prop · GT0343 · 2005-11-24 00:00:00 — Det skulle för många av dessa innebära kraftiga ingrepp i deras närings- och yrkesfrihet om de fråntogs rätten att använda yrkestiteln. Regeringen ansåg därför att det inte var lämpligt att låta dem omfattas av ett titelskydd utöver det skydd för yrkesbeteckningen, dvs. yrkestitel i kombination med beteckningen legi- timerad som då fanns. När det så gällde yrkesgrupperna audionomer, biomedicinska analyti- ker, dietist och ortopedingenjör anförde regeringen i samma proposition med snarlika formuleringar att dessa yrken krävde en hög kompetens, att kompetensen hade en stor betydelse för patientsäkerheten och att de borde bedömas som hälso- och sjukvårdspersonal och därmed komma under samhällets tillsyn även när de var verksamma utanför den offent- Ett annat skäl som anfördes var att en reglering av yrket skulle underlätt för yrkesutövaren att utnyttja möjligheterna att tjänstgöra i andra medlemsländer inom EU. Regler om förskrivningsrätt, m.m. Föreskrifterna om kostnadsreducering vid inköp av läkemedel förutsätter att läkemedlet ha förskrivits av läkare, tandläkare, sjuksköterska. barn- morska eller legitimerad tandhygienist. Barn kan enligt gäl- lande regler få vissa livsmedel till nedsatt pris. Endast läkare med viss kompetens är behöriga att förskriva dessa speciallivsmedel. Dietister har ingen rätt att förskriva speciallivsmedel, även om det i praktiken oftast är en dietist som med en läkares underskrift ordinerar och skriver ut livsmedlen. har utfärdat föreskrifter och allmänna råd (SOSFS 1995:4) Legitimerade optikers arbetsuppgifter inom hälso- och sjukvår- den. Till föreskrifterna hör att optiska synhjälpmedel inte får färdigställas eller lämnas ut om receptet är äldre än för barn och för övriga patienter. Särskilda föreskrifter gäller också beträffande kontaktlinser. Allmänt om rätten till legitimation Legitimationen har ansetts vara det mest framträdande bevi- set på en yrkesutövares kompetens inom hälso- och sjukvården. Men legitimationen kan knappast ensam sägas utgöra ett bevis på kompetens för det yrke som legitimationen avser. prövar endast om sökanden har avlagt den yrkesexamen som anges i högskoleförordning- ens examensordning. I övrigt är det inom den offentliga vården verksam- hetschefen som prövar sökandens förmåga och vilja att utföra vissa ar- betsuppgifter. Ytterst prövas lämpligheten när t.ex. en yrkesutövare missköter sig i yrket och det handlar om indragning av legitimationen. Legitimationsreglerna innebär i kombination med övriga behörighets- regler att det i praktiken finns fyra olika nivåer inom hälso- och sjukvår- dens behörighetssystem: 1. Skyddad yrkestitel i kraft av legitimation, 2. Ensamrätt till yrke, 3. Skyddad yrkesbeteckning i kraft av legitimation och 4. Skyddad yrkestitel i kraft av viss yrkesexamen. Legitimationen innebär liksom den skyddad yrkestiteln att yrkesutöva- ren står under samhällets tillsyn. Skillnaderna i rättsligt avseende mellan de bägge begreppen är i praktiken bara två. Den som har legitimation för ett yrke är skyldig att föra journal enligt patientjournallagen (1985:562), men det är i allmänhet inte den som utan att ha legitimation arbetar inom ett yrke med skyddad yrkestitel. Den andra skillnaden är att den som har legitimation i sin enskilda verksamhet är befriad från att erlägga mervär- desskatt för tjänster som utgör sjukvård men det är inte den som endast har skyddad yrkestitel. I den restriktivitet mot att ge alltför många grupper legitimation som kan utläsas av motivuttalandena till LYHS kan ligga farhågor för att innebör- den av legitimation urholkas om många nya yrkesutövare inom vården ges möjlighet till legitimation. är emellertid 17 yrken inom vården legitimationsgrundande, och det kan vara svårt att se att dessa yrken överlag har andra kvalifikationer än de nu aktuella yrkena när det gäller att utöva en självständig yrkesfunktion med ett särskilt ansvar för patienternas säkerhet. Ur samhällets