prop · GS031d23 · 2005-01-01 00:00:00 — Regeringen har konstaterat att ett behov av ökad genomlysning också fanns när det gäller att särskilja kostnader och intäkter för balanstjänst respektive nättjänst. Därför har i sin årsredovisning första gången återrapporterat intäkter och kostnader per verksamhetsgren. Regeringen anser alltjämt att det är viktigt att fortsätter att utveckla redovisningen och uppföljningen per verksamhetsgren för att förbättra genomlysningen av verksamheten samt kommunikationen gentemot elmarknaden och andra intressenter. Regeringen gör bedömningen att har en säker tillgång på el till konkurrenskraftiga priser, även om det under extremt kalla dagar kan uppstå prissvängningar till följd av risk för effektbrist. Erfarenheterna från bl.a. den nordiska elmarknaden visar att såväl försörjningstryggheten som konkurrenskraften stärks genom att våra nationella marknader stegvis integreras med våra grannländer. Även den gångna vintern var ett torrår med mycket låga vattennivåer i de svenska och norska vattenmagasinen. Detta resulterade i höga elpriser . Trots låga nivåer i de nordiska vattenmagasinen kunde elförsörjningen hanteras på ett betryggande sätt. finns risk för en än mer ansträngd effekt- och energisituation. Det är därför av stor vikt att en långsiktig marknadsmässig lösning utvecklas för att hantera effektsituationen. trädde en ny lag i kraft, Lag om effektreserv (2003:436) vilket ger i uppdrag att se till att en effektreserv hålls tillgänglig i det svenska elsystemet. Lagen gäller fram till utgången av , då en marknadslösning skall ha utvecklats. De två senaste vintrarna visar att elmarknaden fungerar väl även vid oväntade nederbördsförhållanden. Minskad tillförsel resulterade i att normalt oanvänd kraftproduktionskapacitet togs i bruk, importen ökade och att förbrukningen minskade något. av detta uppstod ingen reell brist på el. Elmarknaden fungerar i huvudsak väl. Det är emellertid av stor vikt att reglerna för tillsynen av elnäten vidareutvecklas. Tillsyn och allmän bevakning av elmarknaden behöver förstärkas och effektiviseras. Även Statskontoret konstaterar i sin redovisning av organisation och resursbehov att tillsynen behöver stärkas och att ytterligare resurser bör tillföras för detta ändamål. En av de grundläggande uppgifterna för som tillsynsmyndighet är att säkerställa att nätföretagen bedriver sin verksamhet effektivt, så att kostnaderna för överföring av el kan hållas låga samt att förhindra oskäliga nättariffer och diskriminering vid tillträdet till elnätet. Det är angeläget att regelverket för och tillsynen över elmarknaden kan förbättras och bli effektivare. har arbetat vidare med att färdigställa nätnyttomodellen för bedömning av nättariffernas skälighet. har genomfört en tredje och sista pilotomgång i syfte att erbjuda nätföretagen att testa sina rutiner inför den obligatoriska inrapporteringen och pröva hur modellen fungerar. Det är emellertid angeläget att kommer fram till beslut som visar hur man avser att pröva nätföretagens tariffer. Att sådana beslut tas är väsentligt för tilltron till elmarknadsreformen. Regeringen bedömer att resurser för tillsynsverksamheten behöver förstärkas. Statskontorets redovisade slutsatser och de tillkommande uppgifter som genomförandet av de gemensamma reglerna för den inre marknaden för el och tillämpningen av förordningen om villkor för tillträde till nät för gränsöverskridande elhandel innebär att utökade insatser hos krävs. Regeringen bedömer sammantaget att förvaltningsanslag bör ökas med för dessa ändamål (se vidare avsnitt 7.1.1). Leveranssäkerheten i elnäten har varit en mycket viktig fråga. skall ha en säker elförsörjning. Det är viktigt att långsiktigt komma tillrätta med de många och omfattande strömavbrotten som skett till följd av snöoväder. Regeringen kommer noga att följa utvecklingen under den kommande vintern. Om inte en förbättring sker så kan en skärpning av regelverket komma att bli aktuell. Regeringen bedömer att verksamheten vid har bedrivits i enlighet med de 2004/05:1 UTGIFTSOMRÅDE 21 mål och den inriktning som verket ålagts. Det är av stor vikt att arbetet med att ta fram en långsiktig lösning av effektfrågan utvecklas liksom att åtgärder för att ytterligare stärka stamnätets driftssäkerhet vidtas. Förslag till investeringsplan och finansiella befogenheter för redovisas i avsnitt 7.2. 