prop · GS031d19 · 2005-01-01 00:00:00 — Det är därför viktigt att det inom denna del av politiken den sektorsövergripande skaffas sådan kunskap som kan ge en samlad bild av bl.a. föreningslivets villkor, förutsättningar och behov. Olika studier på området visar att det nordiska föreningslivet har en lång tradition som arena för en mångfald av aktiviteter, allt ifrån hobbyaktiviteter till opinionsbildning inom t.ex. politiska intresseområden. Genom en hög anslutningsgrad och stark demokratisk organisering skiljer sig föreningslivet i de nordiska länderna från andra länders. De studier som regeringen initierat inom ramen för folkrörelsepolitiken har bl.a. lett till en ökad kunskap om medborgarnas engagemang i föreningslivet. En viktig studie i detta sammanhang är den tidigare nämnda rapporten från () om föreningsengagemanget i . Den visar bl.a. att det svenska föreningslivet erbjuder en mängd verksamheter och aktiviteter samt spelar en viktig roll som mötesplats och arena för människor som vill tillgodose gemensamma intressen och behov. Det handlar om såväl traditionella folkrörelser som föreningar som uppstår kring en särskild fråga eller aktivitet. Förutom att dessa folkrörelser och föreningar är folkbildande och i stor utsträckning bidrar till en demokratisk skolning så erbjuder de möjlighet till gemenskap. Det vill säga en möjlighet att gemensamt med andra antingen engagera sig för något som upplevs som intressant och betydelsefullt eller för att kunna utöva en idrottsaktivitet eller hobby tillsammans. Därtill erbjuder dessa föreningar människor en möjlighet att tillsammans med andra kunna utgöra en samlad röst i samhället i för dem väsentliga frågor. Enligt rapporten från är uppskattningsvis av befolkning med i någon förening. Trenden är dock neråtgående när det gäller deltagande i de traditionella föreningarna. Nedgången av medlemsantalet är dock allmän och gäller nästan alla föreningar. SCB har dock funnit att trots svikande medlemsantal har människors engagemang inte minskat, vilket skulle kunna tyda på att man i stället till viss del väljer andra kanaler och andra organisationsformer för sitt engagemang. Mot bakgrund av detta har regeringen beslutat att följa upp SCB:s rapport genom att låta inhämta kompletterande information för att kunna få en samlad bild av hur människor kanaliserar sitt engagemang i för dem väsentliga frågor. En viktig förutsättning för att kunna bedriva verksamhet är att det är ekonomiskt möjligt. Därför ger staten och kommunerna ekonomiskt stöd till föreningslivet bl.a. i form av olika typer De statliga bidragen fördelas i huvudsak inom respektive sektor. Inom detta politikområde pågår det ett arbete med att få fram en samlad lägesrapport av hur bidragssituationen ser ut för föreningslivet totalt. Till grund för detta arbete ligger den tidigare nämnda rapporten från Statskontoret. Målen för idrottspolitiken är att ge möjligheter för människor att motionera och idrotta för att främja en god folkhälsa, att stödja en fri och självständig idrottsrörelse samt att ge människor positiva upplevelser av idrott som underhållning. Antalet medlemmar i åldern inom idrottsrörelsen uppskattas till 3,4 miljoner varav kvinnorna utgör och männen . 2,4 miljoner människor är aktiva medlemmar. Antalet elitidrottare uppskattas till ca 7 000 personer. Antalet ledare i åldern är 641 000 varav var tredje ledare är kvinna och två tredjedelar män. Statens stöd till lokal barn- och ungdomsverksamhet inom idrotten uppgick till och har bidragit till att skapa förutsättningar för barn och ungdomar att delta i 6,3 miljoner sammankomster med 57 miljoner deltagartillfällen. Antalet deltagartillfällen och sammankomster har minskat jämfört till följd av att högsta ålder för bidrag har sänkts från till . Deltagartillfällena fördelades mellan flickor och pojkar. av deltagarna var i åldern , samt . I åldern tränar och/eller tävlar av flickorna och av pojkarna. () medverkar på olika sätt till utveckling av svensk idrott. Stödet till svensk elitidrott samordnas genom , ett samarbetsorgan mellan RF, och Idrottsutbildarna. Stödet till specialidrottsförbundens elitutveckling består i huvudsak av träning, testning och rådgivning inom områdena idrottsfysiologi, idrottspsykologi och idrottsmedicin. 