prop · GS031d18 · 2005-01-01 00:00:00 — Tekniska högskolan och har målet endast angetts för det totala antalet helårsstudenter. För de konstnärliga högskolorna i samt i har inga mål givits för antalet helårsstudenter. Som framgår av tabellen Antal helårsstudenter per lärosäte 2001, 2002 och 2003 har 27 av 29 lärosäten som har haft målet att öka antalet helårsstudenter totalt i förhållande till 2002 nått målet. Vidare framgår att även antalet av grundutbildningen , medan denna andel för männen var . I båda fallen är det en minskande andel i förhållande till 2001. har regeringen begränsat antalet helårsstudenter och helårsprestationer som kan ge ersättning med de relativt höga ersättningsbelopp som gäller för de konstnärliga utbildningsområdena. Begränsningen avser inte de konstnärliga högskolorna i utan endast övriga lärosäten som givits rätt att tilllämpa de ersättningsbelopp som fastställts för dessa utbildningsområden. fastställdes det högsta antalet helårsstudenter för vilka ersättning kan utgå till sammantaget drygt 2 700 inom de konstnärliga utbildningsområdena. höjdes detta antal helårsstudenter till drygt 3 000 och 2003 till drygt 3 200. De ökningar som medgivits avser framför allt design, musik och media. 2004/05:1 UTGIFTSOMRÅDE 16 Tabell 8.6 Antal helårsstudenter per lärosäte 2001, 2002 och 2003 VARAV TEKNIK OCH NATURVETENSKAP Förändring i förhållande till 2001 Källor: Utfallssiffrorna är hämtade från universitetens och högskolornas årsredovisningar. Anm.: Utfallet avser antalet helårsstudenter inom ramen för ordinarie uppdrag. Härtill kommer helårsstudenter inom åtaganden för vilka särskilda resurser anvisats och antalet helårsstudenter inom ramen för uppdrag av annan högskola eller inom annan uppdragsutbildning. 2004/05:1 UTGIFTSOMRÅDE 16 För den grundläggande högskoleutbildningen anvisas lärosätena ett takbelopp som utgör den maximala ersättningen för redovisade helårsstudenter och helårsprestationer. Ersättningen skall täcka samtliga kostnader för utbildningen, såsom undervisningskostnader, lokal- och utrustningskostnader, indirekta kostnader etc. För de olika utbildningsområdena fastställer regeringen vilka ersättningsbelopp som skall tillämpas för helårsstudenter och helårsprestationer. höjdes ersättningsbeloppen särskilt för humaniora, teologi, samhällsvetenskap och juridik, som är de utbildningsområden som har de lägsta ersättningsbeloppen per student. höjdes även ersättningsbeloppet för utbildningsområdet vård. Härigenom möjliggjordes en kvalitetsförstärkning inom dessa områden. De av regeringen fastställda ersättningsbeloppen för utbildningsområdena avser ersättningen till lärosätena och är inte bindande för lärosätenas interna fördelning av resurser. Om takbeloppet inte nås på grund av ett för lågt antal studenter, finns möjligheten att spara icke utnyttjat takutrymme som ett anslagssparande till kommande år, dock högst av takbeloppet. På samma sätt kan medel motsvarande helårsprestationer som inte rymts inom ett för ett enskilt lärosäte tilldelat takbelopp föras över till kommande år, dock högst av takbeloppet även i detta fall. Enligt regeringens bedömning bör strävan vara att hela takbeloppet utnyttjas. Med hänsyn till variationer i studenttillströmningen är det dock naturligt med en viss variation mellan åren. Detta är skälet till den ovan beskrivna möjlig heten att föra anslagssparande och överskjutande prestationer från till ett annat. Sammantaget för universitet och högskolor har utfallet legat under takbeloppen . utnyttjades av takbeloppen, 2001 utnyttjades och 2002 utnyttjades . översteg det sammantagna utfallet för universiteten och högskolorna de sammanlagda takbeloppen eller . Utvecklingen kan ses som ett tecken på att rekryteringssvårigheterna inom exempelvis naturvetenskap och teknik minskat och att efterfrågan på högskoleutbildning ökat. nådde 26 av 37 lärosäten takbeloppet. var motsvarande siffra 16 respektive 21 av 37 lärosäten. Enligt prognoserna kommer allt fler lärosäten att nå sina