prop · GT0339 · 2005-10-25 00:00:00 — sionsutfästelse m.m., skall lånebe- pensionsutfästelse m.m., skall lå- loppet tas upp som intäkt hos lån- nebeloppet tas upp som intäkt hos tagaren eller hos en fysisk person låntagaren eller hos en fysisk per- som är delägare i ett svenskt han- son som är delägare i ett svenskt delsbolag som är låntagare, om det handelsbolag som är låntagare, om inte finns synnerliga skäl mot det- det inte finns synnerliga skäl mot Penninglån som lämnas till en juridisk person i strid med 12 kap. 7 § aktiebolagslagen (1975:1385) eller 11 § lagen (1967:531) om tryggande av pensionsutfästelse m.m., räknas till inkomstslaget verksamhet. Penninglån som lämnas till en juridisk person i strid med 21 kap. 17 §§ aktiebolagslagen (2005:551) eller 11 § lagen (1967:531) om tryggande av pen- sionsutfästelse m.m., räknas till inkomstslaget näringsverksamhet. Om penninglån har lämnats i strid med 12 kap. 7 § aktiebolags- lagen (1975:1385) eller 11 § lagen (1967:531) om tryggande av pen- sionsutfästelse m.m., skall lånebe- loppet tas upp som intäkt hos lån- tagaren eller hos en juridisk person som är delägare i ett svenskt han- delsbolag som är låntagare, om det inte finns synnerliga skäl mot det- ta. Om penninglån har lämnats i strid med 21 kap. 17 §§ aktiebo- lagslagen (2005:551) eller 11 § lagen (1967:531) om tryggande av pensionsutfästelse m.m., skall lå- nebeloppet tas upp som intäkt hos låntagaren eller hos en juridisk person som är delägare i ett svenskt handelsbolag som är lån- tagare, om det inte finns synnerli- ga skäl mot detta. I inkomstslaget näringsverksamhet tillämpas bestämmelserna i in- till teckning av vinstandelslån i till teckning av vinstandelslån eller 42 kap. 15 §, kapitalandelslån i 42 kap. 15 §, utdelning av andelar i dotterbolag i 42 kap. 16 §, utbetalningar vid minskning av aktiekapital eller reservfond och och liknande förfaranden i 42 kap. liknande förfaranden i 42 kap. utskiftning från ideella föreningar i 42 kap. 18 §, utskiftning från ekonomiska föreningar i 42 kap. 1921 §§, insatsemission i ekonomiska föreningar i 42 kap. 21 a §, utdelning från delägarbeskattade utländska juridiska personer i 42 kap. 22 §, utdelning och utskiftning från dödsbon efter personer som var be- gränsat skattskyldiga vid dödsfallet i 42 kap. 23 §, 50 Senaste lydelse 2003:1075. skattetillgodohavanden i 42 kap. 24 §, och lotterier i 42 kap. 25 §. 4 §51 Med en aktiebaserad delägarrätt avses en rätt på grund av teckning av aktier, option avseende rätt för inne- inlösenrätt eller säljrätt som havaren att avyttra aktier. Delägarrätten är aktiebaserad bara om innehavet av rätten grundas på innehav av aktier i det företag som rätten hänför sig till. Med en näringsbetingad aktiebaserad delägarrätt avses en aktiebase- rad delägarrätt, om förvärvet av rätten grundats på näringsbetingade akti- er i det företag som rätten hänför sig till. En kapitalförlust i ett sådant företag som anges i 3 § får inte dras av om den avser 1.en fordran på ett annat företag som uppkommer när företagen är i in- tressegemenskap, 2.en rätt till andel i vinst hos ett annat företag om rätten uppkommer när företagen är i intressegemenskap, 3. en rätt att till visst pris eller 3. en rätt att till visst pris eller ett pris som skall fastställas enligt ett pris som skall fastställas enligt bestämda grunder förvärva andelar bestämda grunder förvärva andelar eller aktiebaserade delägarrätter i eller aktiebaserade delägarrätter i ett annat företag eller förvärva ett annat företag eller förvärva tillgångar hos ett annat företag om tillgångar hos ett annat företag om rätten uppkommer när företagen är rätten uppkommer när företagen är i intressegemenskap, eller 4. en tillgång eller förpliktelse där den underliggande tillgången, där den underliggande tillgången, direkt eller indirekt, är en närings- direkt eller indirekt, är en närings- betingad andel eller en näringsbe- betingad andel eller en näringsbe- tingad aktiebaserad delägarrätt. 