prop · GS031d23 · 2005-01-01 00:00:00 — Även under mycket kalla vinterdagar bedömer att elförsörjningen kan under förutsättning av att produktions- och överföringssystem är intakta, att tillräcklig import kan erhållas och att en dämpning av förbrukningen kan ske. Om dessa förutsättningar inte kan uppfyllas, t.ex. att ett eller flera kärnkraftverk tas ur drift, kan de mest ansträngda timmarna under en mycket kall vinter med svårighet . har arbetat vidare för att långsiktigt trygga effekttillgången i elsystemet genom flera åtgärder, bl.a. information, nordiskt samarbete samt utveckling av instrument för flexibilitet i förbrukningen. /2005 har ingångna avtal om effektreserv om 980 MW och en kompletterande upphandling kommer att genomföras . har fått uppdrag att utreda utformningen av det framtida kraftledningsnätet 70 i . Ett förslag till utformning som långsiktigt säkrar regionens elförsörjning skall tas fram. Utredningen skall beakta driftsäkerhetskrav, teknisk utveckling, miljö- och hälsoaspekter och regionens förväntade utveckling. I driftsäkerhetskraven inbegrips att det förslag till utformning som skall tas fram skall ha en sådan robusthet att sårbarheten minskar. Arbetet bedrivs i samarbete med bland andra , berörda kommuner, interkommunala samarbetsorgan och övriga kraftledningsägare inom regionen. En delrapport med en strukturplan och förslag till fortsatt arbete skall redovisas . har i uppgift att följa och analysera utvecklingen på elmarknaden och att rapportera resultaten till regeringen minst . Vidare skall bidra till att konsumenter samt små och medel- 2004/05:1 UTGIFTSOMRÅDE 21 stora företag har tillräcklig information för att kunna agera på den avreglerade elmarknaden. har funnit det angeläget att i högre grad anlägga ett konsumentperspektiv på verksamheten. Som en följd av detta sattes konsumenten i fokus i den andra av årets två avrapporteringar av utvecklingen på elmarknaden. inkom med rapporten i centrum eller i kläm. påbörjades ett arbete med att ta fram en ny konsumentpolitisk strategi som ska visa hur en stärkt konsumentpolitik kan bidra till en ökad välfärd och hållbar utveckling. Den nya strategin ska innehålla inriktning och nya mål för hur arbetet ska bedrivas nationellt, inom EU samt inom andra internationella fora. Strategin kommer även att innehålla förslag om hur konsumentaspekterna bättre kan föras in i arbetet inom andra politikområden som är intressanta ur konsumenthänsyn. Ett av de konsumentpolitiska målen har varit att konsumenterna ska ges bättre förutsättningar att agera på konkurrensutsatta marknader. Elmarknaden är ett område där frågor med konsument- och konkurrensanknytning diskuteras. Regeringen avser att lämna en proposition om en ny konsumentpolitisk strategi till , som ska gälla (se vidare utgiftsområde 24 Näringsliv). Utvärdering av vissa regelreformerade marknader Regeringen har tillkallat en särskild utredare som utifrån de tidigare utvärderingar som gjorts av regelreformeringar inom tele-, el-, post-, inri- kesflyg-, taxi- och järnvägsmarknaden, skall utvärdera de långsiktiga effekterna för konsumenterna, näringslivet, arbetsmarknaden och samhällsekonomin (dir. 2003:151). Utredaren skall även, utifrån de genomförda utvärderingarna, föreslå de åtgärder som kan behövas för att ytterligare förbättra marknadernas funktion. Ut- redaren skall redovisa sitt uppdrag . I stort sett alla delar av det svenska samhället är beroende av en väl fungerande elförsörjning med hög leveranssäkerhet. Därmed minskar toleransen för avbrott och störningar i elförsörj- ningen i hela samhället. Elavbrott kan leda till omfattande störningar i viktiga samhällsfunktioner och förorsaka betydande materiella skador och ekonomiska förluster hos kunderna. Det allvarligaste hotet mot elförsörjningen i fredstid är extrema väderförhållanden samt sabotage mot vitala delar av elsystemet. Sådana angrepp kan leda till stora konsekvenser i samhället genom omfattande elavbrott. Fredstida störningar i elförsörjningen, som