2004/05:1 UTGIFTSOMRÅDE 17 Arbetet med att utveckla idrotten för barn och ungdomar har främst varit inriktat på två områden: utbildning och utveckling av ledare samt demokrati och föreningsutveckling genom ungdomars delaktighet och inflytande. Två nationella och Ledarfokus har varit basen för arbetet. Tillsammans med Projekt (PLI) har de utgjort en samlad treårig satsning på utveckling av barn- och ungdomsidrotten. har de tre projekten disponerat totalt och genomförts i nära samverkan mellan . Med utgångspunkt från idéprogrammet Idrotten vill och den av RF-stämman antagna verksamhetsinriktningen strävar RF efter att skapa opinion i för idrottsrörelsen centrala frågor. Idrotten är tvärsektoriell och dess frågor berör en rad olika sakområden. Servicen från till medlemsförbunden förbättras fortlöpande bl.a. genom ett utvecklat IT-stöd. har flyttat från till i . I det nya inryms även samt 14 specialidrottsförbund. förmedlades 27,7 miljoner av statsbidraget till de 21 distriktsförbunden. har betalats ut som bidrag till 67 medlemsförbund samt till . Det är en ökning med jämfört med . Förbundens självfinansieringsgrad varierar från (fotboll) till (casting). En översiktlig bedömning visar att av förbundens resurser går till tävlingsidrott och till breddverksamhet. Variationerna mellan förbunden är dock stora. har idrottens eget antidopningsarbete förstärkts. Antalet provtagningar beräknas uppgå till ca 4 000 tester varav utanför tävling. har även ca 200 analyser utförts för att spåra eventuell förekomst av blodmedicinen erythropoietin (epo). Den svenska dopningskontrollverksamheten har fortsatt att vidareutvecklas. Den är certifierad enligt kraven i den internationella antidopingstandarden ISDC och har certifierats 2004/05:1 UTGIFTSOMRÅDE 17 enligt kvalitetsstandarden ISO 9001:2000. projektet, varav är flickor och 42 Certifieringen omfattar såväl kontrollverksam- procent är pojkar. heten, regelverket som antidopingorganisation- Projekt är en treårig nationell har också ett stort arbete lagts satsning på idrottsutveckling genom utbildning ned på att inarbeta Världsantidopningskodens av ledare för barn- och ungdomsidrott. distrikt inom har ut- Detta är den största förändringen av för- arbetat egna utvecklingsplaner för regionala och bundets antidopningsregler sedan dessa infördes lokala insatser inom ramen för satsningen. De nya reglerna trädde i har 129 000 idrottsledare utbildats. Idrottens forskning och utveckling Idrottsforskningen är på tillväxt vid svenska universitet och högskolor. Utvecklingen visar sig dels i att en ökande skara forskare inom allt fler ämnesdiscipliner intresserar sig för frågor med idrottslig anknytning, dels i en ökning av idrottsrelaterade utbildningar och kurser. En viktig roll inom svensk idrottsforskning innehas av ), vars huvuduppgift är att initiera, samordna, stödja och informera om idrottsforskning. fördelades totalt till 100 projekt, utbildningsbidrag till 27 doktorander och lön till två forskarassistenter på halvtid. av projekten utfördes av kvinnor och av män. Med början 2002 har ökat sina egna insatser inom området forskning och utveckling (FoU). har fem forskningsrapporter redovisats och har sex rapporter publicerats. Syftet med de riksrekryterande idrottsgymnasierna () är att möjliggöra och underlätta kombinationen utbildning och elitidrott, att erbjuda eleverna kvantitativt och kvalitativt bra träning i en positiv och stimulerande idrottsmiljö samt att förbereda eleverna för en framtida elitkarriär. RIG-verksamheten omfattar 63 gymnasier i 48 kommuner, ca 140 tränare och 1 280 elever 546 är flickor och 734 är pojkar. 