prop · GS0385d3 · 2005-03-16 00:00:00 — Uppgift i prospekt enligt 6 §, 7 § första stycket samt 8 § skall granskas av bolagets revisorer. Deras berättelse över granskningen skall tas in i prospektet. Prospekt skall tillhandahållas på de platser där teckning eller inköpsanmälan tas emot före den dag då teckning eller inköp tidigast kan ske. ning av erbjudande från aktie- ägare, får bolaget från aktieägaren uppbära ersättning för sina kost- nader för prospektet samt för revi- aktieägare som säljare, skall kostnaderna fördelas mellan dem i förhållande till det antal fondpapper av samma slag, som var och en utbjudit till försäljning. Upprättar ett bolag vid emission av fondpapper ett emissionsprospekt enligt 2 § eller ett börsprospekt enligt 5 kap. 5 § lagen (1992:534) om börs- och clearingverksamhet eller, vid aktieägares försäljning av fondpapper, ett erbjudandeprospekt enligt 5 §, och är prospektet på grund av uppsåt eller vårdslöshet från bolagets sida, felaktigt eller bristfälligt, svarar bolaget för skada som därigenom vållas den som tecknat eller köpt fondpapper av bolaget, av den aktieägare som gjort erbjudandet eller av det värdepappersinstitut som bolaget eller aktieägaren anlitat för att placera fondpapperen på kapitalmarknaden. Förslag till lag om ändring i lagen (1992:543) om börs- och clearingverksamhet Härmed föreskrivs att det i lagen (1992:543) om börs- och clearingverksamhet skall införas en ny paragraf 5 kap. 5 c § av följande lydelse. I fråga om börsprospekt som upprättas av publika aktiebolag, eller publika försäkringsaktiebolag tillämpas 2 kap. 511 §§ lagen (1991:980) om handel med finansiella instrument. Om ett börsprospekt avser skuldförbindelser, vilka emitteras av en utgivare som redan har fondpapper inregistrerade vid samma börs, tillämpas dock endast 2 kap. 6, 7 och 10 §§ lagen om handel med finansiella instrument på prospektet. Detsamma gäller om emissionen av skuldförbindelserna har helt eller delvis garanterats av någon som redan har fondpapper inregistrerade vid samma börs. Prospektet skall i sådant fall dessutom innehålla uppgifter enligt 2 kap. 6 och 7 §§ samma lag i fråga om garantigivaren. Denna paragraf gäller inte börsprospekt avseende skuldförbindelser, vilka emitteras fortlöpande inom en viss given ram eller återkommande av kreditinstitut som avses i 1 kap. 1 § lagen (1995:1559) om årsredovisning i kreditinstitut och värdepappersbolag. Förslag till lag om ändring i lagen (2000:1087) om anställningsskyldighet för vissa innehav av finansiella instrument Härmed föreskrivs att 15 § lagen (2000:1087) om anmälningsskyldighet för vissa innehav av finansiella instrument skall ha följande lydelse. Om den som enligt 3 § första stycket 13 har insynsställning i ett aktiemarknadsbolag förvärvar aktier i bolaget, får aktier av samma slag upp till motsvarande antal inte avyttras mot vederlag tidigare än efter förvärvet. 1.fysiska och juridiska personer som förvärvar aktier i aktiemarknadsbolaget och vilkas aktier enligt 5 § skall likställas med aktier som innehas av personer som avses i första stycket, samt 2.aktiemarknadsbolag som förvärvar egna aktier. Vad som sägs i andra stycket 2 Vad som sägs i andra stycket 2 skall inte tillämpas vid förvärv av skall inte tillämpas vid förvärv av egna aktier med stöd av 4 kap. 5 § egna aktier med stöd av 4 kap. 5 § lagen (1991:981) om värdepappers- lagen (1991:981) om värdepappers- rörelse eller när en tidigare av- rörelse eller när en tidigare av- yttring föreskrivs i lag. yttring föreskrivs i lag eller om aktierna överlåts enligt 16 kap. 21 § aktiebolagslagen (2003:000). Förslag till lag om ändring i årsredovisningslagen (1995:1554) Härmed föreskrivs i fråga om årsredovisningslagen (1995:1554) dels att 8 kap. 7 § i skall ha följande lydelse, dels att Bilaga 1 skall ha följande lydelse. Har registrering skett av beslut Har registrering skett av beslut om att bolaget försatts i konkurs om att bolaget försatts i konkurs, eller trätt i likvidation, får beslut får beslut