drabbar elkunder i form av elbortfall sammanhänger oftast med fel i elnäten på grund av storm eller snöoväder. Störningar i stam- och regionnät förekommer, men de medför sällan elbortfall för elkunder. Extrema väderförhållanden kan medföra omfattande skador och särskild kraftsamling av reparationsresurser kan krävas för att återställa elsystemets funktion. Standarden på de svenska ledningsnäten är generellt sett hög med låga avbrottsfrekvenser och relativt korta avbrottstider. Elsystemet är dock sårbart och svårt att skydda från omfattande och målmedveten förstörelse. Organiserade angrepp mot vitala anläggningar kan medföra svåra störningar i elsystemet och kräva omfattande insatser för att återställa systemets funktion. När det gäller elförsörjningen har fortsatt verksamhet bedrivits för att under höjd beredskap totalförsvarets och det övriga samhällets behov av elkraft skall kunna tillgodoses samt för att de resurser och den beredskap som skapas också kan utnyttjas vid svåra påfrestningar på samhället i fred. Insatser har gjorts för investeringar i anläggningar, för åtgärder inom drift och underhåll, för forskningsinsatser samt för utveckling och utredningar. Inom området har vidare fortsatt verksamhet bedrivits för planering och uppföljning, för utbildning och övning, samverkan och information samt för internationell verksamhet. fick regeringens uppdrag att, tillsammans med andra optonätsägare, ansluta alla landets kommunhuvudorter till ett öppet nationellt optiskt stomnät. I detta nät skulle nätkapaciteten i form av svartfiber sedan upplåtas. Utbyggnaden skulle ske på kommersiella villkor och vara färdigställd senast i Telekomverksamheten bedrivs som ett affärsområde inom . 2002/03:1, 2002/03:TU1, 2002/03:69) beslutade regeringen om ett särskilt stöd om till kommuner för att upphandla och anlägga stomnätsanslutningar, som ett komplement till . Stödet skall användas av kommuner för att upphandla en anslutning i form av svartfiber till ett stomnät som tillhandahålls på skäliga och icke-diskrimi- nerande villkor. Regeringen beslutade att ge ett reviderat uppdrag där de ges möjlighet att delta i upphandlingar, som vilken annan aktör på marknaden, och rätt att även tillhandahålla kapacitet. har ansvar för att rapportera till regeringen hur många kommuner som anslutits. redovisade att 215 av landets 290 kommuner anslutits till stomnätet. har ytterligare ett tiotal kommuner anslutits, vilket innebär att antalet anslutna kommuner uppgår till cirka 225. Elmarknaden har sedan elmarknadsreformen genomfördes gått igenom stora förändringar. Syftet med elmarknadsreformen var att stimulera till ett effektivare resursutnyttjande och öka valfriheten för konsumenterna. Genom att konkurrens introducerades i elproduktionen och handeln med el skulle effektivitetsvinster kunna uppstå både för samhället i stort och för de enskilda konsumenterna. Till stor del har detta också blivit resultatet av reformen. En viktig del av den nordiska elmarknaden utgörs av den nordiska elbörsen som är en organiserad handelsplats för el. omsattes av all förbrukning i via elbörsen. Tendensen är att en allt större andel av den svenska elförbrukningen sker via elbörsens spotmarknad På finns en spotmarknad (fysisk dygnsmarknad) och en terminsmarknad (finansiella prissäkringar). 2004/05:1 UTGIFTSOMRÅDE 21 utgör en prisreferens för den nordiska elmarknaden. ägs till lika delar av och . som organiserar den fysiska krafthandeln ägs av systemoperatörerna i , , samt med vardera av aktierna. De två danska systemansvariga företagen Eltra på och på äger vardera . Den finansiella marknaden bedrivs inom bolaget . aktörer består av kraftproducenter, distributörer, industriföretag och andra slutförbrukare samt portföljförvaltare. Antalet aktörer på marknader var 362 , en ökning 2003. Aktörerna kommer huvudsakligen från , men har andelen utomnordiska aktörer ökat. Elpriset på är offentligt och publiceras . Det utgör därför en referens för den bilaterala