2004/05:1 UTGIFTSOMRÅDE 21 Insatserna inom verksamhetsområdet energimarknadspolitik fokuserar i första hand på annan ledningsbunden energi än elektricitet, dvs. på naturgas och fjärrvärme. De syftar till att, på motsvarande sätt som på elmarknaden, utveckla effektiva och väl fungerande marknader för dessa energiformer. Vidare bedrivs insatser för att följa och analysera utvecklingen inom bränsle- och drivmedelsmarknaderna. har i uppdrag att följa utvecklingen på naturgas- och värmemarknaderna och utöva tillsyn över de företag som bedriver verksamhet med överföring av naturgas. Målet är att energipolitiken skall utformas så att energimarknaderna ger en säker tillgång på energi värme, bränslen och drivmedel till rimliga priser. Målet för naturgasmarknadspolitiken är att vidareutveckla gasmarknadsreformen så att en effektiv naturgasmarknad med reell konkurrens kan uppnås. Målet för värmemarknadspolitiken är att genom ökad genomlysning stimulera till konkurrens och högre effektivitet. 5.2.2Mål för användningen av biodrivmedel och andra förnybara drivmedel Regeringens förslag: Som vägledande mål gäller att användningen av biodrivmedel och andra förnybara drivmedel i skall utgöra av den totala användningen av bensin och diesel för transportändamål beräknat på energiinnehåll. Ärendet och dess beredning: I och rådets direktiv /30/EG av om främjande av användningen av biodrivmedel eller andra förnybara drivmedel ges allmänna riktlinjer innebärande att varje medlemsland skall sätta nationella, vägledande mål för introduktionen av biodrivmedel och andra förnybara drivmedel utifrån referensvärden gällande för gemenskapen som helhet. Referensnivån är satt till beräknat som andel energiinnehåll av på marknaden ersatt bensin och dieselolja för transporter. Den tillkallade en särskild utredare som skall föreslå mål och strategier för en fortsatt introduktion av förnybara fordonsbränslen (dir. 2003:89). I uppdraget ingår bl.a. att utreda frågan om skyldighet för bensinstationer att tillhandahålla minst ett förnybart fordonsbränsle 2005. Vidare ingår att analysera möjligheten att införa någon form av drivmedelscertifikat för att främja introduktion av förnybara fordonsbränslen och presentera författningsförslag till ett sådant system. överlämnade utredaren ett delbetänkande (SOU 2004:4) med förslag bl.a. till det nationella, vägledande målet . 2004/05:1 UTGIFTSOMRÅDE 21 kandet har remissbehandlats. Remissinstansernas yttranden samt remissammanställning finns hos (dnr M2004/282/Hm). Utredarens förslag: Överensstämmer i sak med regeringens förslag. Remissinstanserna: De flesta av de remissinstanser som uttrycker en åsikt i frågan, bl.a. Länsstyrelserna i , , , , , , , och liksom , Verket för innovationssystem (), , , FordonsGas väst AB och Föreningen delar utredningens uppfattning att det nationella målet för användning av förnybara fordonsbränslen kan sättas till . i menar att det föreslagna målet i och för sig är väl avvägt men att det saknas utmaning i målet eftersom det förväntas vara uppfyllt utan ytterligare åtgärder. i och , , konstaterar att målet på användning av förnybart drivmedel bör kunna uppnås utan större problem. Kemikalieinspektionen, i , och anser att det nationella målet bör sättas högre än . Fordonsgasforum anser, tillsammans med DaimlerChrysler, kommun och , att det nationella målet bör vara . har samma inställning. ifrågasätter en högre målsättning än biodrivmedelsdirektivets, eftersom det riskerar att innebära introduktion av icke hållbara tekniklösningar. framhåller att den begränsande faktorn för introduktionen av biobränsle ligger på produktionssidan, och