5. ett kapitalandelsbevis om be- viset ställs ut när företagen är i gäller en tillgång eller förpliktelse där den underliggande tillgången, direkt eller indirekt, är ett sådant bevis. Första stycket tillämpas på motsvarande sätt om företaget beskattas för verksamhet i ett svenskt handelsbolag eller i en i utlandet delägarbeskat- 51Senaste lydelse 2003:224. 52Senaste lydelse 2003:1086. tad juridisk person. Om skattskyldigheten för andelen övergår till någon annan, gäller i stället bestämmelserna i första stycket denne. Ett företag anses i detta kapitel ha bestämmande inflytande över ett an- nat företag om detta är ett dotterföretag till det förra enligt 1 kap. 5 § aktiebolagslagen 1 kap. 11 § aktiebolagslagen (1975:1385), (2005:551), 1 kap. 4 § lagen (1987:667) om ekonomiska föreningar, 1 kap. 2 § sparbankslagen (1987:619), 1 kap. 5 § lagen (1995:1570) om medlemsbanker, 1 kap. 9 § försäkringsrörelselagen (1982:713), eller 1 kap. 5 § stiftelselagen (1994:1220). En svensk ideell förening anses ha bestämmande inflytande över ett annat företag om detta är ett dotterföretag till föreningen enligt 1 kap. 4 § årsredovisningslagen (1995:1554). Ett utländskt bolag eller en sådan förvärvare som avses i 11 § anses ha bestämmande inflytande över ett företag om detta skulle ha varit ett dot- terföretag till bolaget eller personen, om bolaget eller personen hade varit ett svenskt aktiebolag. Utnyttjandet av en företrädesrätt att teckna ett vinstandelslån skall inte medföra att värdet av rätten tas upp, om den som utnyttjar rät- ten fått den på grund av sitt inne- hav av andelar i det låntagande företaget. Nedsättning av aktiekapitalet m.m. Som utdelning behandlas utbe- talningar till aktieägarna i sam- band med att ett svenskt aktiebo- lag sätter ned 1.aktiekapitalet genom minsk- ning av aktiernas nominella be- lopp, Utnyttjandet av en företrädesrätt att teckna ett vinstandelslån eller ett kapitalandelslån skall inte medföra att värdet av rätten tas upp, om den som utnyttjar rätten fått den på grund av sitt innehav av andelar i det låntagande företa- get. Minskning av aktiekapitalet m.m. Som utdelning behandlas utbe- talningar till aktieägarna i sam- band med att ett svenskt aktiebo- lag minskar aktiekapitalet eller reservfonden om minskningen genomförs utan indragning av aktier. 53 Senaste lydelse 2000:1341. Utbetalningar från en utländsk juridisk person vid ett förfarande som motsvarar något av dem som nämns i första stycket skall också behandlas som utdelning. Vid ombildning av en svensk ekonomisk förening till ett svenskt aktie- bolag skall aktier i bolaget som skiftas ut till medlemmen inte behandlas som utdelning, om 1.den utskiftande föreningen inte är ett sådant fåmansföretag som av- ses i 56 kap. 2 § eller 57 kap. 3 §, 2.föreningen äger samtliga aktier i bolaget, 3.samtliga aktier i bolaget skiftas ut, och 4. värdet av vad medlemmarna 4. värdet av vad medlemmarna får utöver aktierna inte överstiger får utöver aktierna inte överstiger Vad som utöver aktierna skiftas ut till medlemmen skall i sin helhet behandlas som utdelning. I 48 kap. 9 § finns bestämmelser om anskaffningsutgift för de utskif- tande aktierna. Vinstutdelning som lämnas för senare räkenskapsår än som avses i 25 § skall minska kapitalunderlaget till den del utdelat belopp överstiger nettovinsten enligt fastställd balansräkning eller, i förekommande fall, fastställd koncernbalansräkning. Kapitalunderlaget i ett aktiebo- Kapitalunderlaget i ett aktiebo- lag skall minskas med belopp som lag skall minskas med belopp som motsvarar utbetalningar från bola- motsvarar utbetalningar från bola- get som gjorts i samband med ned- get som gjorts i samband med sättning av aktiekapitalet eller re- servfonden, om utbetalningen skett efter utgången av det räkenskapsår skett efter utgången av det räken- då underlaget beräknades. skapsår då underlaget beräknades. Kapitalunderlaget i en ekonomisk förening skall minskas med belopp som motsvarar utbetalningar enligt 10 kap. 1 § lagen (1987:667) om