om förseningsavgift inte om förseningsavgift inte meddelas. Remissyttranden över delbetänkande Aktiebolagets kapital (SOU 1997:22) Följande remissinstanser har yttrat sig över delbetänkandet Aktiebolagets kapital (SOU 1997:22). Riksbank, , , Kammarrätten i , , Riksåklagaren, , , , , , , Statskontoret, Styrelserna för allmänna pensionsfonden, Fjärde fondstyrelsen, vid , vid , i , , , , i (LO), (), (), , , , , , , , Byggentreprenörerna, Ackordscentral, , , , , Föreningen (), (), (), Bokförings- och , , , , , , och . , , , , , och Styrelseakademien har beretts tillfälle men avstått från att lämna synpunkter på förslaget. Remissyttranden över delbetänkande Vinstutdelning i Aktiebolag (SOU 1997:168) Följande remissinstanser har yttrat sig över delbetänkandet Vinstutdelning i Aktiebolag (SOU 1997:168). Justitiekanslern, , , Kammarrätten i , Länsrätten i , , Riksåklagaren, , , , , Allmänna pensionsfonden, Fjärde fondstyrelsen, vid , , , (), (), (), , , , och Tjänsteföretagen, , , , , , , Föreningen (), (), (), Bokförings- och , , , , , , Aktiespararna, , och . Yttrande har även inkommit från . , vid , , Ackordscentral och har beretts tillfälle men avstått från att lämna synpunkter på förslaget. Remissyttranden över slutbetänkande Ny aktiebolagslag (SOU 2001:1) Följande remissinstanser har yttrat sig över slutbetänkandet Ny aktiebolagslag (SOU 2001:1). Justitiekanslern, , , , Kammarrätten i , Länsrätten i , Riksåklagaren, , , , Datainspektionen, Statskontoret, , , , , , , , i , , , , i , i , , Verket för näringslivsutveckling, , , Invest in , vid , , , , , kommun, , , kommun, kommun, , , , , , , Föreningen (), (), (), , , (), , i , Akademikers , för regelgranskning, , , , , , , , Aktie Torget i , , och . Yttranden har dessutom inkommit från Starev, , Stiftelsen , Stockholmsbörsen och Ägarfrämjandet. , vid , , kommun, kommun, , Ackordscentral, Nordic Growth Market (NGM) Aktiebolag, , Föreningen i och har beretts tillfälle att yttra sig men har avstått från det. Konsekvenser för små företags villkor av aktiebolagskommittens förslag till ny aktiebolagslag Regeringen uppdrog åt Verket för näringslivsutveckling att göra en bedömning av vilka konsekvenser förslagen i Aktiebolagskommittens slutbetänkande "Ny aktiebolagslag" kan få för små företags villkor. Uppdraget skulle genomföras i samråd med företrädare för näringslivet samt med myndigheter som särskilt berörs. Vid bedömningen skulle en av regeringen framtagen checklists för konsekvensanalys av reglers effekter för små företags villkor användas. Övergripande synpunkter från samrådsparterna samlades in och ett urval av remisssvaren på kornmittens förslag studerades. Därefter företogs en analys av materialet med syftet att uppnå en avgränsning av ett relevant och hanterbart underlag för det fortsatta arbetet. De enskilda delarna i kormmitténs förslag behandlades sedan med checklistan som grund av representanter för och samrådsparterna vid ett tvådagars seminarium. En preliminär rapport distribuerades till samtliga deltagare för synpunkter innan denna slutrapport färdigställdes. Granskningen av lagförslagen har resulterat i följande synpunkter och kommentarer. Ett antal lagbestämmelser synes inte ha någon relevans för bolag där alla styrelseledamöter är aktieägare, vilket är det vanligaste i små bolag. Lagtexten bör innehålla undantag i konsekvens med detta. Alternativen är att införa en särskild lag för denna typ av privata aktiebolag eller alla privata aktiebolag. Lagen bör vidare vara anpassad till IT-lösningar för bolagens administrativa rutiner. Detta är särskilt viktigt för små företag som i hög utsträckning köper administrativa tjänster från konsulter, som vanligtvis väljer IT-lösningar för sådana tjänster. Verket föreslår att konsekvensanalyserna om reglers effekter på små företags villkor utförs av ett oberoende organ med hög samlad kompetens i stället för av den eller dem som utformar reglerna. Verket fick regeringens uppdrag att bedöma vilka konsekvenser förslagen i