prop · GT031d10 · 2005-09-20 00:00:00 — Verket har också tecknat överenskommelser med , , , och med syfte att främja mångfald och motverka diskriminering. Verket har även använt sig av detta arbetssätt för att skapa en bättre samverkan mellan olika aktörer i hälsorelaterade frågor under introduktionen. Resultat från arbetet med plattformar för samarbete i form av överenskommelser som tecknats på olika nivåer har lett till en större samsyn mellan aktörerna och till såväl utvecklingsarbete kring frågorna som produktion av kunskap och information. Arbetet med att förbättra introduktionen på basis av överenskommelser har nått längst och det finns överenskommelser i 15 län och i drygt 50 kommuner. Samverkansdialoger är en arbetsmetod som använts för att diskutera gemensamma frågor mellan centrala, regionala och lokala aktörer. Samverkansdialoger har också använts i flertalet av landets län för att stärka samverkan mellan myndigheterna. I dessa dialoger har och flera andra av arbetsmarknadens organisationer deltagit. Beträffande de regionala överenskommelserna om förbättrad introduktion har en samordning skett för att inkludera arbetet för att motverka diskriminering och ohälsa samt för etnisk mångfald i arbetslivet. Verket har även samverkat med länsarbetsnämnderna i respektive län i dialogdagar för att nå ut med kunskap till representanter från regionala och lokala aktörer. har påbörjat utvecklingen av ett nationellt, webbaserat informationssystem som bygger på individdata. Med hjälp av detta system kommer verket att kunna genomföra uppföljningar av introduktionen av nyanlända invandrare. Systemet ska tas i bruk senast . Arbete för etnisk mångfald inom stat och kommun Verkets kartläggningar av den etniska mångfalden inom de större statliga myndigheterna och i 42 kommuner har gett kunskap som utgör utgångspunkten i dialogerna med berörda aktörer för att förbättra utvecklingen av den etniska mångfalden i den offentliga sektorn. fördelar statligt stöd till antidiskrimineringsverksamheter i enlighet med förordningen (2002:989) om statligt stöd för verksamhet som förebygger och motverkar diskriminering. Verksamheterna med statligt stöd har utvärderats . Utvärderarnas slutsatser har föranlett att i samråd med det nationella nätverket för verksamheterna vidareutveckla verksamhetskraven och kriterierna för det statliga stödet. Denna utveckling har använts som stöd för långsiktiga samverkansplaner mellan verksamheterna och de fyra ombudsmännen. Antidiskrimineringsbyråerna har utvecklat sitt samarbete med olika folkrörelser vars medlemmar kan beröras av verksamheten. Ökade insatser har också gjorts för att synliggöra och marknadsföra verksamheten. Kunskapen om byråernas verksamhet har ökat och fler som anser sig utsatta för diskriminering vänder sig till byråerna. , som är en ideell rikstäckande paraplyorganisation för ett antal frivilligorganisationer, etablerade sin verksamhet . har i uppdrag att dels att ge statligt bidrag enligt de riktlinjer som regeringen beslutat, dels utvärdera hur verksamheten har genomförts. En redovisning av verksamheten har lämnats till regeringen . Verket har lämnat vissa synpunkter bland annat på förtydliganden av riktlinjerna för stödet. gav regeringen verket i uppdrag att utvärdera verksamheten. En delrapport om centrets verksamhet och hur medlen har använts skall redovisas till regeringen . Utvärderingens slutrapport skall lämnas . Stöd till organisationer som främjar integration fördelar också stöd enligt förordningen (2000:216) om statsbidrag till organisationer som främjar integration. har fördelats till projekt som främjar nyanländas inträde på arbetsmarknaden, motverkar diskriminering samt ökar jämställdheten. Sammanlagt har fördelats i organisations-, etablerings- och verksamhetsbidrag till 47 organisationer bildade på etnisk grund. har initierat en dialog med ett urval av ideella organisationer för muslimer. Sju muslimska organisationer har med stöd från bildat en paraplyorganisation med namnet