prop · GT0344 · 2005-11-07 00:00:00 — Det är den uppmätta bruttovolymen för de reduktionsgrundande sortimenten, dvs. volymen före kvalitetsavdrag, som ligger till grund för reduktionen. Mätbeskedets uppgift om den inmätta volymen bör som regel alltid godtas om den inte av någon särskild anledning framstår som felaktig eller orimlig. Av tredje stycket framgår att vid tillämpningen av andra stycket så skall den del av underlaget som inte berättigar till reduktion anses hänförlig till de äldsta mätbeskeden. Eftersom sökanden enligt 9 § normalt skall äga lantbruksenheten såväl för mätning som för ansökan innebär bestämmelsen att avräkningen av tillväxt, dock fast mått under bark, skall göras från tidigare ägares mätbesked framför senare ägares mätbesked. Eftersom den som har sålt sin lantbruksenhet , enligt vad som följer av 9 § andra stycket och 11 § andra stycket, emellertid har tiden fram till ansökan på sig att forsla ut och mäta in virket, kan det i dessa fall inträffa att en senare ägare hinner avyttra, forsla ut och mäta in virke innan den tidigare ägaren har mätt in sitt avyttrade virke. I sådana fall kommer den senare ägarens mätbesked att vara äldre än den tidigare ägarens. För att avräkningen också i detta fall skall ske hos den tidigare ägaren klargörs i andra meningen att tidigare ägares mätbesked alltid skall anses vara äldre än senare ägares mätbesked om lantbruksenheten har bytt ägare. Regleringen i tredje stycket får betydelse om en tidigare och en senare ägare har anhängiggjorda ansökningar om reduktion för virke från en och samma lantbruksenhet. Ett exempel illustrerar hur andra och tredje styckena fungerar tillsammans. Anta att den årliga tillväxten för en lantbruksenhet är . Det motsvarar enligt 8 § första strecksatsen fast mått under bark (350 x 0,84). Om den tidigare ägaren A som ägare har ansökt om reduktion baserat på ett mätbesked som upptar fast mått under bark och den nuvarande ägaren B har ansökt om reduktion baserat på ett senare mätbesked som upptar fast mått under bark och som har utställts sedan B förvärvade lantbruksenheten så kommer A:s reduktion att baseras fast mått under bark (300-294) och B:s reduktion, eftersom tröskelvärdet i andra stycket redan är uppnått genom A:s mätbesked, att baseras fast mått under bark. Det är således A som kommer att vidkännas tröskelvärdet i andra stycket. Ytterligare ett exempel illustrerar hur bestämmelserna fungerar. A och B äger tillsammans en lantbruksenhet med stormskog i . A äger en tredjedel och B äger två tredjedelar. Enhetens skogsmarksareal uppgår enligt fastighetstaxeringsregistret till . Den årliga tillväxten på enheten är enligt 6 § [44 x 5,7 (som enligt bilaga 2 är länets tillväxttal)]. Detta motsvarar enligt 8 § fast mått under bark (250 x 0,84). Reduktion erhålls således baserat på den mängd virke som överstiger fast mått under bark. Om A och B före avyttrar, forslar ut, mäter in samt ansöker om reduktion baserad på en virkesmängd som uppgår fast mått under bark så baseras skattereduktionen vid taxering alltså fast mått under bark (274-210). Vid nästa taxering kommer allt virke som avyttras, forslas ut och mäts in att kunna ligga till grund för reduktion eftersom gränsen redan har uppnåtts i samband med den första ansökan. Om skogsmarksarealen i stället hade varit så hade tillväxten blivit fast mått under bark [(40 x 5,7) x 0,84]. Då hade i stället gränsvärdet om fast mått under bark varit avgörande för om reduktion utgår. Reduktionen hade då kommit att baserats fast mått under bark (274-200). Skattereduktionen för detta underlag uppgår enligt 12 § till (50 x 74). Av 13 § framgår att detta reduktionsbelopp skall fördelas mellan delägarna A och B i förhållande till deras andelar i lantbruksenheten (en respektive två tredjedelar). A och B kommer således att, efter avrundning till hela kronor enligt 28 §, erhålla reduktion med respektive . I paragrafen anges vilket sökandens underlag är. Det utgörs enligt huvudregeln i första stycket