prop · GS031d16 · 2005-01-01 00:00:00 — uppgift som innebär bland annat att institutet skall ha en god överblick över forskningsläget inom området, såväl nationellt som internationellt. Förutsättningar för nyttiggörande av forskningsresultat kräver en fortsatt utveckling när det gäller olika former av kunskapsöverföring. En väsentlig del i verksamhet är därför att sprida information och kunskaper till grupper som kan påverka arbetslivets utveckling och föra kunskap vidare för praktisk tillämpning. Denna del av institutets verksamhet bör utvecklas och stärkas, och ökad tonvikt bör läggas på relationerna med praktikern i företag och samhället. I detta ligger också att utveckla den inter- 2004/05:1 UTGIFTSOMRÅDE 14 aktiva ansatsen i FoU-arbetet. En direkt och nära kommunikation mellan institutet och arbetsplatser möjliggör förändringsinriktade insatser på en mängd områden i arbetslivet. Detta främjas också av att har regionalt placerade verksamheter. Arbetet med att nå nya strategiskt viktiga målgrupper bör fortsätta. Regeringen avser att genomföra en extern utvärdering av verksamhet. Detta med anledning av att det är institutet bildades, och det är regeringens ambition att kontinuerligt följa upp myndigheternas verksamhet för att utvärdera deras effektivitet. Ut- värderingen kommer att avgränsas till vissa delar av verksamheten och samordnas för att därigenom komplettera egen fortlöpande utvärdering av verksamheten för att åstadkomma en effektiv resursanvändning och ökat nyttiggörande av forskningsresultat. Den externa utvärderingen kan omfatta en analys av vilka intressenter har, i vilken utsträckning myndigheten tillgodoser deras behov samt en benchmarkingstudie gällande motsvarande verksamhet i andra länder. Regeringen föreslår att anslaget förstärks med för försöksverksamhet med arbetstidsförkortning, se avsnitt 3.6.2. Anslaget minskas med för att förstärka Arbetsdomstolens verksamhet, se avsnitt 7.4. Den tillfälliga satsningen om till metodutveckling för företagshälsovården upphör vid ingången av 2005 (prop. 2003/04, utg.omr. 14, avsnitt 8.2). Totalt innebär detta beslut om , utöver pris- och löneomräkning, se tabell 7.9. Regeringen föreslår att anvisar ett ramanslag om . Re- geringen beräknar ett ramanslag om respektive . Tabell 7.9 Härledning av anslagsnivån 2005 - 2007, för 23:2 Förändring till följd av: Pris & löneomräkning 2 Förslag/beräknat anslag 1Statsbudget enligt beslut (bet. 2003/04: FiU10). Beloppet är således exklusive beslut på tilläggsbudget under innevarande år. 2Pris och löneomräkningen baseras på anvisade medel statsbudget. Övriga förändringskomponenter redovisas i löpande priser och inkluderar därmed en pris- och löneomräkning. Bemyndigande om ekonomiska förpliktelser har en bemyndiganderam för anslaget 23:2 . Den medger att myndigheten får besluta om bidrag som, inklusive tidigare gjorda åtaganden, medför utgifter på högst har inte behov av en bemyndiganderam av en sådan storlek. Regeringen föreslår därför att bemyndiganderamen sänks och uppgår till 2008. Förändringen medför inga förändringar vad gäller omfattningen av nuvarande forskning. 2004/05:1 UTGIFTSOMRÅDE 14 Tabell 7.10 Bemyndigande om ekonomiska åtaganden Utestående åtaganden vid årets början Erhållen/föreslagen bemyndiganderam 7.323:3 Särskilda utbildningsinsatser m.m. Anslaget avser kostnader för funktionsutbildning, styrelserepresentantutbildning och allmänna informationsinsatser inom arbetslivsområdet samt viss EU-bevakning. Funktionsutbildningen avser främst arbetsmiljöutbildningar för fackliga förtroendemän. Anslaget är ett bidrag till arbetsmarknadens parter och administreras av . rekvirerade parterna till funktionsutbildning och till EU-bevakning. Regeringen har givit i uppdrag att för närmare redovisa användningen av medlen under anslaget. Regeringen föreslår att viss isocyanatforskning i fortsätter att bedrivas inom ramen för ledning (se avsnitten 7.1 och 7.2). Det innebär att totalt förs över från utgiftsområde 14 