Forum för lika rättigheter. I forumet ingår kvinno-, ungdoms- och studentorganisationer samt studieförbund. Organisationen har bland annat initierat en antidiskrimineringsbyrå i (). Målet är att ytterligare organisationer skall involveras i verksamheten hos forumet. På uppdrag av regeringen har också fördelat till basfinansiering av Quick Response, en verksamhet för bevakning av massmediers rapportering kring rasism, främlingsfientlighet, diskriminering och integration. Stöd till verksamhet för personer som vill lämna rasistiska grupperingar handlägger ansökningar om ekonomiskt stöd enligt förordningen (2002:1058) om stöd för verksamhet som bistår personer som vill lämna rasistiska och andra liknande grupperingar. inkom tre ansökningar som handlades efter verkets utarbetade riktlinjer. Totalt beviljades för verksamheterna. medverkar i besluten om fördelning av projektmedel ur (se avsnitt 5.3.1 och 5.7.8). DO:s uppgifter anges i lagen (1999:131) om Ombudsmannen mot etnisk diskriminering, lagen (1999:130) om åtgärder mot diskriminering i arbetslivet på grund av etnisk tillhörighet, religion eller annan trosuppfattning, lagen 2005/06:1 UTGIFTSOMRÅDE 8 (2001:1286) om likabehandling av studenter i högskolan och lagen (2003:307) om förbud mot diskriminering. Totalt inkom 794 diskrimineringsanmälningar till DO , vilket innebär en ökning med 31 ärenden () i förhållande och med 108 () jämfört med . Störst har ökningen varit på områdena restaurangbranschen, socialtjänst och övriga varor och tjänster. Sammanlagt 862 ärenden avgjordes , vilket innebär att antalet avslutade ärenden ökat med jämfört med år jämfört med . Aktiva åtgärder mot diskriminering DO utövar tillsyn över att kraven på aktiva åtgärder enligt lagen (1999:130) om åtgärder mot diskriminering i arbetslivet på grund av etnisk tillhörighet, religion eller annan trosuppfattning och lagen (2001:1286) om likabehandling av studenter i högskolan efterföljs. avslutades 199 tillsynsärenden, vilket är en kraftig ökning jämfört . Två branscher och 21 arbetsgivare har granskats inom ramen för den branschvisa tillsyn som DO inledde 2002. Överläggningar, information och utbildning En stor del av DO:s verksamhet består av utbildnings- och informationsinsatser för att förebygga diskriminering och om hur den som drabbas kan få upprättelse. DO har ordnat utbildningar . Utbildningsinsatserna har företrädesvis riktats mot större arbetsgivare, , stat och kommun samt intresseorganisationer. Tillsammans med övriga ombudsmän har DO identifierat olika målgrupper för att informera och utbilda om den nya lagen (2003:307) om förbud mot diskriminering. Informations- och utbildningsinsatser har riktats mot bostadssektorn, restaurangbranschen samt bank- och försäkringsväsendet. Informationssatsningen, som påbörjades , skall avslutas med en kunskapsmätning om den nya lagen. DO har fortsatt arbetet med att utbilda personalen vid antidiskrimineringsbyråerna och på annat sätt stödja dessa. Arbetet har bedrivits i samarbete med övriga ombudsmän mot diskriminering. 2005/06:1 UTGIFTSOMRÅDE 8 Andra insatser inom verksamhetsområdet Insatser för ungdomar som riskerar att utsättas för s.k. hedersrelaterat våld vidtar regeringen särskilda åtgärder för att underlätta situationen för unga flickor och pojkar som riskerar att utsättas för s.k. hedersrelaterat våld och förtryck från sina nära anhöriga. Satsningen kommer att omfatta totalt . På regeringens uppdrag har länsstyrelserna under 20022003 kartlagt behovet av skyddat boende och andra åtgärder. Länsstyrelserna uppskattade därvid att flickor och unga kvinnor var drabbade av hot och våld från sina nära anhöriga och att mellan tio och femton procent var i behov av skyddat boende. Länsstyrelserna i de tre storstadslänen har fått medel för att stödja och utveckla skyddat boende. hade ett 70-tal platser inrättats i olika boendeformer. Parallellt med storstadslänsstyrelsernas uppdrag avseende skyddat boende har alla länsstyrelser i uppdrag att arbeta med