anser att det vore oklokt att baserat på import införa biobränslen i snabbare takt än vad EU-direktivet föranleder. anser det motiverat att införa ett nationellt mål som överstiger referensvärdet i EU:s biodrivmedelsdirektiv. Varken , Svenska , , eller Föreningen finner det lämpligt att avvika från direktivets referensvärde. förordar en fortsatt och fullständig utredning innan några beslut fattas om lagstiftning eller nationella mål som avviker från EU:s referensvärden. BIL och Kungliga Automobil Klubben, KAK, avstyrker utredarens förslag om nationellt mål. Skälen för regeringens förslag: Användningen av biodrivmedlet etanol ökar kraftigt i . Preliminära uppgifter tyder på att andelen biodrivmedel utgjorde av den totala användningen bensin och diesel för transportändamål (se avsnitt 5.5.1). Regeringen instämmer i utredarens bedömning att marknadsaktörernas ambition kommer att vara högre än EU:s referensnivå på . För att öka dynamiken i processen föreslår regeringen därför i stället att det nationella målet sätts till . Regeringen avser också verka för att bensinbolagen ökar antalet stationer som erbjuder alternativa bränslen. En högre ambitionsnivå för det nationella vägledande målet utgör framför allt en signal till aktörerna på marknaden. Utfallet på kort sikt beror på hur marknaden utvecklats utifrån den skattestrategi som redan beslutats. Några större positiva effekter på sysselsättningen kommer en högre ambitionsnivå inte att ha. Större delen av den mängd etanol och rapsmetylester () som används som fordonsbränsle i kommer att importeras. Det är inte givet att de alternativ som sannolikt får störst genomslag är de som på lång sikt är de mest fördelaktiga. Ett alltför ambitiöst mål på kort sikt skulle kunna leda utvecklingen i fel riktning. Biodrivmedel har dock potential att kunna utvecklas mot mer kostnadseffektiva och klimatvänliga lösningar. Det är angeläget att anpassa och utveckla regelverk och standarder så att nya typer av drivmedel kan införas med bibehållna krav på miljöprestanda. På är det viktigt att de biodrivmedel som introduceras har en i ett livscykelperspektiv påtaglig klimatfördel, bygger på en tillräckligt stor råvarupotential som inte med fördel används som industriråvara eller för framställning av el och värme och inte kommer i konflikt med andra miljömål som biologisk mångfald eller luftkvalitet. En fortsatt satsning på forskning och utveckling är därför angelägen, se avsnitt 6.4.1. Verksamhetsområdet energimarknadspolitik följs främst upp genom att regeringen följer strukturförändringar, prisutveckling och konkurrensförhållandena på naturgas- och värmemarknaderna. För värmemarknaderna sker uppföljningen bl.a. genom att kostnaderna för olika värmeslag för tre olika typfastigheter följs upp. Uppföljningen av naturgasmarknaden sker främst genom att naturgasföretagens årsrapporter analyseras. Andelen biodrivmedel och andra förnybara drivmedel följs upp och rapporteras till i enlighet med biodrivmedelsdirektivet. har i den senaste årliga indikatorrapporten för uppföljningen av energipolitiska mål, Energiindikatorer 2004, lagt särskilt fokus på uppföljning av naturgasre- spektive fjärrvärmemarknadernas utveckling och effektivitet (dnr N2004/5304/ESB). Möjligheten till alternativa val av energislag och uppvärmningsformer är avgörande för att energimarknaderna skall kunna utvecklas positivt. Re- geringen uttalade i propositionen Vissa elmarknadsfrågor (prop. 2002/03:85) att tillkommande behov av ny energi skall mötas genom bl.a. en ambitiös och kontrollerad tillförsel av förnybar elproduktion och ett effektivare utnyttjande av infrastrukturen för naturgas. Naturgasen har miljöfördelar jämfört med andra fossila bränslen. En ökad användning av naturgas kommer att bidra till minskade miljöpåverkande utsläpp då den i ersätter användning av olja och kol. En ökad inhemsk elproduktion leder vidare till lägre behov av elimport med minskade koldioxidutsläpp i omvärlden som följd. För att skapa goda marknadsförutsättningar