Arbetsliv till anslaget 25:29 universitet: Forskning och forskarutbildning inom utgiftsområde 16 . Finansieringen sker genom en minskning med från anslaget 23:1 (se avsnitt 7.1) och från anslaget 23:3 Regeringen föreslår att anvisar ett ramanslag om . Re- geringen beräknar ett ramanslag om respektive 2007. Tabell 7.12 Härledning av anslagsnivån 2005 - 2007, för 23:3 Särskilda utbildningsinsatser m.m. Förändring till följd av: Förslag/beräknat anslag 1 Statsbudget enligt beslut (bet. 2003/04: FiU10). Beloppet är således exklusive beslut på tilläggsbudget under innevarande år. Bemyndigande om ekonomiska förpliktelser har en bemyndiganderam för anslaget 23:3 Särskilda utbildningsinsatser m.m. . Den medger att myndigheten får besluta om bidrag, som inklusive tidigare gjorda åtaganden, medför utgifter på högst . avser att förändra sina utbetalningsrutiner för verksamheten , vilket ger behov av en utökad bemyndiganderam. Regeringen föreslår därför att bemyndiganderamen skall uppgå till avseende utgifter under . 2004/05:1 UTGIFTSOMRÅDE 14 Tabell 7.13 Bemyndiganden om ekonomiska åtaganden Utestående åtaganden vid årets början Erhållen/föreslagen bemyndiganderam 1Motsvarar 25 282 tkr prisnivå 2Motsvarar 25 282 tkr prisnivå Anslaget avser kostnader för personal, lokaler samt för övrig förvaltning vid Arbetsdomstolen. Antalet mål som kom in till Arbetsdomstolen ökade med , se tabell 7.15. Antalet avgjorda mål ökade med . In- neliggande mål ökade med . av målen var så kallade A- mål som kom in till Arbetsdomstolen . A-mål är den typ av mål som processas direkt i Arbetsdomstolen. B-mål har överklagats från tingsrätten innan de går till Arbetsdomstolen. De olika målens andel var ungefär . Tabell 7.15 Målstatistik för Arbetsdomstolen, 2001 2003 Antal domar och särskilt Genomströmningstiderna var relativt konstanta, och sjönk till och med något för B-målen, vilketframgår av tabell 7.16, . Tabell 7.16 Genomströmningstid för mål vid Arbetsdomstolen, 2001 2003 Arbetsdomstolen har låga målbalanser, vilket är av betydelse för att avgöra arbetsrättsliga tvister inom rimligt korta tider. 2004/05:1 UTGIFTSOMRÅDE 14 förts inom ramen för de allmänna domstolarna torde tvisterna ha tagit att avgöra. Detta hade varit till nackdel för både företag och individer. Regeringen bedömer att Ar- betsdomstolen avgör sina ärenden på ett kostnadseffektivt sätt. Regeringen beslutade (Fi2004/ 3001/PP, N2002/2505/ARM, jfr Fi 1849/93, 3020/93, 16) att höja arvodena för Arbetsdomstolens ledamöter och deras ersättare från . Dessa ersättningar finansieras inom domstolens ram. föreslår regeringen därför att Arbetsdomstolen tillförs ytterligare genom en motsvarande sänkning av anslaget 23:2 . Kostnadsökningen finansieras inom befintlig ram under anslaget 23:4 Arbetsdomstolen. Regeringen föreslår att anvisar ett ramanslag om . Re- geringen beräknar ett ramanslag om respektive . Tabell 7.17 Härledning av anslagsnivån 2005 - 2007, för 23:4 Arbetsdomstolen Förändring till följd av: Pris & löneomräkning 2 Förslag/beräknat anslag 1Statsbudget enligt beslut (bet. 2003/04: FiU10). Beloppet är således exklusive beslut på tilläggsbudget under innevarande år. 2Pris och löneomräkningen baseras på anvisade medel statsbudget. Övriga förändringskomponenter redovisas i löpande priser och inkluderar därmed en pris- och löneomräkning. 7.523:5 för arbetstagares uppfinningar 1Motsvarar 73 tkr prisnivå 2Motsvarar 73 tkr prisnivå Anslaget avser kostnader för nämndens verksamhet. Kostnaderna består huvudsakligen av arvoden och ersättningar. Regeringen bedömer att anslaget bör uppgå till . Regeringen beräknar ett ramanslag om respektive . Tabell 7.19 Härledning av anslagsnivån 2005 - 2007, för 23:5 för arbetstagares uppfinningar Förändring till följd av: Pris & löneomräkning 2 Förslag/beräknat anslag 1Statsbudget enligt beslut (bet. 2003/04: FiU10). Beloppet är således exklusive beslut på tilläggsbudget under innevarande år. 2Pris och löneomräkningen baseras på anvisade medel statsbudget. Övriga förändringskomponenter redovisas i löpande priser och inkluderar därmed en pris- och löneomräkning. 