förebyggande insatser som utbildning, samverkans- och handlingsplaner, attitydpåverkande arbete etc. Även projekt drivna av frivilliga organisationer och trossamfund kan få stöd. redovisade två regeringsuppdrag, dels en samlad lägesrapport om länsstyrelsernas insatser Länsstyrelsernas insatser mot hedersrelaterat våld, delrapport 2004 dels rapporten stöd för socialtjänst och andra verksamheter i arbetet mot hedersrelaterat våld med förslag om hur ett sådant stöd skulle kunna utformas. beslutade regeringen genom en överenskommelse med och att tillföra länsstyrelserna för fortsatt arbete mot hedersrelaterat våld. uppdrog regeringen åt att genomföra utbildning för personal på olika nivåer inom myndigheten. fick i uppdrag att genomföra en undersökning och analys av handläggningen av ärenden som rör s.k. hedersrelaterat våld liksom att anordna särskild utbildning i syfte att öka åklagarnas kunskap och kompetens om denna typ av brott. i socialt arbete (IMS) vid fick i uppdrag att inventera vilken forskning, uppföljning och utvärdering av arbetsmetoder och arbetsformer som finns i länder där arbete med utsatta ungdomar har pågått . Dessutom skall IMS följa upp utfallet av olika insatser som prövas regionalt och lokalt med hjälp av de särskilda medel som regeringen har anvisat till länsstyrelserna. Slutligen fick till trossamfund (SST) stöd för att utvidga sin dialog med trossamfunden. anordnades en internationell konferens om patriarkalt våld med fokus på s.k. hedersrelaterat våld. En rapport från konferensen focusing on Violence in the Name of Honour har publicerats. Enligt förordningen (1986:856) om de statliga myndigheternas ansvar för integrationspolitiken ansvarar de statliga myndigheterna för att integrationspolitiken införlivas i deras verksamhet. Sammanlagt 45 centrala myndigheter har därutöver getts särskilda uppdrag och återrapporteringskrav med integrationspolitisk inriktning i regleringsbreven . Utöver dessa har ett antal regionala myndigheter fått uppdrag och återrapporteringskrav med integrationspolitisk inriktning. Ett stort antal myndigheter omfattas också av generella uppdrag och återrapporteringskrav med integrationspolitisk betydelse. Några av uppdragen redovisas närmare i avsnittet nedan. För utförligare redovisningar hänvisas till respektive politikområde. 3.5.2Områdesvis redovisning av insatser () uppdrag att med hjälp av olika insatser och program underlätta för utrikes födda kvinnor och män att få arbete har sin utgångspunkt i den generella arbetsmarknadspolitiken. Vissa säråtgärder har också genomförts, framför allt för insatser under invandrades första tid i . Regeringen har avsatt till AMV:s förvaltningsanslag för personalförstärkningar på arbetsförmedlingarna i syfte att särskilt stärka ställningen på arbetsmarknaden för personer med utländsk bakgrund. Andelen utrikes födda av samtliga deltagare i alla arbetsmarknadspolitiska program var , vilket gör gruppen något överrepresenterad. Inom programmen anställningsstöd och förberedande eller orienterande utbildning är gruppen utrikes födda klart överrepresenterad medan gruppen är klart underrepresenterad i start av näringsverksamhet och i särskilda insatser för arbetshandikappade. Försöksverksamheten med arbetsplatsintroduktion för vissa invandrade som bedrivs i 20 kommuner har omfattat 4 034 nya deltagare. AMV fick i uppdrag att i samråd med de centrala organisationerna på arbetsmarknaden utforma insatserna prova-på- platser och arbetsplatsförlagd bedömning av yrkeskompetens (benämnt yrkesbedömning av AMV). Valideringsdelegationen har också deltagit i detta samråd. Den sena starten för yrkesbedömningen gör att det inte finns något statistiskt underlag att redovisa. Av de 504 personer som deltagit i åtgärden prova- på-platser är det mer än hälften som är utrikes födda. Åtaganden i den avsiktsförklaring som har träffats mellan regeringen, , och arbetstagarnas organisationer om insatser för bättre integration omfattar också en särskild informationssatsning