ekonomiska föreningar vid nedsättning av medlemsinsatsernas belopp eller enligt 4 kap. 3 § samma lag vid återbetalning av överskjutande med- lemsinsatser. Detta gäller bara om utbetalningen skett efter utgången av det räkenskapsår då underlaget beräknades. Om en teckningsrätt, delrätt, fö- reträdesrätt till teckning av vinst- andelslån, termin, option, ett kon- vertibelt skuldebrev eller konverti- belt vinstandelsbevis utnyttjas för att förvärva aktier eller andra till- gångar, anses detta inte som avytt- Om en teckningsrätt, fondaktie- rätt, företrädesrätt till teckning av vinstandelslån eller kapitalandels- lån, termin, option, konvertibel, konvertibelt vinstandelsbevis eller konvertibelt kapitalandelsbevis utnyttjas för att förvärva aktier ring av det utnyttjade värdepappe- eller andra tillgångar, anses detta inte som avyttring av det utnyttja- I 20 § finns bestämmelser om anskaffningsutgiften för de förvärvade tillgångarna. Till anskaffningsutgiften för tillgångar som innehavaren av en säljoption avyttrar genom att ut- nyttja optionen skall läggas vad han betalat för optionen. Till anskaffningsutgiften för tillgångar som innehavaren av en inlösenrätt, säljrätt eller annan säljoption avyttrar genom att ut- nyttja optionen skall läggas vad han betalat för optionen. I anskaffningsutgiften för en till- gång som den skattskyldige för- värvar genom att utnyttja en teck- ningsrätt, delrätt, företrädesrätt till teckning av vinstandelslån, termin, option, ett konvertibelt skuldebrev eller konvertibelt vinstandelsbevis skall det omkostnadsbelopp räknas in som skulle ha använts om det utnyttjade värdepapperet hade av- yttrats för utnytt- jandet. I anskaffningsutgiften för en till- gång som den skattskyldige för- värvar genom att utnyttja en teck- ningsrätt, fondaktierätt, företrädes- rätt till teckning av vinstandelslån eller kapitalandelslån, termin, op- tion, konvertibel, konvertibelt vinstandelsbevis eller konvertibelt kapitalandelsbevis skall det om- kostnadsbelopp räknas in som skulle ha använts om det utnyttja- de värdepapperet hade avyttrats för utnyttjandet. rätt på grund av teckning av aktier, andel i en investeringsfond, andel i en ekonomisk förening, och annan tillgång med liknande konstruktion eller verkningssätt. Bestämmelserna om delägarrätter skall tillämpas också på vinstandelsbevis som avser lån i svenska kronor, andelsbevis som avser lån i svens- konvertibel i svenska kronor, termin och option vars underliggande tillgångar består av aktier eller termin och option som avser aktieindex, och 54 Senaste lydelse 2004:66. annan tillgång med liknande konstruktion eller verkningssätt. Andel i privatbostadsföretag anses inte som delägarrätt. Kapitalvinst som uppkommer då Kapitalvinst som uppkommer då ett aktiebolag som avses i ett aktiebolag som avses i 19 kap. 3 § första stycket aktiebolagslagen (1975:1385) eller 6 a kap. 3 § för- eller 6 a kap. 3 § första stycket för- (1982:713) avyttrar egna avyttrar egna aktier skall inte tas skall inte tas upp. Detsamma gäller för vinst då för vinst då bolaget utfärdar eller bolaget utfärdar eller avyttrar op- avyttrar optioner, terminer tioner, terminer eller liknande in- liknande instrument vars underlig- strument vars underliggande till- gande tillgångar består av sådana gångar består av sådana aktier. Kapitalvinst som uppkommer då ett aktiebolag löser in ett kapital- andelsbevis som bolaget ställt ut, skall inte tas upp hos bolaget. Teckningsrätter, fondaktierätter, För teckningsrätter och delrätter som grundas på aktieinnehav i bolaget är anskaffningsutgiften noll. Detsamma gäller teckningsrätter och delrätter som grundas på in- nehav av ett konvertibelt skulde- brev eller en liknande rätt till för- värv av aktier i bolaget, om inne- havaren vid tilldelningen av aktier likställs med en aktieägare. För marknadsnoterade delägar- rätter får omkostnadsbeloppet be- stämmas till av ersätt- ningen vid avyttringen sedan utgif- ter i samband med denna dragits av. Detta gäller dock inte