inriktas naturgasmarknadspolitiken på att främja en fortsatt integrering med övriga gasmarknader inom och i vårt närområde. Utveckling och integration av gasmarknaderna har också stor betydelse för den framtida försörjningstryggheten och klimatpolitiken. Genom fortsatt integrering skapas en naturgasmarknad med till- 2004/05:1 UTGIFTSOMRÅDE 21 räckligt många aktörer, vilket stimulerar konkurrensen. En väl fungerande konkurrens på lika villkor är en förutsättning för att naturgasmarknaden skall fungera effektivt. Processen med att öppna naturgasmarknaden för konkurrens inleddes , då en ny naturgaslag (2000:599) 1999/2000:72. 1999/2000:NU12, 1999/2000:259). nomförandet av det då gällande gasmarknadsdirektivet (98/30/EG). Det nya gasmarknadsdirektivet 2003/55/EG trädde i kraft och innebär bl. a. att marknaden skall öppnas för företagskunder och för hushållskunder . Vidare skall medlemsstaterna utse en eller flera s. k. systemansvariga för överföring av naturgas eller ålägga naturgasföretagen att göra detta. tillsatte regeringen en utredare för att följa det då pågående arbetet inom EU och dessutom undersöka om andra förbättringar behövde göras på el- och naturgasmarknaderna. El- och gasmarknadsutredningen har i sitt delbetänkande El- och naturgasmarknaderna, europeisk harmonisering (SOU 2003:113) lämnat förslag till omfattande ändringar i naturgaslagen för att genomföra det nya gasmarknadsdirektivet i svensk rätt. Vidare träffades en politisk överenskommelse om en förordning om villkoren för tillträde till transmissionsnät för naturgas. Naturgasförordningen skall tillämpas från . Förordningen är ett viktigt led i fullföljandet av den inre marknaden för energi och innebär en detaljreglering av hur verksamhet som systemoperatör för överföring av naturgas skall bedrivas. Värmemarknaden består främst av enskild bränsleeldning, närvärme och fjärrvärme för uppvärmning av framför allt bostäder och lokaler. I regeringens proposition Energimarknader i utveckling bättre regler och tillsyn 2001/02:56) bedömde regeringen att konkurrenssituationen, strukturförändringarna på fjärrvärmemarknaden och fjärrvärmens betydelsefulla roll i energiomställningen medför att en ökad pristransparens bör eftersträvas. En ökad pristransparens syftar till en ökad genomlysning av prissättningen på värmemarknaden. Vidare konstaterades i propositionen ett behov 2004/05:1 UTGIFTSOMRÅDE 21 av ytterligare utredning rörande bl.a. konkurrenssituationen på värmemarknaden och åtgärder för att bättre skydda konsumenten mot oskälig prissättning på fjärrvärme. delade regeringens bedömning och konstaterade att den fria prissättningen av fjärrvärme kombinerat med förekomsten av naturliga monopol innebär risker för oskäliga prishöjningar för fjärrvärmekonsumenter (bet. 2001/02:NU9, rskr. 2001/02:180). Regeringen beslutade att tillsätta utredningen på värmemarknaden (dir. 2002:160). Utredningen, som har antagit namnet (N 2003:3), har bl.a. i uppdrag att belysa fjärrvärmens konkurrenssituation på värmemarknaderna och föreslå åtgärder för att bättre skydda konsumenten mot oskälig prissättning av fjärrvärme. I utredningsuppdraget ingår även att analysera om det är lämpligt att införa tredjepartstillträde till fjärrvärmenäten samt genomföra den kompletterande analys som tillkännagivit när det gäller åtskillnad av nätverksamhet och konkurrensutsatt verksamhet på elmarknaden såvitt avser avgränsningen till fjärrvärmeverksamhet. talet aktiva aktörer på marknaden till ett 10tal. I samband med genomförandet av den inre marknaden för energi, förväntas att ett antal nya aktörer kommer att uppträda på marknaden. I naturgaslagen finns bestämmelser om tillstånd för att bygga och använda naturgasledningar, särredovisning, ledningsägares skyldigheter att ansluta, överföra samt att mäta och rapportera mängden överförd naturgas och tillsyn. Den gasmarknadsproposition som regeringen avser överlämna till skall reglera marknadsöppningen och ett utvidgat tillämpningsområde. Den planeras