prop · GS031d24 · 2005-01-01 00:00:00 — Verksamheten omfattar bl.a. tillsyn av fartyg i form av inspektion avseende bemanning på svenska fartyg, säkring av last i lastbärare samt kontroll av transporter med farligt gods. Vad gäller sjötrafikövervakningen svarar för övervakningen av såväl fritidsbåtstrafiken som yrkessjöfarten.PROP. 2004/05:1 UTGIFTSOMRÅDE 22 2004/05:1 UTGIFTSOMRÅDE 22 verka till att såväl svenskt som utländskt sjöfolk får tillgång till kultur- och fritidsaktiviteter, som med avseende på variation och kvalitet rimligt överensstämmer med samhällets ordinarie utbud. Verksamhetsutbudet skall så långt möjligt kompensera för den service som sjöfolket går miste om på grund av tjänstgöring till sjöss. Resultat: HKF har haft ett varierat utbud av aktiviteter. Antalet sjömän och andra som tagit del av HKF:s tjänster har i stort sett kunnat bibehållas eller har t.o.m. ökat i vissa fall. HKF har upprätthållit en elektronisk nyhetsservice för sjömän. Svenska TV-program och svensktextade hyrfilmer har distribuerats. Ett brett urval av köpfilmer har också tillhandahållits. HKF har bedrivit biblioteksverksamhet och motionsverksamhet. Besöksantalet vid HKF:s hamnanläggningar har ökat . Sammantaget bedömer regeringen att verksamhetsmålen för HKF:s verksamhet i huvudsak uppnåtts. Verksamhetsmål: skall medverka till att tillförsäkra den svenska handelsflottan rimliga konkurrensvillkor, som leder till en hög transportkvalitet för näringslivet. Resultat: Sedan det nya sjöfartsstödet infördes har nettoinflaggningen beräknats till omkring 15 fartyg. inger en rapport om de svenska rederiernas ekonomiska situation till regeringen. Av rapporten, som avser 2003, framgår att de svenska rederiernas ekonomiska situation förbättrats och konkurrensförmåga stärkts genom det statliga bidraget. får därmed anses ha uppnått målet för sin verksamhet. Vid bedömning av måluppfyllelsen för verksamhetsområdet granskas, förutom själva måluppfyllelsen, även de återrapporteringskrav som angavs i regleringsbreven och andra uppdrag som myndigheterna har. Myndigheterna har inom vissa områden svårigheter att redovisa vilka åtgärder som vidtagits för att nå måluppfyllelse. En sammanställning av måluppfyllelsen för verksamhetsområdet presenteras i tabell 6.4 nedan. Det har inte varit några problem att uppnå målet att sjöfart skall kunna bedrivas året runt i svenska farvatten och på samtliga svenska hamnar av betydelse. Detta mål har uppnåtts . Ett viktigt område i tillgängligheten och för sjösäkerheten är att känna till bottenförhållanden och vilka frigångsdjup som gäller. Regeringen anser att arbetet med sjömätning är av stor betydelse och avser att i regleringsbrevet för närmare precisera målsättningen för detta arbete. De förbättringsområden som har identifierats för att öka tillgängligheten i sjötransportsystemet för funktionshindrade och andra med särskilda behov är: astma- och allergi, förflyttningar och information. Informationen är viktig för det fortsatta arbetet med att uppnå tillgänglighetsmålet. Sammanfattningsvis anser regeringen att delmålet för verksamhetsområdet har uppnåtts. Kvaliteten i det svenska sjötransportsystemet som tillhandahålls av , mätt i termer av förutsägbarhet, säkerhet, flexibilitet, bekvämlighet, framkomlighet och tillgång till information har successivt förbättrats. Förseningar orsakade av infrastrukturen är försumbara, antalet sjökort i elektronisk form ökar och arbetet med farlederna till och från hamn är snart klart vilket ökar framkomligheten till hamnen. Sammanfattningsvis anser regeringen att delmålet för verksamhetsområdet har uppnåtts. Det är positivt att det finns en tendens att antalet allvarliga olyckor för svenska fartyg minskar från en från början mycket låg nivå till en ännu lägre nivå i alla sjötrafikkategorier . Nivåerna är dock så låga att även enstaka händelser får en stor påverkan på enskilda år vilket gör det problematiskt att redovisa enskilda år. Vad som är bekymrande är att olyckorna med