synpunkt är det viktigt att kunna delegitimera. Men också företrädare för de yrkesgrupper med skyddad yrkestitel som inte kan få legitimation anser att det är viktigt att en sådan möjlighet in- förs för deras yrken med tanke på den betydelse grupperna har för pati- entsäkerheten. De anser vidare att skyldigheten att föra journal leder till en större enhetlighet bland yrkesutövare som redan i stor utsträckning för journal eller liknande anteckningar i sin verksamhet. För alla de aktuella yrkena, alltså audionom, biomedicinsk analytiker, dietist och ortopedingenjör, gäller att det nu har införts en ny yrkesexa- men som kräver högskolestudier. En bedömning av om dessa yr- ken är lämpliga för legitimation kan därmed sägas gälla om de har en självständig yrkesfunktion med kvalificerade arbetsuppgifter, om de innebär ett särskilt ansvar för patientsäkerheten och om utövarna i en inte oväsentlig utsträckning vänder sig direkt till allmänheten. Förslag om legitimation för återstående grupper med skyddad yrkestitel, m.m. I avsnitt 3.2 av denna rapport ges en bild av de aktuella förhållandena inom respektive yrken när det gäller antalet yrkesutövare, utbildning, yrkesmässiga villkor och förutsättningar samt utvecklingen i övrigt inom yrket sedan frågan om legitimation prövades senast i mitten av 1990-ta- let. Allmänt sett kännetecknas förhållandena av en snabb utveckling inom yrkena mot allt mer kvalificerade uppgifter. Alla yrkena har nu- mera också en fast förankring inom den högre utbildningen. Det kan vi- dare nämnas att alla yrkena är bristyrken eller kommer att vara det. Bl.a. följande sammanfattande bedömningar görs för de olika yrkena: Audionomerna arbetar självständigt och har kvalificerade arbetsuppgif- ter. De har ett direkt ansvar för patienterna och deras säkerhet i vården. I ökande utsträckning kommer audionomerna att arbeta i privat verksamhet. Det finns därmed goda skäl att hänföra audionomerna till den grupp av vårdyrken där man kan ansöka om legitimation. De biomedicinska analytikerna har ett kvalificerat arbete av stor bety- delse för patientsäkerheten i vården. De arbetar självständigt utan kon- troll av någon annan yrkeskategori. Utvecklingen har medfört att ett patientnära analysarbete blivit allt vanligare. Detta innebär för de biomedicinska analytikerna ett ökat ansvar för att utveckla, ut- bilda, utföra och kvalitetssäkra denna form av analysverksamhet. Yrkesgruppen biomedicinska analytiker uppfyller därför väl kriterierna för att omfattas av legitimationsbestämmelserna. Förutsättningarna för dietistens yrkesutövning liknar i hög grad sjukgymnastens och arbetsterapeutens. Arbetet är mycket självstän- digt och innebär ett självständigt ansvar för utredning, diagnostik, be- handling och utvärdering av nutritionsproblem. Dietisterna har i prakti- ken ett stort eget ansvar för patienternas säkerhet i vården. Dietistyrket uppfyller väl förutsättningarna för att omfattas av reglerna om legitima- tion. Ortopedingenjörerna utför ett självständigt arbete inom hälso- och sjukvården med ett direkt patientansvar. Det finns en uttalad risknivå för felbehandlingar, och kraven på patientsäkerhet är höga inom yrket. Ut- bildningen är till sin bredd och sitt innehåll sådan att den väl fyller de krav som man kan ställa på ett legitimationsyrke. De flesta som arbetar som ortopedingenjörer med denna skyddade yrkestitel har en väldefinie- rad utbildning av högskolekaraktär med en vetenskaplig grund för yrket. I andra länder inom EU gäller olika kompetenskrav för att arbeta inom yrket. En legitimation skulle ytterligare underlätta för svenska ortopedin- genjörer att få arbeta i andra länder. Jag föreslår att möjligheterna till legitimation ska införas för utövare av yrkena audionom, biomedicinsk analytiker, dietist och orto- pedingenjör. Vidare föreslår jag att ska få i uppdrag att utreda vilka regler som bör gälla inom hälso- och sjukvården för ordination av speciallivsmedel och andra nutritionsprodukter. Bakgrunden