prop · GT0323 · 2005-10-18 00:00:00 — Motverka flaskhalsar och främja ökad rörlighet Regeringen har avsatt ytterligare resurser för arbetsmarknadsutbildning och omfördelat resurser från förberedande utbildning till yrkesinriktad arbetsmarknadsutbildning. Syftet är att motverka flaskhalsar och öka den yrkesmässiga rörligheten för att därigenom åstadkomma en effektivare arbetsmarknad. -Arbetsförmedlingen kommer att tilldelas resurser för anställning av upp till 200 ytterligare arbetsförmedlare . En avsikt med detta är att förbättra arbetsförmedlingens kontakt med arbetsgivarna. -En ny Internetportal för utbildningsvägar på nationell nivå () kommer att lanseras . Den har utvecklats av i samarbete med , och andra berörda parter. -En samverkan mellan utbildningssystemets olika nivåer och den lokala arbetsmarknaden är av stor betydelse om kompetensbehoven ska kunna identifieras på ett tidigt stadium. kommer samråd mellan lokala skolmyndigheter och arbetsmarknadens parter om yrkesinriktade gymnasieutbildningar att bli obligatoriskt. Arbetsmarknadens parter bör medverka i planering och utformning av den yrkesinriktade utbildningen och på så sätt bidra till dess relevans och kvalitet. -Arbetssökande inom hela EU har tillgång till information om alla lediga platser som har anmälts till arbetsförmedlingen i . Alla lediga platser som publiceras i Platsbanken är tillgängliga genom EURES, den europeiska portalen för rörlighet i arbetslivet. Därigenom uppfyller det mål som har överenskommits inom EU. -har, enligt nationell lag, gett medborgare från EU:s nya medlemsstater tillträde till arbetsmarknaden. Ingen övergångsperiod för medborgare från de nya medlemsstaterna tillämpas. Det är för tidigt att dra några definitiva slutsatser om effekterna. Det har skett en ökad tillströmning av arbetskraft från dessa länder, men effekten på den svenska arbetsmarknaden har varit marginell eftersom det absoluta antalet är lågt. -fattade regeringen beslut om att utse en kommitté som ska föreslå ett nytt regelverk för att underlätta arbetskraftsinvandring från länder utanför EU/EES. Initiativet kom från , som ansåg att en översyn av reglerna kring arbetskraftsinvandring var önskvärd. Kommittén kommer att lägga fram sitt slutbetänkande . 4.5 Riktlinje 21 Främja flexibilitet i kombination med Skr. 2005/06:23 anställningstrygghet och minska segmenteringen av arbetsmarknaden, med vederbörligt beaktande av den roll som tillkommer arbetsmarknadens parter Kombinera flexibilitet och trygghet Globaliseringen och strukturella förändringar skapar behov av flexibla arbetsmarknader, företag och utbildningssystem såväl som trygghet för de anställda och en politik som underlättar för både företag och arbetstagare att anamma förändringarna. Aktuella svenska siffror visar att globaliseringen inte har, i någon större utsträckning, påverkat sysselsättningsnivån som helhet i Sverige.21 En ökad internationell konkurrens kan emellertid få betydande effekter i vissa regioner, på vissa företag eller för vissa grupper av arbetstagare. -För att modernisera arbetsrättslagstiftningen och öka tryggheten överväger regeringen ett nytt regelsystem för tidsbegränsade anställningar i syfte att förenkla reglerna och minska användningen av tidsbegränsade anställningar. Ett förbättrat skydd för föräldralediga anställda övervägs också. Regeringen planerar att lägga fram en proposition om dessa frågor till . -En utredning - (dir 2004:59, dir. 2005:31) - kommer att lägga fram ett betänkande om hur rätten till heltidsarbete ska kunna stärkas för kvinnor och män med ofrivilligt deltidsarbete. -Ett betänkande med förslag om hur en lag om partiell tjänstledighet för arbetstagare som önskar att gå ned i arbetstid skulle kunna utformas kommer att läggas fram . -Särskilda pilotprojekt inom den offentliga sektorn för att förebygga och minska sjukfrånvaron och motverka långtidssjukskrivning genomförs med finansiering av regeringen. Inom projekten fokuseras på arbetsorganisation, arbetsmetoder och ledningsfrågor. En utvärdering kommer att presenteras . -Regeringen har gett i uppdrag att arbeta med att stärka och utveckla metoder och modeller för samarbete mellan arbetsgivare när det gäller förebyggande åtgärder och rehabilitering i arbetslivet. Bekämpa svartarbete och skattefusk Åtgärder måste vidtas för att bekämpa ekonomisk brottslighet och skattefusk för att förtroendet för skattesystemet ska kunna bibehållas. I ett internationellt perspektiv är procentandelen svartarbete lågt i Sverige22, men det är ändå viktigt att bekämpa. 