2004/05:1 UTGIFTSOMRÅDE 14 7.623:6 Internationella arbetsorganisationen () Anslaget avser huvudsakligen kostnader för medlemsavgift till Internationella arbetsorganisationen (). En del av anslaget avser kostnader för deltagande i verksamhet och för . beslutande församling, Internationella arbetskonferensen, antog arbetsprogram och budget för perioden 2005, omfattande totalt . reviderade konferensen skalan för medlemsländernas bidrag till organisationen i linje med FN:s bidragsskala för perioden 2006, antagen av Generalförsamlingen . andel utgör en knapp procent (0,999) av budget 2005, vilket är en marginell minskning av andelen jämfört med . Länder som betalar sin avgift tidigt under budgetåret får ett avdrag följande år genom ett så kallat incentive scheme. Efter avdrag är medlemsavgift . Regeringen föreslår att anvisar ett ramanslag om . Re- geringen beräknar ett ramanslag om respektive 2007. 7.723:7 Ombudsmannen mot diskriminering på grund av sexuell läggning (HomO) 1Motsvarar 8 057 tkr prisnivå 2Motsvarar 8 057 tkr prisnivå Anslaget avser kostnader för personal, lokaler och andra förvaltningskostnader för Ombudsmannen mot diskriminering på grund av sexuell läggning (HomO). Resultatindikatorer är antalet ärenden om diskriminering på grund av sexuell läggning hos HomO, ärendenas fördelning på anmälningsärenden och initiativärenden, deras fördelning mellan arbetslivet, högskolan och övriga samhällslivet, samt handläggningstid och ärendebalans. Ytterligare indikatorer är antalet telefon- och brevförfrågningar av informations- och rådgivningskaraktär som inkommit till HomO, samt antalet externa utbildnings- och informationsarrangemang som medarbetare vid HomO har deltagit i. Tabell 7.22 HomO:s ärendestatistik Antal ärenden som avsåg - samhällslivet i övrigt Antalet anmälningsärenden till HomO fördubblades jämfört med . Ök- ningen av anmälningsärenden är störst inom arbetslivsområdet som ökade jämfört med . Det totala antalet diskrimine- 2004/05:1 UTGIFTSOMRÅDE 14 ringsärenden har ökat jämfört . Männen svarade för av enskilda anmälningar som kommit in till HomO . Jämfört med föregående år har skriftliga förfrågningar liksom myndighetens medverkan i extern utbildning ökat med . Flera broschyrer har reviderats eller presenterats . Här kan nämnas Tystnadens tyranni ett informationsmaterial om heterosexualiteten som norm och homofobi i skolan, Detta är HomO och Homosexuellas rättigheter. HomO har i uppgift att se till att lagen (2003:307) om förbud mot diskriminering efterlevs. Syftet med lagen är att motverka diskriminering som har samband med bl. a. diskrimineringsgrunden sexuell läggning inom arbetsmarknadspolitisk verksamhet samt vid yrkesmässigt tillhandahållande av varor, tjänster eller bostäder m.m. HomO stämde ett restaurangföretag med stöd av den nya lagen . framgår det av förordningen (1999:170) med instruktion för Om- budsmannen mot diskriminering på grund av sexuell läggning att myndigheten även skall förebygga och motverka homofobi. Regeringens ambition är att skyddet mot diskriminering skall vara så likartat för de olika diskrimineringsgrunderna som det är praktiskt och rättsligt möjligt. Mot denna bakgrund har flera utredningar om diskriminering tillsatts. HomO har genomfört utbildnings- och informationsinsatser för många organisationer och myndigheter för att förebygga och motverka diskriminering. Exempelvis har HomO löpande medverkat i utbildningar för rättsväsendets personal. HomO har också i olika sammanhang uppmärksammat situationen för homo- och bisexuella barn, ungdomar och unga vuxna. arbetar med frågor som rör diskriminering på grund av sexuell läggning ur ett hälsoperspektiv. Institutet initierar forskning, tar fram utbildningsmaterial, anordnar seminarier, administrerar en forskningsdatabas med mera. Antalet ärenden till HomO har ökat kraftigt och behovet av fortsatt omfattande insatser