terminer och optioner och inte heller sådana teckningsrätter och delrätter som För teckningsrätter och fondak- tierätter, samt inlösenrätter och säljrätter som avses i 2 §, som grundas på aktieinnehav i bolaget, är anskaffningsutgiften noll. Detsamma gäller teckningsrätter och fondaktierätter som grundas på innehav av en konvertibel eller en liknande rätt till förvärv av ak- tier i bolaget, om innehavaren vid tilldelningen av aktier likställs med en aktieägare. För marknadsnoterade delägar- rätter får omkostnadsbeloppet be- stämmas till av ersätt- ningen vid avyttringen sedan utgif- ter i samband med denna dragits av. Detta gäller dock inte terminer och optioner och inte heller sådana teckningsrätter, fondaktierätter, in- 55 Senaste lydelse 2000:78. avses i 13 §. lösenrätter och säljrätter som av- ses i 13 §. Kapitalförlust på en tillgång el- ler förpliktelse får inte dras av hos ett aktiebolag om den underlig- som bolaget ställt ut. Att kapitalförlust som uppkom- mer då ett aktiebolag löser in ett kapitalandelsbevis inte får dras av 6 b § jämförd 44 kap. 2 §. Med andelsbyte avses ett förfarande som uppfyller villkoren i 58 §§ samt följande förutsättningar: En fysisk person (säljaren) skall avyttra en andel (den avyttrade an- delen) i ett företag (det avyttrade företaget) till ett annat företag (det kö- pande företaget). Ersättningen skall vara mark- Ersättningen skall vara mark- nadsmässig och lämnas i form av nadsmässig och lämnas i form av andelar i det köpande företaget andelar i det köpande företaget (mottagna andelar). får till en del lämnas i pengar, får till en del lämnas i pengar. dock högst av de Om det saknas nominellt värde på de mottagna andelarna, skall den högsta ersättningen i pengar i stället beräknas på den del av det inbetalda kapitalet som belöper sig på andelarna. Med uppskovsgrundande andelsbyte avses ett förfarande som uppfyller villkoren i 813 §§ samt följande förutsättningar: En säljare (säljaren) skall avyttra en andel (den avyttrade andelen) i ett företag (det avyttrade företaget) till ett annat företag (det köpande Ersättningen skall vara mark- Ersättningen skall vara mark- nadsmässig och lämnas i form av nadsmässig och lämnas i form av andelar i det köpande företaget andelar i det köpande företaget (mottagna andelar). (mottagna andelar). Senaste lydelse 2002:1143. Senaste lydelse 2002:1143. i pengar, får till en del lämnas i pengar. dock högst av de Om det saknas nominellt värde på de mottagna andelarna, pengar i stället beräknas på den del av det inbetalda kapitalet som belöper sig på andelarna. Om den avyttrade andelen var en kapitaltillgång, skall säljaren vara en juridisk person eller ett svenskt handelsbolag. fysiska personer i den omfattning fysiska personer i den omfattning som anges i 7 och 12 §§ tas upp i som anges i 7 och 12 §§ tas upp i inkomstslaget tjänst i stället för i inkomstslaget tjänst i stället för i ning behandlas även vinst vid ned- ning behandlas även vinst vid inlösen av aktier och vinst vid indragning av aktier och vinst vid överlåtelse till ett aktiebolag av överlåtelse till ett aktiebolag av dess egna aktier. dess egna aktier. Vid tillämpning av detta kapitel likställs med andelar andra delägarrät- ter som getts ut av företaget och med utdelning ränta på sådana delägar- rätter. Denna lag träder i kraft och tillämpas första gången vid taxering. Äldre bestämmelser tillämpas i fråga om omständigheter som hänför sig till tiden före ikraftträdandet. 