av den del av det underlag som kan berättiga till reduktion enligt 10 § och som avyttrats, utforslats och mätts in sökanden har ägt lantbruksenheten. Innebörden av bestämmelsen kan illustreras med följande exempel. Den tidigare ägaren A till lantbruksenheten har ansökt om reduktion för en mängd stormvirke som uppgår fast mått under bark och som avyttrats, forslats ut och mätts upp han ägde lantbruksenheten. De nuvarande ägarna B och C har avyttrat, forslat ut och mätt in ytterligare fast mått under bark och har ansökt om reduktion för detta virke. Tillväxten på lantbruksenheten överstiger inte fast mått under bark. Det reduktionsgrundande underlaget från lantbruksenheten uppgår enligt 10 § första och andra stycket till 150 ((250+100) 200) kubikmeter fast mått under bark. Den del av underlaget som enligt 10 § andra stycket inte berättigar till reduktion, dvs. fast mått under bark, skall enligt 10 § tredje stycket anses hänförlig till tidigare mätbesked framför . Av det reduktionsgrundande underlaget om fast mått under bark är alltså 50 (250-200) kubikmeter fast mått under bark hänförligt till avyttring, utforsling och inmätning som skett den tidigare ägaren A ägde lantbruksenheten. Denna del (50) av det reduktionsgrundande underlaget (150) är således A:s underlag. Hos de nuvarande ägarna B och C görs inte någon avräkning enligt 10 § andra stycket. Deras del av det reduktionsgrundande underlaget utgörs således av de fast mått under bark som avyttrats, forslats ut och mätts in som ägare av lantbruksenheten. Fördelningen mellan B och C av det reduktionsbelopp som utgår för de fast mått under bark regleras i 13 §. Andra och tredje styckena är nya i förhållande till lagrådsremissen. De anger vilket sökandens underlag är i de fall som avses i 9 § andra och tredje styckena, dvs. när lantbruksenheten avyttras respektive övergår till en ny ägare i samband med den tidigare ägarens dödsfall. I förstnämnda fall kan utforsling och inmätning ske efter att sökanden avyttrade lantbruksenheten, dock senast när ansökan görs. Ansökan skall göras . I sistnämnda fall får sökanden tillgodoräkna sig reduktionsgrundande underlag hänförligt till såväl den egna innehavstiden som den tidigare ägarens innehavstid. Eftersom regleringen i 9 § tredje stycket förutsätter att skattereduktionen tillkommer den nya ägaren i stället för den tidigare ägaren kan reduktion inte utgå mer än en gång för ett och samma reduktionsgrundande underlag. I paragrafen anges hur skattereduktionen beräknas. Den uppgår till per kubikmeter fast mått under bark av det som enligt 11 § utgör sökandens underlag. I första stycket anges att sökanden tillgodoräknas så stor andel av skattereduktionen som svarar mot sökandens andel i lantbruksenheten för ansökan eller, i fall som avses i 9 § andra stycket, för avyttringen av lantbruksenheten. Av bestämmelsen följer att om en lantbruksenhet endast har en ägare så tillgodoräknas denne hela reduktionsbeloppet. I annat fall sker en proportionering på angivet sätt. I andra stycket anges att i fråga om handelsbolagsdelägare skall skattereduktionen fördelas mellan dem på sätt som angetts i ansökan. Av paragrafen framgår att en ansökan om skattereduktion skall göras skriftligen hos . Av paragrafen framgår att om flera äger del i en lantbruksenhet skall de lämna en gemensam ansökan och att detsamma gäller handelsbolagsdelägare. Varje delägare är emellertid att betrakta som sökande i fråga om sin rätt till skattereduktion, dvs. även om ansökan görs gemensamt så för var och en talan i fråga om sin del av skattereduktionen. Av bestämmelsen följer att tidigare ägare som kan erhålla reduktion med stöd av 9 § andra stycket inte behöver ansöka gemensamt. 