prop · GS031d5 · 2005-01-01 00:00:00 — och näringsliv samt genom informationsinsatser myndigheterna har utvecklat samverkan med bl.a. i syfte att utveckla och sprida metoder för andra aktörer inom ramen för SAMEB, länens att förebygga ekonomisk brottslighet. Det finns ett gemensamt intresse i samhället Andra polismyndigheter har samarbetat direkt av att motverka oegentligheter på det ekono- med berörda myndigheter och andra aktörer. miska området och förutom på initiativ från tas initiativ till kontakt i regeringens uppdrag att bygga upp ekobrotts- många fall av organisationer som företräder branscher som är drabbade av svartarbete och En stor del av dessa medel har fördelats till ett 30-tal projekt BRÅ har byggt upp en omfattande fram en strategi för sitt brottsförebyggande ar- kunskapsbank och bl.a. tagit fram en handbok Strategin går i huvudsak ut på att myndig- för regering, riksdag och myndigheter med heten skall bli en mer drivande kraft i utveck- tillsyns- och kontrollfunktioner med konkreta lingen av det ekobrottsförebyggande arbetet. exempel på förebyggande regler och metoder. intar en allt viktigare funktion i det Vidare har en , åklagare och skattebrottsenheter med konkreta exempel på har initiativ tagits till gemensamma aktioner av förebyggande metoder presenterats. olika slag, exempelvis har en insats gjorts mot 2004 presenterade BRÅ sitt bokslut över sats- olagliga inslag i importen av livsmedel och andra har också, utanför samarbetet i , bedrivit olika brottsföre- byggande projekt i samverkan med andra myn- bete har vidareutvecklats . Information är ett viktigt instrument i det brottsförebyggande arbetet har genom bl.a. brottsförebyggande arbetet och den aspekten strategin för det brottsförebyggande arbetet fått beaktas särskilt i all verksamhet. digheten har genomfört informa- tionsmöten för myndigheter, organisationer och lighet att bedriva kriminalunderrättelseverksam- andra intressenter inom ekobrottsområdet. het på samma sätt som inom polisorganisatio- har i mindre omfatt- I kombination med de åtgärder som myn- digheten vidtagit på området ger det enligt re- , främst i projekt mot den organise- geringens uppfattning avsevärda möjligheter att rade brottsligheten där myndigheten samverkat utveckla och förbättra det brottsförebyggande med andra brottsbekämpande myndigheter. En myndighetsöverskridande expertgrupp har BRÅ har verkat för en positiv ut- bedrivit ett arbete för att ta fram en veckling av ekobrottsforskningen i landet. hotbildsanalys av den ekonomiska brottslighe- viktigt att denna utveckling inte stannar av. Arbetet inkluderade studier av ekobrottslig- bör inom ramen för sina resurser och tillsam- hetens orsaker, karaktär och omfattning samt en mans med övriga berörda myndigheter fortsätta närmare analys av dess skadeverkningar. arbeta för att den tillämpade ekobrottsforsk- visat sig vara verksamma instrument vid bedöm- ningen av hur den ekonomiska brottsligheten kan komma att utvecklas. , liksom , använde resurserna för brottsförebyggande arbete. konstaterar att polisens fö- rådet (BRÅ) en rapport om Brottsligheten och rebyggande arbete mot ekonomisk brottslighet andra problembeteenden bland ungdomar i fortfarande ligger på en låg nivå. årskurs nio (2003:5). ser för att förebygga ekonomisk brottslighet var Av undersökningen framgår att andelen niondeklassare som begått brott har minskat . Un- dersökningen visar att brottsligheten har minskat något mer bland gynnade än bland mindre gynnade ungdomar. Det är dock relativt vanligt att niondeklassare begått någon typ av stöld som t.ex. snatteri. Pojkar begår oftare brott än flickor. Utsatthet för stöldbrott är vanligare är utsatthet för våldsbrottslighet. BRÅ har också redovisat ett regeringsuppdrag där man kartlagt omfattningen av klotter och inventerat de förebyggande åtgärder som vidtas på detta område. Här konstateras att klottrare inte är någon enhetlig grupp och att det därför behövs olika former av