till detta senare förslag är bl.a. att socialut- skottet i sitt betänkande 2001/02:SoU13 ansett att också förskrivnings- frågor bör utredas i samband med att frågan om legitimering av dietister prövas på nytt. har pekat på att frånvaron av regler om delegering och ansvarsförhållanden gör ansvarsfördelningen inom vården oklar och orsakar brister i kvalitetsarbetet. Förbundet anser att funktionen nutritionsansvarig dietist (NAD) behöver införas för att komplettera den medicinskt ansvariga sjuksköterska () som ansva- rar för medicinsk kvalitet och säkerhet i den verksamhet som kommunen bedriver enligt 24 § hälso- och sjukvårdslagen. Skyddad yrkestitel för legitimationsyrkena optiker, kiropraktor och naprapat, m.m. I avsnitt 3.3 och 3.4 ges en bild av de aktuella förhållandena inom legiti- mationsyrkena optiker, kiropraktor och naprapat och om utövare inom dessa yrken som inte har legitimation. Bl.a. följande sammanfattande bedömning görs för de olika yrkena: Optikerna. Sedan den nuvarande lagstiftningen kom till har de optiker som så önskat getts möjlighet att skaffa sig legitimation genom kom- pletterande utbildning. Man kan därför inte längre anse att det skulle medföra några mer betydande ingrepp i yrkes- och näringsfriheten om skyddad yrkestitel också infördes för optikeryrket. De skäl som motive- rade att detta yrke undantogs från bestämmelserna om skyddad yrkestitel gäller därmed inte. För patienter eller kunder i en optikerverksamhet är det viktigt att veta att den optiker som man anlitar har den behörighet som gör att han eller hon hör till den hälso- och sjukvårdspersonal som står under Social- styrelsens tillsyn och att patientförsäkringen enligt patientskadelagen (1996:799) är tillämplig på verksamheten. Kiropraktorer och naprapater utgör viktiga yrkesgrupper inom Kiropraktorer med utländsk utbildning har kunnat få legiti- mation och de med svensk utbildning . terna har haft möjlighet att få legitimation , och finns det uppskattningsvis bara ett begränsat antal personer inom vardera gruppen som arbetar inom respektive yrke utan att ha legitimation. i förening med arbeten som sjukgymnast, massör etc. Dessa personer har, om de är lämpade för yrket, möjlighet att skaffa sig eller fullfölja den utbildning som ger dem rätt att ansöka om legitimation. patientsäkerhetssynpunkt är det viktigt att yrkena kiropraktor och napra- pat i likhet med andra grupper av legitimerade yrken får en skyddad yr- kestitel vid arbete inom hälso- och sjukvården. Jag föreslår att legitimationsyrkena optiker, kiropraktor och naprapat ska föras till den krets av yrken inom hälso- och sjukvården som har en skyddad yrkestitel. Jag föreslår vidare att ska få i uppdrag att utreda om de nuvarande reglerna om behörighet att utföra synundersökning eller för- skriva och tillhandahålla kontaktlinser är tillräckliga. Bakgrunden till detta senare förslag är bl.a. att även om utövarna av optikeryrket får en skyddad yrkestitel innebär det i sig inget hinder mot att någon utan behörighet förskriver och tillhandahåller synhjälpmedel eller utför synundersökning. Den snabba utveckling som har skett under särskilt när det gäller användningen och tillhandahål- landet av kontaktlinser motiverar också att det görs en översyn av de nu- varande föreskrifterna på området. I avsnitt 3.5 görs en tämligen utförlig genomgång av reglerna beträffande mervärdesskatt på vårdområdet. Enligt mervärdesskattelagen är sådan sjukvård som tillhandahålls av någon med särskild legitimation att utöva yrket undantagen från skatteplikt. Det är dock inte så att legitimationen i sig grundar rätt till skattefrihet. En grundläggande förutsättning för att omfattas av undantaget från skatteplikt är att den aktuella tjänst som till- handahålls kan anses utgöra sjukvård eller att det är fråga om tjänster och varor som den som tillhandahåller vården omsätter som ett led i sjukvår- Enligt min mening föreligger det inga bärande skäl för att införa någon mervärdesskatterättslig