36 specialidrottsförbund är berörda. avslutades /2004. har 39 specialidrottsförbund och 21 distrikt fått projektmedel för att utveckla metoder att rekrytera fler unga ledare samt öka ungdomars delaktighet inom idrotten. Målgruppen har varit ungdomar i åldern . Totalt har 11 593 ungdomar medverkat i har 178 föreningar fått bidrag för investeringar i föreningsägda anläggningar. Normalt beviljas av investeringskostnaden för en om/nybyggnad. Målet för folkrörelsepolitiken är att människor skall ha bästa möjliga förutsättningar att bilda och delta i olika typer av folkrörelser och föreningar. En stor del av insatserna inom detta område är därför inriktade på att inhämta kunskap om såväl den ideella sektorns förutsättningar, villkor och behov som vad det är som främjar respektive hindrar människors organisering. Denna kunskap kan sedan komma att ligga till grund för olika typer av åtgärder med syfte att bidra till goda förutsättningar för föreningslivet samt att stimulera människors organisering. Regeringen bedömer att den samlade kunskapen om föreningslivet har ökat genom bl.a. de olika insatser som regeringen har initierat inom politikområdet, t.ex. inrättandet av ett forum för dialog mellan regeringen och föreningslivet. Därtill har den samordning som sker av generella frågor om föreningslivet bl.a. genom den interdepartementala arbetsgruppen om frågor rörande folkrörelsefrågor och social ekonomi bidragit till en ökad kännedom om föreningslivet i stort. Det faktum att kunskapen har ökat på detta område innebär även ökade möjligheter när det gäller att nå det för politikområdet uppsatta målet. Den svenska demokratin har rötter i föreningslivet och föreningslivet kommer även framgent att utgöra en viktig grund för demokratins funktionssätt. Ett vitalt och mångfaldigt föreningsliv har en väsentlig roll i ett demokratiskt samhälle och utgör basen i den Dessutom kan föreningslivet fungera som en alternativ arena för möten och samtal mellan människor i för dem väsentliga frågor. Föreningslivets betydelse när det gäller att möjliggöra medborgarnas inflytande, delaktighet och deltagande i den politiska processen och i samhällslivet i övrigt bör inte underskattas. Därtill bör den betydelse föreningslivet har för människors möjligheter att kunna möta andra som delar ett gemensamt intresse eller behov inte heller underskattas. De statliga insatserna på området är betydelsefulla för människors möjligheter att delta i och bilda olika slag av föreningar och sammanslutningar. Regeringens slutsats är att det är angeläget att driva en aktiv folkrörelsepolitik och att denna bör ha den inriktning som redovisats. Därtill anser regeringen att den breda folkrörelseidrotten även kommer att vara en värdefull resurs för att möjliggöra för alla medborgare, oavsett ålder och kön, att utöva motion och idrott. Friluftsorganisationerna har på motsvarande sätt en viktig roll när det gäller att ge människor natur- och kulturupplevelser och motion och därmed ökad livskvalitet och god hälsa. Regeringen anser att överskottet från AB har givit idrottsrörelsen förbättrade möjligheter att utveckla barn- och ungdomsverksamheten, genomföra ökade satsningar på ledarutbildning samt öka stödet till lokala anläggningar för barn- och ungdomsidrott. Regeringen avser därför att inom ramen för den pågående satsningen Handslaget ytterligare stärka idrottens barn- och ungdomsverksamhet genom att låta en större del av AB Svenska Spels överskott fortsatt komma idrottsrörelsen tillgodo. Regeringens förslag: godkänner att regeringen på AB Svenska 2005 dels verkar för att bolagsstämman beslutar om ett stöd till idrotten i form av ett bidrag på , dels verkar för att stämman beslutar om ett bidrag på att fördelas till idrotten enligt de närmare anvisningar för bidraget som kan komma att beslutas av regeringen, dels verkar för att stämman beslutar om ett bidrag som motsvarar 1/26 2004/05:1 UTGIFTSOMRÅDE 17 av bolagets överskott från Nya Penninglotten avsett för konst, teater och andra kulturella ändamål att fördelas till ifrågavarande ändamål