takbelopp. De 11 lärosäten som inte nådde takbeloppen 2003 hamnade under tilldelade takbelopp . Totalt, inklusive tidigare anslagssparande, uppgick anslagssparandet till varav översteg 10-procentsgränsen. Anslagssparandet har dragits in av regeringen. För de 26 lärosäten som redovisande fler helårsprestationer än vad som kan ersättas inom takbeloppet uppgick värdet av dessa överskjutande prestationer till . Tillsammans med värdet av tidigare sparade helårsprestationer uppgick värdet av överskjutande prestationer till . Överskjutande prestationer till ett värde av kan inte sparas till kommande år, då dessa överstiger gränsen för vad som är möjligt att spara. Tabell 8.7 Tilldelat takbelopp 2003 samt utfall 2004/05:1 UTGIFTSOMRÅDE 16 har regeringen fastställt mål för lärosätena avseende såväl antalet helårsstudenter totalt som antalet helårsstudenter inom de naturvetenskapliga och tekniska utbildningsområdena. Härvid har en bedömning gjorts av en lämplig fördelning mellan de olika utbildningsområdena vid varje lärosäte. De båda målen kan dock komma i konflikt med varandra. En ökning av antalet helårsstudenter inom naturvetenskap och teknik, som har relativt höga ersättningsbelopp, kan på grund av takbeloppet motverka en ökning av det totala antalet helårsstudenter vid lärosätena. Vidare ger lärosätenas strävan att utnyttja takbeloppen ett incitament till att rekrytera så många studenter som möjligt inom befintliga ramar. Mot denna bakgrund avser inte regeringen att fastställa några mål för det totala antalet helårsstudenter vid lärosätena för kommande budgetår. Behovet av utbildade inom naturvetenskap och teknik bedöms kvarstå. Regeringen avser därför att även ange särskilda mål för antalet helårsstudenter inom dessa utbildningsområden vid lärosätena utifrån en bedömning av arbetsmarknadens behov, studenternas efterfrågan och lärosätenas kapacitet inom dessa områden. har 32 universitet, högskolor och enskilda utbildningsanordnare samverkat genom . Utbudet av kurser och program ökade avsevärt i förhållande till 2002. Omfattningen av lärosätenas verksamhet inom redovisas i tabell 8.8. 2004/05:1 UTGIFTSOMRÅDE 16 Tabell 8.8 Universitet och högskolors verksamhet inom 2003 OCH PROGRAM ** *Enligt årsredovisning eller motsvarande. **Registrerade hos Myndigheten för . Lärosätena registrerade 2003 drygt 2 000 kurser och program hos Myndigheten för . Huvuddelen av utbudet utgjordes av fristående kurser varav två tredjedelar var 5- poängskurser. Närmare hälften av kursutbudet återfanns inom humaniora, teologi, juridik eller samhällsvetenskap, en tredjedel inom naturvetenskap och teknik och resten huvudsakligen inom medicin, odontologi, vård eller omsorg. Ett 70-tal utbildningar omfattade 40 poäng eller mer. Längre utbildningar gavs främst inom områdena medicin, vård och omsorg och avsåg t.ex. specialistsjuksköterskeutbildning och utbildning inom social omsorg. De flesta nätuniversitetskurser har genomförts med någon form av obligatorisk undervisning eller samling på lärosätet. Omkring 600 kurser var möjliga att studera helt utan samlingar. Lärosätenas policy för omfattningen av obligatoriska samlingar varierar. har en uttalad strävan att erbjuda helt nätbaserade utbildningar utan krav på att studenterna deltar i obligatorisk undervisning, medan t.ex. , , och har utvecklat samarbetet med lärcentrum eller motsvarande och därmed erbjuder kurser med fler samlingar. Myndigheten för gör bedömningen att ungefär hälften av lärosätena hade någon form av samverkan med lärcentrum. ökade antalet personer som studerade på kurser inom till cirka 50 000, vilket motsvarade 12 634 helårsstudenter. Utfallet av prestationer visar att den genomsnittliga prestationsgraden på nätuniversitetskurser var , dvs. betydligt lägre än inom ordinarie utbildning på campus. I lärosätenas årsredovisningar kommenteras den lägre prestationsgraden med att kursutbudet inom nätuniversitetet är under uppbyggnad, att prestationer på kurser ofta dröjer till kommande verksamhetsår