Aktiebolagskommittens slutbetänkande kan få för små företags villkor, se bilaga. I den ursprungliga uppdragsbeskrivningen undantogs ett antal kapitel i kommittens förslag. Under hand har företrädare för förklarat att några hinder inte föreligger att även lämna synpunkter på de undantagna avsnittens regler. I enlighet med uppdragsbeskrivningen har samråd skett med företrädare för näringslivet och rited särskilt berörda myndigheter. Företrädare för följande organisationer har medverkat i arbetet: togs kontakter med medverkande organisationer och upplägget av arbetet diskuterades. samlades övergripande synpunkter in från medverkande och ett urval av remissvaren på kommitténs förslag studerades. genomfördes ett två dagars seminarium i internatform då fokus sattes på de enskilda delarna i kornmittens förslag. En preliminär rapport gick därefter på snabbremiss varefter föreliggande slutrapport färdigställdes. Av uppdraget framgick att den s k Simplex-listan skulle användas vid bedömningen. Så har skett i tillämpliga delar. Av pedagogiska skäl redovisas inte synpunkterna efter denna mall utan redovisningen sker i kronologisk ordning. Verket har bedömt det som värdefullare ur regelförenklingsperspektiv att de synpunkter som kommit fram under processen redovisas än att strikt tillämpa checklistan och därmed begränsa synpunkternas antal och innehåll. Sålunda har frågor om vad som är problemet och följderna av utebliven reglering och om alternativa lösningar inte besvarats i de fall de bedömts sakna relevans. Schematiskt kan arbetet beskrivas utifrån denna bild: Simplex checklista Regelförenkl. driver bl a genom Simplex-gruppen ett visst regelförenklingsarbete. Målgrupperna är departement, kommitteer och myndigheter. för regelgranskning (NNR) utgör näringslivets organ för uppgiftslämnar- och regelförenklingsfrågor. , , har, som företrädare för små företag, vissa uppgifter i samband med att regler tas fram som berör mindre företag. Vid genomförandet av uppdraget kan verket konstatera att det inom regelförenklingsområdet finns goda ambitioner och en bra bas i form av författningar, anvisningar och andra föreskrifter. Dock finns en stor förbättringspotential i vad avser uppföljning av hur dessa regler efterlevs. Detta kan delvis åtgärdas genom att tillföra ytterligare resurser men regeringen måste också ge regelförenklingsarbetet högre politisk prioritet. Ytterligare en viktig aspekt är att undersöka i vilken mån hänsyn tas vid beslutsfattandet till de konsekvensanalyser som genomförts. Väl gjorda konsekvensanalyser kan bidra till att resurser som annars skulle förbrukas i företagen i stället kan användas till åtgärder som bidrar till ökad tillväxt och konkurrensförmåga i näringslivet. Rekommendationen är således att regeringen i högre grad bör uppmärksamma och prioritera regelförenklingsarbetet. Simplex-gruppen har valt att arbeta långsiktigt genom att bygga relationer och sprida kunskap främst inom . De begränsade resurser som står till förfogande finns gör att tid inte finns att i tillräcklig omfattning medverka till att nya regler faktiskt granskas. Resurser finns inte heller för att analysera existerande regler, det s k regelberget. Verket anser att en analys bör göras av gällande regler med syfte att identifiera de processer som tar i anspråk mycket tid av företagarna och som är ofta förekommande. Med denna analys som grund kan regelförenklingsarbetet prioriteras utifrån de "vinster" man beräknas kunna göra. Ett exempel kan vara att se över rutinerna och formkrav vid anmälan av ändring av styrelse i aktiebolag. Vidare kan ifrågasättas om konsekvensanalyserna ska göras av den eller dem som har i uppgift att omsätta det politiska syftet i konkreta regler. Att objektivt göra en granskning av sina egna förslag kan vara svårt. ordning bör övervägas med innebörd att låta ett organ med hög samlad kompetens om företagens och företagarnas behov och villkor göra analysen om än i nära samverkan med regelskaparen. Vid genomgången av förslaget till ny