insatser för att komma åt problemet. Ett flertal brottsförebyggande åtgärder mot klotter genomförs i landets kommuner, men det saknas ofta övergripande handlingsplaner och långsiktiga strategier för arbetet. BRÅ avser att presentera en idéskrift för att öka kunskapen om hur man kan arbeta klotterförebyggande på lokal nivå. Enligt är resursinsatsen för det brottsförebyggande arbetet mot ungdomar eller 136 årsarbetskrafter. Resursinsatsen utgör av det brottsförebyggande arbetet och kostnaden har uppgått till . Det är troligt att resursinsatsen varit ännu större eftersom riktade insatser mot olika brottstyper även kan omfatta ungdomar utan att dessa särredovisas. Antalet ungdomar misstänkta för brott per 1 000 ungdomar har ökat något . gör den samlade bedömningen att det brottsförebyggande arbetet inom området delvis har utvecklats positivt. Bedömningen grundas bl.a. på att det inrättats ungdomsenheter vid flera polismyndigheter som kunnat inrikta sig på ungdomar i riskzon och ungdomsbrottsligheten. Det har också skett en ökad samverkan med andra aktörer och det har genomförts ett antal riktade åtgärder mot ungdomar. Vid några polismyndigheter, t.ex. i , har personal från samlokaliserats med polisen. En del av det brottsförebyggande arbetet mot ungdomar har bedrivits genom projekt, insatser och åtgärder. För att öka närvaron i ungdomars vardagsmiljöer har polisen i större omfattning varit närvarande på platser där ungdomar vistas och planerat arbetstiden utifrån ungdomarnas vanor. Vid några polismyndigheter har man in- 2004/05:1 UTGIFTSOMRÅDE 4 rättat s.k. ungdomsgrupper för att bekämpa ungdomskriminaliteten. En av huvuduppgifterna för kriminalpolitiken är att förhindra att barn och unga hamnar i kriminalitet eller utsätts för brott. Ungdomarna är på många sätt nyckeln till samhällets möjligheter att på lång sikt minska den totala brottsligheten. Om nyrekryteringen till kriminalitet minskar kommer också den totala brottsligheten att minska. En viktig del i det brottsförebyggande arbetet är polisens arbete inriktat mot ungdomar i riskzon. Genom ett väl fungerande brottsförebyggande arbete kan polisen förhindra nyrekrytering till s.k. kriminella karriärer och livsstilskriminalitet. Regeringen anser att det är viktigt att polisen, inom ramen för sin kärnverksamhet, gör ytterligare ansträngningar för att motverka ungdomsbrottsligheten. Insatser krävs också på lokal nivå. Här har BRÅ ett viktigt ansvar att sprida kunskap om vilka åtgärder som fungerar och bistå närpolisen och de lokala brottsförebyggande råden i deras arbete. Brott med rasistiska, främlingsfientliga, antisemitiska eller homofobiska inslag samt olaga diskriminering Polismyndigheternas förebyggande åtgärder mot brott med rasistiska, främlingsfientliga, antisemitiska eller homofobiska inslag samt olaga diskriminering fortsätter att utvecklas. Samarbete med minoritetsgrupper sker nu regelmässigt i allt fler myndigheter. Utvecklingen av underrättelsearbetet har fortsatt för att kartläggningen av hatbrotten skall bli så komplett som möjligt. Flera myndigheter har nära kontakt med den lokala säkerhetspolisen. I samarbete med Forum för levande historia har BRÅ startat ett projekt som behandlar ungdomars attityder, utsatthet och brottslighet i ett rasistiskt perspektiv. Projektet kommer att avslutas . För resultatstatistik, se motsvarande avsnitt under 4.5.2 Utredning och lagföring Vissa brottstyper. 