fritids- båtar inte visar samma tendens utan ligger kvar på ungefär samma nivå som . Avseende måluppfyllelsen för etappmålet sjösäkerhet är regeringens bedömning att detta endast delvis är uppfyllt på grund av att antalet allvarliga olyckor för fritidsbåtar inte har minskat. De svenska fartygen har i en internationell jämförelse klarat sig väl enligt den tillsyn som utförs enligt ParisMoU. I jämförelse mellan svenska fartyg och fartyg från andra stater som är anslutna till ParisMoU är det endast fartyg från som kommer före på den s.k. vita listan. Detta måste anses vara mycket positivt och bedömningen är att sjösäkerhetsmålet i denna del är uppfylld. Sjöräddningsmålet har uppnåtts och har efter uppdrag från regeringen genomfört en utredning om . I rapporten presenterar ett förslag till nytt sjöräddningsmål och ett utvecklat samarbete mellan sjö- och flygräddningen. Båda förslagen bereds inom . Regeringen bedömer att det ökande antalet fritidsbåtar, framför allt i storstadsområdena, i kombination med att dessa båtar får allt större fartresurser gör att det finns ett ökat kontrollbehov av fritidsbåtstrafiken. Av denna anledning avser regeringen att lämna ett uppdrag till i syfte att se över vad som kan göras för att effektivisera övervakningen av fritidsbåtstrafiken. Regeringen tillsatte en utredning som bl.a. fick i uppdrag att göra förnyade överväganden av frågan om införande av en promillegräns för sjöfylleri som inte är grovt och även överväga andra metoder för att förbättra sjösäkerheten genom att minska antalet alkoholrelaterade olyckor till sjöss. Utredningen skall lämna sitt slutliga betänkande . Vidare bedömer regeringen att en kontinuerlig övervakning av handelssjöfarten och den riktade sjösäkerhetstillsynen i hamnar har en preventiv effekt. Utvecklingen av det riskanalysbaserade systemet för tillsyn bör enligt regeringens bedömning bidra till att ytterligare effektivisera och öka träffsäkerheten i inspektionsverksamheten. Regeringen bedömer också att arbetet med tillsyn inom sjösäkerhetsområdet är av stor vikt mot bakgrund av de allvarliga konsekvenser brister i säkerheten kan ge upphov till. Sjöfartsskydd är ett nytt verksamhetsområde inom sjösäkerhetsmålet. Regeringen anser dock att attentaten i har visat på 2004/05:1 UTGIFTSOMRÅDE 22 betydelsen av att terroristskydd tas på största allvar. Mot bakgrund av att människor har omkommit och skadats inom sjöfarten anser regeringen att sjösäkerhetsmålet för verksamhetsområdet endast delvis har uppfyllts. I detta sammanhang måste dock framhållas att sjösäkerhetsarbetet hos alla myndigheter är värdefullt och den utveckling som sker på området är mycket positiv. Hotet mot svenska havs- och kustområden har ökat i och med en allt större fartygstrafik. Det innebär också en ökad risk för en allvarlig olycka med utsläpp av olja eller andra skadliga ämnen som följd. Negativ miljöpåverkan sker så gott som genom olagliga utsläpp av skadliga ämnen, spridning av främmande organismer via barlastvattentankar, luftföroreningar, giftiga båtbottenfärger m.m. Regeringens uppfattning är att verksamhetsmålet för att uppnå en god miljö måste ha fortsatt hög prioritet. Regeringen betonar att och bedriver ett omfattande nationellt och internationellt arbete för att minska sjöfartens negativa miljöpåverkan. Sjöfarten är en i hög grad internationell näringsgren och många viktiga miljöåtgärder måste därför arbetas fram inom ramen för internationella fora. Genom att vara drivande i dessa fora har i många fall lyckats påskynda internationella regler. Det gäller inte minst det miljöarbete som driver gemensamt med övriga EU-stater. PSSA-klassningen av kan framhållas som ett annat exempel på framgångsrikt internationellt arbete. återstår flera frågor som måste drivas hårdare. Det gäller t.ex. genomförandet av Östersjöstrategin vad gäller mottagningsanordningar i hamnar runt . Vidare måste åtgärder vidtas som bidrar till att målet om att utsläppen av olja och kemikalier från fartyg minimeras och är försumbara till 2010 nås. Målet är en del av det nationella miljökvalitetsmålet Hav i balans samt levande kust och skärgård. Till miljöarbetet tillkommer också nya frågor såsom barlastvattenhantering. Sammanfattningsvis anser regeringen att delmålet för verksamhetsområdet endast delvis har uppfyllts. 