16 och 17 §§ Paragraferna anger vad en ansökan om skattereduktion skall innehålla och vilket underlag som skall fogas till ansökan. Av 17 § första stycket 1 framgår att det till ansökan skall fogas en kopia av avtal om avyttring av stormvirke. Med detta avses kopia av avtalshandling, kontrakt eller liknande handling som visar att avyttring av stormvirke har skett efter stormen. Av 17 § andra stycket framgår att om skogsmarken inte utgör stormskog genom att befinna sig inom en kommun som omfattas av bilaga 1 till lagen så skall till ansökan fogas ett intyg som visar att skogsmarken utgör stormskog genom att stamvolymen hos de träd på lantbruksenhetens skogsmark som har skadats av storm motsvarar tillväxt. Ett sådant intyg kan vara utfärdat av en skogsvårdsstyrelse (fr.o.m. kommer dessa att tillsammans med slås samman till en enhetlig myndighet med benämningen , se prop.2005/06:41) eller någon opartisk person med erforderlig kompetens att bedöma skadans omfattning. Av paragrafen framgår att om lantbruksenheten har bytt ägare efter men före skall ansökan innehålla uppgift om ägarbytet. Bestämmelsen syftar till att underlätta prövning av om rätt till reduktion föreligger. I paragrafen anges när en ansökan skall ha kommit in till för att skattereduktion skall kunna ges vid 2006 eller taxering. en ansökan har kommit in skall skattereduktionen Prop. 2005/06:44 tillgodoräknas vid debitering av slutlig skatt på grund av 2006 års taxering, eller om taxering inte sker detta år, vid taxering. Kommer ansökan in senare än tillgodoräknas skattereduktionen vid debitering på grund av taxering eller, om taxering inte sker detta år, vid taxering. Av paragrafen framgår att beslutar i ärenden enligt denna lag. Av första stycket framgår att bestämmelserna om skattetillägg i 15 kap. skattebetalningslagen (1997:483, SBL) gäller också i fråga om uppgifter som avses i denna lag. Skattetillägg kan bli aktuellt om sökanden i en ansökan om skattereduktion eller i en bifogad handling har lämnat en oriktig uppgift till ledning för bestämmande av skattereduktionen. Av andra stycket framgår att beslut enligt denna lag omprövas och överklagas enligt skattebetalningslagens bestämmelser om detta. De finns i 21 kap. respektive 22 kap. SBL. Om den skattskyldige har lämnat oriktig uppgift kan inte bara skattetillägg bli aktuellt enligt första stycket, utan också efterbeskattning enligt 21 kap. 10 § SBL. Bestämmelserna i första och andra styckena har utformats med 13 § lagen (2004:752) om skattereduktion för utgifter för byggnadsarbete som förebild. Detta lagrum infördes på förslag från skatteutskottet (bet. 2004/05:SkU3) efter att synpunkter hade inhämtats från Lagrådet. Av tredje stycket framgår att omprövning i vissa fall får ske även efter utgången av den tid som föreskrivs för omprövning i skattebetalningslagen, om det föranleds av ett annat beslut av eller förvaltningsdomstol som rör skattereduktion enligt denna lag, fastighetstaxering eller debitering av fastighetsskatt. Omprövning i ett sådant fall får ske senast efter det beslut som föranleder ändringen. Bestämmelsen har utformats med 16 § lagen (2000:1380) om skattereduktion för utgifter för vissa anslutningar för tele- och datakommunikation som förebild. Av första stycket framgår att skattebetalningslagens (1997:483) regler om bestämmande och debitering av slutlig skatt gäller i fråga om skattereduktion. Andra stycket anger mot vilka skatter skattereduktionen skall räknas av. Tredje stycket innehåller en hänvisning till 11 kap. 9 § skattebetalningslagen, där det framgår i vilken ordning skattereduktionen skall räknas av från den slutliga skatten, i förhållande till andra skattereduktioner. Paragrafen har utformats med 14 § lagen (2004:752) om skattereduktion för utgifter för byggnadsarbete som förebild och har sin motsvarighet även i andra lagar om skattereduktion. Av paragrafen framgår att skattereduktionen inte skall beaktas vid beräkning av skattebeloppet enligt 4 § lagen (1997:324) om begränsning Av paragrafen framgår att den som inte alls eller endast till viss del kan räkna av skattereduktionen mot eller statlig inkomstskatt eller statlig fastighetsskatt vid debiteringen av slutlig skatt skall tillgodoföras ett belopp som motsvarar den del av reduktionen som