mot homofobi och diskriminering på grund av sexuell läggning visat sig nödvändigt enligt resultaten från olika forskningsrapporter. Mot denna bakgrund bör HomO:s verksamhet bedrivas med bibehållet anslag. I budgetpropositionen (prop. 2000/01:1) tillfördes HomO:s anslag för åren 2001 2004 i syfte att förstärka myndighetens kontakter med arbetsmarknadens parter. Regeringen föreslår att förstärkningen förlängs , dvs. för perioden 2007. Medlen överförs även fortsättningsvis från anslaget 22:1 förvaltningskostnader. Regeringen föreslår att anvisar ett ramanslag om . Re- geringen beräknar ett ramanslag om respektive . Tabell 7.23 Härledning av anslagsnivån 2005 2007, för 23:7 Ombudsmannen mot diskriminering på grund av sexuell läggning (HomO) Förändring till följd av: Pris & löneomräkning 2 Förslag/beräknat anslag 1Statsbudget enligt beslut (bet. 2003/04: FiU10). Beloppet är således exklusive beslut på tilläggsbudget under innevarande år. 2 Pris- och löneomräkningen baseras på anvisade medel statsbudget. Övriga förändringskomponenter redovisas i löpande priser och inkluderar därmed en pris- och löneomräkning. 1Motsvarar 49 640 tkr prisnivå 2Motsvarar 49 640 tkr prisnivå Anslaget avser kostnader för personal, lokaler, lönestatistik och andra förvaltningskostnader för . uppgick kostnaderna för medling till och kostnaderna 2004/05:1 UTGIFTSOMRÅDE 14 föranalys och information till . Utgiftsprognosen är osäker på grund av det ovissa behovet av medlare under återstoden av den pågående avtalsrörelsen. har en väsentlig roll i den svenska lönebildningen. skall konstateras att lönebildningen påverkas av ett stort antal aktörer och av den samhällsekonomiska utvecklingen. Flertalet yttre faktorer som styr en avtalsrörelse kan inte påverkas av . En objektiv mätning av hur insatser påverkat lönebildningen låter sig därför inte göras. I stället får en subjektiv bedömning göras av bland annat genomförande av överläggningar med arbetsmarknadens parter och intresset för informationsinsatser. En utvärdering av verksamhet och befogenheter är planerad att genomföras avtalsrörelse. Regeringens bedömning är att , vars resursåtgång uppgick till , med sina insatser bidragit till en bättre fungerande lönebildning. Regeringen föreslår att anvisar ett ramanslag om . Re- geringen beräknar ett ramanslag om respektive . Tabell 7.25 Härledning av anslagsnivån 2005 - 2007, för 23:8 Förändring till följd av: Pris & löneomräkning 2 Förslag/beräknat anslag 1Statsbudget enligt beslut (bet. 2003/04: FiU10). Beloppet är således exklusive beslut på tilläggsbudget under innevarande år. 2 Pris och löneomräkningen baseras på anvisade medel statsbudget. Övriga förändringskomponenter redovisas i löpande priser och inkluderar därmed en pris- och löneomräkning. 2004/05:1 UTGIFTSOMRÅDE 14 Politikområdet omfattar följande två verksamhetsområden: Samordningsansvar för jämställdhetspolitiken och särskilda jämställdhetsåtgärder samt Motverka könsdiskriminering. Till politikområdet hör (JämO). JämO:s uppgift är enligt jämställdhets- lagen (1991:433) att utöva tillsyn över lagens efterlevnad. Politikområdet omfattar anslagen 24:1 och 24:2 Särskilda jämställdhetsåtgärder. omfattar politikområdet också en delegation som bildas för att stödja arbetet med jämställdhetsintegrering i den statliga verksamheten. Delegationen inrättas för en period . Tabell 8.1 Utgiftsutveckling inom politikområdet 24:3 Delegation för stöd till jämställd- Totalt för politikområde jämställdhet 1 Inklusive tilläggsbudget i samband med ekonomiska vårproposition (bet. 2003/04:FiU21) och förslag på tilläggsbudget i samband med budgetpropositionen . För anslag 24:2 Särskilda jämställdhetsåtgärder följer ett anslagssparande på . Prognosen är att tillgängliga medel i det närmaste förbrukas. Inom har verksamhet fram bedrivits som har finansierats genom anslaget 24:2 Särskilda jämställdhetsåtgärder inom utgiftsområde 14 Arbetsliv. Detta anslag föreslås minskas med . I syfte att möjliggöra en fortsatt hög ambitionsnivå avseende Näringsdepar- tementets jämställdhetsarbete föreslås under utgiftområde 1 anslaget 90:5 m.m. öka i motsvarande omfattning, dvs. Målet för politikområdet är att kvinnor och män skall ha samma möjligheter, rättigheter och skyldigheter inom livets alla områden. 