och att kurser med lägre studietakt än helfart generellt har låg prestationsgrad. För att stimulera ett ökat utbud av kurser inom har regeringen fördelat till universitet och högskolor i form av en särskild ersättning om per helårsstudent. Den extra ersättningen har enligt årsredovisningarna använts till såväl kursutveckling som utbyggnad av stödstrukturer för studenter och lärare, t.ex. teknisk support, biblioteks- och informationstjänster, men också till speciellt riktad pedagogisk utbildning av lärare. Lärosätena har uppskattat kostnaderna för nyutveckling respektive anpassning av kurser så att de ska kunna erbjudas inom ramen för . Kostnader om redovisas för nyutveckling av kurser och för anpassning. har i uppdrag att följa upp satsningen på . En första rapportering skall ske . Målet för är att öka tillgängligheten och omfattningen av IT-stödd distansutbildning inom högre utbildning. Genom att universitets och högskolors IT-stödda distansutbildning har samordnats i och därtill givits en extra ersättning, har distansutbildningen ökat både vad gäller kursutbud och antal studenter. av de svenska högskolestudenterna läste 2003 minst en nätuniversitetskurs. För att stimulera ett ökat utbud av kurser inom ramen för erhåller universitet och högskolor 2004 totalt som en särskild ersättning per helårsstudent. Satsningen på har lett till en snabb tillväxt av nätburna kurser och därmed har möjligheterna att bedriva högskolestudier även utanför högskoleorterna ökat avsevärt. var nästan en tredjedel av kursutbudet via nätuniversitetet helt utan krav på gemensamma samlingar för studenterna och därmed helt ortsobundet. Lärosätena har genom den extra ersättningen givits möjligheter till såväl nyutveckling och anpassning av kurser och program, som till utveckling av nytt tekniskt stöd, kompetenshöjning och andra insatser för pedagogisk utveckling. IT- stödd distansutbildning har goda förutsättningar att bli permanent etablerad som utbildningsform. Den teknik och pedagogik som används inom IT-stödd distansutbildning kan också successivt användas för att underlätta utvecklingen av campusutbildning. Regeringen ser det som viktigt att lärosätena även framöver upprätthåller ett omfattande och brett utbud av kurser inom ramen för och avser att noga följa utvecklingen. 2004/05:1 UTGIFTSOMRÅDE 16 8.2.4Rekrytering och tillträde till högre utbildning Åtgärder för att stimulera ungdomar att välja högre utbildning Regeringens långsiktiga mål är att hälften av en årskull skall ha påbörjat en högskoleutbildning . Övergångsfrekvensen till högskolan bland 25-åringar i t.o.m. är . Definitionen av denna har fastställts i samråd med SCB och och avser andelen av dem som fyllde och som fram t.o.m. denna ålder hade börjat i högskolan. I målet inkluderas de studenter som fått svenskt studiemedel för högskoleutbildning utomlands. Lärosätena genomför en rad rekryteringsprojekt av olika slag för att stimulera ungdomar att välja högre utbildning. Projekt som redovisats är t.ex. studentambassadörer och mentorsprojekt, utökad samverkan med gymnasieskolan, välkomstringningar till nyantagna studenter, inspiratörer i och Öppet hus på lärosätet. Många lärosäten har även förändrat sitt utbildningsutbud för att attrahera nya grupper och på så sätt rekrytera fler unga. Åtgärder för att bredda rekryteringen till högre utbildning En viktig åtgärd för att bredda rekryteringen är att överbrygga avståndet mellan gymnasieskola och högskola. har universitet och högskolor haft möjlighet att anordna högskoleintroducerande utbildning, s.k. collegeutbildning, i samarbete med vuxenutbildning. Collegeutbildningen består av en gymnasial del och en högskoledel om högst 20 högskolepoäng. Syftet är att stärka deltagarens baskunskaper och behörighet samt att ge en introduktion till högskolestudier. Enligt om Collegeutbildningens första år (reg.nr 61-2400-03) har 2004/05:1 UTGIFTSOMRÅDE 16 collegeutbildning erbjudits vid sammanlagt 18 lärosäten från t.o.m. . Totalt 1 307 personer