2004/05:1 UTGIFTSOMRÅDE 22 En positiv regional utveckling I det gemensamma etappmålet för delmålen tillgänglighet och positiv regional utveckling anges bl.a. att tillgängligheten för medborgare och näringsliv mellan glesbygd och centralorter samt mellan regioner och omvärlden successivt skall förbättras. De sjöledes transporterade volymerna mellan inrikes orter har i princip varit oförändrade och för utrikes transporter har godsvolymerna ökat. Antalet anlöp av lastfartyg har minskat i fyra sjötrafikområden och ökat i tre. Godsvolymerna per anlöp har därmed ökat. Ökningen av godsvolymerna tyder på att minskningen av antal anlöp inte har haft en negativ påverkan på den regionala utvecklingen på sjötransportområdet. Inrikes färjetrafik har haft en positiv utveckling och visat tillväxtsiffror i passagerarvolym på långt . Vad avser färjetrafik i internationell trafik har det skett en kraftig ökning av antalet anlöp i Ostkustens sjötrafikområde och en stor ökning i . I resterande sjötrafikområden har det skett små förändringar. En förklaring till detta kan vara en ökad ekonomisk aktivitet i . Utvecklingen av gods- och passagerarvolymer har varit positiv för den regionala utvecklingen och måluppfyllelsen. Vidare är det positivt med utvecklingen inom färjetrafiken på . Tendensen med färre anlöp av lastfartyg är svårbedömd avseende vilken effekt det har på tillgängligheten. Effektivare logistik och koncentration av godsflöden kan uppväga even- Tabell 6.4 Sammanställning av resultat verksamhet inom verksamhetsområdet tuella nackdelar med en minskning av anlöp. Sammantaget anser regeringen att delmålet för verksamhetsområdet har uppfyllts. Målet för verksamhetsområdet har funnits . Det finns ännu inget etappmål för området utan arbetet med att formulera ett pågår. I en tidigare kartläggning som gjort av könsfördelningen inom sjöfolket framgår att kvinnorna är kraftigt underrepresenterade. Bland befattningsgrupperna var det endast inom gruppen ekonomipersonal som en jämn könsfördelning uppnåddes. I de övriga grupperna varierade kvinnornas andel mellan och . Om tendensen från utbildningen av sjöbefäl håller i sig lär könsfördelningen bli något jämnare . Utvecklingen går dock långsamt vilket visas av att kvinnorna endast utgjorde av eleverna i utbildningen. Någon information om vad män och kvinnor anser om sjöfarten som transportmedel finns inte. En positiv regional utveckling har inte haft någon invändning i revisionsberättelsen för . Även för HKF har lämnat en revisionsberättelse utan invändning. har till regeringen inlämnat en förstudierapport rörande vissa frågor inom sjöräddningsverksamheten där man anser att det kan finnas behov av relativt snara åtgärder. Rapporten behandlas av . 2004/05:1 UTGIFTSOMRÅDE 22 skall verka för att de transportpolitiska målen uppnås. Detta skall ske på ett företagsekonomiskt sätt och inom ramen för en samhällsekonomiskt effektiv och långsiktigt hållbar transportförsörjning. har ett räntabilitetskrav (som räknas på resultatet efter skattemotsvarighet) om över en konjunkturcykel. Vidare skall verket ha en soliditet om . Som restriktion för prisökningar gäller att verkets farledsavgifter får öka med högst nettoprisindex räknat . I treårsplan presenterades följande prognos för den kommande treårsperioden. Tabell 6.5 Ekonomisk utveckling Miljoner kronor där ej annat anges Räntabilitet på eget kapi- het (%) Soliditet (%) Regeringen anser att nuvarande räntabilitetskrav om över en konjunkturcykel (som räknas på resultatet efter skattemotsvarighet) är motiverad. Det långsiktiga målet för nivån på räntabiliteten är att den skall vara företagsekonomiskt motiverad och regeringen följer noggrant lönsamhetsutvecklingen