prop · GS031d9 · 2005-01-01 00:00:00 — antog rådet direktiv /110/EG om bistånd vid transitering i samband med återsändande med flyg (EUT nr L 321, 06.12.2003 s. 26). Direktivet fastställer ett regelverk som syftar till att underlätta transitering av tredjelandsmedborgare som skall återsändas via en flygplats i en annan medlemsstat än den som har fattat beslut om återsändande. Inom EU pågår arbetet med direktiv om rätt till inresa och vistelse för forskare, arbetstagare och egenföretagare från tredje land. Regeringen har tillsatt en utredning (dir. 2003:181 och dir. 2004:9) om hur EG-direktiven (2003/86/EG och 2003/109/EG) om familjeåterförening och varaktigt bosatta tredjelandsmedborgare skall genomföras i svensk rätt. Utredningen skall lämna sitt betänkande . överlämnades betänkandet EG-rätten och mottagandet av asylsökande (SOU 2003:89). I betänkandet konstateras att det svenska mottagandet rent faktiskt uppfyller de krav som uppställs i rådets direktiv /9/EG men att författningsregleringen i vissa avseenden är bristfällig. Utredaren föreslår därför att gällande praxis lagfästs t.ex. vad gäller tillgång till sjukvård och hälsovård samt tillgång till information för asylsökande. Regeringen avser lämna en proposition till . En departementspromemoria (Ds 2004:38) om tillträde till FN:s tilläggsprotokoll mot människosmuggling remissbehandlas och regeringen har för avsikt att lämna en proposition till . Inom pågår förhandlingar om en konvention mot människohandel som bl.a. innehåller bestämmelser om att bevilja tidsbegränsade uppehållstillstånd för offer för människohandel. Förhandlingarna planeras vara avslutade före utgången av 2004. Regeringen tillsatte utredningen om personkontroll vid yttre gräns och inre utlänningskontroll (dir. 2003:83) med uppgift att bedöma konsekvenserna av operativa inträde i . Den skall även se över nuvarande regler för personkontroll ur ett brottsförebyggande och brottsbekämpande perspektiv samt ur ett migrationsperspektiv. Utredningen kommer att överlämna sitt betänkande . Utredningen om förmyndare, gode män och förvaltare har lämnat ett delbetänkande God man för ensamkommande flyktingbarn (SOU 2003:51). Där föreslås bl.a. att det genom särskild lagstiftning skapas möjlighet för överförmyndaren att förordna god man med utökade befogenheter jämfört med nuvarande lagstiftning. Betänkandet har remissbehandlats. Ärendet bereds inom . Regeringen avser lämna en proposition till . Regeringen tillkallade en särskild utredare med uppdrag att utifrån ett helhetsperspektiv göra en översyn av mottagandet av och introduktionen för flyktingar. lämnade utredningen betänkandet Etablering i möjligheter och ansvar för individ och samhälle (SOU 2003:75). I betänkandet föreslås flera åtgärder i mottagande- och introduktionsverksamheten. Betänkandet har remissbehandlats och ärendet bereds inom . Regeringen beslutade att tillsätta en parlamentarisk kommitté med uppdrag att se över det regelverk som styr möjligheterna till arbetskraftsinvandring med syfte att ta fram ett regelverk som medger vidgad arbetskraftsinvandring från länder utanför EU/EES (dir. 2004:21). Kommittén skall också utreda behovet av arbetskraftsinvandring, bedöma de konsekvenser som ytterligare sådan invandring kan få på arbetsmarknaden och i övrigt samt, med utgångspunkt i denna bedömning, föreslå eventuella åtgärder. Kommittén skall slutredovisa sitt uppdrag . 