enligt de närmare anvisningar som beslutas av regeringen. Regeringen föreslår att godkänner att regeringen på AB Svenska 2005 dels verkar för att bolagsstämman beslutar om ett stöd till idrotten i form av ett bidrag på , dels verkar för att stämman beslutar om ett bidrag på att fördelas till idrottsrörelsen enligt de närmare anvisningar för bidraget som kan komma att beslutas av regeringen. En förutsättning för att tillförs idrotten är att idrottsrörelsen fortsätter och intensifierar sitt arbete för att nå nya grupper av främst barn och ungdomar, att hålla tillbaka avgifterna, att förbättra möjligheterna för flickors deltagande, att motverka droger samt att vidareutveckla samarbetet med skolorna. Regeringen föreslår vidare att godkänner att regeringen på AB Svenska Spels ordinarie bolagsstämma 2005 verkar för att bolagsstämman beslutar om ett bidrag som motsvarar 1/26 av bolagets överskott från Nya Penninglotten avsett för konst, teater och andra kulturella ändamål att fördelas till ifrågavarande ändamål enligt närmare anvisningar som beslutas av regeringen. Av regeringens beslut om tillstånd till AB att anordna lotterier (dnr Fi2003/3187) framgår att visst belopp, av det överskott som uppkommer sedan vinstutdelning och kostnader dragits av från ett av bolaget anordnat traditionellt lotteri, skall tillfalla kulturella ändamål enligt de närmare riktlinjer som regeringen bestämmer. Av bilaga till regeringsbeslutet framgår bl.a. att 1/26 av bolagets överskott från Nya Penninglotten skall användas för konst, teater och andra kulturella ändamål. I AB beslutar bolagsstämman om hur bolagets vinst ska disponeras. Bolagsstämmans beslut har tidigare inte omfattat de medel som utgör behållningen från de lotterier som anordnats för kulturella ändamål. har granskat bidragsutbetalningarna via AB (bet. 2003/04:Ku10). I svar till anges att ordningen som gällt för utbetalning av överskottet från penninglotten skall ses över. 2004/05:1 UTGIFTSOMRÅDE 17 Den nu föreslagna hanteringen av överskottet från Nya Penninglotten motsvarar den hantering som gäller för de särskilda bidrag som lämnas till idrotten från Svenska Spels överskott. Förslaget innebär att beslutet om bidrag för kulturella ändamål skall underställas AB Svenska på samma sätt som gäller för bidragen till idrottsrörelsen. Hanteringen av överskottet från Nya Penninglotten kommer därmed att överensstämma med den befogenhetsfördelning som gäller mellan , regeringen och ett aktiebolag. redovisade sin rapport förvaltning i privat regi statsbidrag till idrottsrörelsen och folkbildningen (RIR 2004:15). Enligt bedömning är det svårt att klargöra regeringens möjlighet att styra statsbidraget till idrottsrörelsen. Regeringen har i sin proposition En idrottspolitik för 2000-talet (1998/99:107) uttalat att idrottsrörelsen själv bör lägga fast målen för sin verksamhet. Staten skall endast ange de syften som staten har med sin bidragsgivning. Däremot bedömer regeringen att staten torde vara obehindrad att lägga fast mål för den nationella idrottspolitiken som omfattar mycket mer än statens ekonomiska bidrag. anser att regeringens rapportering i budgetpropositionen avseende stödet till idrotten saknar viss information och jämförbar statistik enligt uppställda återrapporteringskrav. Enligt mening är det vidare angeläget att regeringen ser till att utvärderingar av det statliga stödet till idrotten kommer till stånd och genomförs med viss regelbundenhet. Regeringen anser att synpunkter är värdefulla och har utvecklat avsnittet om resultatbedömning i denna proposition. Regeringen avser vidare att genomföra en utvärdering av statens stöd till idrotten. Om staten väljer att delegera förvaltningsuppgifter till en privaträttslig organisation skall organisationens myndighetsutövning, enligt mening, i möjligaste mån också omfattas av det regelverk som gäller övrig offentlig förvaltning. anser att myndighetsutövande förvaltningsuppgifter genom beslut av statsmakt- erna bör omfattas av