58 Senaste lydelse 2000:78. Utdrag ur protokoll vid sammanträde Närvarande: f.d. regeringsrådet , regeringsrådet och justitierådet . Vissa skattefrågor med anledning av ny aktiebolagslag, m.m. Enligt en lagrådsremiss () har regeringen beslutat inhämta Lagrådets yttrande över förslag till 1.lag om ändring i kupongskattelagen (1970:624), 2.lag om ändring i inkomstskattelagen (1999:1229). Förslagen har inför Lagrådet föredragits av kanslirådet . Lagrådet lämnar förslagen utan erinran. Rådets direktiv /19/EG av om ändring av direktiv /434/EEG om ett gemen- samt beskattningssystem för fusion, fission, överfö- ring av tillgångar och utbyte av aktier eller andelar som berör bolag i olika medlemsstater EUROPEISKA UNIONENS RÅD HAR ANTAGIT DETTA DIREK- TIV med beaktande av Fördraget om upprättandet av Europeiska gemen- skapen, särskilt artikel 94 i detta, med beaktande av kommissionens förslag, med beaktande av yttrande59, med beaktande av Europeiska ekonomiska och sociala kommitténs ytt- rande60, och av följande skäl: (1)I rådets direktiv /434/EEG61 infördes gemensamma och från konkurrenssynpunkt neutrala regler för omstrukturering av företag. (2)Syftet med direktiv /434/EEG är att beskattning av inkomst, vinst eller kapitalvinst som härrör från omstruktureringar av företag skall skjutas upp och att medlemsstaternas beskattningsrätt skall bevaras. (3)Ett av syftena med direktiv /434/EEG är att undanröja hinder för den inre marknadens funktion, t.ex. dubbelbeskattning. I den mån detta inte uppnås fullt ut genom bestämmelserna i det direktivet, bör medlems- staterna vidta de åtgärder som är nödvändiga för att nå detta syfte. (4)Av de erfarenheter som gjorts sedan direktiv /434/EEG började tillämpas framgår att det i olika avseenden finns utrymme för att förbättra direktivet. Det framgår också hur de positiva effekterna av de gemensamma regler som antogs 1990 skulle kunna utökas. (5)antog rådet förordning (EG) nr 2157/2001 om stadga för europabolag62 och direktiv /86/EG om komplettering av stadgan för europabolag63 vad gäller arbetstagarinflytande. 2003 antog rådet förordning (EG) nr 1435/2003 om stadga för europeiska kooperativa föreningar (SCE-föreningar)64och direktiv /72/EG om komplettering av stadgan för europeiska kooperativa föreningar med av- seende på arbetstagarinflytande65. En av europabolagets och den euro- peiska kooperativa föreningens viktigaste egenskaper är att de kan flytta sitt säte från en medlemsstat till en annan utan att behöva upplösas och likvideras. (6)Flyttning av sätet är ett sätt att utöva den etableringsfrihet som fast- ställs i artiklarna 43 och 48 i fördraget. Inga tillgångar överförs, och flytt- ningen medför ingen inkomst, vinst eller kapitalvinst för bolaget och dess delägare. Ett bolags beslut att omstrukturera sin verksamhet genom att 59Yttrandet avgivet (ännu ej offentliggjort i EUT). 60EUT C 110, 30.4.2004, s. 30. 61EGT L 225, 20.8.1990, s. 1. Direktivet senast ändrat genom anslutningsakt. 62EGT L 294, 10.11.2001, s. 1. Förordningen ändrad genom förordning (EG) nr 885/2004 (EUT L 168, , s. 1). 63EGT L 294, 10.11.2001, s. 22. 64EGT L 207, , s. 1. Förordningen ändrad genom beslut nr 15/2004 av Gemen- samma (EUT L 116, 22.4.2004, s. 68). 65 EGT L 207, , s. 25. flytta sitt säte bör inte hindras av diskriminerande skatteregler eller av restriktioner, olägenheter eller snedvridningar som härrör från sådana nationella skattebestämmelser som strider mot gemenskapslagstiftningen. Flyttning av ett europabolag eller en europeisk kooperativ förenings säte från en medlemsstat till en annan leder inte alltid till att europabolaget eller den europeiska kooperativa föreningen upphör att vara hemma- hörande i förstnämnda medlemsstat. Europabolags eller europeiska koo- perativa föreningars skattemässiga hemvist kommer även i fortsättningen att fastställas genom nationell lagstiftning och skatteavtal. (7)Flyttning av ett bolags säte, eller en händelse i samband med flytt- ningen, som innebär att den skattemässiga hemvisten ändras, kan ge upphov till någon form av beskattning i den medlemsstat från vilken sätet flyttades. Beskattning kan också inträffa i sådana fall där flyttningen av sätet, eller en händelse i samband med flyttningen, inte leder till att den skattemässiga hemvisten ändras. För att klara av denna eventualitet har det vad avser europabolag och europeiska kooperativa föreningar införts ett antal nya regler i direktiv /434/EEG. Om europabolagets eller den europeiska kooperativa föreningens tillgångar efter flyttning av bolagets