en förutsättning för att uppnå en effektiv förvaltning. Regeringens chefspolicy syftar till en aktiv chefsförsörjning genom en kvalificerad rekrytering av nya myndighetschefer, individuella utvecklingsinsatser, årliga mål- och resultatdialoger, rörlighet samt rimliga löne- och anställningsvillkor. Sedan ett tiotal år erbjuds alla nya myndighetschefer introduktion och utveckling i anslutning till regeringens utnämningsbeslut. För att säkerställa en fortsatt hög kvalitet i det statliga ledarskapet följs chefsförsörjningsarbetet upp och regeringens chefspolicy utvecklas. Det prioriterade målet, att minst hälften av alla nya myndighetschefer skall vara kvinnor, följs fortlöpande upp. Utbildning av ledamöter i statliga styrelser och råd De statliga förvaltningsmyndigheternas styrelser har en viktig uppgift som instrument för regeringens styrning av myndigheterna. Styrelseledamöterna kommer från alla delar av samhället och bidrar med nya synsätt, fackkunskaper och medborgerliga erfarenheter i styrelsearbetet. Att vara styrelseledamot kräver kompetens, integritet och engagemang. Regeringens styrelseprogram, som inleddes , syftar till att stärka och stödja myndigheternas styrelser. Programmet består av seminarier där myndighetsstyrelser får diskutera sitt uppdrag och ansvar med företrädare för departementens politiska ledning och ansvariga tjänstemän. genomfördes ett 30-tal seminarier, lika många som . Styrelseprogrammet innehåller även en introduktionsutbildning för nya ledamöter som genomförs . Översyn av den statliga tillsynen En särskild utredare har på regeringens uppdrag granskat den statliga tillsynen i syfte att göra denna tydligare och effektivare. överlämnade utredaren betänkandet Tillsyn Förslag om en tydligare och effektivare offentlig tillsyn (SOU 2004:100) i vilket utredaren föreslår en allmän tillsynslag som slår fast grundläggande principer för statlig tillsyn. Betänkandet har remissbehandlats och beredning pågår i . ESV har haft regeringens uppdrag att analysera de olika budget- och styrdokumentens (regleringsbrev, årsredovisning och budgetunderlag) roll, funktion och användning i den statliga budgetprocessen. Genom utförsäljningen av Agresso-verksam- heten till har ett sista steg tagits för att ESV skall kunna agera som statens oberoende kravställare av administrativa stödsystem och ytterligare medverka till effektivisering av administrationen genom att i högre grad utnyttja IT. Verksamheten, omfattande bl.a. konsultverksamhet, utbildning, förvaltning och support, har flyttats över i ett närmast oförändrat skick. ESV har i avtalet med försäkrat sig om att prisnivån inte kommer att förändras mer än den skulle ha gjort i ESV:s regi . Genom försäljningen gick 50 personer över från ESV till .