tillämpliga delar av förvaltningslagen. Regeringen kommer att överväga i vad mån myndighetsutövning bör omfattas av ifrågavarande regelverk. Enligt mening har den betydelse som AB Svenska Spels bidrag kommit att få för idrottsrörelsen inneburit att idrottens barn- och ungdomsverksamhet till stor del är beroende av att AB genererar ett överskott och att överskottet även fortsättningsvis går till barn- och ungdomsverksamheten. förutsätter därför att regeringen har övervägt de konsekvenser som eventuella förändringar av bidragen från AB kan föra med sig för barn- och ungdomsidrotten. Regeringen är medveten om de förutsättningar som gäller och följer hur den fortsatta verksamheten inom AB utvecklas och dess eventuella konsekvenser för idrottens barn- och ungdomsverksamhet. 7.10.1 30:1 Stöd till idrotten 1Inklusive av beslutade anslag på tilläggsbudget och förslag på tilläggsbudget i samband med BP Anslaget disponeras för stöd till idrotten huvudsakligen enligt förordningen (1999:1177) om statsbidrag till idrottsverksamhet för sådan verksamhet som avses i lagen (1995:361) om överlämnande av förvaltningsuppgifter till . Under anslaget disponerar regeringen medel för bl.a. bidrag för förberedelser till och svenskt deltagande vid och Paralympics samt till en talangsatsning inom svensk idrott. Därutöver avser regeringen att reservera medel till ett bidrag för ett riksidrottsmuseum. Regeringen har beslutat om indragning med av anslagssparandet . Statens samlade stöd till idrotten har ökat . har stödet uppgått till varav över statsanslaget. uppgår statens samlade stöd till varav över statsanslaget. Ökningen har i första hand tillfallit idrottens barn- och ungdomsverksamhet. Regeringen föreslår att anslaget anvisas . beräknas anslaget uppgå till oförändrad nivå i förhållande till 2005. Tabell 7.4 Härledning av anslagsnivå för 20052007, för 30:1 Stöd till idrotten Förändring till följd av: Överföring till/från andra anslag Förslag/beräknat anslag 1 Statsbudget enligt beslut (bet. 2003/04:FiU10). Beloppet är således exklusive beslut på tilläggsbudget under innevarande år. 7.10.230:2 Bidrag till allmänna samlingslokaler 1Inklusive av beslutade anslag på tilläggsbudget och förslag på tilläggsbudget i samband med BP Anslaget disponeras för statsbidrag för köp, ny- eller ombyggnad och standardhöjande reparationer av allmänna samlingslokaler samt för handikappanpassning som utförs utan samband med andra bidragsberättigande åtgärder, enligt förordningen (1996:1593) om bidrag till allmänna samlingslokaler. samlingslokaldelegation fördelar medel enligt förordningen. 2004/05:1 UTGIFTSOMRÅDE 17 Vidare finns inom anslaget medel till för fördelning av bidrag för informationsinsatser och utredningsarbete med inriktning på ungdomars nyttjande av samlingslokaler. Därtill finns medel som regeringen disponerar för utvecklingsarbete. En särskild utredare har sett över stödet och i betänkandet Allmänna samlingslokaler demokrati, kultur, utveckling (SOU 2003:118) lämnat förslag om förändringar av detta. Betänkandet har remissbehandlats och bereds inom . har av 170 bidragsansökningar beviljat stöd för 92 projekt. Ur anslaget har bidrag beviljats för 87 projekt av 197 ansökningar. Tillgängliga anslagsmedel har fördelats mellan de sökande så att de skall ge så stort utbyte som möjligt i form av upprustade eller nya lokaler. har fördelat bidrag till de samlingslokalägande riksorganisationerna och deras samarbetskommitté. Av samlingslokalorganisationernas redogörelse framgår att de olika organisationerna gjort ett flertal insatser med unga som målgrupp. Regeringen föreslår att anslaget anvisas . beräknas anslaget uppgå till respektive . Tabell 7.6 Härledning av anslagsnivå för 20052007, för 30:2 Bidrag till allmänna samlingslokaler Förändring till följd av: Överföring till/från andra anslag Förslag/beräknat anslag 1 Statsbudget enligt beslut (bet. 2003/04:FiU10). Beloppet är således exklusive beslut på tilläggsbudget under innevarande år. 2004/05:1 