eller föreningens säte förblir knutna till ett fast driftställe som tillhör bo- laget eller föreningen och som är beläget i den medlemsstat från vilket sätet har flyttats, bör detta fasta driftställe åtnjuta förmåner liknande dem som avses i artiklarna 4, 5 och 6 i direktiv /434/EEG. Dessa artiklar avser skattefria avsättningar och reserver samt övertagande av förluster. Dessutom bör i enlighet med principerna i fördraget delägare inte beskat- tas vid flyttningen av sätet. Med beaktande av medlemsstaternas skyldig- het att i enlighet med fördraget vidta alla nödvändiga åtgärder för att av- skaffa dubbelbeskattning, är det inte nödvändigt att i detta skede införa gemensamma regler för europabolagens eller de europeiska kooperativa föreningarnas skattemässiga hemvist. (8)Direktiv /434/EEG behandlar inte förluster i ett fast driftställe i en annan medlemsstat som redovisats i den medlemsstat där europa- bolaget eller den europeiska kooperativa föreningen är hemmahörande. Särskilt, om ett europabolags eller en europeisk kooperativ förenings säte flyttas till en annan medlemsstat, hindrar detta inte den medlemsstat där bolaget eller föreningen har sin hemvist från att i rätt tid återföra det fasta driftsställets förluster. (9)Direktiv /434/EEG omfattar inte en typ av fission vid vilken det bolag som överlåter verksamhetsgrenar inte upplöses. Artikel 4 i det di- rektivet bör därför utvidgas till att omfatta sådana fall. (10)I artikel 3 i direktiv /434/EEG fastställs vilka bolag som om- fattas av direktivet. I bilagan till direktivet finns en förteckning över de associationsformer för vilka direktivet gäller. Vissa typer av bolag finns emellertid inte förtecknade i den bilagan trots att de för skatteändamål anses hemmahörande i en medlemsstat och är bolagsskattepliktiga där. Mot bakgrund av de erfarenheter som gjorts förefaller detta vara en oför- svarlig brist. Direktivet bör därför utvidgas till att omfatta sådana bolag som kan utöva gränsöverskridande verksamhet i gemenskapen och som uppfyller alla relevanta villkor. (11)Eftersom europabolaget är ett aktiebolag, och eftersom SCE-före- ningen är en kooperativ associationsform, vilka båda är snarlika andra associationsformer som redan omfattas av direktiv /434/EEG, bör eu- ropabolag och europeiska kooperativa föreningar läggas till i förteck- ningen i bilagan till direktiv /434/EEG. (12)De övriga nya bolag som finns med i förteckningen i bilagan till det här direktivet är bolagsskattepliktiga i den medlemsstat där de är hemmahörande, men vissa av dem betraktas av andra medlemsstater som skattemässigt transparenta. För att förmånerna enligt direktiv /434/EEG skall vara effektiva bör medlemsstater som behandlar bo- lagsskattepliktiga företag med hemvist i en annan medlemsstat som skat- temässigt transparenta tillämpa direktivets förmåner på dem. Med tanke på att medlemsstaterna skattemässigt behandlar dessa särskilda bolags- skattepliktiga bolag på olika sätt, bör de ha möjlighet att välja att inte tillämpa relevanta bestämmelser i direktivet när de beskattar en direkt eller indirekt delägare i dessa bolag. (13)I de fall där delägare i bolag som genomför sådana transaktioner som omfattas av direktivet behandlas som skattemässigt transparenta, bör personer som har andelar i det delägande företaget inte tvingas att betala skatt vid omstruktureringar. (14)Det finns en viss osäkerhet rörande den tillämpningen av direktiv /434/EEG vid ombildning av filialer till dotterbolag. Vid dessa trans- aktioner överförs de tillgångar som är knutna till ett fast driftställe, och som utgör en verksamhetsgren i enlighet med definitionen i artikel 2 i i direktiv /434/EEG, till ett nystartat bolag som blir ett dotterbolag till det överlåtande företaget. Det bör klargöras att denna transaktion, vilken utgör en överföring av tillgångar från ett bolag i en medlemsstat som har ett fast driftställe som är beläget i en annan medlemsstat till ett bolag i den sistnämnda medlemsstaten, omfattas av direktivet.