2004/05:1 UTGIFTSOMRÅDE 4 Det saknas tillräckligt underlag i polisens årsredovisning för att regeringen skall kunna göra en relevant bedömning av polisens brottsförebyggande arbete på detta område. Regeringen bedömer dock att de allt mer utvecklade kontakterna mellan polismyndigheterna och olika minoritetsgrupper kan få positiva effekter på det brottsförebyggande arbetet genom den dialog och det informationsutbyte som byggs upp mellan polisen och de grupper som riskerar att utsättas för t.ex. rasistiska eller homofobiska brott. Även polisens del i regeringens storstadspolitik är av betydelse för det förebyggande arbetet när det gäller denna brottslighet. Eftersom bekämpningen av de aktuella brottstyperna är viktig kommer regeringen att förändra kraven på återrapportering från så att redovisningen ger en mer tydlig bild av det förebyggande området. Antalet anmälda brott mot trafikbrottslagen har ökat. Det gäller särskilt förare som kört under påverkan av alkohol eller narkotika. Därutöver har även hastighetsöverträdelser och bilbältesbrott ökat. Antalet utfärdade primärrapporter och ordningsförelägganden har fortsatt att öka och var 424 000 mot 397 000 . Även antalet alkoholutandningsprov fortsätter att öka och var 1 380 000 mot 1 280 000 (vilket är en ökning ). Antalet positiva prov och antalet fall av rattfylleri har ökat i motsvarande grad (6,7 respektive ). Som ett resultat av att antalet hastighetsförseelser har ökat har antalet omhändertagna körkort av den anledningen ökat . Resursinsatsen för området trafik med undantag för utredningsverksamheten utgör knappt eller 924 årsarbetskrafter. Den registrerade trafikbrottsligheten säger väldigt lite om hur den faktiska brottsligheten på området har utvecklats. Uppgången skall i stället ses som en följd av ökad polisiär aktivitet vilket leder till fler rapporterade brott. ling kan noteras för flertalet av polismyndigheterna men skillnaderna mellan myndigheterna är stora. Utrymmet för att arbeta kunskapsbaserat och i samverkan med andra aktörer är särskilt stort på trafikområdet. Regeringen noterar därför med tillfredsställelse att trafikövervakningen har prioriterats genom samverkan inom ramen för nationell samling. är en samverkansgrupp som leds av och i vilken det ingår en rad myndigheter och andra aktörer som kan påverka trafiksäkerheten. De tre huvudområdena trafiknykterhet, hastighet och bältesövervakning har kompletterats med övervakning av mopeder, ökad övervakning vid skolor i samband med terminsstart samt utökad fordonskontroll av bussar. Som ett resultat av samverkansarbetet har flertalet av polismyndigheterna ökat sina riktade aktiviteter. finns en ramlag för medling som sker i eller statlig regi. På regeringens uppdrag ger () stöd på olika sätt för att stimulera medlingsverksamheten i hela landet. har BRÅ disponerat för detta ändamål. Arbetet påbörjades och ekonomiskt stöd för medlingsverksamhet har fördelats i tre olika former; som verksamhets- och modellkommunsbidrag samt som utbildningsstöd. , , , och som har längre erfarenhet av medling har fått stöd för att vara s.k. modellkommuner i sina regioner. Totalt har delats ut i ekonomiskt stöd. Utbildning, metodutveckling och kvalitetssäkring har i huvudsak utförts av det medlingskansli som BRÅ upprättat för att fullgöra regeringsuppdraget. genomfördes sex grundutbildningar. För att kvalitetssäkra utvecklingen är BRÅ noga med att kommunerna återrapporterar enligt det kontrakt som upprättas i samband med att ekonomiskt stöd erhålls. Med utgångspunkt från den redovisning som BRÅ presenterat gör regeringen bedömningen att arbetet med att genomföra medlingsuppdraget utvecklas på ett positivt sätt. geringen avser att noga följa den fortsatta utvecklingen. 2004/05:1 UTGIFTSOMRÅDE 4 att berörda myndigheter inom ramen för sin ordinarie verksamhet fortsätter att verka för detta. BRÅ genomförde på regeringens uppdrag en studie av de brottsförebyggande frågornas betydelse i Storstadsarbetet. Uppdraget redovisades i skriften Brottsförebyggande insatser i utsatta områden. Här påpekades bl.a. hur viktigt det är att brottsförebyggande frågor och insatser i de berörda områdena får fortsatt prioritet. Enligt studien är bilden av polisens medverkan i storstadsarbetet splittrad men de kritiska rösterna dominerar. Studien säger också att en av orsakerna till kritiken är att polisen inte tidigt fick någon tydlig roll. redovisade , på uppdrag av regeringen, sin syn på hur polisens roll i den nationella storstadspolitiken kan utvecklas. Styrelsen