21Se t.ex. ITPS (2004) Näringslivets internationalisering. Effekter på sysselsättning och FoU. av de anställda utförde odeklarerat arbete , andelen av BNP uppskattades till . -För att bekämpa skattefusket i branscher där det är vanligt med kontant . 2005/06:23 betalning har en utredning - Krav på kassaregister Effektivare utredning av ekobrott (SOU 2005:35) - föreslagit ett krav på typgodkända kassaapparater i sådana företag. -Ett förslag är under utarbetande som innebär att arbetsgivaren måste ha en personalliggare och att denna ska uppdateras innan den anställde träder i tjänst. -Nya typer av oanmälda kontrollbesök och en förenklad skattekontroll kommer att underlätta för att bekämpa svartarbete på ett effektivt sätt. För att frigöra resurser för skattekontroll har ett förslag om att tillåta att skattedeklarationer lämnas genom ombud lagts fram. -kommer att ges möjlighet att anställa ytterligare 420 personer för att kunna öka skattekontrollen och på så sätt göra en kraftfull insats mot skattefusk. Geografisk och yrkesmässig rörlighet på arbetsmarknaden Geografisk och yrkesmässig rörlighet är viktiga faktorer för att främja en väl fungerande arbetsmarknad, underlätta strukturell förändring och gynna den ekonomiska tillväxten. Utbildningssystemet spelar en viktig roll för att tillhandahålla baskompetens och vidareutbildning, vilket är förutsättningar för rörlighet på arbetsmarknaden (se riktlinje nr 23 och 24). Utveckling av arbetsförmedlingens matchnings- och informationssystem är ett viktigt medel för att motverka problem med bristande överensstämmelse med arbetsmarknadens behov på grund av geografisk obalans. -För att underlätta pendling har stödet till dagspendling ökat, och möjligheten till en kostnadsfri hemresa har återinförts och förbättrats. -kommer regeringen att överväga förslagen från Utredningen om dubbel bosättning (SOU 2005:28). Utredningens betänkande om hur skatteregelverket ska kunna förbättras för kvinnor och män med dubbel bosättning lades fram . -För att stärka den interregionala kollektivtrafiken och förbättra rörligheten på arbetsmarknaden har regeringen höjt anslaget till Rikstrafiken , 2006 och 2007. 4.6Riktlinje 22 Sörja för en sysselsättningsfrämjande utveckling av arbetskostnader och mekanismer för fastställande av löner En effektiv lönebildningsprocess bidrar i hög grad till låg arbetslöshet och låg inflation och därmed till hög sysselsättning och tillväxt. Huvudansvaret för lönebildning i vilar på arbetsmarknadens parter. De har en lång tradition av ömsesidigt samarbete och kollektivavtal på bransch- och företagsnivå. om industriell utveckling och lönebildning är ett bra exempel på hur branschparter kan ges de förutsättningar som krävs för att de ska kunna delta i konstruktiva avtalsförhandlingar med ett balanserat resultat, utan att ta till Skr. 2005/06:23 stridsåtgärder. I detta avtal förbinder sig parterna att gemensamt ta ansvar för lönebildningen på sitt område av arbetsmarknaden (se vidare bilaga 1). I uppdraget till anger regeringen de viktigaste målen i arbetet för en effektiv lönebildning. Det innebär att institutet arbetar på flera sätt för att hjälpa förhandlingsparterna att beakta samhällsekonomiska faktorer. Institutet ska verka för att parterna upprättar tidsplaner för avtalsförhandlingarna som syftar till att nya avtal sluts innan föregående avtalsperiod löper ut. Målet är att undvika stridsåtgärder. ska också tillvarata och upprätthålla den samsyn