dessutom innehålla en rad kvalitativa ändringar om systemansvar, rättslig åtskillnad för systemoperatörer för överföring och distribution, utökade krav på särredovisning, regler för tillträde till infrastrukturen, konsumentskydd, en ny ordning för tillsynen, vilken innebär att tillsynsmyndigheten i förväg godkänner metoderna för tariffsättning och balanstjänster samt förslag till hur de rapporteringar som krävs enligt direktivet skall genomföras. Regeringen bedömer att frågan om hur marknaden organiseras, bl.a. i fråga om systemansvar är av avgörande betydelse för konkurrensen och försörjningstryggheten, inte bara för naturgasmarknaden utan även för elmarknaden. Det befintliga naturgasnätet bidrar till att öka försörjningstryggheten. 5.4.1Insatser inom verksamhetsområdet utredningen kommer i det slutbetänkande som Den svenska naturgasmarknaden är liten med en årlig förbrukning på ca naturgas som uteslutande importeras från . Naturgas används i kraft- och värmeproduktion, som energikälla för industrin och direkt i industriella processer samt som fordonsbränsle. Det svenska naturgasnätet sträcker sig längs från upp till , med förgreningar österut. Nätet omfattar ett 30tal kommuner i vilka naturgasen svarar för i genomsnitt av energianvändningen, vilket är jämförbart med de delar av övriga där naturgasnätet är utbyggt. På nationell nivå svarar naturgasen för av den totala energianvändningen med totalt ca 55 000 slutanvändare. Naturgasnätet bidrar till att öka försörjningstryggheten och kan möjliggöra distribution och användning av andra gasbränslen som biogas och, , vätgas. skall lämnas , att ta ställning till om en balanserad utbyggnad av infrastrukturen innebär att en motsvarighet till den områdeskoncession som finns på elsidan behöver introduceras på naturgasmarknaden. Ett nytt direktiv om försörjningstrygghet för naturgas (det s.k. gasförsörjningsdirektivet (2004/66/EG)) trädde i kraft och skall vara genomfört senast . Det innebär i korthet att medlemsstaterna skall definiera aktörernas ansvar och ta fram beredskapsnormer utifrån sina nationella förutsättningar samt utarbeta beredskapsplaner, vilka skall publiceras. Kommissionen skall övervaka marknaden baserat på rapportering från medlemsstaterna. En krismekanism har etablerats för att samordna åtgärder på gemenskapsnivå vid mer betydande försörjningskriser på naturgasmarknaden. Direktivet innebär att en ytterligare översyn av naturgaslagen samt lagen (1985:635) om försörjningsberedskap på naturgasområdet och anslutande förordning (1985:536) kommer att behöva gö- ras, för att precisera aktörernas ansvar för försörjningstryggheten. har i regleringsbrevet fått regeringens uppdrag att följa och analysera utvecklingen på naturgasmarknaden, särskilt avseende strukturförändringar inom gasanvändning, handel med naturgas och överföringsverksamhet samt prisutvecklingen på gas och på transporttjänster. Myndigheten skall till regeringen redovisa resultatet av dessa analyser samt föreslå de ändringar av regelverket och andra åtgärder som kan behövas för att främja en vidareutveckling av gasmarknadsreformen, så att en effektiv naturgasmarknad med reell konkurrens kan uppnås. Syftet med dessa årliga redovisningar är att snabbt kunna identifiera och belysa de problem som kan finnas på marknaden för att på ett tidigt stadium kunna åtgärda dessa. har utrett om en övergång till inmatnings- och uttagstariffer för överföring av naturgas är lämplig. Myndigheten föreslår att sådana tariffer införs . Arbetet inom värmemarknadsområdet har fortsatt främst varit inriktat på att öka genomlysningen av värmemarknaderna. har regeringens uppdrag att redovisa utvecklingen på värmemarknaden med avseende på priser, konkurrensförhållanden, bränsleslag och utsläpp av koldioxid och andra miljöfarliga utsläpp från olika typer av uppvärmning. har inriktat uppföljningen på värmeslagen elpanna, värmepump, fjärrvärme, naturgas, olja samt biobränslen/pellets och kostnaderna för dessa alternativ för tre olika