2004/05:1 UTGIFTSOMRÅDE 8 Målen för migrationspolitiken var -migration till och från vårt land kan ske i ordnade former, -den reglerade invandringen upprätthålls, -asylrätten i och i ett internationellt perspektiv värnas, samt att -harmoniseringen av flykting- och invandringspolitiken i EU ökar. Målet är att asylrätten värnas genom en skyndsam och rättssäker prövning av den sökandes skyddsbehov. Mottagandet skall vara humant och värdigt och den totala väntetiden för den asylsökande bör vara högst 12 månader. Antalet asylsökande minskade i jämförelse med föregående år. sökte sammanlagt 31 355 personer asyl i , varav 11 235 kvinnor. Av antalet asylsökande var under . Den totala genomsnittliga handläggningstiden, dvs. från asylansökan till beslut i överklagande av var för de ärenden som avgjordes av nämnden . Motsvarande genomsnittliga handläggningstid var året innan. Prövning av ansökan handläggningstider Målet är att beslut om uppehållstillstånd eller avvisning skall fattas från det att ansökan inkommit till verket. avgjorde drygt 31 330 ärenden, vilket är fler ärenden än och nästan dubbelt så många som 2001. Av de avgjorda ärendena beslutades inom verksamhetsmålet 6 månader jämfört året innan. Den genomsnittliga handläggningstiden för grundärenden vid var (median ). Orsakerna till långa handläggningstider är flera och ofta komplexa. Av de asylsökande saknar passhandlingar vid ansökningstillfället, vilket innebär att 2004/05:1 UTGIFTSOMRÅDE 8 asylutredningar om bl.a. deras identitet, resväg och hemvist försvåras. Avsaknaden av pass innebär även problem med att verkställa avvisnings- och utvisningsbeslut. Handläggningstiderna påverkas även av att det kommer asylsökande från länder där verket måste bygga upp ny kunskap om den politiska situationen i landet. En ytterligare förklaring till att verket inte klarade verksamhetsmålet var den osäkra situationen i . väntade mer än 5 300 irakier på beslut i sina asylärenden. Hur organiserar prövningsverksamheten är också av betydelse för handläggningstiderna. Det är därför angeläget att genomför åtgärder som leder till effektivare handläggning. Ett sådant förändringsarbete har påbörjats vid verket. Som en del i detta arbete har tagit fram en särskild åtgärdsplan med ett stort antal åtgärder för att öka effektiviteten i verksamheten. beviljades av de asylsökande uppehållstillstånd. Denna andel har minskat successivt . Av dem som beviljades uppehållstillstånd var 647 personer s.k. konventionsflyktingar. togs EU:s centrala databas för fingeravtryck från asylsökande (Eurodac) i drift och kontrollerna i systemet visade att knappt 2 700 personer hade sökt asyl i något EU-land tidigare. Eurodac syftar till att effektivisera tillämpningen av Dublinförordningen och handläggningen av asylärenden. Därmed underlättas verkets arbete med att fastställa identiteter. Systemet kommer att få ännu större betydelse då databasen blir större. januarijuni 2004 hade 11 758 personer ansökt om asyl i . hade fattat beslut i 16 529 ärenden, varav . Den genomsnittliga handläggningstiden för grundärenden vid var (median ). Kostnaden minskade för ett avgjort grundärende från cirka 11 200 till . var av alla som sökte asyl barn. Av de 8 568 barn som sökte asyl var 561 barn som kommit till utan medföljande legal vårdnadshavare, s.k. ensamkommande barn. har fortsatt arbetet med att förbättra kvaliteten i arbetet med ärenden som rör barn. Efter ett medgivande från vårdnadshavaren skall alla barn ges möjlighet att komma till tals i utredningen. Grundläggande utbildning i är en integrerad del i utbildningsprogram. Handläggare utbildas i samtalsmetodik med inriktning mot utredning med barn. avgjorde av alla ansökningar om asyl från s.k. ensamkommande barn inom målet . Detta var en förbättring i jämförelse med när avgjordes . är dock resultatet långt från regeringens mål. var första året regeringen beslutat om ett särskilt mål för handläggningstid gällande ensamkommande barn. avgjorde totalt 517 asylärenden för ensamkommande barn vilket kan jämföras med 391 ärenden . Den asylsökande skall normalt vara berättigad till ersättning . var cirka 43 000 personer registrerade i mottagandesystem. Detta är en ökning med cirka 3 400 personer jämfört med . bodde i anläggningsboende och i så kallat eget boende. Den genomsnittliga vistelsetiden i mottagandesystemet var 2003. Jämfört med 2002 motsvarar det en ökning . Av de registrerade i mottagandet hade en vistelsetid , vilket är en ökning jämfört med året innan. Orsakerna till långa vistelsetider är flera och komplexa. Förutom de orsaker som redovisades i samband