som finns på arbetsmarknaden om den konkurrensutsatta sektorns lönenormerande roll. Detta ska åstadkommas genom överläggningar med de berörda parterna. har den svenska lönebildningen fungerat bra. De överenskomna nominella löneökningarna har minskat och är i stort sett i linje med löneökningarna i andra, jämförbara länder. Nya avtal har i allmänhet träffats , dvs. innan föregående avtal löper ut. I ett internationellt perspektiv har få konfliktdagar per anställd. En utredare (dir. 2005:29) har fått i uppgift att utvärdera vilka effekter inrättandet av har fått på lönebildningen i . Utredaren kommer att redovisa sitt uppdrag . Bekämpa lönediskriminering på grund av kön var kvinnornas månadslön i genomsnitt av männens löner. Med hänsyn tagen till skillnader i ålder, utbildningsnivå, arbetstid, sektor och yrke mellan kvinnor och män blir andelen . De återstående skillnaderna är huvudsakligen en effekt av strukturen på arbetsmarknaden och diskriminering av kvinnor. Regeringen hävdar bestämt att alla former av lönediskriminering på grund av kön måste upphöra. Jämställdhetslagen ålägger arbetsgivaren att kartlägga och analysera löneskillnader mellan kvinnor och män som utför lika eller likvärdigt arbete. Arbetsgivaren ska bedöma om befintliga löneskillnader har någon direkt eller indirekt koppling till arbetstagarnas kön. En årlig handlingsplan ska innehålla en kostnadsberäkning och en tidsplanering utifrån målsättningen att nödvändiga lönejusteringar som behövs ska genomföras senast . -kommer jämställdhetsombudsmannen att lägga fram en rapport om effekterna av tilläggen i jämställdhetslagen. -kommer regeringen att lägga fram ett förslag om en nationell handlingsplan som syftar till att undanröja all lönediskriminering på grund av kön. Handlingsplanen kommer att omfatta områden som direkt eller indirekt antas påverka löneskillnaderna mellan kvinnor och män. -Arbetsmarknadens parter är viktiga aktörer i arbetet med att eliminera lönediskrimineringen. bör därför i samarbete med jämställdhetsombudsmannen verka för ett könsperspektiv ska Skr. 2005/06:23 integreras i löneförhandlingarna. Underlätta för enmansföretagare att anställa För ett enmansföretag som första gången vill anställa en person finns det en hög tröskel i form av administrativa kostnader för lönehantering, rapporteringskrav samt introduktionskostnader. I en aktuell rapport konstateras det att enmansföretag vill anställa och att tröskeln för att anställa en andra person är lägre.23 -Regeringen arbetar därför med ett förslag som kommer att sänka de sociala avgifterna för den första anställda personen upp till från till och därigenom stimulera enmansföretag att anställa. 4.7Riktlinje 23 Utöka och förbättra investeringarna i humankapital Den svenska strategin för livslångt lärande bygger på ett antal grundläggande principer: alla skeden i livet måste avses, återvändsgränder i utbildningssystemet måste undanröjas och skolsystemet måste ge alla medborgare tillgång till grundutbildning samt ge de kunskaper och färdigheter som är nödvändiga förutsättningar för vidare studier och utveckling av den egna kompetensen. En grundtanke i det offentliga utbildningssystemet är att all utbildning ska vara kostnadsfri för individen. uppfyller de riktlinjer som har fastställts på europeisk nivå inom utbildningsområdet (se bilaga 6). Regeringens arbete fokuserar på ytterligare utveckling av kvaliteten i utbildningen och anpassning till individuella behov. Regeringens långsiktiga mål är att hälften av personerna i en hel årskull ska ha påbörjat en högskoleutbildning . För att nå detta mål har flera åtgärder vidtagits. Aktuella siffror visar att av alla som är födda har påbörjat högre utbildning. Ökad kvalitet i utbildningssystemet Utbildningssystemets kvalitet måste ständigt förbättras och anpassas till ett föränderligt samhälle. Nationella och internationella studier visar i allmänhet goda resultat inom det svenska utbildningssystemet, men de visar också brister i unga kvinnors och mäns kunskaper i matematik och naturvetenskap. Likvärdigheten är fortfarande ett problem, som huvudsakligen tar sig uttryck i skillnader i resultat mellan elever med svensk och utländsk bakgrund och skillnader mellan pojkars och flickors prestationer. Antalet elever som inte slutför gymnasieutbildning är fortfarande alltför hög. hade av unga kvinnor och av unga män i åldern högst fullgjort grundskola och deltog inte i vidare utbildning (se bilaga 6 huvudindikator 31). 