har deltagit i någon form av collegeutbildning. En analys av studerandekategorin inom collegeutbildningen visar att två tredjedelar är kvinnor, att deltagarna är äldre än högskolenybörjare i genomsnitt samt att de har varit arbetslösa i högre utsträckning än genomsnittsbefolkningen. Av deltagarna i collegeutbildningen har en lägre eller icke-studie- förberedande utbildning bakom sig. av deltagarna fullföljer collegeutbildningen och flertalet av dessa fortsätter sedan med högskolestudier. Av de deltagare som påbörjade collegeutbildningen var registrerade i högskolan två terminer efter den gymnasiala delen av collegeutbildningen. Flera lärosäten som anordnat collegeutbildning har, genom att använda sig av det alternativa urvalet, infört platsgaranti till ordinarie kurser och program efter avslutad collegeutbildning för sina deltagare. Den behörighetsgivande förutbildningen, s.k. basår, har sedan den infördes framgångsrikt vidgat rekryteringen till naturvetenskap och teknik. har basåret breddats och kan nu anordnas även i anslutning till andra högskoleprogram där det föreligger brist på behöriga sökande och där det finns ett behov på arbetsmarknaden av utbildad arbetskraft. Syftet med förändringen är att bredda rekryteringen till högre utbildning. Enligt inom högskolan: situationen (reg.nr 61- 2401-03) har totalt 25 lärosäten anordnat någon form av basårsutbildning fr.o.m. t.o.m. . Antalet basårsstudenter var totalt 3 349 under /03 vilket innebär en ökning jämfört med läsåret . De vanligaste basårsutbildningarna har en inriktning mot ingenjörsutbildningar eller är öppna tekniska/ naturvetenskapliga basår. Möjligheten att anordna breddat basår har endast utnyttjats av två lärosäten. anordnade ett basår i teckenspråk med inriktning mot lärarutbildning och anordnade en bastermin med introduktion i svenska, engelska och samhällskunskap. av studenterna som deltagit i basåret befinner sig i högskoleutbildning efter påbörjade studier inom basåret. Andelen studenter som fortsätter från basåret till lärarutbildning med inriktning mot har dock minskat . Validering av reell kompetens Inför antagningen fick högskolorna möjlighet att tillämpa de nya bestämmelserna om validering av reell kompetens. Med reell kompetens avses de samlade kunskaper och färdigheter som en person tillägnat sig genom svensk eller utländsk utbildning, praktisk erfarenhet eller genom någon annan omständighet, och som vid en validering bedöms motsvara kraven för grundläggande och/eller särskild behörighet. uppskattar att av de sökande som åberopat reell kompetens (712 av cirka 4 200 sökande) har bedömts behöriga och av de sökande (210 av cirka 4 200) har antagits. För en minoritet av de sökande som åberopat reell kompetens har det varit aktuellt med validering. Flera lärosäten anger att de sökande inte förstått att reell kompetens handlat om behörighet och inte urval. Sökande med reell kompetens har på grund av bristande betygsmeriter svårt att konkurrera i urvalet med övriga sökande och för att bli antagna måste de antas via alternativt urval eller via högskoleprovet. De vanligaste ämnena i valideringarna av reell kompetens är svenska, matematik och samhällskunskap och valideringarna har huvudsakligen gällt sökande till yrkesutbildningar såsom sjuksköterske- och lärarutbildningar. För konstnärliga utbildningar gäller andra förutsättningar för att bedöma reell kompetens än för övriga utbildningar eftersom inträdesprov används för både behörighet och urval. Processen med att bedöma ansökningarna har tagit tid och varit resurskrävande för lärosätena. I syfte att samordna formerna för valideringsprocessen har flera lärosäten gemensamt utarbetat rekommendationer på området inom ramen för universitet- och högskoleförbunds (SUHF) valideringsprojekt. Flertalet lärosäten framhåller nödvändigheten av att tydliggöra behörighetskraven och att förbättra informationen till de sökande. påpekar att det enligt högskoleförordningen varit möjligt att hantera informella meriter på sätt