prop · GS03162 · 2005-06-14 00:00:00 — För varje examen som tillståndet avser skall utbildningen också svara mot de särskilda krav som enligt vad regeringen föreskriver gäller för denna examen vid de universitet och högskolor som omfattas av högskolelagen. En enskild fysisk eller juridisk person som anordnar utbildning (enskild utbildningsanordnare) får endast efter tillstånd utfärda sådana examina som regeringen enligt vad som anges i högskolelagen (1992:1434) meddelat föreskrifter om. Tillstånd får lämnas endast om utbildningen uppfyller de krav som uppställs i 2 §. Utbildningen skall vila på vetenskaplig eller konstnärlig grund och på beprövad erfarenhet samt bedrivas så att den i övrigt uppfyller de krav som uppställs på utbildning i 1 kap. högskolelagen (1992:1434). För varje examen på grundnivå och avancerad nivå och för en examen på forskarnivå inom ett vetenskapsområde som tillståndet avser, skall utbildningen också svara mot de särskilda krav som enligt förordningsbestämmelser gäller för denna examen vid de universitet och högskolor som omfattas av högskolelagen. Ett tillstånd att utfärda examina Ett tillstånd att utfärda examina får återkallas, om de krav som får återkallas, om de krav som uppställs i 2 eller 3 § inte är uppställs i 2 § inte är uppfyllda. sådana villkor som har ställts upp villkor som har ställts upp med med stöd av 4 § inte iakttas eller stöd av 4 § inte iakttas eller om sina skyldigheter enligt 5 §. skyldigheter enligt 5 §. Beslut om återkallelse av tillstånd fattas av regeringen efter framställning av . Innan gör en sådan framställning skall utbildningsanordnaren ha getts tillfälle till rättelse. 1.Denna lag träder i kraft . 2.De nya bestämmelserna skall tillämpas i fråga om tillstånd att utfärda examina efter utgången av . 1 Senaste lydelse 2000:1371. Förslag till lag om ändring i studiestödslagen Härigenom föreskrivs att 3 kap. 25 § och 4 kap. 22 § studiestödslagen (1999:1395) skall ha följande lydelse. Lydelse enligt prop. Om inte något annat följer av föreskrifter som regeringen meddelar får studiemedel inte lämnas eller tas emot för den tid för vilken det lämnas studiehjälp enligt 2 kap., aktivitetsstöd för att delta i ett arbetsmarknadspolitiskt program, utbildningsbidrag för doktorander, rekryteringsbidrag enligt lagen (2002:624) om rekryteringsbidrag till vuxenstuderande, eller rehabiliteringsersättning enligt lagen (1962:381) om allmän försäkring. Studiemedel får inte lämnas för den tid då den studerande tjänstgör enligt lagen (1994:1809) om totalförsvarsplikt eller fullgör utbildning till reserv- eller yrkesofficer. Studiemedel får inte lämnas för Studiemedel får inte lämnas för högskoleutbildning på forskarnivå, studerande är eller har varit om den studerande är eller har anställd som doktorand eller har varit anställd som doktorand eller eller har haft utbildningsbidrag för har eller har haft utbildningsbidrag Studiemedel får inte lämnas för den tid då den studerande beviljats studiestöd eller motsvarande studiefinansiering från ett annat land. Regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer får meddela föreskrifter om vilken utländsk studiefinansiering som skall omfattas av Studielån som har lämnats för studier i sådan utbildning som avses i 3 kap. 2 § andra stycket för att den studerande skall få grundläggande eller särskild behörighet för grundläggande högskoleutbildning kan skrivas av till viss del, om låntagaren senare har beviljats studielån för studier i sådan utbildning som avses i 3 kap. 2 § första stycket. I sådant fall får en sjättedel av det lånade beloppet jämte ränta som avser det Studielån som har lämnats för studier i sådan utbildning som avses i 3 kap. 2 § andra stycket för att den studerande skall få grundläggande eller särskild behörighet för högskoleutbildning på annan nivå än forskarnivå kan skrivas av till viss del, om låntagaren senare har beviljats studielån för studier i sådan utbildning som avses i 3 kap. 2 § första stycket. I sådant fall får en sjättedel