2004/05:1 UTGIFTSOMRÅDE 14 Jämställdhetspolitikens mål innebär en jämn fördelning av makt och inflytande, samma möjligheter till ekonomiskt oberoende, lika villkor och förutsättningar i fråga om företagande, arbete, arbetsvillkor samt utvecklingsmöjligheter i arbetet. Målet innebär också lika tillgång till utbildning och möjligheter till utveckling av personliga ambitioner, intressen och talanger, delat ansvar för hem och barn samt frihet från könsrelaterat våld. Målet för verksamhetsområdet för jämställdhetspolitiken och särskilda jämställdhetsåtgärder är att ett jämställdhetsperspektiv skall genomsyra alla delar av beslutsprocesser och verksamheter inom samhällets olika områden i syfte att skapa förutsättningar för en fungerande jämställdhet. Målet för verksamhetsområdet könsdiskriminering är att all förekomst av könsdiskriminering skall upphöra på arbetsmarknaden och i högskolan. Jämställdhet är ett sektorsövergripande politikområde, vilket innebär att jämställdhet även är ett integrerat mål inom andra politikområden. Resultaten av jämställdhetspolitiken mäts bland annat genom att följa de ekonomiska resursernas fördelning mellan kvinnor och män samt kvinnors och mäns representation i kommittéer och statliga lekmannastyrelser. Jämställdhetspolitikens resultat framkommer även i övriga politikområdens resultatredovisning. Ett jämställdhetsperspektiv skall genomsyra alla delar av regeringens politik. Regeringen har i sin handlingsplan för jämställdhetspolitiken under innevarande mandatperiod angivit att alla politikområden skall genomföra en jämställdhetsanalys och fastställa mål och indikatorer för jämställdheten inom politikområdet där detta är möjligt. I regeringens skrivelse Jämt och ständigt (skr. 2002/03:140) om jämställdhetspolitiken, med handlingsplan för mandatperioden, anges fem fokusområden för jämställdhetspolitiken . Dessa är: 1. representation; jämn fördelning av makt och inflytande, 2. lika lön för lika och likvärdigt arbete, 3. mäns våld mot kvinnor; prostitution och handel med kvinnor för sexuella ändamål, 4. män och jämställdhet samt 5. sexualiseringen av det offentliga rummet. I skrivelsen anges även att regeringen avser att tillsätta en utredning som skall utvärdera jämställdhetspolitikens mål, inriktning, organisation och effektivitet. En särskild utredare, som tillsattes (Dir. 2004:18), skall lämna förslag på mål och resultatindikatorer för jämställdhetspolitiken, analysera det offentligas roll och uppgifter inom området samt lämna förslag till den framtida organisationen och inriktningen på jämställdhetsarbetet. Arbetsmarknaden och arbetslivet är centrala områden för jämställdhetspolitiken. Arbetsmarknadens parter har ett stort ansvar för att bekämpa löneskillnader mellan kvinnor och män, motverka den könsuppdelade arbetsmarknaden och skapa förutsättningar för människor att kombinera arbete och familjeliv. Den Nationella handlingsplanen mot könsdiskriminerande löneskillnader mellan kvinnor och män som är under utarbetande syftar bland annat till att utgöra stöd för parterna i denna fråga. För den statliga politiken på området har JämO ett omfattande uppdrag och ansvar. Detta ansvar delas med övriga myndigheter på arbetsmarknads-, arbetslivs- och utbildningsområdet. Länsstyrelserna har på den regionala nivån ansvaret för att verka för att jämställdhetspolitiken får genomslag i länen. Förutom att arbeta för förändring inom det statliga området, har regeringen en viktig roll i att stimulera aktörer även inom andra samhällssektorer. Ett led i detta arbete utgörs av det stöd som ges för projektverksamhet och insatser för att främja utvecklingen mot jämställdhet inom särskilt angelägna områden. Regeringen fortsätter