aktiebolagslag kan övergripande konstateras att ambitionen att samla alla bestämmelser för såväl privata som publika aktiebolag i en och samma lag är god då särregler för små företag bör undvikas. Dock blir lagen för dem som driver eller avser driva privata aktiebolag svårläst då många regler endast gäller publika aktiebolag. Ett första alternativ är att ge ut två lagar, en för privata och en för publika aktiebolag. Ett andra alternativ är att i lagtexten på ett tydligt sätt markera de regler som inte gäller för privata aktiebolag. Och det tredje och kanske effektivaste alternativet vore att undanta vissa regler för de aktiebolag där samtliga aktieägare är styrelsemedlemmar. Tillämpningen av aktiebolagslagen i nuvarande eller kommande form är och kommer i hög utsträckning kräva att företagaren anlitar extern expertis, ofta advokat, revisor eller redovisningskonsult. Det har för verket i många fall varit ogörligt att göra adekvata uppskattningar av de antal timmar som företagarna totalt skulle behöva anlita och betala denna externa expertis. Verket vill också lyfta fram betydelsen av att gjorda erfarenheter och kunskap om t ex tekniken att göra konsekvensanalyser sprids på ett effektivt sätt. Goda exempel på analyser skulle kunna tillhandahållas via Internet. Återkommande träffar för de som arbetar med regelförenkling inom myndigheter och näringsliv bör ordnas och kompletteras med virtuella diskussionsgrupper/communities. För den som läser 1 § framstår det som de enda ansvarsgenombrott som finns redovisas i aktiebolagslagen. Då regler om ansvarsgenombrott/företrädaransvar finns i andra lagar bör en hänvisning göras till dessa. En person med avsikt att starta eller köpa ett aktiebolag kan lätt invaggas i tron att de angivna ansvarsgenombrotten är de enda som finns. 1:2 Privata och publika aktiebolag Inledningsvis, se avsnitt 3.3, förordades olika alternativ till lagstiftningsteknik. Om de två senare alternativen övervägs kan detta lagrum kompletteras med bestämmelser om detta. Ett antal bestämmelser i lagförslaget skulle inte gälla för bolag där samtliga aktieägare är styrelsemedlemmar. Exempel på sådana bestämmelser är 2 kap 14 - 16 §§, 3 kap 10 § andra meningen, 6 kap 12, 14, 15, 17, 18, 20, 24, 25 §§, 7 kap 3 ,7 §§ och 12 kap 4 §. I bolag med endast en aktieägare, som tillika är styrelseledamot, kan t ex följande bestämmelser utgå: 6 kap 28 - 32 (andra meningen) §§, 33 35 §§, 40, 43, 44 §§ och kap 7 5 §. Små företag får teoretiskt ett konkurrensunderläge genom obegränsat ekonomiskt ansvar men svårigheten att eliminera underläget genom att övergå till aktiebolagsform med ett minimikapital av torde i flertalet fall vara liten om verksamheten har rimlig ekonomisk bärkraft. I syfte att underlätta start av nya aktiebolag skulle en ordning kunna övervägas att övergångsvis tillåta ett lägre inbetalt aktiekapital än minimikapitalet. Då skulle aktiekapitalet kunna byggas upp med bolagets egna vinster. En sådan regel skulle kunna kompletteras med ett personligt ansvar för aktieägare upp till minimikapitalet. Det måste finnas tillförlitlig dokumentation om att någon eller några har bildat ett aktiebolag. Det är inte realistiskt att lämna detta oreglerat. Registrering av bolag skulle inte bli meningsfull om inte ett visst antal uppgifter skulle vara obligatoriska. Även om mycket har gjorts för att förenkla bolagsbildning borde ytterligare' analyser göras för att ytterligare förenkla anmälningsförfarandet och tillämpningarna kring detta. Verket föreslår att stiftelseurkunden ska kunna ersättas med en anmälan av vissa uppgifter i de fall där inte apport eller andra villkor föreligger. Bestämmelsen om högsta beräknade kostnaden för bolagets bildande bör utgå på grund av svårigheten att i förväg ange en sådan. Bestämmelsen i andra stycket om balans- och resultaträkningar bör utgå och ersättas med en regel att det skall finnas ett bokslut som inte är äldre än en månad vid bolagsbildningen. För flertalet nybildade aktiebolag används en standardbolagsordning