som skall pågå . Regeringen har beviljat sammanlagt till , Kommuner och Landsting, , i (LO), () och Akademikers () för genomförande av informations- och utbildningsinsatser med anledning av avsiktsförklaringen för bättre integration. Organisationerna skall dessutom i enlighet med åtaganden i avsiktsförklaringen själva avsätta resurser för genomförande av insatserna. arbetar i flera projekt för att motverka diskriminering av grupper i arbetslivet. arbete, migration och medborgarskap (FAMM) i har konsoliderats som en 2005/06:1 UTGIFTSOMRÅDE 8 plattform för institutets forskning inom området och som en knutpunkt för flera forskningsnätverk. Institutet har drivit ett jämförande internationellt forskningsprojekt om mångfaldspolicyn i multietniskt arbetsliv. Inom projektet undersöks hur åtgärder mot diskriminering standardiseras i , och . Institutet studerar samtida förändringsprocesser i arbetslivet. En handbok med riktlinjer för antidiskrimineringsarbete har tagits fram. Regeringen aviserade i budgetpropositionen att kommunerna, inom ramen för det generella statsbidraget, kommer att tillföras för att stärka de individuella programmen i gymnasieskolan genom att eleverna ges utbildning på heltid. Regeringen har beslutat att ge Myndigheten för skolutveckling i uppdrag att stödja kommunerna i arbetet med att höja kvaliteten på individuella program. Syftet är att ge kommunerna en god beredskap när skyldigheten att erbjuda heltidsstudier träder i kraft. Insatserna bedöms ha betydelse för att de integrationspolitiska målen skall uppnås inom utbildningsområdet. Myndigheten för skolutveckling har haft ett fortsatt uppdrag att i sitt utvecklingsarbete fokusera på skolor i segregerade områden och barns språkutveckling. Regeringen har också gett myndigheten ett fortsatt uppdrag att utveckla ämneskompetensen hos lärare inom svenskundervisning för invandrare. Regeringen har uppdragit åt att utveckla uppföljningssystemet bland annat avseende t.ex. tydligare redovisning av uppgifter efter kön, etnicitet och social bakgrund. skall också genomföra insatser för att öka kunskapen om hur kön, etnicitet och social bakgrund förhåller sig till resurstilldelning och resultat/måluppfyllelse. En särskild utredare har lämnat förslag om skydd mot diskriminering, trakasserier och kränkande behandling i skolan. Re- geringen avser att återkomma till med förslag till lagstiftning om förbud mot diskriminering och annan kränkande behandling inom skolväsendet. I har en arbetsgrupp fått i uppdrag att se över reglering och system för godkännande av lärare och hälso- och sjuk- 2005/06:1 UTGIFTSOMRÅDE 8 vårdspersonal med högskoleutbildning från länder utanför EU/EES. Gruppen kommer att lämna sin slutrapport . Regeringen följer upp myndigheternas arbete för att öka den etniska och kulturella mångfalden dels i samband med uppföljningen av kompetensförsörjningen, dels genom återkommande redovisningar av statistik avseende andelen statsanställda med utländsk bakgrund. Av myndigheternas redovisningar framgår att det pågår ett arbete för att främja etnisk och kulturell mångfald på flera statliga arbetsplatser. Exempel på åtgärder är översyn av rekryteringsrutiner, föreläsningar/utbildningar på området för chefer och personalansvariga, uppföljning av handlingsplaner samt erbjudande om praktikplatser. Enligt en rapport från Statskontoret anger av de 234 myndigheterna som lyder direkt under regeringen att de haft en fastställd handlingsplan för etnisk mångfald. På pågår /05 en högre praktisk förvaltningsutbildning. Syftet med utbildningen är att långsiktigt bidra till statsförvaltningens behov av medarbetare med särskild språk- och kulturkompetens. Regeringen anser att det är värdefullt att sprida satsningen till andra områden och avser därför att ge även och i uppdrag att bedriva utbildningen. Även den satsning på kompletterande utbildning för utländska akademiker som bedrivits vid och kommer att fortsätta under . Regeringen har tillkallat en särskild utredare som skall