påpekar bl.a. att de berörda polismyndigheterna måste ha ett inflytande på de lokala utvecklingsavtalen, eftersom de beslutade åtgärderna ofta förutsätter polisens medverkan. redovisade också, , en sammanställning av vilka åtgärder polismyndigheterna i de tre storstadslänen har vidtagit som en följd av de lokala utvecklingsavtalen. Antalet lokala brottsförebyggande råd fortsatte att öka . Av de befintliga 274 lokala brottsförebyggande råden drivs 235 råd på nivå, vilket innebär att det finns råd i av landets kommuner. Utöver dessa finns 39 lokala råd i de tre storstädernas 49 stadsdelar. BRÅ har också tagit fram statistik över anmälda brott per stadsdel för de tre storstadskommunerna. Regeringen ser positiv på berörda myndigheters insatser som har bidragit i arbetet med att uppnå de tvärsektoriella storstadspolitiska målen. För ett fortsatt framgångsrikt utvecklingsarbete i storstadskommunerna är det viktigt att det lokala brottsförebyggande arbetet införlivas i ordinarie strukturer och att det goda samarbetet mellan myndigheterna och kommunerna fortsätter och vidareutvecklas. Även har antalet lokala brottsförebyggande råd fortsatt att öka. /2004 fanns det 274 lokala råd eller liknande verksamhet i landet. Detta kan jämföras med 1998 då det fanns ett femtiotal lokala råd i . finns det stora variationer i rådens status, arbetssätt och ambitioner. (), som ansvarar för att stimulera det lokala brottsförebyggande arbetet, gör dock bedömningen att ambitionsnivån fortsätter att öka. Näringslivet deltar med representanter i drygt hälften av de lokala råden. Beträffande ekonomiskt stöd till lokalt brottsförebyggande arbete har 15 kommuner och fyra stadsdelar beviljats startbidrag av BRÅ . Utöver bidragen för att starta upp lokala råd har myndigheten medverkat till att finansiera 60 lokala projekt inom fem ämnesområden, föräldrastödjande verksamhet, projekt för att förebygga och öka tryggheten i dels skolan, dels i bostadsområden, projekt som involverar lokala näringslivet samt vetenskapliga utvärderingar. Det har också varit möjligt att söka stöd för delfinansiering av nätverksträffar. Totalt har utbetalats för dessa ändamål. har BRÅ på flera olika sätt arbetat för att stimulera och stödja metod- och kunskapsutveckling av de lokala brottsförebyggande rådens verksamhet. Myndigheten har bl.a. anordnat utbildningar, nätverksträffar, seminarier och en större konferens, Råd för framtiden, som vänder sig till lokala aktörer. har myndigheten också utvecklat de sidor på webbplatsen som vänder sig till lokala aktörer och skall fungera som en kunskapsbank. Vidare arbetar myndigheten för att förbättra kvaliteten i återrapporteringarna av de projekt man beviljar ekonomiskt stöd till. Utöver detta har myndigheten publicerat flera skrifter som är av relevans för de lokala brottsförebyggande arbetet. 2004/05:1 UTGIFTSOMRÅDE 4 BRÅ har bedrivit flera studier av åtgärder eller strategier inom det lokala brottsförebyggande arbetet. Utöver de studier som har presenterats på andra platser i denna volym av budgetpropositionen har myndigheten bland annat avslutat en studie av kameraövervakning (BRÅ-Rapport 2003:11). Studien visar att kameraövervakning kan vara en lämplig strategi för att minska brottsligheten och i viss mån leda till ökad trygghet. I rapporten redovisas vilka förutsättningar som bör föreligga för att kameraövervakning ska ha effekter och vara kostnadseffektivt. Regeringen är nöjd med resultatet av det arbete som bedrivits för att stimulera utvecklingen av det lokala brottsförebyggande arbetet. Det är positivt att erfarenhetsutbytet har ökat och metod- och kunskapsutveckling av de lokala brottsförebyggande rådens verksamhet har förbättrats. () ansvarar för officiella statistik inom rättsväsendet. Statistiken är en viktig källa till kunskap och ligger till grund för analyser av brott och brottsutvecklingen. Statistiken ger även kunskap om rättsväsendets verksamheter. Merparten av BRÅ:s statistik finns numera tillgänglig via myndighetens webbplats. BRÅ har kontinuerligt ökat publiceringen på webbplatsen med statistik, bl.a. har myndigheten tagit fram löpande statistik för olika kommuner och stadsdelar i , och . BRÅ har återupptagit arbetet med statistik över återfall i brott. publiceras återfallsstatistiken igen i samband med den officiella statistiken. Rättsväsendets myndigheter arbetar med att utveckla ett nytt sätt att strukturera informationen om brott (STUK), ett projekt inom ramen för RIF-verksamheten. Tanken är att denna struktur skall ersätta dagens brottskodningssystem. Genom STUK skall det bli möjligt att registrera fler uppgifter om brottet, vilket bl.a. innebär bättre möjligheter att få information om brottsoffrets kön m.m. Vid BRÅ:s regelbundna kvalitetskontroller av de data som ligger till grund för statistiken upptäcks fortfarande brister i det material som levereras från polisen, tullen, åklagaren och domstolarna. BRÅ har inlett dialoger med samtliga berörda myndigheter för att diskutera hur systemet kan förbättras. har det bl.a. bildats en arbetsgrupp med representanter från fem polismyndigheter och RPS för att ta ett större grepp om kvaliteten av statistiken. BRÅ har också redan nu påbörjat arbetet med att anpassa statistiksystemet till de systemförändringar som kommer att ske vid en rad myndigheter. Det är viktigt att statistiken löpande utvecklas. Det utvecklingsarbete som pågår vid BRÅ är därför positivt. Det är bra att BRÅ återupptagit arbetet med att föra statistik om återfall. Det är dock osäkert vad alla de systemförändringar som är på gång kommer att innebära för statistikens utveckling och kvalitet. förekommer kvalitetsbrister i statistiken. Regeringen ser positivt på att en dialog nu har inletts med berörda myndigheter. Det är av största vikt att samtliga myndigheter inom rättsväsendet som bidrar med underlag till statistiken tar sitt ansvar i detta arbete. avser att noga följa utvecklingen för att se om ytterligare åtgärder behöver vidtas. har arbetat för att utveckla sin brottsförebyggande verksamhet bl.a. genom uppbyggnaden av en kriminalunderrättelseverksamhet. Denna verksamhet är av stor betydelse för att kunna förutse och uppdaga brott. Som ett led i att öka kvaliteten i verksamheten har myndigheten upphandlat konsultstöd för redovisningsfrågor och systemstöd samt för att få förbättrad kvalitetssäkring av myndighetens ekonomiadministration. Regeringen anser i likhet med att det finns behov av att ytterligare utveckla och förstärka kvalitetsarbetet inom myndigheten. har fått i uppdrag av regeringen att beskriva metoderna för kvalitetssäkring inom verksamheten och redovisa de åtgärder som vidtagits för att förstärka denna inom myndighetens administrativa funktioner och inom verksamhetsgrenen Brottsförebyggande arbete samt strategisk ledning och samordning. Uppdraget skall redovisas i samband med myndighetens nästa årsredovisning. Det brottsförebyggande arbete som bedrivit har till stor del baserats på samverkan med andra myndigheter och organisationer som kommer i kontakt med ekonomisk brottslighet. Med anledning av den kriminalunderrättelseverksamhet som bedrivits vid specialenheter har en nära samverkan med polismyndigheternas kriminalunderrättelserotlar utvecklats. Regional och lokal samverkan har stor betydelse i det brottsförebyggande arbetet. har väl fungerande kontakter med näringslivet, banker och växlingskontor samt med olika branschorganisationer. har initiativ tagits till samverkan med de lokala brottsförebyggande råden i kommunerna, och på regional nivå har samverkan med försäkringskassorna utvecklats. Motsvarande samarbete har initierats mellan och . Det ekobrottsförebyggande arbetet är i stora delar beroende av en väl utvecklad och fungerande samverkan mellan samhällets aktörer. Re- geringen anser att det är angeläget att med kraft fortsätter att utveckla sin samverkan med alla myndigheter, organisationer och andra organ som har ett ansvar för eller intresse av att bekämpa ekonomisk brottslighet. De insatser som har vidtagit inger förhoppningar om en positiv utveckling på området. En sådan utveckling är enligt regeringens bedömning av stor vikt för att verkligen skall inta sin plats som samhällets när det gäller åtgärder mot den ekonomiska brottsligheten. 2004/05:1 UTGIFTSOMRÅDE 4 Det Europeiska nätverket för förebyggande av brottslighet (EUCPN) () är nationell företrädare i det europeiska nätverket för förebyggande av brottslighet (EUCPN). har bidragit med såväl skriftliga som muntliga framställningar vid de konferenser som hållits , bl.a. har BRÅ deltagit i den informella arbetsgruppen som arbetar med åtgärder mot ungdomsbrott. Myndigheten har också aktivt medverkat i förberedelsearbetet för den utvärdering av EUCPN som inletts. Vidare har BRÅ deltagit i den europeiska brottsförebyggande tävlingen (ECPA), som 2003 hölls i . Totalt deltog elva länder i tävlingen och vann med ett projekt där äldre ungdomar arbetar som handledare för unga i riskzonen. BRÅ arrangerade den svenska uttagningen som vanns av Projekt , som syftar till att motverka att unga dras med i kriminalitet i samband med idrottsevenemang. BRÅ har medverkat i flera utvecklingsprojekt som avser det rättsliga området i EU:s anslutningsländer. genomfördes tre regionala seminarier i i brottsprevention. BRÅ har också varit involverat i ett projekt som finansieras av EU:s finansiella program OISIN II. Vidare har BRÅ deltagit i våldsförebyggande projekt, Responses to everyday violence in democratic societies. I samarbete med forskare i och i har BRÅ arbetat i ett projekt för att utveckla bättre mätmetoder för att uppskatta organiserad brottslighet. I polisens årsredovisning anförs att den internationella brottsförebyggande verksamheten har bedrivits i form av projekt, nätverk och samverkan i mer tillfälliga kontakter som ofta gällt brottslighet med kopplingar till öststater eller problemområden gemensamma för de nordiska länderna. När det gäller frågan vilka åtgärder som har vidtagits inom och i den lokala polisverksamheten för att sprida kunskap 2004/05:1 UTGIFTSOMRÅDE 4 om hur Europol kan användas i det förebyggande arbetet anförs att såväl central som regional utbildning har genomförts, att information har lämnats vid möten och via intranät samt att lagstiftning som berör internationell verksamhet har förmedlats vid konferenstillfällen. Vidare anförs att hälften av polismyndigheterna genom och annan information har förmedlat kunskap om Europol till personalen. Ökad säkerhet i pass Förfalskning och missbruk av pass och andra resehandlingar utgör ett allvarligt problem. Polisen har framfört att användningen av resehandlingar för kriminella syften ökar. Handlingarna används vid exempelvis förmögenhetsbrott, människosmuggling eller i samband med planering och utförande av terroristbrott. Det pågår därför ett intensivt internationellt arbete för att komma till rätta med förekomsten av falska resehandlingar och för att förhindra missbruk av sådana handlingar. har i en promemoria (Ds 2004:8 Ökad säkerhet i pass m.m.) bl.a. föreslagit att svenska pass skall förses med biometrisk information och att giltighetstiden för pass skall förkortas. Promemorian har remitterats och bereds inom . har deltagit aktivt i det brottsförebyggande nätverkets arbete och verkat för ett effektivt internationellt kunskaps- och erfarenhetsutbyte på det kriminalpolitiska området. Det är viktigt att fortsätter att engagera sig i den utvärdering som påbörjats av nätverket och dess verksamhet. Regeringen har i budgetpropositionen fört fram att det är viktigt att rättsväsendets myndigheter tar aktiv del i det internationella brottsförebyggande arbetet och att hänsyn tas till de internationella aspekterna av brottsförebyggande arbete på såväl regionalt som lokalt plan. Polisens återrapportering medger emellertid inte någon analys från regeringens sida av dagsläget i dessa hänseenden.