23 R 2005:01. möta dessa utmaningar har regeringen föreslagit och kommer att föreslå Skr. 2005/06:23 ett antal åtgärder, som också möter rekommendation från rådet år 2004 och ligger i linje med prioriteringarna i den europeiska ungdomspakten: -Ett treårigt riktat statsbidrag till kommunerna har införts för att öka personaltätheten i förskolan och ge kommunerna förutsättningar för att minska barngruppernas storlek. Statsbidraget möjliggör en utökning av antalet anställda med 6 000 förskollärare, barnskötare och annan personal i förskolan. Denna åtgärd kompletterar statsstödet till anställning av lärare och andra specialister i skolor. -Regeringen avser att föreslå en ny skollag. Strävan är att så långt som möjligt skapa gemensamma regler för alla skolformer oavsett huvudman. Förslagets inriktning är att lägga grunden för utbildning av hög kvalitet, trygghet och arbetsro. En viktig förändring är att förskolan bildar en egen skolform och blir en integrerad del av utbildningssystemet med i huvudsak gemensamt regelverk för förskola och skola. En ny diskrimineringslag kommer att förbjuda diskriminering och trakasserier i skolor. -Regeringen avser lämna förslag till lagreglering av vuxenutbildningen. För att lärande skall kunna ske kontinuerligt måste formerna för det vara flexibla. Fokus flyttas därmed från en fast organisation med ramar och regler som gäller kollektivet till en mer flexibel organisation vad avser tid, rum och innehåll. Denna utveckling måste ske på ett rättssäkert och likvärdigt sätt för individen. Regeringen anser att vuxnas lärande behöver stärkas genom en mer anpassad och funktionell lagstiftning. -har, på regeringens begäran, börjat inspektera förskola, skolor och vuxenutbildning runt om i landet. kommer alla skolor att ha inspekterats. Vid inspektionerna granskas verksamheterna ur laglig och kvalitativ synvinkel med syfte att bidra till det arbete som utförs på lokal nivå för att utveckla skolsystemets kvalitet. -Kvalitetsredovisningar på grundval av skolornas och de lokala skolmyndigheternas egna utvärderingar har varit obligatoriska för kommuner, skolor och kommunala vuxenutbildningar . Dessa kommer också att bli obligatoriska för kommunala förskolor och fritidshem. -Regeringen överväger olika åtgärder för att förbättra elevernas basfärdigheter, t.ex. i läsning, skrivning och matematik. Bland de åtgärder som övervägs finns stöd till kommunernas kompetensutveckling av lärare, spridning av goda exempel och andra åtgärder för att stimulera elevernas motivation och intresse för matematik och läsning. Regeringen överväger också åtgärder för att förbättra den statliga uppföljningen och utvärderingen t.ex. genom att överväga nationella prov från tidigare skolålder (finns nu först fem) som en av flera åtgärder för att förbättra uppföljningen av elevernas prestationer på nationell nivå. -Regeringen har ålagt alla grundskolor att ge varje Skr. 2005/06:23 elev en individuell utvecklingsplan, som visar vilka åtgärder som krävs för att en elev ska kunna uppnå de nationella målen. -Extra resurser har avsatts för att förbättra utbildningen i segregerade bostadsområden, eftersom utvärderingar visar att eleverna i dessa områden har större svårigheter med att uppnå utbildningsmålen. Det gäller i synnerhet för elever som kommer till sent under grundutbildningen. -Ytterligare ekonomiska resurser har tilldelats kommuner för utveckling av undervisningen på gymnasieskolans individuella program. Avsikten med det individuella programmet är att hjälpa elever att bli