handeln. Priset bestäms både för nästkommande dag och för längre perioder. De dagliga priserna görs upp på elspotmarknaden. Långsiktiga överenskommelser träffas på terminsmarknaden. Genom att i förväg köpa eller sälja kan alla inblandade lättare planera sin ekonomi, dvs. framtida intäkter och kostnader. Fördelarna med en nordisk elbörs är att de nordiska kraftanläggningarna kan utnyttjas på ekonomiskt bästa sätt. Detta gynnar också miljön. Om mer el behövs, måste man starta de kraftanläggningar som drivs med fossila bränslen, vilket är dyrare. med den reformerade elmarknaden i var ett torrår, vilket medförde att systempriset steg ända . Det genomsnittliga priset 1996 var i per kWh. Därefter sjönk priset kraftigt ända fram till slutet av 2000 då priset var per kWh. Prisfallet kan främst förklaras av riklig nederbörd under dessa år, men också av ökad konkurrens på den gemensamma elmarknaden. vände trenden och priset steg. Genomsnittspriset var per kWh och var priset per kWh. Genomsnittspriset var per kWh. Eftersom vattenkraft utgör en så stor andel av den nordiska elproduktionen påverkas priset på elbörsen kraftigt av förutsättningarna för vattenkraftproduktion, t.ex. tillrinning och magasinsfyllnadsgrad. Den låga vattenkraftproduktionen och 2004/05:1 UTGIFTSOMRÅDE 21 2003 i och innebar att dyrare elproduktionsslag fick utnyttjas för att täcka efterfrågan på el vilket medförde höga spotpriser. Som en följd av den låga fyllnadsgraden i vattenkraftsmagasinen har elpriset fortsatt varit relativt högt . januari har det genomsnittliga systempriset varit per kWh. Det finns en tydlig koppling mellan elpriset och vattenkraftens produktionsförutsättningar, vilket kan förklaras med att ju mer vattenkraft som finns till förfogande, desto mindre elproduktion behövs från produktionsanläggningar med högre kostnader. (, indikator 18). var som handeln på den finansiella marknaden minskat. Handeln på den finansiella marknaden uppgick till , vilket är en minskning jämfört med . Att handeln på den finansiella marknaden minskade förklaras av av höga priser och marknadens volatilitet . Till skillnad från den finansiella marknaden var handelsvolymen på fysiska spotmarknad relativt . omsattes el på den fysiska marknaden, vilket är en minskning med jämfört med . Till följd av högre priser ökade emellertid det totala värdet av handeln på spotmarknaden med . Priserna på spotmarknad varierar kraftigt medan konsumentpriserna har varit mer stabila. På grund av den ökade konkurrensen har elhandelsföretagen varit tvungna att anpassa sina priser. Detta har resulterat i att elhandelspriserna sjunkit stadigt . och 2002 bröts dock trenden och priserna började stiga till följd av utvecklingen på spotmarknaden. Elpriserna har fortsatt att stiga . Elpriset ökade för privatkunder , i löpande penningvärde, och för de större industrikunderna ungefär lika mycket. Kunden kan genom att byta elleverantör påverka priset på elen och elcertifikatavgiften. Aktiva konsumenter är en förutsättning för en effektiv och fungerande marknad. I har av hushållskunderna bytt elleverantör eller omförhandlat elpriset med sin befintliga leverantör. Tendensen är att aktiviteten på elmarknaden ökar. Ökningen var dock relativt liten. Det totala elpriset för en kund med elvärme fördelades med elpris, nätavgift, energiskatt och moms samt elcertifikatavgift (indikator 13). Vid en nordisk jämförelse har de högsta elpriserna för samtliga kundtyper. Danska hushållskunder betalar upp till det tredubbla elpriset jämfört med övriga nordiska hushållskunder. Detta förklaras till stor del av de höga skatterna för hushållskundernas elkonsumtion. När det gäller industrikunder är elpriserna lägst i och , medan priserna för hushållskunder är lägst i . Elpriserna i , och är dock relativt samstämmiga. Koncentrationen av ägande i elproduktionen har ökat sedan elmarknadsreformen 1996 och elproduktionen i är i hög grad koncentrerad (indikator 19). De tre största producenterna, , står för av elproduktionen i . Ur ett nordiskt perspektiv utgjorde de tre största svenska producenternas marknadsandelar av den samlade nordiska produktionen. Hur dominerande de tre största svenska elproducenterna är beror på vilken geografisk marknad som betraktas som den relevanta, eller . Inom elhandeln är koncentrationen av ägandet inte lika stor. Trenden har varit att koncentrationen minskar. De tre stora bolagen har en gemensam marknadsandel på . De dominerar således även elhandelsverksamheten. Marknadsandelen har dock minskat från en marknadsandel på (indikator 6). anger att orsakerna till minskning sannolikt är att delar av försäljningen sålts till andra företag och att elhandelsföretag utanför de tre stora företagen tagit marknadsandelar. har även följt upp koncentrationen på marknaden för elhandel genom ett så kallat Herfindahl-index. Detta indikerar att den svenska elhandelsmarknaden är moderat koncentrerad. anger att handelsmarginalerna för elhandelsföretagens försäljning av inköpt el till slutkund minskat markant (indikator 4). Minskningen kommer efter en period med ökande handelsmarginaler. Den undersökta perioden är mellan 1996 2002. Den långsiktiga trenden var 2000 att handelsmarginalen visas en kraftig minskning av handelsmarginalen, från ca /kWh till /kWh. över hela perioden 2002 visas minskande handelsmarginaler för elhandelsföretagen. anger att en orsak till detta kan vara ökad konkurrens på marknaden. Att marknadsandelen för de tre största elhandelsföretagen har minskat för dessa efter 2000 antyder större konkurrens. En av de grundläggande uppgifterna för som nätmyndighet är att säkerställa att nätföretagen bedriver sin verksamhet effektivt, så att kostnaderna för överföring av el kan hållas låga. Tillsynen har präglats av att myndigheten avvaktat domslut i de tillsynsärenden om skäligheten av tariffhöjningar samt bedrivit arbete att utveckla nätnyttomodellen som tillsynsmetod för att få ett bättre instrument att bedöma tariffernas skälighet. har fyra tillsynsärenden initierats mot 16 stycken . avslutades 15 tillsynsärenden. Tillsynen har inte resulterat i några förelägganden . Kammarrätten meddelade ett tjugotal domar där domstolen godtog samtliga grundläggande principer som utgått från vid sin prövning av tariffhöjningar. har myndigheten arbetat vidare med att färdigställa nätnyttomodellen för bedömning av nättariffernas skälighet. En rapport kring modellens utformning har sammanställts och en tredje och sista pilotomgång har genomförts i syfte att erbjuda nätföretagen testa hur modellen fungerar och för att testa rutinerna inför den obligatoriska inrapporteringen av data som skall ske . Myndigheten har också gjort kompletterande utredningar samt remitterat modellverktyget till kundrepresentanter, nätföretag och myndigheter. Arbetet har också resulterat i att en ny kvalitetsfunktion kommer att ersätta det gamla kvalitetstillägget. Föreskriftsarbetet har bedrivits på så sätt att man utarbetat föreskrifter om mätning och rapportering av överförd el i vissa fall samt föreskrifter och allmänna råd om lämnande av 2004/05:1 UTGIFTSOMRÅDE 21 uppgifter för bedömning av nättariffers skälighet. Vad gäller koncessionsprövning har antal inkomna ärenden minskat från 2002 till 2003. Besluten om koncession avser att ge förutsättningar för en struktur inom vilken nätföretagen ges möjlighet att bedriva verksamheten effektivt. Ett flertal av de koncessionsförnyelser som myndigheten handlägger avser koncessioner för stamnätet. Dessa ärenden är stora och kräver mycket resurser och medför långa handläggningstider. När det gäller prövningsärenden är antalet inkomna ärenden 31 vilket är något färre än föregående år. avslutades 40 ärenden. Handläggningstiden för prövningsärenden är lång. Den genomsnittliga handläggningstiden överstiger . Leveranssäkerheten i elnäten har varit en mycket viktig fråga. skall ha en säker elförsörjning. Det är viktigt att långsiktigt komma tillrätta med de många och omfattande strömavbrotten som skett till följd av