med handläggningstiderna beror långa vistelsetider också på problem med att verkställa avvisnings- och utvisningsbeslut. Det förhållande att asylsökande i ökande omfattning saknar giltiga pass- eller resehandlingar fördröjer verkställigheterna. Möjligheten att lämna in ett obegränsat antal nya ansökningar förlänger också den totala vistelsetiden. Enligt Utlänningslagen skall utresa ske vid vid utvisningsbeslut efter det att beslutet vunnit laga kraft, om inte annat bestäms i beslutet. Den genomsnittliga tiden mellan beslut om avvisning och utresa har ökat 2002 till 2003. återvände sammanlagt 8 647 personer självmant genom försorg och 8 892 ärenden överlämnades till polisen för verkställighet. Av de ärenden som lämnades till polisen rörde avvikna personer. Polisen verkställde 2 670 personer . Flera av mottagningsenheter har utvecklat sitt stöd till föräldrar och barn. Exempelvis har arbetet med att identifiera barn med särskilt behov av stöd utvecklats liksom former för att stödja föräldrarna i sin roll familjen väntar på besked. När det gäller ensamkommande barn har kvaliteten på barn- och ungdomsenheter förbättrats. har bl.a. förtydligat kraven på verksamhetens innehåll och infört föreskrifter om inspektioner av verksamheten. fanns det sammanlagt 16 barn- och ungdomsenheter I de fall bedömer att asylprövningen kommer att ta än beviljas ett undantag från skyldigheten att ha arbetstillstånd. var det 15 560 asylsökande, varav kvinnor och män, som hade tillträde till den öppna arbetsmarknaden. Av dem uppgav 696 personer att de arbetade. I den organiserade verksamheten, som syftar till att ge individen meningsfull sysselsättning , ingår ofta svenskundervisning och det förekommer även praktik på arbetsplatser. var antalet praktikplatser sammanlagt 1 101 stycken. Den organiserade verksamheten reduceras vid Dublinärenden och när den asylsökande har ett lagakraftvunnet avvisningsbeslut. har individplaner börjat användas i verksamheten. Individplanen är ett webbaserat system som skall stödja det processinriktade arbetet på asylområdet och underlätta samverkan mellan prövning, mottagande, introduktion och återvändande. I samverkan med har nya bosättningsunderlag på individnivå utvecklats. Informationen i bosättningsunderlagen sänds till och berörda kommuner, så att den kan vara ett stöd för kommunernas planering av introduktionen. uppgick förvarskostnaderna till . 2004/05:1 UTGIFTSOMRÅDE 8 utbyggnad av antalet förvarsplatser skett. Sammanlagt har 60 platser i förvar tillkommit vilket innebär att det sammanlagt fanns 175 förvarsplatser . var beläggningsgraden vid förvaren . Antalet förvarsplatser har utökats till följd av ett ökat antal asylsökande. En tillräcklig kapacitet av förvarsplatser är en viktig förutsättning för att upprätthålla en god kvalitet i verksamheten. var den genomsnittliga dygnsutgiften inom mottagandesystemet , exklusive förvar. Det motsvarar en ökning med i jämförelse med . Den ökade dygnsutgiften för mottagandet av asylsökande beror främst på ökade utgifter för hälso- och sjukvård samt utvecklingen av kvaliteten vid boenden för asylsökande barn som kommer till utan medföljande legal vårdnadshavare. Utgifterna ökar också till följd av att verkställighetsarbetet är resurskrävande. En allt större andel personer får avslag på sin asylansökan. Detta innebär att arbete med verkställighetsarbetet blir mer omfattande. var 40 367 personer registrerade i mottagandesystemet. Den genomsnittliga vistelsetiden för dem var . Åtgärder skall vidtas för att underlätta för flyktingar m.fl. genom vidarebosättning i eller andra insatser för utlänningar som befinner sig i särskilt utsatta situationer, främst i närområdet. beviljades 942 personer uppehållstillstånd för vidarebosättning i . Av dessa var 399 kvinnor och 543 män, knappt 400 var . Totalt överfördes 890 personer till varav 207 personer hade fått sina beslut . Av de personer som 2003 beviljades tillstånd för överföring kvarstår 244 personer som kommer att överföras till . Åtgärder skall vidtas för att underlätta för flyktingar och andra skyddsbehövande att återvandra. Bidrag ges för frivillig återvandring av vissa personer som efter att ha varit bosatta i under längre eller väljer att återvandra till sitt ursprungliga hemland eller till ett annat bosättningsland. prövades 133 ansökningar av enligt 2004/05:1 UTGIFTSOMRÅDE 8 förordningen (1984:890) om utlänningars resor från för bosättning i annat land. Av dessa beviljades 100 bidrag. Återvandring har bl.a. skett till , , och . sökte 24 personer som fått resebidrag om nytt uppehållstillstånd i . Målet är att bidrag skall lämnas för att underlätta för flyktingar i att återförenas med sina anhöriga. ansökte 206 personer om bidrag enligt förordningen (1984:936) om bidrag till flyktingar för kostnader för anhörigas resor till . Det året beviljades 182 personer bidrag enligt förordningen mot 172 personer året innan. De största grupperna var personer från , och SerbienMontenegro. Totalt beviljades personer från 17 länder bidrag 2003. Inom verksamhetsområdet förekommer flera olika typer av ärenden. En del gäller besök och tillfälliga vistelser i medan andra rör önskemål om permanent bosättning i . Målet för besök och bosättning är att inom ramen för den reglerade invandringen medge besöksutbyte mellan länder i enlighet med den sökandes önskemål samt värna rätten att förenas med nära anhöriga genom att väntetiden för beslut görs så kort som möjligt med hänsyn till sökandes och övriga berördas behov. Den totala väntetiden bör vara högst 12 månader. De flesta ansökningarna har lämnats in till en svensk utlandsmyndighet. Ansökningar av personer som omfattas av får beviljas efter inresan. Utlandsmyndigheterna fattar beslut i allt fler viseringsärenden och när det gäller familjeanknytningsärenden har utlandsmyndigheternas andel av handläggningstiden förkortats. Kompetensutvecklingsinsatser och utvärderingar följs löpande upp. Migrationsattachéerna spelar en viktig roll i detta arbete. pågår ett arbete med att ta fram ett kvalitetssäkringssystem som lägger fast kraven i varje arbetsmoment i handläggningen på utlandsmyndigheterna och inom . Syftet är att skapa en mer enhetlig, rättssäker och effektiv process. För att effektivisera och förbättra IT-stödet på migrationsområdet har utvecklat ett datoriserat ärendehanteringssystem kallat . Införandet av är en prioriterad fråga. har installerats på 32 utlandsmyndigheter. Det innebär att fler än av alla migrationsärenden som hanteras på utlandsmyndigheterna omfattas av systemet. Systemet har bidragit till kortare väntetider för den sökande och en mer effektiv handläggning. planeras ytterligare ett tiotal myndigheter få . Målet är att beslut om visering skall fattas inom en månad från det att ansökan inkommit till utlandsmyndighet. lämnades ungefär 149 500 viseringsansökningar in till de svenska utlandsmyndigheterna. Det är en minskning med 6 000 ansökningar jämfört med . Utlandsmyndigheterna avgjorde av ansökningarna och resterande överlämnades till för beslut. Av ansökningarna beviljades . Utlandsmyndigheternas handläggningstid var i normalfallet och den genomsnittliga handläggningstiden hos var (median). var det cirka 127 000 personer som reste in i med visering. Av dem var det cirka 870 personer som inte lämnade landet efter viseringstidens utgång. Det gäller främst personer från , , och . av de 870 personerna sökte asyl medan flertalet av de övriga åberopade anknytning till anhöriga. Målet är att beslut om uppehållstillstånd för anknytning till personer bosatta i skall fattas ansökan inkommit till utlandsmyndighet. avgjorde 30 451 anknytningsärenden, vilket är fler än 2002. Av dessa ärenden avgjordes från det att ansökan lämnades in vid utlandsmyndighet. Regeringen avser att vidta åtgärder för att minska handläggningstiden. Av de beviljade tillstånden var 13 233 anknytningsärenden genom nyetablerade förhållanden. Av dem som beviljades tillstånd var kvinnor och de största grupperna bland dessa var kvinnor från och . sökte 58 barn utan medföljande legal vårdnadshavare om uppehållstillstånd på andra grunder än asyl. Totalt ansökte 2 430 barn om att få flytta till antingen till någon eller bägge föräldrarna eller till någon annan än en förälder. Sammanlagt 28 föräldrar ansökte om att få återförenas med sina barn bosatta i . Målet är att den totala väntetiden för att få svenskt medborgarskap bör vara högst 12 månader. ansökte 27 128 personer om svenskt medborgarskap, vilket är färre än året innan. Merparten av de sökande kommer från , BosnienHercegovina samt SerbienMontenegro. Majoriteten av de sökande är kvinnor. avgjorde 1 191 överklaganden, varav avgjordes . Målet för beslut i ett grundärende hos är från det att ärendet inkommit till verket. avgjorde verket 28 412 medborgarskapsärenden. Den genomsnittliga väntetiden för ett grundärende var (median ). Detta är en ökning från föregående år. Totalt fick positiva beslut mot 2002. För vissa nationaliteter har andelen avslag varit högre än genomsnittet främst beroende på svårigheter att kunna uppfylla kravet på styrkt identitet. Den totala kostnaden för prövning av medborgarskapsärenden har ökat . Kostnaden för ett avgjort ärende 2003 var vid . Verksamhetsområdet prövning och överprövning i utlänningsärenden Målet för överprövning av beslut om avvisning eller utvisning är att beslut skall fattas och att den totala väntetiden bör vara högst 12 månader. överlämnade fler ärenden till än . Ärendebalansen hos nämnden har 2004/05:1 UTGIFTSOMRÅDE 8 ökat med drygt 1 000 ärenden (). Förtursärenden såsom s.k. Dublinärenden, dvs. vilken medlemsstat som har ansvaret att pröva en asylansökan som en medborgare i tredjeland har gett in i någon medlemsstat, ärenden med tvångsåtgärd och avvisning med omedelbar verkställighet har ökat i antal och uppgick av de avgjorda asylärendena, vilket skall jämföras året innan. avgjorde fler ärenden jämfört med . Den genomsnittliga handläggningstiden för avgjorda ärenden hos nämnden var (135 median) i asylärenden och (184 median) i avlägsnandeärenden där asylskäl inte åberopas. var handläggningstiderna 221 (167 median(237 median). Andelen bifall i asylärenden var mot året innan. har beslut fattats i av de avgjorda asylärendena och i av de ärenden där asylskäl inte åberopats. Målet nås fortfarande inte men resultatet har förbättrats jämfört med föregående år då beslut fattades i av asylärenden och av övriga ärenden. har nämnden avgjort respektive fler ärenden jämfört med och 2002. När det gäller avvisning eller utvisning för barn utan medföljande legal vårdnadshavare, s.k. ensamkommande barn, är målet att beslut skall fattas . Vid ingången av 2003 hade nämnden 34 öppna ärenden avseende ensamkommande barn och fick nya ärenden. Nämnden handlägger dessa ärenden med förtur. Situationen i har dock gjort att beslut i dessa ärenden inte kunnat fattas i full utsträckning. Nämnden har avgjort 106 ärenden varav 17 ärenden bifölls. Den genomsnittliga handläggningstiden var . Målet är att beslut i ärenden avseende ny ansökan om uppehållstillstånd skall fattas inom en månad, om inte inhibition meddelats eller andra särskilda skäl föreligger. Antalet nya ansökningar ökade 2003 jämfört med . har antalet nya ansökningar nästan fördubblats. 2004/05:1 UTGIFTSOMRÅDE 8 Ärenden gällande personer från dominerar. Andelen bifall var , vilket är lägre än . Många nya ansökningar om uppehållstillstånd görs nästan efter det att nämnden avslagit överklagandet i avlägsnandeärendet. Endast i ett fåtal fall ändras nämndens tidigare beslut. Av de 694 öppna ärenden som nämnden hade var 308 ärenden (44,) yngre än en månad och 94 ärenden (13,) . Av de nya ansökningarna brukar knappt en tredjedel vara inhiberade. Nämnden fattade beslut i av ärendena inom en månad, vilket skall jämföras 2002. Överklaganden av uppehållstillstånd utan samband med avvisning eller utvisning prövar överklaganden av beslut att avslå en ansökan om uppehållstillstånd även om beslutet inte är förenat med avvisnings- eller