av det lånade beloppet första lånet skrivas av för varje 40 jämte ränta som avser det första poäng som kan ingå i en lånet skrivas av för varje 40 poäng som kan ingå i en högskoleexamen och som låntagaren har genomfört dock omfatta högst hälften av det dock omfatta högst hälften av det först lånade beloppet jämte ränta. först lånade beloppet jämte ränta. Avskrivning enligt första stycket får inte ske av lån som har lämnats under tid då det högre bidraget enligt 3 kap. 13 § lämnats. Regeringen får föreskriva att avskrivning enligt första stycket får ske även efter godkänt resultat i annan eftergymnasial utbildning än högskoleutbildning. 1.Denna lag träder i kraft . 2.Bestämmelsen i 4 kap. 22 § skall tillämpas på motsvarande sätt för studielån som har lämnats för att den studerande skall få behörighet för grundläggande högskoleutbildning. Förslag till lag om ändring i tandvårdslagen Härigenom föreskrivs att 14 § tandvårdslagen (1985:125) skall ha Tandläkare under specialistutbildning enligt 3 kap. lagen (1998:531) om yrkesverksamhet på hälso- och sjukvårdens område skall förordnas . arbetsuppgifter ingår att i väsentlig arbetsuppgifter ingår att i väsentlig för begränsad tid, om regeringen för begränsad tid, om regeringen Denna lag träder i kraft . 1 Senaste lydelse 1998:539. Förslag till lag om ändring i hälso- och sjukvårdslagen (1982:763) Härigenom föreskrivs att 15 och 16 §§ hälso- och sjukvårdslagen (1982:763)1 skall ha följande lydelse. I landstingen skall finnas möjligheter till anställning för läkares allmäntjänstgöring enligt 3 kap. lagen (1998:531) om yrkesverksamhet på hälso- och sjukvårdens område i sådan omfattning att alla läkare som avlagt läkarexamen och läkare med utländsk utbildning som föreskrivits allmäntjänstgöring ges möjlighet att fullgöra praktisk tjänstgöring för att få legitimation som läkare. Anställning för allmäntjänstgöring skall ske I landstingen skall också finnas I landstingen skall det också enligt nämnda lag i en omfattning nämnda lag i en omfattning som framtida behovet av läkare med föreskriva att läkare under sådan tjänstgöring med anställning vid en meddela föreskrifter om att läkare enhet som har upplåtits för anställning vid en enhet som har av läkare skall anställas för viss upplåtits för högskoleutbildning för läkarexamen skall anställas för viss Regeringen bemyndigas att meddela föreskrifter om behörighet till tjänster inom hälso- och sjukvården och om tillsättning. överlåta åt att meddela sådana föreskrifter. I fråga om enheter inom hälso- I fråga om enheter inom hälso- och sjukvården som har upplåtits och sjukvården som har upplåtits högskoleutbildning av läkare finns Denna lag träder i kraft . Lagen omtryckt 1992:567. Senaste lydelse 1998:533. I denna lag ges bestämmelser om vissa anställningar som läkare vid sådana enheter inom landstingens hälso- och sjukvård som har upplåtits för högskoleutbildning för läkarexamen (upplåtna enheter). 2.6Förslag till lag om ändring i lagen (1982:764) om vissa anställningar som läkare vid upplåtna enheter, m.m. Härigenom föreskrivs att 1 och 5 §§ lagen (1982:764) om vissa anställningar som läkare vid upplåtna enheter, m.m. skall ha följande lydelse. I denna lag ges bestämmelser om vissa anställningar som läkare vid sådana enheter inom landstingens hälso- och sjukvård som har upplåtits för den grundläggande högskoleutbildningen för läkarexamen (upplåtna enheter). Vad som sägs om landstingens hälso- och sjukvård gäller också den hälso- och sjukvård som anordnas av kommuner som inte ingår i ett landsting. Varje läkare som är anställd vid en upplåten enhet är skyldig att biträda vid handledningen av medicine studerande. anställd vid enheten är, i den mån anställd vid enheten är, i den mån den eller de nämnder som utövar den eller de nämnder som utövar sjukvården medger det, skyldig att sjukvården medger det, skyldig att den examination som behövs för den examination som behövs för skall kunna bedrivas på ett på ett ändamålsenligt sätt. Denna lag träder i kraft . 