inte kan räknas av. I förhållande till lagrådsremissens förslag har den inskjutna satsen genom en kreditering på skattekontot slopats. Därigenom ges möjlighet att vid ändrad beräkning av preliminär skatt ta full hänsyn till den nu aktuella skattereduktionen. Att skall kreditera ett belopp på skattekontot som skall tillgodoföras enligt den nu aktuella paragrafen behöver inte anges särskilt. Rutiner för krediteringar som har sin grund i att krediterade belopp är större än debiterade finns i skattekontosystemet och tillämpas t.ex. när överskjutande ingående mervärdesskatt som har redovisats i en självdeklaration överstiger den slutligt debiterade skatten. Av paragrafen framgår att belopp som tillgodoförts enligt 24 § skall anges på sådant besked som avses i 11 kap. 15 § skattebetalningslagen (1997:483), dvs. på det besked om den slutliga skatten som skickas till den skattskyldige taxeringsåret. I paragrafen ges en uttrycklig regel om att bestämmelserna om näringsbidrag i 29 kap. inkomstskattelagen (1999:1229) inte tillämpas för belopp som tillgodoförs enligt 24 §. Tillgodofört belopp kommer således inte att beskattas hos mottagaren. Av paragrafen framgår att bestämmelsen om företrädaransvar i 12 kap. 6 a § skattebetalningslagen (1997:483) tillämpas på motsvarande sätt i fråga om belopp som tillgodoförs enligt 24 §. Den angivna bestämmelsen i skattebetalningslagen reglerar i vilka fall en företrädare för en juridisk person tillsammans med den juridiska personen kan bli återbetalningsskyldig för ett för stort tillgodofört belopp. I paragrafen, som är ny i förhållande till lagrådsremissen, anges att det belopp som tillgodoräknas sökanden enligt 13 § skall anges i hela krontal så att öretal faller bort. Ett exempel på hur denna avrundning fungerar finns i kommentaren till 10 §. Förslaget till lag om ändring i skattebetalningslagen Ändringen i första stycket är av endast redaktionell art. Genom propositionen Skattereduktion för utgifter för byggnadsarbete på bostadshus (prop. 2003/04:163) kom första och andra styckena att av misstag slås ihop. föreslås en återgång till den äldre styckeindelningen. Den nya punkten 9 i andra stycket är en följd av förslaget om en lag om skattereduktion för virke från stormfälld skog vid taxeringar. 9.3Förslaget till lag om ändring i lagen (1994:1776) om skatt på energi Utformningen av punkterna 14 och 15 i paragrafens tabell avviker från Lagrådets förslag, se närmare under avsnitt 6. Befrielsen för skatt på diesel som används i arbetsmaskiner inom skogsbruket i de stormdrabbade länen regleras i punkten 15. I punkten anges även den geografiska avgränsningen. Punkten 14 är oförändrad i förhållande till tidigare lydelse. Genom en hänvisning till 6 a kap. 1 § 15 är huvudregeln att återbetalning endast medges årsvis. Möjligheten till kvartalsvis återbetalning begränsas därmed. Skattebefrielsen omfattas av paragrafens andra stycke som anger att beloppet måste vara av en viss storlek för att kunna återbetalas. Denna begränsning gäller även för annan återbetalning av skatt på diesel som förbrukats i fordon. Vid bedömningen av rätten till återbetalning bör ersättningsbeloppen enligt punkterna 4, 14 och 15 räknas samman (jfr. 2004/05:1, volym 1, s. 217). Av paragrafens tredje stycke framgår att skattebefrielse endast ges om det kan anses vara ett försumbart stöd. I tredje stycke erinras också om beloppsgränsen för att ett stöd skall anses vara försumbart. I första och andra styckena ändras hänvisningarna till de punkterna i tabellen i 6 a kap. 1 § som föreslagits i budgetpropositionen för , med anledning av att dessa numera får en annan placering i tabellen. I bestämmelsen anges att skattebefrielsen skall tillämpas retroaktivt från tidpunkten för stormen. 9.4Förslaget till lag om ändring i lagen om självdeklarationer och kontrolluppgifter (2001:1227) Ändringen i tredje stycket kommenteras i avsnitt 7. Förslag till lag om skattereduktion för virke från stormfälld skog vid taxeringar Härigenom föreskrivs följande. 