särreglering för de nu föreslagna legitimerade yrkesutövarna: audionomer, biomedicinska analytiker, dietister och orto- Nuvarande regler i mervärdesskattelagen (1994:200, ML) om undantag från skatteplikt avseende omsättning av tjänster som utgör sjukvård samt tjänster och varor som den som tillhandahåller vården om- sätter som ett led i denna bör således inte ändras så att de skulle utesluta utövarna av de nya legitimationsgrundande yrkena. de aktuella bestämmelserna i att gälla alla utövare av legitimations- Förslagen om legitimation för de fyra grupper som undantagits samt om skyddad yrkestitel för optiker, kiropraktor och naprapat kan inte väntas medföra några särskilda kostnader. De ökade kostnaderna genom bortfall av mervärdesskatt är i avsaknad av statistik svåra att beräkna. Uppskattningsvis understiger de . Förslag till lag om ändring i lagen (1998:531) om yrkesverksamhet på hälso- och sjukvårdens område Härigenom föreskrivs i fråga om lagen (1998:531) om yrkesverksam- het på hälso- och sjukvårdens område dels att 3 kap. 6 § skall upphöra att gälla, dels att 1 kap. 4 §, 3 kap. 2, 5 och 11-13 §§ samt 8 kap. 5 § skall ha följande lydelse. Med hälso- och sjukvårdspersonal enligt denna lag avses 1. den som har legitimation eller med stöd av 3 kap. 6 § använder en skyddad yrkestitel för yrke inom hälso- och sjukvården, 1. den som har legitimation för yrke inom hälso- och sjukvården, 2.personal som är verksam vid sjukhus och andra vårdinrättningar och som medverkar i hälso- och sjukvård av patienter, 3.den som i annat fall vid hälso- och sjukvård av patienter biträder en legitimerad yrkesutövare, 4.övrig personal inom sådan detaljhandel med läkemedel som omfat- tas av särskilda föreskrifter och personal som är verksam inom den särskilda giftinformationsverksamheten vid och som tillverkar eller expedierar läkemedel eller lämnar råd och upplys- ningar, 5.personal vid larmcentral som förmedlar hjälp eller lämnar råd och upplysningar till vårdsökande, 6.andra grupper av yrkesutövare inom hälso- och sjukvården som skall omfattas av lagen enligt föreskrifter som meddelas av reger- ingen, eller 7.den som i annat fall enligt föreskrifter som har utfärdats med stöd av denna lag tillhandahåller tjänster inom yrket under ett tillfälligt be- sök i utan att ha svensk legitimation för yrket. Vid tillämpningen av första stycket 1 och 3 jämställs med legitimerad yrkesutövare den som enligt särskild föreskrift har motsvarande behö- righet. Den som i enlighet med vad som anges i nedanstående tabell har avlagt högskoleexamen eller har gått igenom utbildning och som, i förekom- mande fall, fullgjort praktisk tjänstgöring skall efter ansökan få legitima- tion för yrket. Legitimation får inte meddelas om förhållandena är sådana att legiti- mationen skulle ha återkallats enligt bestämmelserna i 5 kap. om sökan- den hade varit legitimerad. Regeringen, eller den myndighet som regeringen bestämmer, skall i de fall som anges i tabellen besluta om närmare föreskrifter om vilken ut- bildning och praktisk tjänstgöring som skall krävas för att få legitimation. En legitimerad psykoterapeut skall i samband med sin yrkesutövning ange sin grundutbildning. Bestämmelser om legitimation av yrkesutövare med utländsk utbild- ning finns i 12 §. 1 Senaste lydelse 2000:359. Den som i enlighet med vad som anges i nedanstående tabell har avlagt högskoleexamen eller har gått igenom utbildning och som, i förekom- mande fall, fullgjort praktisk tjänstgöring skall efter ansökan få legitima- tion för yrket. Legitimation får inte meddelas om förhållandena är sådana att legiti- mationen skulle ha återkallats enligt bestämmelserna i 5 kap. om sökan- den hade varit legitimerad. Regeringen, eller den myndighet som regeringen bestämmer, skall i de fall som anges i tabellen besluta om närmare föreskrifter om vilken ut- bildning och praktisk tjänstgöring som skall krävas för att få legitimation. 