1Senaste lydelse 1997:798. 2Senaste lydelse 1991:1972. 2.7Förslag till lag om ändring i lagen (2001:1286) om likabehandling av studenter i högskolan Härigenom föreskrivs att 2 och 9 §§ lagen (2001:1286) om likabehandling av studenter i högskolan skall ha följande lydelse. Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse I denna lag avses med högskola: ett universitet eller en högskola som har staten, en kommun eller ett landsting som huvudman och som omfattas av högskolelagen (1992:1434) samt en enskild utbildningsanordnare som har tillstånd att utfärda examina enligt lagen (1993:792) om tillstånd att utfärda vissa examina, student: den som är antagen till student: den som är antagen till eller utbildning som kan leda fram som kan leda fram till en examen till en examen som en enskild enligt lagen om tillstånd att utfärda enligt lagen om tillstånd att utfärda vissa examina; den som är anställd vissa examina; den som är anställd som doktorand skall dock inte som doktorand skall dock inte tillämpningen av denna lag, tillämpningen av denna lag, sökande: den som i vederbörlig sökande: den som i vederbörlig ordning har anmält att han eller ordning har anmält att han eller hon vill antas till grundläggande hon vill antas till utbildning på högskolelagen eller till utbildning eller till utbildning som kan leda som kan leda fram till en examen fram till en examen som en enskild enligt lagen om tillstånd att utfärda enligt lagen om tillstånd att utfärda etnisk tillhörighet: att någon tillhör en grupp av personer som har samma hudfärg eller nationella eller etniska ursprung, sexuell läggning: homosexuell, bisexuell eller heterosexuell läggning, funktionshinder: varaktiga fysiska, psykiska eller begåvningsmässiga begränsningar av funktionsförmågan som till följd av en skada eller en sjukdom fanns vid födelsen, har uppstått därefter eller kan förväntas 1 Senaste lydelse 2003:311. Förbuden mot diskriminering i 78 b §§ skall gälla, när en högskola 1.beslutar om tillträde till högskoleutbildning eller vidtar någon annan åtgärd som har betydelse för tillträdet, 2.beslutar om examination eller gör någon annan bedömning av en studieprestation, 3. beslutar eller gör någon annan 3. beslutar eller gör någon annan liknande bedömning i fråga om liknande bedömning i fråga om c) byte av handledare, c) byte av handledare, d) indragning av handledare och d) indragning av handledare och andra resurser vid utbildning på 4. vidtar en ingripande åtgärd mot en student. 1.Denna lag träder i kraft . 2.De nya bestämmelserna skall tillämpas även i fråga om studenter som före ikraftträdandet antagits till och bedrivit grundläggande högskoleutbildning eller forskarutbildning. 2 Senaste lydelse 2003:311. 3 Ärendet och dess beredning Inför propositionen Ny värld ny högskola har regeringen tagit initiativ i form av ett antal utredningsuppdrag. Genom beslut förordnande chefen för departementet en projektgrupp inom departementet med uppdrag att se över vissa examensfrågor i högskolan (dnr U2002/1944/DK). Projektgruppen har lämnat en delrapport, Magisterexamen i internationell belysning (Ds 2003:4), och en slutrapport, Högre utbildning i utveckling Bolognaprocessen i svensk belysning (Ds 2004:2). En sammanfattning av respektive rapport finns i bilaga 1 och 2. Båda rapporterna har remissbehandlats. En förteckning över remissinstanserna finns i bilaga 3 och 4. En sammanställning av remiss- yttrandena på respektive rapport finns tillgänglig i Utbildnings- och (dnr U2003/1089/UH och U2004/626/UH). Genom beslut bemyndigade regeringen chefen för att tillkalla en särskild utredare med uppgift att utreda vissa frågor rörande forskarutbildningen och perioden efter doktorsexamen (dir. 2002:148). Utredningen antog namnet . lämnade utredningen sitt betänkande för excellens och tillväxt (SOU 2004:27). En sammanfattning av betänkandet redovisas i bilaga 5. I denna proposition behandlas särskilt vissa av utredningens förslag i kapitel 6 och 7 i betänkandet. Vissa övriga