1 § Den som äger en fastighet med stormskog tillgodoräknas under de förutsättningar och i den omfattning som anges i denna lag skattereduktion för stormvirke vid taxeringar. Med ägare avses även den som enligt 1 kap. 5 § fastighetstaxeringslagen (1979:1152) skall likställas med ägare. Om ett svenskt handelsbolag äger en fastighet med stormskog skall skattereduktionen tillgodoräknas delägarna. 2 § Termer och uttryck som används i denna lag har samma betydelse och tillämpningsområde som i inkomstskattelagen (1999:1229) om inte annat framgår. Med skogsmark avses detsamma som i fastighetstaxeringslagen (1979:1152). 3 § Med stormvirke avses i denna lag sågtimmer av barrträd från stormskog eller massaved från sådan skog, om virket har avverkats på grund av storm. 4 § Med stormskog avses i denna lag skogsmark om 1. den är belägen på en fastighet som ingår i en lantbruksenhet i län, , , län, , , eller , och 2. den mängd träd på fastighetens skogsmark som har skadats av storm motsvarar tillväxt. Villkoret i första stycket 2 anses alltid uppfyllt om fastigheten är belägen inom någon av de kommuner som uppräknas i bilagan till denna lag. 5 § Underlaget för skattereduktionen är den mängd stormvirke som efter men före 1.avyttras som leveransvirke, genom avverkningsuppdrag eller genom leveransrotköp, 2.forslas ut ur stormskog belägen på fastigheten, och 3.mäts enligt virkesmätningslagen (1966:209). 6 § Skattereduktionen uppgår till per kubikmeter fast mått under bark av underlaget. lagen tillämpas ges reduktion bara för den del av fastighetens sammanlagda underlag som överstiger tillväxt, dock fast mått under bark. Vid tillämpningen av andra stycket skall vid omräkning från skogskubikmeter till kubikmeter fast mått under bark omräkningstalet 0,84 användas, och den del av underlaget som inte berättigar till reduktion anses hänförlig till de äldsta mätbeskeden. 7 § Sökanden tillgodoräknas så stor andel av skattereduktionen enligt 6 § som svarar mot sökandens andel i fastigheten för avyttringen enligt 5 § 1. I fråga om handelsbolagsdelägare skall i ansökan anges hur skattereduktionen skall fördelas mellan dem. 8 § En ansökan om skattereduktion skall göras skriftligen hos . 9 § Handelsbolagsdelägare skall lämna en gemensam ansökan. Delägare är sökande i fråga om sin rätt till skattereduktion. 10 § Ansökan skall innehålla uppgifter om 1.sökandens personnummer eller organisationsnummer, 2.beteckningen på den fastighet från vilken stormvirket utforslats, kommun och län där fastigheten är belägen, 3.sökandens andel i fastigheten, 4.mängden utforslat stormvirke i kubikmeter fast mått under bark, och 5.datum för avyttring enligt 5 § 1 avseende det stormvirke som ansökan avser. 11 § Till ansökan skall fogas 1. kopia av avtal avseende avyttring av stormvirke eller avtal om avverkningsuppdrag eller leveransrotköp som avser stormvirke enligt 5 § 1, och 2. kopia av mätbesked från virkesmätning enligt 5 § 3, Om bestämmelsen i 4 § andra stycket inte är tillämplig skall till ansökan fogas intyg som visar att villkoret i 4 § första stycket 2 är uppfyllt. 12 § Om fastigheten har överlåtits efter men före skall ansökan innehålla uppgift om överlåtelsen och om den som fastigheten har överlåtits till. 13 § En ansökan skall ha kommit in till Om en ansökan har kommit in skall Prop. 2005/06:44 skattereduktionen tillgodoräknas vid debitering av skatt på grund av 2006 Bilaga 1 eller taxering efter vad som anges i ansökan. Har ansökan kommit in senare tillgodoräknas skattereduktionen vid debitering på grund av taxering eller, om taxering inte sker detta år, taxering. 14 § skall besluta i ärenden enligt denna lag. Skattetillägg, omprövning och överklagande m.m. 15 § Bestämmelserna om skattetillägg i 15 kap. skattebetalningslagen (1997:483) gäller också i fråga om uppgifter som avses i denna lag. beslut enligt denna lag omprövas och överklagas enligt bestämmelserna i 21 och 22 kap. skattebetalningslagen. Om beslut behöver ändras till följd av ett annat beslut av eller förvaltningsdomstol som rör skattereduktion enligt denna lag, fastighetstaxering eller debitering av fastighetsskatt, får sådan ändring ske genom omprövning även efter utgången av tid som föreskrivs för omprövning i skattebetalningslagen men senast efter det beslut som föranleder ändringen. 