snöoväder. Avbrott som beror på dåligt underhåll eller händelser som kunnat förutses är oacceptabla. Snö och blåst i är normalt. De omfattande problem som uppstått 2004 kommer att följas upp. Nätföretagen måste ta sitt ansvar för att näten är i gott skick och att ha beredskap för snabba åtgärder om elavbrott sker. anger i rapporten av nätföretagens åtgärder på grund av snöoväder (dnr N2004/4897/ESB) att det åtgärdsprogram som branschen antog är lämpligt sammansatt och utvecklas i utlovad takt. Branschen har aviserat en ökad satsning på förebyggande åtgärder mot elavbrott. Vinterns elavbrott visar dock att den nuvarande ambitionen kan ha varit otillräcklig för att minska risken för avbrott på ett rimligt sätt. Regeringen kommer noga att följa utvecklingen under den kommande vintern. Regeringen gav Statskontoret i uppdrag att göra en översyn av inriktning och organisation av de verksamheter som ligger inom ansvarsområden och vid behov lämna förslag till förändringar. Fokus skulle särskilt ligga på tillsynsuppgifter på energimarknaderna. Statskontorets rapport tillsyn över energimarknaderna lämnades till regeringen . Rapporten har remissbehandlats. 2004/05:1 UTGIFTSOMRÅDE 21 I sin rapport lämnar Statskontoret förslag dels om förändrad tillsyn i sak, dels om förändrad organisation av tillsynsfunktionen. Tillsynen bör enligt Statskontoret kunna bli effektivare och tillsynens status bör stärkas. Statskontorets bild är att tillsynsuppgifterna inte har haft en tillräckligt stark ställning inom . För det talar enligt Statskontoret att själv har karakteriserat arbetet med omställning till ett nytt uthålligt energisystem som myndighetens kärnverksamhet. Det faktum att marknaderna efter avregleringen präglas av en stark koncentration bland aktörerna och att koncentrationen fortfarande pågår, anser Statskontoret vara ytterligare skäl till varför tillsynsuppgifterna bör få ökad status och utrymme. För att stärka den befintliga tillsynsverksamheten föreslår Statskontoret att behöver tillföras i ökade resurser. Beträffande tillsynens organisation föreslår Statskontoret att delas och att det inrättas en fristående tillsynsmyndighet på energimarknadsområdet. I princip utgör , , och en nordisk elmarknad. Länderna arbetar aktivt för att utveckla den gemensamma marknaden. Inom det nordiska stamnätsföretagens samarbetsorgan, Nordel, har ett antal aktiviteter bedrivits för att främja en integrering av marknaderna. När det gäller nätutbyggnader i så har arbetet inriktats på att närmare analysera vissa av de projekt som redovisades systemutvecklingsplan. Nordel beslutade att det nordiska högspänningsnätet för elkraft bör byggas ut på fem ställen, mellan centrala och sydliga , i , Fennoskan mellan och , Nea- Järpströmmen mellan och , Skage- rack-förbindelsen mellan och . De kan alla vara genomförda omkring 2010, och är ett viktigt steg mot en ännu bättre nordisk infrastruktur. Den totala investeringen uppgår till . Nordel har gemensamt med arbetat med frågan om hur effekttillgången, dvs. försörjningsförmågan under de mest ansträngda timmarna, ska kunna upprätthållas i en öppen elmarknad. varit att på nordisk basis ta fram förslag till långsiktiga mekanismer och lösningar, som på marknadsmässiga grunder kan säkra balansen mellan utbud och efterfrågan under ansträngda situationer. Projektet omfattar flera delar, priselasticitet i efterfrågan på el vid höga priser, harmonisering av lagstiftning och regelverk samt finansiella produkter för prissäkring vid effektbrist. Förslagen redovisades i Nordels rapport, (Capability and Peak Load in the Nordic Electricity Market). Balansregleringen har samordnats i så att den nu är gemensam. Det innebär att reglering sker i den del av det nordiska systemet där kostnaden är lägst. pågår i Nordel arbete för att utforma gemensamma regler för hantering av flaskhalsar i nätet. Målsättningen är att fastställa gemensamma spelregler för hantering av kapacitet vid gränserna och att vidta åtgärder som minskar risken för uppdelning av marknaden i prisområden. Det kan ske genom nya metoder för att effektivt tillvarata befintlig överföringskapacitet och genom ökad mothandel mellan länderna. En rapport väntas . 