delar har behandlats i propositionen Forskning för ett bättre liv (prop. 2004/50:80). Betänkandet har remissbehandlats. En sammanställning av remissvaren finns tillgänglig i Utbildnings- och (dnr U2004/970/UH). En förteckning över remissinstanserna finns i bilaga 6. tillkallade chefen för efter regeringens bemyndigande en särskild utredare med uppdrag att se över reglerna för tillträde till grundläggande högskoleutbildning (dir. 2003:38). Regeringen fastställde därefter tilläggsdirektiv genom beslut (dir. 2003:107). lämnades betänkandet Tre vägar till den öppna högskolan (SOU 2004:29). En sammanfattning av betänkandet redovisas i denna proposition i bilaga 7. Betänkandet har remissbehandlats. En remissammanställning finns till- gänglig i Utbildnings- och (dnr U2004/912/UH). En förteckning över remissinstanserna finns i bilaga 8. lämnade en skrivelse till () om samgående mellan Rådet för högre utbildning hos och Myndigheten för (dnr U2003/4400/UH). Skrivelsen har remitterats till Myndigheten för , och Rådet för högre utbildning. Inom Utbildnings- och har en promemoria utarbetats, Förslag till nivåbeskrivning för de tre nivåerna i högre utbildning (dnr U2005/1541/UH). Promemorian har remissbehandlats. En förteckning över remissinstanserna finns i bilaga 9. En remiss- sammanställning finns tillgänglig i Utbildnings- och (dnr U2005/1541/UH). Utbildnings- och har inbjudit företrädare för universitet och högskolor för att diskutera frågor som berör utbildnings- och examensstrukturen för svensk högre utbildning. Seminarierna hölls , och . och har Utbildnings- och kulturdepart- ementet hållit seminarier med företrädare för universitet och högskolor som anordnar konstnärlig utbildning för att diskutera en särskild examenskategori för det konstnärliga området. Inom Utbildnings- och har en promemoria ut- arbetats, Införande av en masterexamen inom svensk högre utbildning (dnr U2005/3868/UH). och har yttrat sig över promemorian. Utbildnings- och har givit ett antal remissinstanser möjlighet att yttra sig över en promemoria, Förslag om grundläggande behörighet till högre utbildning (dnr 2005/4092/UH). En förteckning över remissinstanserna finns i bilaga 10. Utöver dessa utredningar, rapporter och promemorior har följande rapporter från tjänat som underlag för propositions- arbetet: Tillgodoräknande av kurs (HSV 1998:32 R), Utbytesstudenter inom och deras rättssäkerhet (dnr U2002/4888/UH), Utvärdering av högskoleingenjörsutbildning, ingenjörsutbildning samt brandingenjörsutbildning vid svenska universitet och högskolor (HSV 2003:20 R), Social omsorgsutbildning och socionomutbildning (HSV 2003:29 R), Ett kunskaps- och kompetensprov inom teknik- området (HSV 2004:8 R), Tillgodoräknande av tidigare utbildning och yrkesverksamhet (dnr U2004/2274/UH), Uppföljning av (HSV 2004:30 R), En gränslös högskola? om inter- nationalisering av grund- och forskarutbildning (HSV 2005:1 R), Konsekvenser av ett utökat studieår (HSV 2005:12 R), Utvärdering av den nya lärarutbildningen vid universitet och högskolor (HSV 2005:17 R), Reell kompetens och alternativt urval vid lärosätena (HSV 2005:21 R), Redovisning av basårsutbildningen (HSV 2005:22 R) och Collegeutbildningen en delrapportering (HSV 2005:23 R). Rekryteringsdelegationens slutrapport, Breddad rekrytering En fråga om visioner, incitament och attityder (dnr U2004/4252/UH), lämnades och har tjänat som underlag till delar av denna proposition. Propositionen bygger på en överenskommelse mellan den social- demokratiska regeringen och . En modern högskola i globaliseringens tid är öppen mot omvärlden. period av allt närmare internationellt samarbete, minskad betydelse av gränser och ökad konkurrens blir utbildning allt viktigare. kunskapssamhälle där utbudet av mindre kvalificerade arbeten minskar ökar betydelsen av tillgång till utbildning för individen. som mäts mot andra samhällen blir människornas kompetens den kanske viktigaste faktorn för samhällets framtida utveckling. fungerande och högkvalitativa