5. biomedicinsk analytiker En legitimerad psykoterapeut skall i samband med sin yrkesutövning ange sin grundutbildning. Bestämmelser om legitimation av yrkesutövare med utländsk utbild- ning finns i 12 §. endast av den som enligt nämnda endast av den som enligt nämnda för yrket eller genomgår föreskri- för yrket eller genomgår föreskri- ven praktisk tjänstgöring. ven praktisk tjänstgöring. Bestämmelsen i första stycket om Bestämmelser om rätt för ykes- skyddad yrkestitel gäller inte yr- utövare med utländsk utbildning att använda en skyddad yrkestitel finns i 12 §. -naprapat, och Regeringen får meddela före- skrifter om att utbildningar utöver dem som anges i 6 § skall ge rätt att använda en skyddad yrkestitel. Regeringen får meddela före- skrifter om att utbildningar skall ge rätt att använda en skyddad yrkes- titel Regeringen, eller den myndighet regeringen bestämmer, får meddela föreskrifter om att den som utom- lands genomgått utbildning skall få legitimation, rätt att använda en i 6 § angiven skyddad yrkestitel eller särskilt förordnande att utöva yrke. Regeringen, eller den myndighet regeringen bestämmer, får meddela föreskrifter om att den som utom- lands genomgått utbildning skall få legitimation eller särskilt förord- nande att utöva yrke. Visar en yrkesutövare att han eller hon på annat sätt än genom utbild- ning eller praktisk tjänstgöring som sägs i 2 § förvärvat motsvarande kompetens, får meddela honom eller henne legitimation. Visar en yrkesutövare att han eller hon på annat sätt än genom utbildning som sägs i 6 § förvärvat motsvarande kompetens, får meddela honom eller henne rätt att använda en skyddad yrkestitel. Den som bryter mot bestämmel- serna i 3 kap. 3 eller 57 § döms till böter. Den som bryter mot bestämmel- serna i 3 kap. 3, 5 eller7 § döms till böter. 1.Denna lag träder i kraft . 2.Den som har avlagt audionomexamen, biomedicinsk analytikerexa- men, dietistexamen eller ortopedingenjörsexamen får, utan att ha erhållit legitimation för yrket, till använda yrkestiteln audio- nom, biomedicinsk analytiker, dietist respektive ortopedingenjör. Förteckning över remissinstanser som avgett yttrande över promemorian Legitimation och skyddad yrkestitel (Ds 2004:28) , Kammarrätten i , Länsrätten i Söder- manland, Länsrätten i , , , Rätts- medicinalverket, , i län, Västra , i , Lands- tinget i , , i , , , , , , Prak- tikertjänst AB. 1Förslag till lag om ändring i lagen (1998:531) om yrkesverksamhet på hälso- och sjukvårdens område Härigenom föreskrivs i fråga om lagen (1998:531) om yrkesverksam- het på hälso- och sjukvårdens område dels att 3 kap. 6 § skall upphöra att gälla, dels att 1 kap. 4 §, 3 kap. 2, 5, 11, 12 och 13 §§ samt 8 kap. 5 § skall ha följande lydelse. Med hälso- och sjukvårdspersonal enligt denna lag avses 1. den som har legitimation eller 1. den som har legitimation för med stöd av 3 kap. 6 § använder yrke inom hälso- och sjukvården, en skyddad yrkestitel för yrke inom hälso- och sjukvården, 2.personal som är verksam vid sjukhus och andra vårdinrättningar och som medverkar i hälso- och sjukvård av patienter, 3.den som i annat fall vid hälso- och sjukvård av patienter biträder en legitimerad yrkesutövare, 4.övrig personal inom sådan detaljhandel med läkemedel som omfat- tas av särskilda föreskrifter och personal som är verksam inom den sär- skilda giftinformationsverksamheten vid och som tillverkar eller expedierar läkemedel eller lämnar råd och upplysningar, 5.personal vid larmcentral som förmedlar hjälp eller lämnar råd och upplysningar till vårdsökande, 6.andra grupper av yrkesutövare inom hälso- och sjukvården som skall omfattas av lagen enligt föreskrifter som meddelas av regeringen, eller 7.den som i annat fall enligt föreskrifter som har utfärdats med stöd av denna lag tillhandahåller tjänster inom yrket under ett tillfälligt besök i utan att ha svensk legitimation för yrket. Vid tillämpningen av första stycket 1 och 3 jämställs med legitimerad yrkesutövare den som enligt särskild föreskrift har motsvarande behörig- het. Den som i enlighet med vad som anges i nedanstående tabell har avlagt högskoleexamen eller har gått igenom utbildning och som, i förekom- mande fall, fullgjort praktisk tjänstgöring skall efter ansökan få legitima- tion för yrket. 