hos . Regeringen föreslår vidare att det långsiktiga målet för soliditeten på lägst skall kvarstå. Den restriktion har att farledsavgifterna får öka med högst nettoprisindex räknat föreslås förändras till att gälla . Anledningen till detta är att den nu genomförda höjningen av lotsavgiften kommer att kompenseras med en sänkning av farledsavgiften. För att undvika att denna sänk- ning av farledsavgiften inte skall läggas samman med ett eventuellt utrymme att höja avgiften bör en justering av basåret ske. Beträffande utdelningskravet anser regeringen att detta bör vara en tredjedel av vinsten, räknat som resultatet efter skattemotsvarighet. Utdelning och skattemotsvarighet bör även fortsättningsvis fastställas slutligt av regeringen i samband med bokslutet. investeringar finansieras helt med egna medel. Verket har därutöver ett bemyndigande att ta upp lån inom en total ram av . har i treårsplanen hemställt om ett bemyndigande att få uppta lång- och kortfristiga lån inom en total ram på . Vidare har verket hemställt om att få sätta in kassamässigt överskott på räntebärande konto i eller affärsbank. förvaltar de medel som används för kostnader med anledning av förlisning. Regeringen föreslår att ett bemyndigande ges så att kan uppta lång- och kortfristiga lån inom en total ram av inom eller utanför . Vidare föreslår regeringen att får sätta in kassamässigt överskott på räntebärande konto i eller affärsbank. Regeringen förslår att de medel som förvaltas av , och som används för kostnader med anledning av förlisning, får användas i enlighet med vad regeringen förordar i avsnitt i avsnitt 6.7.9. bedömning av investeringsbehoven fördelade på olika verksamhetsgrenar räknade i prisläge per den framgår av nedanstående tabell. Som information redovisas också beslutad inve- 2004/05:1 UTGIFTSOMRÅDE 22 Investeringarna uppgår totalt för perioden till . Detta är en ökning jämfört med förra årets investeringsplan med för perioden 20042006. Under rubriken /utmärkning redovisas omfattningen av investeringar i farleder, nybyggnad, ombyggnad och återanskaffning av fyrar, annan fast utmärkning, radionavigeringssystem samt el- och teleteknisk materiel och utrustning. isbrytare beräknas kunna användas . De investeringar som planeras är ombyggnad av fartygsbryggor. Sjötrafikinformationssystemen utvecklas ständigt och planeras investeringar i utveckling och ombyggnader i Sjötrafikinformationscentraler (VTS-centraler). Investeringar i den sjögeografiska verksamheten sker främst genom utveckling av system för bearbetning av djupdata, produktions- och förvaltningsverktyg för sjökortsdatabasen samt i distributionssystem för digitala produkter. En betydande del av investeringarna i lotsningsverksamheten utgörs av återanskaffning av lotsbåtar. Lotsbåtsflottan förnyas med hänsyn tagen till ålder och gångtid. Investeringarna omfattar också förnyelse av lokaler och hamnanläggningar samt utrustning på lotsstationer, bl.a. till följd av anpassning till en rationellare organisation inom sjötrafikområdena. Investeringar i IT-system planeras för verksgemensamma funktioner, och andra myndighetsdelar. Sjötrafikinformation (VTS) Sjögeografisk information (Sjökortsproduktion) Sektors- och myndighetsuppgifter (exkl. Sjöfartsin- Regeringen föreslår att investeringsplanen för godkänns. 6.7.436:6 Ersättning för fritidsbåtsändamål m.m. 1 Inklusive tilläggsbudget i samband med ekonomiska vårproposition (bet. 2003/04:FiU21) och förslag på tilläggsbudget i samband med budgetpropositionen . Anslaget är avsett att finansiera tjänster inom ansvarsområde, bl.a. för fritidsbåtssektorn, som inte finansieras via handelssjöfarten. Från anslaget finansieras kostnader för informationsinsatser för att förbättra sjösäkerheten och för att minska miljöpåverkan, främst avseende fritidsbåtslivet. Vidare ingår vissa kostnader för sjöräddning, farledsverksamhet, samt vissa övriga kostnader för fritidsbåtstrafiken och yrkesfisket m.m., vilka inte skall belasta handelssjöfarten. Anslaget får även användas till utredningar med anknytning till fritidsbåtsverksamheten. Regeringen är från tillgänglighets- och sjösäkerhetssynpunkt angelägen om att infrastrukturen som används av skärgårdsbor och fritidsbåtsägare även i fortsättningen håller en god standard. Anslaget täcker inte de kostnader som har för verksamheten utan underskottet täcks med intäkter från handelssjöfartens farledsavgifter. Regeringen föreslår att anvisas under anslaget . beräknas anslaget till , respektive . 