universitet och högskolor är därför avgörande för att vi i vårt samhälle skall kunna hävda oss väl . Lärosätena måste fortsätta att utvecklas till att bli öppnare mot andra länder som de skall främja en mer jämlik rekrytering av studenter och ge tydliga signaler till gymnasieeleverna om vad som krävs för studier i högskolan. Utbildningspolitikens mål är att skall vara en ledande kunskapsnation som präglas av utbildning av hög kvalitet och livslångt lärande för tillväxt och rättvisa. Målet innebär i sig en internationell jämförelse där vi skall hävda oss väl. Utbildningspolitiken har traditionellt utformats utifrån varje lands tradition och kulturella särart, men universitet och högskolor har alltid haft nära kontakter med andra länder. politiken på nationell nivå, utan bindande internationella beslut, men inom högskoleutbildningen har inriktningen ändrats markant de senaste De större högskolepolitiska reformer som genomfördes och 1993 motiverades primärt av inrikespolitiska drivkrafter. proposition skrivs ett nytt blad i svensk utbildningspolitik. att bygga vidare på de landvinningar som har gjorts, men måste vi rusta oss för att ta till vara internationaliseringens möjligheter. Regeringen presenterar i denna proposition en politik som skall stärka den svenska högre utbildningens konkurrenskraft. attraktivt studieland med utbildning av hög kvalitet som utvecklas i linje med den s.k. Bolognaprocessens intentioner. Syftet med denna process är att skapa en gemensam struktur för den högre utbildningen i samverkan mellan länder och ge utrymme för att nationella krav och behov tillåts prägla utbildningen i Övertygelsen är att vi i kan hävda oss väl i inter- nationell konkurrens om vi tillsammans utvecklar den högre utbildningen i gemensam riktning. De förändringar som föreslås i den högre utbild- ningens struktur motiveras också av att de i sig leder till högre kvalitet och en mer kvalificerad och attraktiv utbildning även i ett nationellt Förslagen bygger vidare på det som är bra i dagens system men vidareutvecklar det för att det skall stå sig starkare. Mot den bakgrunden blir det än viktigare att universitet och högskolor arbetar efter en genomtänkt strategi för internationalisering. kan internationaliseringen bli mer djupgående, beröra fler och ge större bidrag till kvalitetsutvecklingen i utbildningen. I grunden handlar inter- nationalisering om kvalitet. Om utbildningen erbjuder fler och vidare perspektiv kommer den att ge studenterna bättre kunskaper. Lika tillgång till utbildning är en demokratisk rättighet och en fråga om Prop. 2004/05:162 jämlikhet. Eftersom utbildning betyder så mycket för människors framtid är det en mycket väsentlig uppgift att aktivt motverka skillnader i tillgången till utbildning mellan människor med olika bakgrund. I annat fall konserverar utbildningen ojämlikheter i samhället. var den sociala snedrekryteringen men de senaste tio årens förändringar inom den högre utbildningen har åstadkommit ett trendbrott. Genom en målinriktad och effektiv politik minskar nu ojämlikheten i den högre utbildningen. finns betydande orättvisor kopplade till en persons sociala bakgrund och till utbildningsbakgrunden. Därför krävs ett fortsatt målmedvetet arbete som kan få extra energi genom vetskapen att snedrekryteringen kan motverkas genom effektiva insatser. Antagningsreglerna till universitet och högskolor har stor betydelse både för den högre utbildningen men också för studierna i gymnasie- skolan. Reglerna måste vara enkla, rättvisa och rättssäkra eftersom de avgör om en person får börja en högskoleutbildning eller ej. En god studieinsats som leder till djupa kunskaper i gymnasieskolan skall löna sig vid ingången till högskolan. Ett centralt mål är att det beteende som antagningssystemet stimulerar skall vara bra för studierna både på gymnasienivå och i högskolan. Taktikval som ger högre meriter med mindre ansträngning bör motverkas. Kvalitet, öppenhet och jämlikhet är svenska styrkefaktorer som regeringen vill satsa ytterligare på i en alltmer internationaliserad högre utbildning. 