UTGIFTSOMRÅDE 17 7.10.330:3 Bidrag till kvinnoorganisationernas centrala verksamhet 1Inklusive av beslutade anslag på tilläggsbudget och förslag på tilläggsbudget i samband med BP Anslaget disponeras för statsbidrag till kvinnoorganisationer enligt förordningen (1982:865) om statsbidrag till kvinnoorganisationernas centrala verksamhet. Ansökningar om bidrag enligt förordningen prövas av regeringen. Detta bidrag har utvärderats och analyserats av en särskild utredare som redovisade sitt uppdrag genom betänkandet Kvinnors organisering (SOU 2004:59). Utredaren har bl.a. föreslagit att det nuvarande statsbidraget till kvinnoorganisationernas centrala verksamhet skall ersättas av ett nytt statsbidrag för kvinnors organisering, som innebär att fler organisationer kommer att kunna ta del av bidraget. Regeringen föreslår att anslaget anvisas . beräknas anslaget tills vidare uppgå till oförändrad nivå i förhållande till 2005. Tabell 7.8 Härledning av anslagsnivå för 20052007, för 30:3 Bidrag till kvinnoorganisationernas centrala verksamhet Förändring till följd av: Överföring till/från andra anslag Förslag/beräknat anslag 1 Statsbudget enligt beslut (bet. 2003/04:FiU10). Beloppet är således exklusive beslut på tilläggsbudget under innevarande år. 7.10.4 30:4 Stöd till friluftsorganisationer 1Inklusive av beslutade anslag på tilläggsbudget och förslag på tilläggsbudget i samband med BP Anslaget disponeras för statsbidrag till friluftsorganisationer. fördelas dessa medel av det Friluftsråd som regeringen inrättat vid . An- sökningar om bidrag prövas enligt förordningen (2003:133) om statsbidrag till friluftsorganisationer. har organisationsbidrag och verksamhetsbidrag lämnats till , , , , Cykelfrämjandet samt . Endast organisationsbidrag har lämnats till FRISAM, , , och . Endast verksamhetsbidrag har lämnats till Studiefrämjandet, , och . Friluftsorganisationerna har en mycket värdefull roll när det gäller att erbjuda barn- och ungdom bra och meningsfulla aktiviteter, utifrån såväl miljösom folkhälsoaspekter. Friluftslivet utgör ett värdefullt alternativ och komplement till det utbud som idrotten erbjuder. Till detta skall läggas det värde som ligger i varje individs upplevelser, som sker tack vare dessa organisationers verksamhet. Friluftslivet, framför allt friluftsorganisationerna, har en viktig roll när det gäller förebyggande arbete för en god folkhälsa för såväl barn och ungdom som för vuxna. Regeringen har i folkhälsopropositionen och media pekat på friluftslivets viktiga roll för fysisk aktivitet. Fysisk aktivitet, där friluftsliv med all säkerhet är den dominerande aktiviteten, är tillsammans med kosten den avgörande faktorn för att förebygga det ökande problemet med övervikt och fetma inom stora delar av befolkningen. Regeringen föreslår att anvisas anslag 30:4 Stöd till friluftsorganisationer . beräknas anslaget till och beräknas anslaget till . Anslaget har för perioden 20052007 beräknats fördelas enligt följande: 2004/05:1 UTGIFTSOMRÅDE 17 Tabell 7.10 Härledning av anslagsnivån 20052007, för 30:4 Stöd till friluftsorganisationer Förändring till följd av: Överföring till/från andra anslag Förslag/beräknat anslag 1 Statsbudget enligt beslut (bet. 2003/04:FiU10). Beloppet är således exklusive beslut på tilläggsbudget under innevarande år. 2004/05:1 UTGIFTSOMRÅDE 17 8 Politikområde 25 Utbildningspolitik 8.1.125:1 Bidrag till folkbildningen 1Inklusive tilläggsbudget i samband med ekonomiska vårproposition. 2Motsvarar 2 635 231 tkr prisnivå. 3Motsvarar 2 635 231 tkr prisnivå. Anslaget finansierar utgifter för statsbidrag till folkbildningen. Bidraget utbetalas till () som ett samlat finansiellt stöd till folkbildningen. Enligt förordningen (1991:977) om statsbidrag till folkbildningen lämnar statsbidrag till folkhögskolor och studieförbund. beslutar vilka studieförbund och folkhögskolor som skall tilldelas statsbidrag samt fördelar tillgängliga medel till dem. Från anslaget finansieras även utgifter för i .