där normalt endast bolagets namn och ändamål varierar. använda sig av en sådan "standardbolagsordning" borde ges. Bolagsordningen bör vara daterad och undertecknad av tilltänkt Ordet "hemvist" bör ersättas med "folkbokförings- kommun" alt "registreringskommun" (för juridisk person). Punkt 2 bör lyda: "den kommun i där styrelsen avses bli registrerad." Punkt 6: Tiden för styrelseledamots uppdrag bör utgå då den kan variera mellan bolagsstämmorna. Punkt 8: Sättet för sammankallande av bolagsstämma bör inte stå i bolagsordningen. I stället bör i 6 kap 15 § regleras vilka sätt för sammankallande som är tillåtna. Sammankallande med e-post bör tillåtas. Punkt 9: Endast ärenden som inte är obligatoriska enligt ABL behöver anges i bolagsordningen. Härigenom åstadkommas att bolagsordningar inte behöver ändras som en följd av ändrade regler i ABL. 2:8 Fullmakter på bolagets bekostnad Endast första meningen i paragrafen behövs. Övrig text kan tas bort. 2:10 Betalning av aktierna Regler om kontant betalning av aktiekapital respektive betalning med apportegendom bör stå i skilda paragrafer. 2:11 Granskning av öppningsbalansräkningen P 1 bör tas' bort. Ett intyg från bank - registrerat hos PRV - om inbetalning för aktierna är tillräckligt. Utöver att ange svårigheter att uppskatta egendomens värde bör i sista meningen krävas att ange om svårigheter att uppskatta nyttan för bolaget. Tekniken att vid vissa förutsättningar ogiltigförklara avtal kan ge upphov till praktiskt svårhanterbara problem. Istället föreslås ett skadeståndsansvar för apportören gentemot bolaget. Därtill gör verket bedömningen att reglerna i 14 § skapar mycket goda förutsättningar för övriga aktieägare att ta tillvara sin rätt. Regleringen i 14 - 16 §§ synes onödig. Benämningen "uppskjuten apport" är enligt vår mening oegentlig eftersom det är frågan om ett förvärv som bolaget gör. Bestämmelserna bör tas bort helt. Missbruk motverkas av värderingsregler i skattelagstiftningen. Förslagen i 2 kap bedöms inte påverka småföretagens konkurrenssituation men kommer att medföra kostnader av mindre eller måttlig storlek för småföretagen för inköp av s k lagerbolag och kostnader för konsultinsatser. 3 Aktieslag och aktiers överlåtbarhet Problemet som ska lösas med bestämmelserna i detta kapitel är bl.a. att en grupp, t.ex. en familj, ska kunna behålla företaget inom kretsen. Om ingen reglering sker och något förbehåll inte heller kan tas in i bolagsordningen så kan detta endast lösas genom ett avtal mellan aktieägarna. Dessa kan dock inte avtala för tredjemans räkning enligt allmänna avtalsrättsliga principer. Detta innebär att de inte kan reglera vad som ska hända om en av delägarna dör och arvingarna vill antingen behålla eller sälja till utomstående. Om regler för detta finns i bolagsordningen är den bindande även för nya aktieägare. Genom att ta in regler som kan användas som förebild så underlättar lagstiftaren för de aktieägare som vill göra detta själva utan anlitande av experter. Punkt 3 förefaller onödig då samtyckesförbehållet omfattar varje enskild aktie. Samtycke kan alltså omfatta ett valfritt antal aktier. Även ansökan med e-post bör godtas. Beslut i fråga om samtycke Kravet på rekommenderat brev synes onödigt. Samtycke bör kunna ges i efterhand. 3:14 o 19 Erbjudande om förköp m m Bör kunna ske även med e-post. 4:1 Uppgifter i aktieboken Verket föreslår en anpassning till nutida förhållanden genom att ersätta begreppet aktiebok med aktieägarförteckning. Derma paragraf är ytterst svår att tillämpa i sin nuvarande utformning. Ange förslagsvis uttryckligen vem eller vilka som har arkiveringsansvaret efter bolagets upplösning. Ange även att uppgifterna kan lagras på papper eller annan läsbar elektronisk form. Sättet för att genomföra en bolagsstämma skulle alternativt kunna göras genom ett enkelt anmälningsförfarande för aktiebolag som uppfyller vissa villkor. Aktieägares rätt till insyn m m tio aktieägare som anges i paragrafen förefaller godtyckligt De kompletterande