se över förutsättningarna att använda anonymiserade ansökningshandlingar vid rekrytering inom den offentliga sektorn. Utredaren skall lämna sitt förslag . I budgetpropositionens utgiftsområde 2, kapitel 7 Statliga arbetsgivarfrågor och bilaga 1 utveckling, redovisar regeringen närmare insatser och resultat för ökad mångfald i staten. () har tagit fram exempel på antidiskrimineringsklausuler som kan användas i offentlig upphandling. I en utvärderingsrapport, som läm- nades , konstaterar NOU att bara ett fåtal upphandlande enheter använde sig av sådana klausuler. Mot denna bakgrund har regeringen gett NOU i uppdrag att genomföra en informationsinsats i syfte att stödja de upphandlande enheterna i det fortsatta arbetet. Frågan om obligatorisk användning av antidiskrimineringsklausuler i statlig upphandling bereds inom . redovisade de centrala myndigheterna inom rättsväsendet kompetensstrategier i diskrimineringsfrågor i enlighet med regeringens uppdrag. Genomförandet av strategierna har inletts , främst i form av utbildningsinsatser. Myndigheterna arbetar också för att bredda rekryteringen. Inom polisorganisationen bedriver flera lokala och regionala myndigheter olika mångfaldsprojekt, bland annat förberedande utbildningar till polisutbildningen. genomför besök vid gymnasieskolor för att öka kunskapen om och skapa intresse för åklagaryrket. har tillsammans med andra aktörer påbörjat ett arbete som syftar till att ta fram ickediskriminerande metoder för rekrytering av personer med utländsk bakgrund. Kriminalvården bedriver ett aktivt arbete för att öka andelen anställda med utomnordisk bakgrund. Regeringen avser att lämna en proposition om bostadsförsörjning . En interdepartemental arbetsgrupp har tillsatts med uppgift att lämna förslag på åtgärder som leder till att kommunerna har och lever upp till sitt bostadsförsörjningsansvar, att alla skall kunna söka och få en bostad på rättvisa och jämlika villkor, att medborgarna skall känna till var, hur och på vilka grunder de kan söka såväl privata som kommunala bostäder, att ingen diskriminering förekommer när man söker en bostad, och att tillgången på bostäder ökar för utsatta grupper. En nationell bostadssamordnare har utsetts för att ta fram förslag på åtgärder för att underlätta ungdomars inträde på bostadsmarknaden. I uppdraget ingår att redogöra för vilka konsekvenser förslagen kan ge för regeringens mål om ökad integration i bostadsområden. Uppdraget skall redovisas . lämnade en lägesrapport om integrationen på bostadsmarknaden, Välkommen till bostadsmarknaden. En viktig del av uppdraget har varit att föreslå indikatorer för uppföljning av integration i . Arbetsgruppen för genomlysningen av bostadsfinansieringen m.m. skall redovisa förslag för ekonomiskt svaga gruppers möjligheter att komma in på bostadsmarknaden. Erfarenheter och kunskap från det lokala utvecklingsarbetet inom ramen för storstadspolitiken är viktig för en positiv utveckling av integrationen i såväl storstadsregionerna som i övriga landet. Arbetet med att sprida dessa erfarenheter och kunskaper till alla kommuner pågår. har på uppdrag av regeringen lämnat sin årliga rapport med statistik som visar utvecklingen i de 24 stadsdelar som omfattas av de lokala utvecklingsavtalen. Utredningen om utvärdering av lokala utvecklingsavtal har lämnat sitt slutbetänkande Storstad i rörelse (SOU 2005:29). Utredningens visar bland annat på framgångar avseende utveckling av samverkan mellan organisationer om sysselsättningsskapande och brottsförebyggande verksamheter samt utvecklingen av metoder när det gäller språkverksamhet för barn. De lokala utvecklingsavtalen är enbart ett medel för att nå upp till det övergripande målet om att bryta den sociala, etniska och diskriminerande segregationen i storständernas mest utsatta stadsdelar. Det övergripande målet avser en samhällsproblematik som inte kan lösas på lokal nivå. års val till genomförde regeringen en särskild demokratisatsning som riktades till att öka valdeltagandet i de kommuner som tecknat lokala utvecklingsavtal med staten samt en ungdomssatsning. Enligt utvärderingen är alla aktörer relativt ense om att satsningen lett till ett ökat valdeltagande, vilket också delvis bekräftas av valstatistiken. har redovisat en kunskapsöversikt om strukturella hinder och bemötanden bland förtroendevalda. 