som är snarlika validering. Enligt är det dock troligt att behörighet genom reell kompetens haft liten omfattning på grund av att de flesta av dem som skulle ha nytta av validering av reell kompetens inte varit medvetna om att möjligheten finns. menar vidare att arbetet med bedömningar och information till de sökande fortfarande behöver utvecklas. På lite kommer därigenom antalet personer som blir behöriga genom validering sannolikt att öka. Inför antagningen fick högskolorna möjlighet att tillämpa den nya bestämmelsen om alternativt urval. Bestämmelsen innebär att universitet och högskolor får bestämma urvalsgrunder som innefattar vissa förkunskaper eller andra sakliga omständigheter dvs. som för utbildningen utgör sakliga omständigheter till högst av nybörjarplatserna. Av kompetens och alternativt urval (reg.nr 83-2399-03) framgår att av totalt 36 lärosäten med staten som huvudman har 2003 använt någon form av alternativt urval vilket har resulterat i antagning av cirka 500 studenter. En fjärdedel av dessa antogs vid . För att stödja universitet och högskolor i arbetet med att främja och bredda rekryteringen inrättade regeringen en rekryteringsdelegation som förfogar . Syftet är att åstadkomma ökad mångfald i högskolan och att minska snedrekryteringen till högre utbildning. I uppdraget ingår även att sprida kunskap och idéer om projekt och andra åtgärder samt medverka till erfarenhetsutbyte vad gäller breddad rekrytering. Rekryteringsdelegationen har fördelat medel till nästan 100 olika projekt som anordnas av universitet och högskolor eller andra utbildningsanordnare. var det drygt 114 500 förstahandssökande till de utbildningsprogram 2004/05:1 UTGIFTSOMRÅDE 16 som ingår i den samordnade antagningen genom Verket för högskoleservice. Det innebär en minskning jämfört med . sökte 118 800 till de program som ingår i den samordnade antagningen vilket innebär en ökning jämfört med . Antalet förstahandssökande till ingenjörsutbildningarna fortsätter att minska. Särskilt stor är minskningen av sökande till högskoleingenjörsutbildningarna. Antalet förstahandssökande till dessa minskade jämfört med föregående hösttermin. För civilingenjörsutbildningarna är nedgången . Även för systemvetarutbildningen fortsätter nedgången. I övrigt var det oförändrade eller små ökningar av antalet sökande till de flesta större utbildningar. Det största antalet sökande hade lärarutbildningarna, ekonomutbildningarna och, trots minskningen i antalet förstahandssökande, civilingenjörsutbildningarna. Därefter följde sjuksköterskeutbildningarna, socionomutbildningarna (inklusive social omsorg) samt juristutbildningarna, högskoleingenjörsutbildningarna och läkarutbildningarna. Sökandetrycket, med vilket här avses antalet förstahandssökande per antagen, är liksom högst på psykolog-, läkar-, arkitekt- och sjukgymnastutbildningarna. Lärosätenas utbildningsutbud skall enligt uppdrag i regleringsbrev anpassas till såväl studenternas efterfrågan som arbetsmarknadens behov. Lärosätenas kursutbud blir allt mer flexibelt och tillgängligt för bredare grupper i samhället. Antalet yrkeshögskoleutbildningar samt utbildningar med inslag av mång- och tvärvetenskap ökar, liksom utbudet av IT-stödda distanskurser. Nya kurser har utvecklats med inriktning mot en magisterexamen med ämnesbredd. Antalet kurser och program inom vårdområdet har ökat markant . Nya specialistsjuksköterskeutbildningar har startats , samt även röntgensjuksköterskeprogram och sjuksköterskeprogram på distans. 