reglerna kan i stället gälla alla privata bolag eller annan krets av bolag, se avsnitt 3:3. För småföretag vore det lämpligt med en obligatorisk revisorssuppleant. Om detta blir fallet finns det alltid någon som kan träda in vid förfall. Några extra kostnader för detta är svårt att se - möjligen initialt vid anmälan - utan i stället fördelar vid förhinder, behov av intyg etc. Allmän och särskild granskning Problemet är att en minoritet ibland inte har något inflytande över bolagets förvaltning m.m. men kan inte heller hitta någon köpare till sina aktier till ett rimligt pris. För att kunna bevisa att majoriteten begått något brott mot aktiebolagslagen eller bolagsordning som kan motivera en utlösning så behöver minoriteten ibland hjälp till insyn. Detta kan visserligen bli kostsamt för bolaget men är en del i maktspelet mellan majoritetsägare och minoritetsägare. Möjligheten till granskning från någon som inte utsetts av majoriteten kan därför vara en del i spelet mellan en utmanövrerad delägare och resterande delägare. Möjligheten till särskild granskning kan bli kostnadskrävande för små företag. För dem borde det räcka med revisionskapitlets möjligheter för minoriteter. Preskriptionsregeln i 11:7 borde vara tillämplig endast på privata bolag, som har en liten ägarkrets. I publika bolag är ägarkretsen stor och behovet av att kunna avsluta emissionen torde kunna uppfyllas genom en preskriptionsbestämmelse i det kungjorda beslutet om fondemission. Ett förfarande med anmaning synes onödigt betungande. Bestämmelsen om minsta teckningstid i bör inte gälla för det fall att emissionen är fulltecknad. 12:12 och 12:13 Tillhandahållande av förslag till beslut m m; Kallelsens innehåll Bestämmelserna synes vara onödiga om styrelse och aktieägare är identiska. 14, 15, 18 och 21 Värdeöverföringar till aktieägare m m, vinstutdelning, lån från bolaget till aktieägare m fl, fission Utdelning m.m. till delägare måste kunna ske på ett lätthanterligt sätt. måste hänsyn tas till borgenärernas krav på att aktiekapitalet inte urholkas. Detta är extra viktigt för småföretag som ofta är leverantörer och har oprioriterade fordringar. 14:2 Tillåtna former för värdeöverföring Ett koncernbidrag till moderbolag är definitionsmässigt en vinstutdelning. Därför bör för tydlighetens och förutsägbarhetens skull paragrafen kompletteras med detta. 14:3 Skyddet för bolagets egna kapital m m I andra stycket ges en begränsning i rätten att göra en överföring med hänvisning till enligt verkets uppfattning svårbedömbara faktorer. Ett alternativ skulle vara att ge styrelsen rätt att besluta om värdeöverföring med fullt ansvar intill dess att kommande bolagsstämma godkänt åtgärden. Jämför SOU 1997:168 s 111 f. Ett annat alternativ är en kompletterande regel som anknyter till något mätbart som exempelvis en viss lägsta nivå på bolagets soliditet. 14:4 Värdeöverföringar under löpande räkenskapsår Om styrelsen ges rätt att under ansvar interimistiskt besluta om värdeöverföring enligt förslaget ovan kan denna paragraf utgå alternativt kompletteras med en skrivning om denna rätt. 15:2 Beslutsordning vid bolagsstämma Paragrafen ska kompletteras om förslaget att styrelsen ges rätt enl ovan att besluta om viss värdeöverföring. 15:3 Förslag till beslut om vinstutdelning Andra punktens bestämmelser om värdering av vissa balansposter kan utgå då motsvarande regler finns i andra författningar. Alternativt kan regeln gälla endast publika aktiebolag eller annan avgränsad grupp. 15:6 Tillhandahållande av förslag till beslut m m Onödigt med två veckors väntetid om ägare och styrelse är identiska. 16 Förvärv och överlåtelse av egna aktier m m Möjligheten för mindre aktiebolag eller motsvarande grupp att kunna förvärva egna aktier skulle avsevärt underlätta vid generationsskiften och andra önskvärda ägarförändringar. 17:27 Minskning av reservfond Den föreslagna begränsningen av att minska reservfonden är ologisk då skyldigheten att avsätta medel till denna föreslås bli avskaffad.