2004 har beviljat bidrag till restelektrifiering inom en ram om sammanlagt . togs beslut om bidrag på sammanlagt för att elektrifiera 20 fastigheter. har 104 fastigheter anslutits eller beslut fattats om anslutning till det fasta elnätet och 13 fastigheter erhållit elproduktionsbidrag. Det genomsnittliga bidraget per projekt uppgår till . har fördelat bidragen med syfte att åstadkomma största nytta inom den angivna ekonomiska ramen. Nyttan har beräknats i form av antalet elektrifierade fastigheter och antalet permanentboende. Förekomsten av näringsverksamhet har också beaktats. Svenska kraftnäts ekonomiska resultat Svenska kraftnäts verksamhet är uppdelad på affärsverksamhet och elberedskapsverksamhet. Affärsverksamheten finansieras genom nät- och 2004/05:1 UTGIFTSOMRÅDE 21 systemavgifter medan elberedskapen är anslagsfinansierad. Svenska kraftnäts omsättning ökade med 3 982 (3 841) miljoner 288 (541) miljoner kronor främst till följd av att nätintäkterna minskade med bl.a. på grund av annat överföringsmönster. Även kostnaderna för energiförluster och balanskraft ökade beroende på högre elpris jämfört med föregående år. Tabell 4.1 Verksamhetens rörelseintäkter och rörelseresultat fördelat på verksamhetsområden 1 Telekomverksamheten har utfört tjänster åt Nätverksamheten för 32 (24)mkr, vilket redovisas som rörelseintäkt för Telekom och motsvarande ökning av rörelsekostnad för Nätverksamheten genomfördes ett arbete med att se över och omformulera vissa ekonomiska mål. Årsredovisningen är således första gången återrapporterar i enlighet med de nya målen. Målen är att skall uppnå en räntabilitet på justerat eget kapital1, efter schablonmässigt avdrag för skatt, på inklusive kostnader för s.k. restelektrifiering. skall även högst ha en skuldsättningsgrad2 på och kostnadseffektiviteten skall vara lika hög som i jämförbara företag. Räntabiliteten blev 3,5 (6,6) procent på justerat eget kapital och skuldsättningsgraden 49 (50) procent. således inte , däremot målet för skuldsättningsgraden. Svenska kraftnäts samlade resultat skall dock ses eftersom de hydrologiska förhållandena kan få stora genomslag enskilda år. Vid omfattande vattenkraftsproduktion och därav följande stor överföring från älvarna i till Syd- och , ökar Svenska kraftnäts intäkter. Å andra sidan minskar stamnätsintäkterna när vattenkraftstillgången är liten och importen söderifrån är stor. Svängningar i Svenska kraftnäts resultat kan till följd av detta uppgå till enskilda år. Översikt av de ekonomiska målen eget kapital, % Kostnadseffektiviteten skall enligt regeringens mål vara lika hög som i jämförbara företag. genomför kontinuerligt benchmarking med andra motsvarande bolag. Sådana studier visar att hör till de mest kostnadseffektiva stamnätsföretagen i vilket gör att stamnätsavgifterna kan hållas låga. gjorde ETSO, de europeiska stamnätsoperatörernas organisation, en jämförelse av stamnätsavgifterna i medlemsländerna. Jämförelsen visar att den svenska stamnätsavgiften var låg vilket framgår av diagram 4.1. Regeringens bedömning är att kostnadseffektiviteten är god. 1Justerat eget kapital definieras som genomsnittet av in- och utgående bundna egna kapital samt av det fria egna kapitalet. 2Med skuldsättningsgrad avses räntebärande skulder dividerat med justerat eget kapital inklusive minoritetsandelar. Mot bakgrund av utvecklingen av den svenska och den nordiska elmarknaden till en allt mer integrerad och väl fungerande marknad är finansiell och redovisningsmässig genomlysning med 2004/05:1 UTGIFTSOMRÅDE 21 en tydlig uppdelning på verksamhetsgrenar av vikt. Kostnader för mer renodlade myndighetsuppgifter såsom elberedskap och hantering av elcertifikatsystemet som infördes , samt kostnader för annan verksamhet, som telekomverksamheten, bör särskiljas på ett tydligt sätt.