det långsiktiga arbetet med att representationen i beslutsfattande organ skall vara jämnt fördelad mellan kvinnor och män. Regeringen arbetar också för att andelen kvinnor i ledande ställning skall öka, så väl inom politik och offentlig förvaltning som inom det privata näringslivet. Verksamhetsområde Samordningsansvar för jämställdhetspolitiken och särskilda jämställdhetsåtgärder Verksamhetsområdet innefattar samordningsansvar för regeringens jämställdhetsarbete, att utveckla strategier samt stöd till organisationer, utvecklingsprojekt och informationsinsatser för att främja jämställdhet. Regeringen fastställde (N2004/3108/JÄM) en plan för genomförande av jämställdhetsintegrering i . Planens övergripande mål är att skall ha de bästa möjliga förutsättningarna för att jämställdhet skall genomsyra hela regeringens politik. För att stödja statsförvaltningens arbete med jämställdhetsintegrering inrättas en delegation för stöd till jämställdhetsintegrering . Delegationen skall erbjuda information, utbildningar och metodstöd. Se vidare avsnittet Budgetförslag. Det utvecklingsarbete som startade i när det gäller jämställdhetsintegrering i den statliga budgetprocessen och statsbudgeten fortsätter. Arbetet omfattar bl.a. ett pilotprojekt i samarbete med andra politikområden för att utveckla metoder och arbetssätt för jämställdhetsintegrering i den statliga budgetprocessen. Erfarenheterna från detta arbete ligger till grund för det arbete med jämställdhetsanalyser och framtagande av mål och indikatorer för jämställdhet som påbörjats inom samtliga politikområden. En särskild utredare med uppdrag att följa upp och ur ett könsmaktsperspektiv utvärdera de myndighetsgemensamma uppdrag och de uppdrag till enskilda myndigheter, som gavs i samband med propositionen Kvinnofrid (prop. 1997/98:55), tillkallades . Uppdraget skall redovisas . har en särskild utredare tillkallats med uppdrag att finna formerna för en ombildning av Rikskvinnocentrum för kvinnor som våldtagits och misshandlats (RKC) till ett nationellt institut. Uppdraget skall redovisas . 2004/05:1 UTGIFTSOMRÅDE 14 Efter att ovanstående utredningar presenterat sina förslag kommer regeringen att ta ställning till hur arbetet skall fortsätta att bedrivas. Regeringen har tillkallat en särskild utredare för att göra en översyn av jämställdhetspolitikens mål, inriktning, organisation och effektivitet. Utredaren skall överväga vilka mål som bör gälla för den framtida jämställdhetspolitiken samt lämna förslag till mål och resultatindikatorer för dessa. Utredaren skall vidare analysera hur den nuvarande organisationen för jämställdhetspolitiken fungerar och lämna förslag till hur den skall kunna förbättras och effektiviseras. Ut- redaren skall redovisa uppdraget . Det tvååriga projektet på toppen avslutades . Projektet har genomförts i samverkan med länsstyrelserna, som inbjudit företag i respektive län till seminarier om jämställdhet på ledande poster i företagen. Projektet har syftat till att höja medvetandet hos beslutsfattare om hur könsmaktsstrukturen påverkar valen till ledande poster och till att ge företagen verktyg för en jämställd urvalsprocess. Drygt 300 företag har deltagit i projektet. För regeringens del utgör Women to the Top, som pågår , delvis en fortsättning av Jämnt på toppen. Flera företag som deltog i Jämnt på toppen deltar också i Women to the Top. Syftet är att utveckla metoder och verktyg för att uppnå en jämnare könsfördelning på ledande poster i företagen. Den nordisk-baltiska kampanjen mot handel med kvinnor avslutades med ett informellt ministermöte för de nordiska och baltiska ministrarna för jämställdhet samt justitie- och inrikesministrarna. På mötet enades ministrarna om ett fortsatt samarbete i kampen mot handeln med kvinnor och barn. En slutrapport från den nordisk-baltiska kampanjen presenterades i samband med ministermötet. I samband med den nordisk-baltiska kampanjen mot handel med kvinnor genomfördes en svensk nationell kampanj 20022003.