utvisningsbeslut. Merparten rör ärenden där utlänningen har ansökt om uppehållstillstånd från hemlandet och åberopat anknytning till anhörig. Beslut i dessa ärenden skall fattas och den totala väntetiden bör vara högst . Antalet nya ärenden ökade 2003 i jämförelse med 2002, från 2 528 till 2 864. Bifallsprocenten var i genomsnitt vilket är lägre än föregående år. Beslut har fattats i av de avgjorda ärendena och har avgjorts . Resultatet är avsevärt bättre än motsvarande siffror 2002, respektive . Den genomsnittliga handläggningstiden för dessa ärenden har minskat från 254 (median 259 respektive 205). Överprövning av svenskt medborgarskap Målet är att beslut skall fattas och den totala väntetiden bör vara högst . Antalet inkomna ärenden var 1 262, vilket är 126 ärenden fler än 2002. Totalt av de inkomna ärendena var från medborgare i . Bifallsprocenten har sjunkit från 25 till 17. En allt större andel av ärendena utgörs av ärenden där personens identitet är oklar. var av de öppna ärendena yngre än . genomsnittliga handläggningstiden har fortsatt att sjunka och var mot 208 året innan. avgjordes av ärendena och ytterligare inom intervallet 6 . Målet med fonden är att den skall medverka till att utveckla asylprocessen och integrationen. I slutrapporten för programåren 20002001 konstateras att fonden öppnat möjligheter att utveckla och därmed åtgärda brister inom verksamhetsområdena. Såväl offentlig förvaltning som organisationer har givits möjlighet att vara delaktiga i förändringen och förbättringen av asylprocessen i . har genomfört en utvärdering av hur fonden fungerat i programåren 2000 till 2002. För del konstateras att flyktingfonden haft ett stort värde för utvecklingen av asyl- och flyktingverksamheten i . har 28, 64 respektive 37 projekt beviljats bidrag från fonden. var fokuseringen bl.a. på samverkan mellan frivilligorganisationer och myndigheter samt på grupper med särskilda behov, t.ex. ensamkommande barn, kvinnor och tortyroffer. Innevarande år är sista programåret för fonden. Bidragen från fonden utbetalas i omgångar beroende på hur långt projektet har kommit. kommer därför att ha utgifter även 2005 och 2006. träffade ministerrådet en politisk överenskommelse om att förlänga fonden för en ny period åren 2005 2010. Sammantaget har regeringens mål inom politikområdet inte uppnåtts. De åtgärder som regeringen vidtagit och föreslagit och för att förstärka styrningen av utlänningsmyndigheterna är en viktig del i regeringens arbete för en mer effektiv och rättssäker migrationspolitik Det är ännu för tidigt att fullt ut värdera effekterna av dessa åtgärder. De långa handläggnings- och vistelsetiderna är påfrestande för enskilda individer och innebär också stora utgifter för samhället. En positiv utveckling kan dock konstateras när det gäller handläggningstiderna för överklaganden av asylärenden hos som minskat . För att minska handläggningstiderna även hos har verket i årets ekonomiska vårproposition tillförts . Svårigheterna med att verkställa lagakraftvunna avvisnings- och utvisningsbeslut leder till att den sammanlagda väntetiden i asylprocessen ökade . Det är därför viktigt att och polisens samarbete med att förbättra verkställighetsarbetet fortsätter att utvecklas. Kostnaderna i mottagandesystemet är fortsatt höga trots att antalet asylsökande minskar. Den ekonomiska styrningen är en viktig del i det pågående förändringsarbetet, där kontrollen över utgifterna utgör en väsentlig del. Som redovisats bereder regeringen ytterligare förslag till åtgärder inom migrationspolitiken. 2004/05:1 UTGIFTSOMRÅDE 8 1Inklusive av beslutade anslag på tilläggsbudget och förslag på tilläggsbudget i samband med BP . 2Motsvarar 616 743 tkr prisnivå. 3Motsvarar 611 870 tkr prisnivå. Anslaget avser i huvudsak förvaltningskostnader för samt kostnader för IT- stödet i migrationsarbetet vid utlandsmyndigheterna. Regeringen bedömer att det kommer 22 000 asylsökande. har lämnat en revisionsberättelse med invändning för avseende 2003.