behöriga till gymnasieskolans nationella program eller att ge eleverna möjlighet att kombinera studier i vissa ämnen på gymnasiet med att ge praktisk yrkesutbildning. Många av förändringarna i skolsystemet syftar till att höja kvaliteten och öka antalet studerande som slutför sin utbildning på kortare eller . En klar avsikt med den här åtgärden är att minska antalet elever som slutar skolan . -En modern gymnasial lärlingsutbildning kommer att introduceras 2007 som ett alternativt sätt att genomföra ett yrkesinriktat program. Kunskapskraven kommer att vara desamma som för skolbaserade nationella studieprogram. Införandet av detta alternativa sätt att fullfölja gymnasieskolan är ett led i strävan att öka andelen som fullföljer sin utbildning på gymnasienivå. Bredda rekryteringen till högre utbildning Vissa grupper i samhället har inte integrerats i det formella utbildningssystemet i tillräckligt hög grad. Skillnader när det gäller rekryteringen till högre utbildning från vissa sociala och etniska grupper kvarstår som en utmaning. -Det pågående arbetet med att göra högre utbildning till ett alternativ och en möjlighet för alla grupper i samhället kommer att fortsätta. Enligt svensk lag är arbetet med att bredda rekryteringen till den högre utbildningen en uppgift för universiteten och de högre utbildningsinstitutionerna, och det är föremål för uppföljning av regeringen. -Regeringen har beslutat att förbättra tillgången till studiestöd för studerande i åldern samt höja bidragsnivån för studerande med barn. -En utvärdering av den reformerade lärarutbildningen visar att reformen har uppfyllt de nuvarande behoven. Utvärderingen har emellertid också identifierat vissa problem, t.ex. en oklar definition av lärarkompetensen, otillräcklig garanti för den akademiska kvaliteten genom undervisningspersonal med doktorsexamen och alltför många valmöjligheter bland studieprogrammen för de studerande. Regeringen har redan inlett en dialog med de högre utbildningsinstitutionerna om nödvändiga förändringar och dessutom formulerat om delar av högskoleförordningen som handlar om kvalifikationerna för en lärarexamen. Detta arbete ges hög prioritet. Riktlinje 24 Anpassa utbildningssystemet till nya Regeringen prioriterar en höjning av kvaliteten och attraktiviteten för teoretisk utbildning och yrkesutbildning i syfte att förse ekonomin med kompetent arbetskraft. Unga kvinnor och män behöver en stabil grund av kompetens och kunskaper för framtida studier, arbete och personlig utveckling. Ett antal åtgärder kommer att vidtas för att förbättra gymnasieutbildningen (se även riktlinje 23). En infrastruktur för vuxnas lärande är mycket betydelsefull. Detta omfattar tillgänglighet, individuell vägledning, validering och studiestöd. För att kunna möta framtida behov och kompetenskrav är det nödvändigt med ett nära samarbete mellan alla berörda parter i det svenska samhället. -kommer gymnasieskolan att moderniseras och anpassas till utvecklingen i samhället och arbetslivet. Ett tätare samarbete mellan skolan och arbetslivet på den lokala nivån kring yrkesutbildningarna kommer också att krävas enligt lag . Syftet är att förbättra yrkesutbildningens kvalitet och relevans. -Regeringen tillsatte 2005 en yrkesutbildningsdelegation med representanter från näringslivet och arbetsmarknadens parter i syfte att verka för ökad kvalitet i den yrkesinriktade utbildningen genom att utveckla samarbetet mellan skolan och arbetslivet. Jämställdhet mellan könen ska beaktas i delegationens arbete, som ska pågå . -Utveckling av kortare yrkesinriktade eftergymnasiala utbildningsprogram prioriteras. Detta har stor betydelse för att det ska vara möjligt att möta arbetsmarknadens behov av specialiserad kompetens och för att tillhandahålla utbildningsmöjligheter för kvinnor och män som inte deltar i högre utbildning. -Regeringen har avsatt ekonomiska resurser för att stödja initiativ och innovationsprojekt som kan ge långsiktigt positiva resultat, bidra till att höja kvaliteten och