4.2Globalt attraktiv och konkurrenskraftig utbildning Motivet till fördjupad internationalisering av den högre utbildningen är strävan att utveckla dess kvalitet, ambitionen att göra den mer attraktiv och erkänd utomlands bland studenter och arbetsgivare. En viktig utgångspunkt är att öka studenternas förståelse för andra kulturer och behovet av internationell solidaritet. Den vetenskap som utgör grunden för högskoleutbildning känner inga gränser. En högskoleutbildning av hög kvalitet ger därför kunskaper som inte är bundna till det land där utbildningen sker. Globaliseringen ökar förändringstakten i samhället. Nya jobb och företag kommer till som andra försvinner. Ingen kan räkna med att ha kvar ett arbete med oförändrat innehåll . Det innebär att utbildningspolitiken får en central roll. Utbildningen blir ett av de viktigaste medlen för att människor skall kunna vara starka och trygga i av snabb förändring. Det svenska näringslivet möter en allt intensivare konkurrens i takt med den tilltagande globaliseringen. För att skall fortsätta att vara ett attraktivt land att bedriva utbildning och produktion i finns ett uttalat behov av kontinuerlig kompetensförsörjning. Välutbildade akademiker är en grundförutsättning för ett konkurrenskraftigt näringsliv. Investeringar i utbildning är lönsamma för samhället. som allt tydligare blir en del av världen förändras vårt eget samhälle genom att en ökad andel av befolkningen är född utanför landets gränser. När fler och fler inte självklart delar en gemensam kulturell och etnisk bakgrund är det nödvändigt att även högskoleutbildningen utvecklas så att den är lika relevant oavsett studenternas bakgrund. I ett samhälle som präglas av mångfald bör den högre utbildningens institutioner genom sin tradition av internationell samverkan vara föredömen, som bemöter människor lika och utan diskriminering och också förmår att belysa olika perspektiv i utbildningen. I en kvalificerad utbildning är olikheter en tillgång efter- som skillnader i bakgrund och referensramar ställer krav på djupare eftertanke vilket motverkar slentrian. I propositionen presenteras en strategi för internationalisering av den högre utbildningen. Den baseras på en analys av samhällets förändringar och de insatser som gjorts tidigare för att internationalisera högskolans utbildningar. Strategin anger inriktningen nationellt och på lärosätena. I strategin finns övergripande mål som bryts ned i delmål som sedan skall leda till konkreta åtgärder. Skola och högre utbildning är helt centrala bärare av ett lands kultur. Det innebär att utbildningssystem är starkt präglade av det land och den kultur som de finns i. Därför finns en fast tradition att frågor om utbild- ningens innehåll och uppläggning beslutas inom varje lands gränser och inte internationellt. Inom Europeiska unionen fattas exempelvis enbart undantagsvis bindande beslut om skolan eller den högre utbildningen. har det dock blivit allt tydligare att utbildningssystemen i olika länder möter likartade utmaningar och därmed delar vissa problem. Grunden är globaliseringen av den högre utbildningen med starkt ökad rörlighet av studenter och examinerade. Några, framför allt anglosaxiska, länder drar till sig ett stort antal studenter på vad som i vissa avseenden utvecklats till en global utbildningsmarknad. I en sådan miljö blir med en mosaik av utbildningssystem som skiljer sig åt i större eller mindre utsträckning svårt att orientera sig i och därför mindre attraktivt. Flera länder brottas också med en högre utbildning som i alltför liten omfattning riktar sig mot arbetsmarknadens behov och med ineffektiva utbildningar. Ur denna analys föddes den s.k. Bolognaprocessen, där 45 europeiska länder deltar i ett mellanstatligt samarbete som syftar till att göra högre utbildning mer internationellt gångbar och attraktiv både för blivande studenter och framtida arbetsgivare samt till att öka rörligheten mellan länderna.