2004/05:1 UTGIFTSOMRÅDE 16 Utredning om regler för tillträde till högre utbildning Regeringen tillsatte en särskild utredare för att se över reglerna för tillträde till högre utbildning. Utgångspunkter för utredarens arbete var att öka direktövergången från gymnasieskola till högskola, att uppmuntra elevers prestationer i gymnasieskolan, att minska konkurrenskompletteringen och att bredda rekryteringen till högre utbildning. Utredaren presenterade sina förslag i betänkandet Tre vägar till den öppna högskolan (SOU 2004:29) . Utredarens förslag har remissbehandlats och bereds inom . Universitet och högskolor skall enligt högskolelagen (1992:1434) aktivt främja och bredda rekryteringen till högskolan. Flera lärosäten anordnar såväl collegesom basårsutbildning. Det är positivt att många av deltagarna i dessa utbildningar går vidare till högre utbildning. Möjligheten att anordna ett breddat basår har ännu inte fått genomslag. Bestämmelserna om reell kompetens och alternativt urval, som trädde i kraft inför antagningen till , har tillämpats i relativt liten omfattning. Det är nu för tidigt att dra några slutsatser av resultaten av ovanstående åtgärder. Regeringen avser att även fortsättningsvis noggrant följa utvecklingen av collegeutbildningen och den breddade basårsutbildningen samt tillämpningen av bestämmelserna om reell kompetens och alternativt urval. 8.2.5Internationellt samarbete inom högre utbildning Högre utbildning och forskning är till sin natur verksamheter med en lång tradition av internationella kontakter. Regeringen ser det som en riktig och positiv utveckling att och högskolor har ett omfattande och växande internationellt samarbete i olika former. Inom grundutbildningen har regeringen som mål att öka den internationella rörligheten. rörlighet och ökade kontakter med omvärlden förväntas stimulera till utveckling av utbildningens kvalitet. Internationellt rörliga studenter kan utgöra en framtida rekryteringsbas av högutbildad arbetskraft med goda språkkunskaper och vana att verka i internationella miljöer. Uppgifter från senaste årsrapport om antalet utrespektive inresande studenter under /03 visar att antalet som studerade utomlands på egen hand, s.k. free movers, var detsamma som föregående läsår, närmare 23 000. Antalet som reste ut inom ramen för ett utbytesprogram ökade däremot till drygt 6 000. Antalet inresande studenter i utbytesprogram fortsatte att öka och uppgick till totalt 10 600. Cirka hälften av alla studenter som deltar i ett utbytesprogram reser genom , ett delprogram inom EU:s utbildningsprogram . Antalet utresande studenter inom per läsår var länge fler än de inresande. har emellertid antalet utresande studenter minskat medan antalet inresande har ökat stadigt. Antalet utresande studenter ökade dock svagt /03 jämfört med föregående läsår, från cirka 2 630 till närmare 2 660. Regeringens mål regleringsbrev för Internationella programkontoret för utbildningsområdet att öka antalet utresande studenter till 3 000 nås dock inte. Antalet inresande studenter fortsatte att öka, från närmare 4 900 föregående läsår till cirka 5 300 /03. När det gäller lärarutbyten inom Erasmusprogrammet har antalet utresande lärare ökat markant /03, från cirka 370 föregående läsår till närmare 430. Ökningen har framför allt skett vid de lärosäten där ökade informationsinsatser har genomförts. Antalet inresande lärare har också ökat jämfört med föregående läsår, från cirka 420 till drygt 470. Under /03 studerade knappt 200 personer inom Nordplus, ett utbytesprogram för studenter och lärare inom högre utbildning i . EU:s nya program riktar sig till studenter och lärare från tredje land, dvs. länder utanför EU och EES-området. Den första programperioden löper 2008 och omfattar flera åtgärder. Grunden är att minst tre lärosäten från tre olika länder i EU går samman och utarbetar gemensamma magisterprogram om och högst . Programmet skall leda fram till en gemensam examen eller till en flerfaldig examen utfärdad i enlighet med de deltagande ländernas nationella regelverk. En annan åtgärd är stipendier till studenter och lärare för bl.a. resor och studieavgifter. Regeringen har beslutat att skall fullgöra uppgiften som nationell kontaktpunkt för programmet. Den internationella rörligheten underlättas av en tydlig utbildnings- och examensstruktur. Mot bl.a. denna bakgrund har en arbetsgrupp inom genomfört en översyn av vissa examensfrågor i högskolan och redovisades en slutrapport, Högre utbildning i utveckling.