2004/05:1 UTGIFTSOMRÅDE 22 6.7.536:7 Ersättning till viss kanaltrafik m.m. 1 Inklusive tilläggsbudget i samband med ekonomiska vårproposition (bet. 2003/04:FiU21) och förslag på tilläggsbudget i samband med budgetpropositionen . Från anslaget utgår bidrag till täckande av underskott för drift av Trollhätte och m.m. Anslaget får användas för utredningar med anknytning till kanaltrafiken. Regeringen föreslår att anvisas under anslaget . beräknas anslaget till respektive . 1Inklusive tilläggsbudget i samband med ekonomiska vårproposition (bet. 2003/04:FiU21) och förslag på tilläggsbudget i samband med budgetpropositionen . 2Motsvarar 5 786 tkr prisnivå. 3Motsvarar 5 786 tkr prisnivå. Anslaget disponeras av och skall användas för driften av sjöfartsregistret. beräknas anslaget till respektive 2004/05:1 UTGIFTSOMRÅDE 22 Tabell 6.10 Härledning av anslagsnivån 20052007, för anslag 36:8 Förändring till följd av: Pris- och löneomräkning 2 Överföring till/från andra Förslag/beräknat anslag 1Statsbudget enligt beslut (bet. 2003/04:FiU10). Beloppet är således exklusive beslut på tilläggsbudget under innevarande år. 2Pris- och löneomräkningen baseras på anvisade medel statsbudget. Övriga förändringskomponenter redovisas i löpande priser och inkluderar därmed en pris- och löneomräkning. Tabell 6.12 Härledning av anslagsnivån 2005-2007, för anslag 36:9 : Administration Förändring till följd av: Pris- och löneomräkning 2 Överföring till/från andra Förslag/beräknat anslag 1Statsbudget enligt beslut (bet. 2003/04:FiU10). Beloppet är således exklusive beslut på tilläggsbudget under innevarande år. 2Pris- och löneomräkningen baseras på anvisade medel statsbudget. Övriga förändringskomponenter redovisas i löpande priser och inkluderar därmed en pris- och löneomräkning. 1Inklusive tilläggsbudget i samband med ekonomiska vårproposition (bet. 2003/04:FiU21) och förslag på tilläggsbudget i samband med budgetpropositionen . 2Motsvarar 1 425 tkr prisnivå. 3Motsvarar 1 425 tkr prisnivå. Anslaget används för kostnader för administration, arvoden m.m. disponerar avgiftsintäkter om ca från verksamheten. Det nu gällande sjöfartsstödet administreras av . Regeringen föreslår att anslaget sänks till och att överförs till anslag 36:8 . Anledningen till sänkningen är att nämndens administrationskostnader minskat sedan det nya sjöfartsstödet infördes. Intäkter från avgifterna för ärendehanteringen om ca disponeras av . beräknas anslaget till respektive . 6.7.8Handelsflottans kultur- och fritidsråd HKF:s verksamhet finansieras i huvudsak med en andel av de farledsavgifter som tar in. För delar av verksamheten tas avgifter ut. Därutöver får HKF bidrag från bl.a. kommuner och privata organisationer. var intäkterna sammanlagt . Av dessa utgjorde intäkterna från farledsavgifterna . har denna nivå höjts till . Regeringen föreslår att denna nivå även skall gälla för . Regeringen har tillkallat en särskild utredare med uppgift att med utgångspunkt från kraven i nr 163 om sjömäns välfärd till sjöss och i hamn föreslå hur bör organisera välfärdsverksamheten utifrån målsättningen att till lägsta möjliga kostnad uppfylla de krav som konventionen ställer. 6.7.9Kostnader med anledning av förlisning Regeringen beslutade att uppdra åt att låta genomföra en övertäckning av . beslutade (prop. 1995/96:105, bet. 1995/96:TU15, rskr. 1995/96:205) i samband med tilläggsbudgeten till statsbudgeten för /96 att anvisa ett förslagsanslag för övertäckningsarbetet. beslutade regeringen att övertäckningsarbetet skulle avbrytas. beslutade regeringen att övertäckningsarbetet inte skulle återupptas. har förhandlat med det konsortium som ombesörjde det avbrutna övertäckningsarbetet. Förhandlingarna rörde ersättningsanspråk med anledning av att avtalet mellan konsortiet och sades upp då arbetet avbröts. Parterna slöt ett avtal som innebär att har en fordran på konsortiet som garanterar en ersättning om . Det ankommer på regeringen att besluta om användningen av dessa medel. Regeringen gav Styrelsen för psykologiskt försvar i uppdrag att vara statens organ för kontakter med anhöriga till offer för förlisning. Uppdraget utvidgades senare till att gälla även överlevande efter haveriet. Särskilt efter fartygets förlisning fanns ett stort behov hos dessa grupper att få vägledning och informationsstöd från en central instans. Mot bakgrund av detta beslutade regeringen att utvidga uppdraget och gav Styrelsen för psykologiskt försvar i uppdrag att insamla och sammanställa uppgifter med anknytning till haveri samt med utgångspunkt i en sådan faktabank tillhandahålla allmänheten information och besvara frågor om förlisning. Kostnaden för uppbyggandet av faktabanken och utförandet av uppdraget har beräknats till . En första version av faktabanken publicerades på Internet . 2004/05:1 UTGIFTSOMRÅDE 22 I den för , och gemensamma om förlisningen, konstaterade kommissionen en rad sjösäkerhetsbrister hos . Kommissionen rekommenderade ett antal åtgärder för att förbättra sjösäkerheten på fartyg av motsvarande slag. Mot bakgrund av dessa rekommendationer gav regeringen Verket för innovationssystem () i uppdrag att initiera forskningsprojekt som syftar till att förbättra sjösäkerheten. För dessa forskningsprojekt har regeringen avsatt och finansieringen har skett genom de medel som konsortiet för övertäckande av har erlagt till . , Styrelsen för psykologiskt försvar, och andra statliga myndigheter har haft och kommer sannolikt även att ha kostnader med anknytning till förlisning. Såväl kostnadernas storlek som deras utfall i tiden är svår att prognostisera. Regeringen föreslår att dessa medel, som förvaltas av och som uppgår till ca , skall kunna användas för framtida kostnader föranledda av utredningar och åtgärder med anknytning till förlisning, som t.ex. sjösäkerhetsforskning, inom den kommande treårsperioden. 2004/05:1 UTGIFTSOMRÅDE 22 Verksamheten omfattar civil luftfart, statens flygplatssystem samt flygtrafiktjänster. Ansvarig myndighet inom verksamhetsområdet är affärsverket . har i uppdrag att skapa förutsättningar för ett tillgängligt, säkert, effektivt, jämställt och miljöanpassat flyg som kan tillgodose privatpersoners och näringslivets behov av resor och godstransporter. huvuduppgifter är att främja utvecklingen av den civila luftfarten, ansvara för drift och utveckling av statens flygplatser för civil luftfart, att utfärda föreskrifter för och utöva tillsyn över flygsäkerheten för den civila luftfarten, att svara för skyddet av miljön mot föroreningar från den civila luftfarten, att ansvara för flygtrafiktjänst i fred för civil och militär luftfart, att ombesörja beredskapsplanläggning för civila flygtransporter, att verka för att hänsyn tas till funktionshindrade personers behov inom den civila luftfarten samt att ha samordningsansvaret för trafiksäkerhetsarbetet inom luftfarten. ingår i samverkansområdet Transporter och samverkansområdet Skydd, undsättning och vård. Samverkansområdena redovisas under utgiftsområdet 6 Försvar samt beredskap mot sårbarhet. I nedanstående tabell redovisas utgiftsutvecklingen för den anslagsfinansierade delen av statens verksamhet inom verksamhetsområdet. Det bidrag till icke statliga flygplatser som beslutade om 1998 fördelades . Anslaget till icke statliga flygplatser har fördelats . Tabell 7.1 Utgiftsutveckling inom verksamhetsområdet 36:5 Från EG-budgeten finansierade stöd till Transeuropeiska nätverk2 36:10 Driftbidrag till icke statliga flyg- Totalt för verksamhetsområde Luftfart