2005/06:1 UTGIFTSOMRÅDE 8 Den i är väsentlig för den kommande hälsoutvecklingen och vikten av hälsofrämjande åtgärder och tidiga insatser måste tydliggöras. På initiativ av och har en överenskommelse träffats mellan flera centrala aktörer om en nationell samsyn kring hälsa och den i . Eftersom flera av deltagarna i arbetet inte har haft någon aktiv roll i nyanländas etablering tidigare, har verksamheten till stor del handlat om kunskapsöverföring mellan organisationerna. tog ett initiativ till ett samverkansprojekt om diskriminering och hälsa. Projektet som genomförs i samarbete med DO, HomO, HO och JämO avslutas . Vidare har för arbetsliv och socialvetenskap (FAS) beslutat avsätta medel till ett särskilt forskningsprogram på temat invandrare och ohälsa. har i regleringsbrevet fått i uppdrag att i årsredovisningen följa utvecklingen av och analysera orsaker till eventuella skillnader mellan infödda och utrikes födda när det gäller bedömningen av arbetsförmåga och tillgång till arbetslivsinriktad rehabilitering. Regeringen har utlyst till ett mångkulturår. Det särskilda mångkulturåret är ett led i en långsiktig satsning på att stärka och ytterligare främja etnisk och kulturell mångfald och på så sätt uppnå de kultur- och integrationspolitiska målen mer effektivt inom kulturlivet. Regeringen har gett en nationell samordnare i uppdrag att samordna insatserna inom ramen för mångkulturåret (dir. 2004:169). Alla statliga kulturinstitutioner har fått i uppdrag dels att främja en samhällsutveckling som kännetecknas av respekt och tolerans och där etnisk, kulturell, språklig och religiös mångfald tillvaratas som en positiv kraft, dels att bidra till minskad diskriminering, främlingsfientlighet och rasism. 2005/06:1 UTGIFTSOMRÅDE 8 sysselsatta har tidsbegränsade anställningar. större andel av de utrikes födda männen arbetar 3.6.1Uppföljning av regeringens särskilda deltid jämfört med inrikes födda män medan det motsatta gäller för kvinnorna. I tabell 3.2 redovisar regeringen 24 mål för integrationspolitiken som berör sysselsättning, utbildning, statliga arbetsgivarfrågor, rättsväsendet, hälsa, etnisk och religiös diskriminering, demokrati, nyanlända invandrare, boende, socialförsäkringar och kultur. Regeringen beslutade om särskilda mål för sysselsättning, utbildning och etnisk och kulturell mångfald i staten . Resterande mål beslutades , med undantag av kultur-, boende- och socialförsäkringsmålen som regeringen beslutar om i samband med denna budgetproposition. Indikatorer har föreslagits för uppföljning av målen inom alla områden. Indikatorerna redovisas i bilaga 1. finns statistik endast för vissa av indikatorerna. Denna statistik redovisas nedan. Sysselsättning och arbete i nivå med egen kompetens Mål: Sysselsättningen bland utrikes födda skall öka och närma sig den för hela befolkningen. Det finns fyra indikatorer som skall användas för att mäta målet (sysselsättning, arbete i nivå med kompetens, arbetslöshet och försörjningsstöd). Den första indikatorn visar att sysselsättningen har minskat såväl bland inrikes födda som utrikes födda mellan och . Minskningen är mest markant bland utrikes födda män. Bland utrikes födda kvinnor har sysselsättningen upprätthållits relativt väl mellan och men för sker en större minskning även i denna grupp. Gapet mellan inrikes och utrikes födda minskar med vistelsetid men skillnaderna i sysselsättning mellan inrikes födda och utrikes födda, som vistats i landet är fortfarande stora. Skillnaderna i sysselsättning är allra störst när inrikes födda kvinnor jämförs med utrikes födda kvinnor. Utrikes födda män som varit i än har drabbats värst i konjunkturnedgången.