utveckla kunskapsbasen inom vårdsektorn. -I betraktas validering som en central del i det livslånga lärandet, vilket också fastslås i den europeiska ungdomspakten. Det är viktigt både för individerna, inte minst de unga, och för en välfungerande arbetsmarknad att varje kvinna och man har möjlighet att validera sitt formella och icke-formella lärande. Regeringen har tillsatt en delegation för som ska arbeta med att utveckla legitimitet, kvalitet och metoder för validering. -I den publicerade propositionen Ny värld ny högskola föreslås en ny, internationellt jämförbar examensstruktur för högre utbildning för att bland annat underlätta studenters och arbetstagares rörlighet. Rättvisare, tydligare och enklare antagningsregler syftar till att göra utbildningen tillgänglig för fler kvinnor och män. slöts ett samarbetsavtal om industriell utveckling och lönebildning, i dagligt tal kallat , mellan 8 fackliga och 12 arbetsgivarorganisationer representerande så gott som samtliga industrisektorer (hela tillverknings- och gruvindustrierna) i . Avtalet är unikt i sin bredd: det täcker i stort sett hela den konkurrensutsatta sektorn i den svenska ekonomin, det överbryggar gamla gränser mellan arbetare och tjänstemän på den fackliga sidan och det lanserar en helt ny modell för avtalsförhandlingar och konfliktlösning. Bakgrunden till var bland annat en uppmaning från regeringen till arbetsmarknadens centrala organisationer att senast , om möjligt gemensamt, framlägga förslag om förändringar av förhandlings- och lönebildningssystemet i syfte att säkerställa en bättre fungerande lönebildning. Industrins samarbetsavtal syftar till att främja industriell utveckling, lönsamhet och konkurrenskraft för att därigenom lägga en grund för god löneutveckling och goda villkor i övrigt för de anställda. Avtalet syftar till att ge industrins parter förutsättningar att utan stridsåtgärder genomföra konstruktiva avtalsförhandlingar med balanserade resultat. Parterna tar därmed ett gemensamt ansvar för lönebildningen på sin del av arbetsmarknaden och bidrar till en bättre fungerande lönebildning, som gör det möjligt att kombinera låg arbetslöshet och stabila priser. Parterna redovisar i avtalet sina gemensamma bedömningar om bland annat förutsättningar för industriell verksamhet som till exempel internationell konkurrens, ekonomiska förutsättningar, konkurrensförmåga och energitillgång. Vikten av forskning och utveckling samt utbildning och kompetensutveckling för industrin har studerats vidare och rapporterats till . I förhandlingsdelen av avtalet presenteras ett ramverk för hur löneförhandlingar ska gå till. Syftet är att ge parterna förutsättningar att genomföra sina respektive förbundsförhandlingar konstruktivt, utan stridsåtgärder och att träffa nytt avtal med balanserade resultat innan det gamla har löpt ut. I enlighet med avtalet har avtalet har parterna inom industrin inrättat en industrikommitté, bestående av ledande företrädare för de avtalsslutande parterna. Kommittén har till uppgift att följa och främja tillämpningen av och i övrigt behandla frågor som syftar till att skapa goda förutsättningar för industrin och dess anställda. Vid omförhandling av förbundsavtal skall parterna, i enlighet med avtalet, starta förhandlingarna det föregående avtalet löper ut med målet att slutföra dessa i rätt tid. Om parterna inte träffat nytt avtal en månad innan det gamla avtalet löper ut ska de biträdas av en eller två opartiska ordföranden. ordförande har då möjligheter att agera på eget initiativ och kan bland Skr. 2005/06:23 annat begära utlåtanden från Ekonomiska Rådet, lägga egna förslag och skjuta upp stridsåtgärder . Part som har för avsikt att varsla om stridsåtgärd har skyldighet att innan varsel läggs muntligt och skriftligt informera den opartiske ordföranden. Parternas avsikt är att så långt möjligt undvika stridsåtgärd som långsiktigt skadar verksamheten inom avtalsområdet eller som i onödan drabbar tredje man eller är till fara för samhället.