typfastigheter. redovisade en fjärde årlig uppföljningsrapport - Värme i . Regeringen beslutade att tillsätta en utredning med uppdrag att belysa fjärrvärmens konkurrenssituation på värmemarknaderna, föreslå åtgärder för att bättre skydda konsumenten mot oskälig prissättning på fjärrvärme, analysera om det är lämpligt att införa tredjepartstillträde till fjärrvärmenäten samt analysera behovet av tydligare avgränsning mellan verksamhet på elmarknaden och fjärrvärmeverksamhet (dir. 2002:160). Regeringen beslutade i tilläggsdirektiv till 2004/05:1 UTGIFTSOMRÅDE 21 utredningen att komplettera uppdraget när det gäller regler för hur förbikoppling av värmemätare i fjärrvärmesystem kan beivras. 2003 om ytterligare ett (dir. 2003:102). koncessionsplikt för att bygga och använda rörledningar som utnyttjas för transport av fjärrvärme utifrån det regelverk som finns i rörledningslagen (1978:160). Regeringen beslutade om ännu ett tilläggsuppdrag (dir. 2004:58). Utredaren skall enligt tilläggsuppdraget lämna förslag till hur och rådets direktiv (2004/8/EG) om främjande av kraftvärme m.m. skall genomföras i . Uppdraget skall slutredovisas . Utredningen lämnade delbetänkandet Tryggare fjärrvärmekunder transparens och åtskillnad mellan el- och fjärrvärmeverksamhet (SOU 2003:115) som har remissbehandlats. Regeringen avser återkomma till i denna fråga. I samband med behandling av propositionen Elcertifikat för att främja förnybara energikällor (prop. 2003/03:40) anförde i sitt betänkande att torv bör ingå i elcertifikatsystemet. Skälen till utskottets ståndpunkt att torv bör berättiga till elcertifikat är miljömässiga. Om torv inte skulle vara certifikatberättigande skulle torven som bränsle i kraftvärmeverken komma att konkurreras ut av kol. tillkännagav som sin mening vad utskottet anfört. I proposition och elcertifikat (prop. 2003/04:42) återkom regeringen med ett förslag om att torv som används för elproduktion i kraftvärmeverk skall bli ett certifikatberättigande bränsle. Ändamålet med lagen om elcertifikat var ursprungligen att främja produktion av elektricitet med användande av förnybara energikällor. I propositionen och elcertifikat föreslogs att ändamålet med lagen utökas till att gälla användande av förnybara energikällor och torv. beslutade i enlighet med regeringens förslag (bet. 2003/04:NU8, rskr. 2003/04:145) och ändringen i lagen (2003:113) trädde i kraft . Innan riksdagsbeslutet var ändringen i elcertifikatsy- 2004/05:1 UTGIFTSOMRÅDE 21 stemet föremål för statsstödsprövning. Kommissionen ansåg att den föreslagna ändringen överensstämde med miljöstödsriktlinjerna för kraftvärmeproduktion som av miljöskäl prioriteras av gemenskapen. inlämnades den svenska fördelningsplanen för det europeiska systemet för handel med utsläppsrätter till EU- kommissionen. Av den framgår att torveldning kräver utsläppsrätter då detta bränsle enligt EU är att betrakta som koldioxidemitterande, till skillnad från trädbränsle. EU:s uppfattning delas av IPCC (International Panel on Climate Change). Regeringen gav i uppdrag att göra en översyn av elcertifikatsystemet (dnr N2003/9037/ESB). I uppdraget ingår bl.a. att värdera effekterna för elcertifikatsystemet av att torv ingår som ett certifikatberättigande bränsle. I uppdraget ingår också att belysa om det finns mer ändamålsenliga sätt att främja användningen av torv som bränsle i det svenska energisystemet. Den del av översynsuppdraget som berör torven redovisades och har remissbehandlats. deltar i det internationella samarbetet på energiområdet inom (). Genom IEA görs förberedelser och insatser för att upprätthålla system för att motverka störningar i import av olja och oljeprodukter i krissituationer. Tillsammans med andra samverkansinsatser såsom teknikutveckling, styrmedelsanalys och projektioner av framtida energianvändning och tillförsel bidrar IEA på detta sätt till att främja en trygg energiförsörjning och en stabil tillgång på olja och drivmedel och på lång sikt till ett minskande oljeberoende.