16 § I fråga om skattereduktion enligt denna lag tillämpas vad som gäller om bestämmande och debitering av slutlig skatt enligt skattebetalningslagen (1997:483). Skattereduktionen skall räknas av mot och statlig inkomstskatt samt mot statlig fastighetsskatt. Bestämmelser om att hänsyn skall tas till skattereduktion vid beslut om slutlig skatt finns i 11 kap. 9 § skattebetalningslagen. 17 § Skattereduktionen skall inte beaktas vid beräkning av skattebeloppet enligt 4 § lagen (1997:324) om begränsning av skatt. 18 § Den som inte alls eller endast till viss del kan räkna av skattereduktionen mot de skatter som anges i 16 § skall vid debitering av slutlig skatt tillgodoföras ett belopp som motsvarar den del av reduktionen som inte kan räknas av. 19 § För belopp som tillgodoförs enligt 18 § 1.tillämpas inte bestämmelserna om näringsbidrag i 29 kap. inkomstskattelagen (1999:1229), och 2.tillämpas på motsvarande sätt vad som föreskrivs om överskjutande ingående mervärdesskatt i 12 kap. 6 a § skattebetalningslagen (1997:483). Denna lag träder i kraft . Kommuner som avses i 4 § andra stycket: 2005/06:44 Bilaga 1 Förslag till lag om ändring i skattebetalningslagen (1997:483) Härigenom föreskrivs att 11 kap. 9 § skattebetalningslagen (1997:483) skall ha följande lydelse. fattar beslut om skattens storlek enligt den årliga taxeringen (grundläggande beslut om slutlig skatt). Slutlig skatt kan bestämmas också genom omprövningsbeslut och till följd av beslut av domstol. Med slutlig skatt avses summan av skatter och avgifter enligt 10 § minskad med skattereduktion enligt följande ordning fattar beslut om skattens storlek enligt den årliga taxeringen (grundläggande beslut om slutlig skatt). Slutlig skatt kan bestämmas också genom omprövningsbeslut och till följd av beslut av domstol. Med slutlig skatt avses summan av skatter och avgifter enligt 10 § minskad med skattereduktion enligt följande ordning 1.lagen (2000:1006) om skattereduktion på förvärvsinkomster vid 2002 och taxeringar, 2.lagen (2003:821) om särskild skattereduktion vid taxering, 3.lagen (2001:906) om skattereduktion för fastighetsskatt, 4.lagen (2000:1380) om skattereduktion för utgifter för vissa anslutningar för tele- och datakommunikation, 5.lagen (2003:1204) om skattereduktion för vissa miljöförbättrande installationer i småhus, 6.lagen (2004:752) om skattereduktion för utgifter för byggnadsarbete på bostadshus, (1999:1229), inkomstskattelagen (1999:1229), stormfälld skog vid 20062008 års Denna lag träder i kraft . 9 Senaste lydelse 2004:753. Remissyttranden har kommit in från , Kammarrätten i , Länsrätten i , , , () tillsammans med LRF Skogsägarna, , skogsvetenskapliga fakultet och . Yttranden har också inkommit från Jönköping- och . Förslag till lag om skattereduktion för virke från stormfälld skog vid taxeringar Härigenom föreskrivs följande. 1 § Den som äger en lantbruksenhet med stormskog tillgodoräknas under de förutsättningar och i den omfattning som anges i denna lag skattereduktion för stormvirke vid taxeringar. Med ägare avses även den som enligt 1 kap. 5 § fastighetstaxeringslagen (1979:1152) skall likställas med ägare. Om ett svenskt handelsbolag äger en lantbruksenhet med stormskog, skall skattereduktionen tillgodoräknas delägarna. Om ett aktiebolag eller ett handelsbolag utan att vara ägare till lantbruksenheten har rätten att utnyttja skogen på lantbruksenheten och rätten att tillgodogöra sig inkomsterna från skogen samt bolaget har samma ägare som lantbruksenheten, skall bolaget vid tillämpningen av denna lag anses vara lantbruksenhetens ägare. Denna lag tillämpas inte på staten, landsting, kommuner och kommunalförbund.