1 Senaste lydelse 2000:359. Legitimation får inte meddelas om förhållandena är sådana att legiti- mationen skulle ha återkallats enligt bestämmelserna i 5 kap. om sökan- den hade varit legitimerad. Regeringen, eller den myndighet som regeringen bestämmer, skall i de fall som anges i tabellen besluta om närmare föreskrifter om vilken ut- bildning och praktisk tjänstgöring som skall krävas för att få legitimation. En legitimerad psykoterapeut skall i samband med sin yrkesutövning ange sin grundutbildning. Bestämmelser om legitimation av yrkesutövare med utländsk utbild- ning finns i 12 §. Den som i enlighet med vad som anges i nedanstående tabell har avlagt högskoleexamen eller har gått igenom utbildning och som, i förekom- mande fall, fullgjort praktisk tjänstgöring skall efter ansökan få legitima- tion för yrket. Legitimation får inte meddelas om förhållandena är sådana att legiti- mationen skulle ha återkallats enligt bestämmelserna i 5 kap. om sökan- den hade varit legitimerad. Regeringen, eller den myndighet som regeringen bestämmer, skall i de fall som anges i tabellen besluta om närmare föreskrifter om vilken ut- bildning och praktisk tjänstgöring som skall krävas för att få legitimation. Praktisk tjänstgöring Prop. 5. biomedicinsk analytiker En legitimerad psykoterapeut skall i samband med sin yrkesutövning ange sin grundutbildning. Bestämmelser om legitimation av yrkesutövare med utländsk utbild- ning finns i 12 §. En i 2 § angiven yrkestitel (skyddad yrkestitel) får användas endast av den som enligt nämnda paragraf antingen har legitimation för yrket eller genomgår föreskriven praktisk tjänstgöring. Bestämmelsen i första stycket Bestämmelser om rätt för yrkes- om skyddad yrkestitel gäller inte utövare med utländsk utbildning att använda en skyddad yrkestitel finns i 12 §. - naprapat, och Regeringen får meddela före- skrifter om att utbildningar utöver dem som anges i 6 § skall ge rätt att använda en skyddad yrkestitel. Regeringen får meddela före- skrifter om att utbildningar skall ge rätt att använda en skyddad yrkestitel. Regeringen, eller den myndighet regeringen bestämmer, får med- dela föreskrifter om att den som utomlands genomgått utbildning skall få legitimation, rätt att an- vända en i 6 § angiven skyddad yrkestitel eller särskilt förordnande att utöva yrke. Regeringen, eller den myndighet regeringen bestämmer, får med- dela föreskrifter om att den som utomlands genomgått utbildning skall få legitimation eller särskilt förordnande att utöva yrke. Visar en yrkesutövare att han eller hon på annat sätt än genom utbild- ning eller praktisk tjänstgöring som sägs i 2 § förvärvat motsvarande kompetens, får meddela honom eller henne legitimation. Visar en yrkesutövare att han eller hon på annat sätt än genom utbildning som sägs i 6 § förvärvat motsvarande kompetens, får meddela honom eller henne rätt att använda en skyddad yrkestitel. Den som bryter mot bestämmel- Den som bryter mot bestämmel- kap. 3 eller 57 § döms kap. 3, 5 eller 7 § döms 1.Denna lag träder i kraft den 1april 2006. 2.Den som har avlagt audionomexamen, biomedicinsk analytikerexa- men, dietistexamen eller ortopedingenjörsexamen får, utan att ha erhållit legitimation för yrket, till använda yrkestiteln audio- nom, biomedicinsk analytiker, dietist respektive ortopedingenjör. Utdrag ur protokoll vid sammanträde Närvarande: f.d. regeringsrådet , regeringsrådet och justitierådet . Legitimation och skyddad yrkestitel Enligt en lagrådsremiss () har regeringen beslutat inhämta Lagrådets yttrande över förslag till lag om ändring i lagen (1998:531) om yrkesverksamhet på hälso- och sjuk- vårdens område. Förslaget har inför Lagrådet föredragits av ämnessakkunnige . Förslaget föranleder följande yttrande av Lagrådet: