prop · GS03150 · 2005-05-10 00:00:00 — Verken föreslår ändring i terrängkörningsförordningen så att reger- ingen beslutar om förbud mot start och landning med flygfarkoster i regleringsområden A och B och länsstyrelserna ges möjlighet att ge dispens eller meddela undantag för vissa områden. Även reglerna om överflygning på låg höjd med hänsyn till naturvårds- intresset behöver förtydligas, enligt verken. Regeringen har för avsikt att noga följa utvecklingen när det gäller buller från luftfartyg i de områden som omfattas av delmål 2. Regeringen avser att införa en skyldighet för flygoperatörerna att beträffande dessa områden redovisa uppgifter om den flygverksamhet som där sker: exempelvis om antalet starter och landningar, start- och landningsplatser samt färdväg. Rapporteringsskyldigheten vidtas i syfte att klarlägga vilka flygverksamheter som sker i dessa områden och därmed få en bättre bild av bullersituationen och utvecklingen beträffande denna. Vägledande för Prop. 2004/05:150 hur rapporteringen skall utformas är enkelhet och att företagen i möjligaste mån skall kunna använda redan existerande information om antal flygningar t.ex. i företagens bokföring. Ett flertal, elektroniska eller på andra sätt, möjligheter för rapportering skall därmed övervägas i syfte att inte i onödan öka företagens administrativa kostnader. Om det visar sig att behov föreligger avser regeringen att återkomma med ytterligare åtgärder för att delmål 2 skall kunna uppnås. 18.4Delmål 3 om natur- och kulturvärden Regeringens bedömning: Delmål 3 bör fortfarande ha följande lydelse: skall merparten av områden med representativa höga natur- och kulturvärden i fjällområdet ha ett långsiktigt skydd som vid behov omfattar skötsel och restaurering. Delmålet kan nås förutsatt att inventeringsarbetet genomförs och inne- hållet i skötselplaner för nationalparker och naturreservat inbegriper även kulturmiljövärden. förslag: Överensstämmer i huvudsak med regering- ens bedömning. Remissinstanserna: Remissinstanserna ansluter sig i huvudsak till förslag. Skälen för regeringens bedömning: Stora områden i fjällen är redan skyddade som naturreservat eller nationalparker. Mer sällan anges i beslut om skötselplaner för nationalparker och naturreservat vilka kultur- miljövärden som finns och hur de skall skötas och restaureras. För att höja kunskapsnivån behöver kompletterande inventeringar göras. Sam- tidigt behöver perspektiven på kulturmiljöerna breddas när det gäller kulturmiljöns värden samt förhållningssättet till långsiktigt skydd av dessa miljöer. Skyddet av vattenmiljöerna behöver förbättras och skyddet kvarstå för de outbyggda vattenområden i fjällen. Det behövs även skötselplaner för uthålligt fiske. Det bör framhållas att delmålet även om- fattar skogsmiljöer med sådana höga värden i området ovan gränsen för fjällnära skog. Vår fjällvärld utgör också en värdefull tillgång för natur- och kultur- turismen. I regeringens proposition En politik för en långsiktigt kon- kurrenskraftig svensk turistnäring (proposition 2004/05:56) aviseras uppdrag till ett antal länsstyrelser om att se närmare på hur naturvård och utveckling av natur- och kulturturism ömsesidigt kan stödja varandra och om att ta fram länsvisa program för hur skyddade områden och annan natur kan och bör nyttjas för hållbar turism. Dessa uppdrag har stark bäring på delmålet ovan. Delmål 4 om hotade arter Regeringens bedömning: Delmål 4 bör fortfarande ha följande lydelse: skall åtgärdsprogram finnas och ha inletts för de hotade arter som har behov av riktade åtgärder. Delmålet kommer att nås. förslag: har föreslagit att delmålet omformuleras så att det anger ett resultat i form av att andelen hotade arter skall ha minskat och inga fler arter ha försvunnit. Regeringen finner att förslaget till delmål 2 om minskad andel hotade arter (avsnitt 20.2) under Ett rikt växt- och djurliv ersätter detta förslag. förslag: har föreslagit ett nytt samlat delmål om hotade arter under det nya miljökvalitetsmålet Ett rikt växt- och djurliv, med motsvarande formulering som förslag. Remissinstanserna: Inga specifika synpunkter framförs. Skälen för regeringens bedömning: Delmålet bedöms kunna nås till 2005 om arbetet intensifieras. Slutlig uppföljning av delmålet bör ske inom ramen för nästa fördjupade utvärdering. Det fortsatta arbetet med att ta fram och att genomföra åtgärdsprogram blir ett viktigt led i arbetet med att nå det nya delmålet 2 om minskad andel hotade arter under Ett rikt växt- och djurliv. Det kan konstateras att antalet hotade arter i fjällen är lägre än i andra landskap och för många av dem finns redan åtgärds- program. Kunskapen om miljötillståndet i fjällen är bristfällig. Det går enbart att indirekt bedöma riskerna för skador i relation till antalet terrängfordon och antalet renar. Fungerande metod för renbetesinventering behöver tas fram för att kunna bedöma renbetets inverkan på fjällmiljön. Same- byarnas miljöplaner behöver redovisas för att kunna lösa frågorna om markanvändningen i fjällen. Det regionala miljö- och hushållnings- programmet är också bra hjälpmedel därtill och bör analyseras inför nästa fördjupade utvärdering. I dagens samhälle är tystnaden en bristvara. områden söker sig till fjällen för att uppleva den storslagna naturen och njuta av tystnaden, som fortfarande finns i fjällvärlden. arbetstillfällen till de bofasta och nöjda turister sprider vidare ryktet om den vackra fjällvärlden med flera besökare som följd. De flesta av turist- erna vill dock inte leva vildmarksliv utan önskar ta sig bekvämt till sina destinationsorter och skapar arbetstillfällen för de turistföretag som trans- Även om tystnaden är en bristvara i vårt land, bör inte regleringen bli så omfattande att förutsättningar för turistnäringen all- Det bör vara möjligt att kombinera tysta områden med vissa möjligheter även för rörelsehindrade att ta sig till dem. 19 God bebyggd miljö Städer, tätorter och annan bebyggd miljö skall utgöra en god och hälso- sam livsmiljö samt medverka till en god regional och global miljö. Natur- och kulturvärden skall tas till vara och utvecklas. Byggnader och anläggningar skall lokaliseras och utformas på ett miljöanpassat sätt och så att en långsiktigt god hushållning med mark, vatten och andra resurser främjas. För miljökvalitetsmålet God bebyggd miljö har tio delmål fastställts: 7.Energianvändning m.m. i byggnader 9.Matavfall från hushåll, restauranger m.m. 10.Matavfall från livsmedelsindustrier m.m. Regeringens bedömning: Det är osäkert om miljökvalitetsmålet kan nås inom en generation. Miljökvalitetsmålet God bebyggd miljö bör inte breddas att omfatta även delaktighet, trygghet och tillgänglighet. Miljökvalitetsmålets bakgrund och innebörd: Bakgrunden till miljökvalitetsmålet redovisades i kapitel 20 i propositionen Svenska miljömål delmål och åtgärdsstrategier (prop. 2000/01:130, bet. 2001/02:MJU3, rskr. 2001/02:36). Enligt regeringens bedömning i den propositionen och kompletterat enligt nedan innebär miljökvalitetsmålet God bebyggd miljö i ett generationsperspektiv bl.a. följande: Den bebyggda miljön ger skönhetsupplevelser och trevnad samt har ett varierat utbud av bostäder, arbetsplatser, service och kultur så att alla människor ges möjlighet till ett rikt och utvecklande liv och så att omfattningen av människors dagliga transporter kan minskas. Det kulturella, historiska och arkitektoniska arvet i form av bygg- nader och bebyggelsemiljöer samt platser och landskap med sär- skilda värden värnas och utvecklas. En långsiktigt hållbar bebyggelsestruktur utvecklas, både vid ny- lokalisering av byggnader, anläggningar och verksamheter och vid användning, förvaltning och omvandling av befintlig bebygg- else. Boende- och fritidsmiljön, samt så långt möjligt arbetsmiljön, uppfyller samhällets krav på gestaltning, frihet från buller, till- gång till solljus, rent vatten och ren luft. Natur- och grönområden med närhet till bebyggelsen och med god tillgänglighet värnas så att behovet av lek, rekreation, lokal odling samt ett hälsosamt lokalklimat kan tillgodoses. Den biologiska mångfalden bevaras och utvecklas. Transporter och transportanläggningar lokaliseras och utformas så att skadliga intrång i stads- eller naturmiljön begränsas och så att de inte utgör hälso- eller säkerhetsrisker eller i övrigt är störande för miljön. Miljöanpassade kollektivtrafiksystem av god kvalitet finns till- gängliga och förutsättningarna för säker gång- och cykeltrafik är goda. Människor utsätts inte för skadliga luftföroreningar, bullerstör- ningar, skadliga radonhalter eller andra oacceptabla hälso- eller säkerhetsrisker. Mark- och vattenområden är fria från gifter, skadliga ämnen och andra föroreningar. Användningen av energi, vatten och andra naturresurser sker på ett effektivt, resursbesparande och miljöanpassat sätt för att minska och främst förnybara energikällor används. Andelen förnybar energi har ökat och skall svara för den huvudsakliga energitillförseln. Naturgrus nyttjas endast när ersättningsmaterial inte kan komma i fråga med hänsyn till användningsområdet. Naturgrusavlagringar med stort värde för dricksvattenförsörj- ningen och för natur- och kulturlandskapet bevaras. Den totala mängden avfall och avfallets farlighet minskar. Avfall och restprodukter sorteras så att de kan behandlas efter sina egenskaper och återföras i kretsloppet i ett balanserat samspel mellan bebyggelsen och dess omgivning. förslag: föreslår att miljökvali- tetsmålet God bebyggd miljö breddas, så att fler aspekter än de som f.n. tas upp i delmålen beaktas, däribland delaktighet, trygghet och tillgäng- lighet. Rådet anser att bör få i uppdrag att närmare utreda vilka aspekter som bör lyftas in i miljökvalitetsmålet. Remissinstanserna: Remissinstansernas synpunkter på Miljömåls- rådets förslag att vidga miljökvalitetsmålet är blandade. Ett stort antal remissinstanser anser att målet bör breddas till att även gälla delaktighet, trygghet och tillgänglighet, eftersom sådana frågor utgör grundstenar i en god bebyggd miljö. Remissinstanserna föreslår även andra aspekter som skulle kunna läggas till miljökvalitetsmålet, däribland mobilitet och elek- tromagnetiska fält i inomhusmiljön. Flera remissinstanser påpekar dock att målet redan upplevs som spretigt och att en ytterligare vidgning kan förstärka detta intryck och göra strukturen otydlig. Synpunkten framförs också att miljömålspropositionen inte är rätt forum att driva frågorna om delaktighet, trygghet och tillgänglighet. Skälen för regeringens bedömning: Det är enligt Prop. 2004/05:150 osäkert om hela miljökvalitetsmålet God bebyggd miljö kan nås inom en Rådet anför att kommuner och länsstyrelser är viktiga för att miljökvalitetsmålet skall kunna nås. Bristande resurser, särskilt i mindre kommuner, är ett allvarligt hinder för måluppfyllelsen, liksom bristande kartläggning av problemen. Flera av delmålen handlar om frågor som rör tekniska försörjningssystem, t.ex. buller från trafiken, materialförsörj- ning, avfall och energianvändning i byggnader. Även andra mjuka aspekter än dessa behöver tillgodoses för att miljökvalitetsmålet skall uppnås. Regeringen delar rådets bedömning. Regeringen anser att aspekterna om delaktighet, trygghet och tillgäng- lighet är viktiga, men att de inte bör inarbetas i de enskilda miljökvali- tetsmålen eftersom dessa i huvudsak beskriver den miljömässiga dimen- sionen av hållbar utveckling. Synergieffekter för dessa aspekter inom ramen för miljömålsarbetet berörs dock bl.a. i avsnitt 21.4. Därtill hante- ras aspekterna redan i andra sammanhang och det arbetet skulle kompli- ceras av att även behandla dem här. Delaktighet och trygghet berörs exempelvis i de elva nationella folkhälsomålen i propositionen Mål för folkhälsan (prop. 2002/03:35, bet. 2002/03:SoU7, rskr. 2002/03:145) samt i de storstadspolitiska målområdena i propositionen Utveckling och rättvisa en politik för storstaden (prop. 1997/98:165, bet. 1998/99:AU2, skr. 1998/99:34). Tillgänglighet omfattas bl.a. av den nationella handlingsplanen för handikappolitiken (prop. 1999/2000:79, bet. 1999/2000:SoU14, rskr. 1999/2000:240). Vidare bedömer regering- en att aspekterna är av sådan karaktär att de inte kan tillgodoses genom enbart förändringar i den bebyggda miljön. Regeringen överväger dock att inför nästa fördjupade utvärdering av miljökvalitetsmålen se över vilka sociala dimensioner som har berörings- punkter med God bebyggd miljö och analysera betydelsen av dessa aspekter för måluppfyllelsen av miljökvalitetsmålet. Vidare ämnar reger- ingen låta belysa om ytterligare delmål behövs för att innebörden av miljökvalitetsmålet God bebyggd miljö i ett generationsperspektiv enligt ovan skall kunna uppnås. 19.1Ändrad precisering av miljökvalitetsmålets innebörd Regeringens bedömning: Miljökvalitetsmålets innebörd omformuleras i följande delar. Användningen av energi, vatten och andra naturresurser sker på ett effektivt, resursbesparande och miljöanpassat sätt för att minska och främst förnybara energikällor används. Andelen förnybar energi har ökat och skall svara för den huvudsakliga energitillförseln. Skälen för regeringens bedömning: Den första punktens tidigare Prop. 2004/05:150 lydelse var: Användningen av energi, vatten och andra naturresurser sker på ett effektivt, resursbesparande och miljöanpassat sätt och främst förnybara energikällor används. Ändringen innebär att när miljökvalitetsmålet är uppnått utnyttjas viktiga resurser på ett effektivare sätt än . Den tillagda punkten beskriver ett tillstånd för energiförsörjningen som visar att är på väg mot det energisystem som behövs för att till 2050 uppnå Begränsad klimat- påverkan. 19.2Ändrat delmål 1 om planeringsunderlag Regeringens förslag: Delmål 1 skall ha följande lydelse: skall fysisk planering och samhällsbyggande grundas på program och strategier för: hur ett varierat utbud av bostäder, arbetsplatser, service och kultur kan åstadkommas så att transportbehovet minskar och förutsätt- ningarna för miljöanpassade och resurssnåla transporter förbätt- ras, hur kulturhistoriska och estetiska värden skall tas till vara och ut- vecklas, hur grön- och vattenområden i tätorter och tätortsnära områden skall bevaras, vårdas och utvecklas för såväl natur- och kultur- miljö- som friluftsändamål, samt hur andelen hårdgjord yta i dessa miljöer fortsatt begränsas. hur energianvändningen skall effektiviseras för att minskas, hur förnybara energiresurser skall tas till vara och hur utbyggnad av produktionsanläggningar för fjärrvärme, solenergi, biobränsle och vindkraft skall främjas. Regeringens bedömning: Delmålet kan nås. förslag: Rådet har inte lämnat några förslag till änd- ringar eller kompletteringar av delmålet. Remissinstanserna: Remissinstanserna har inte närmare kommenterat delmålet. Skälen för regeringens förslag och bedömning Delmålets nuvarande lydelse är: skall fysisk planering och samhällsbyggande grundas på program och strategier för: hur ett varierat utbud av bostäder, arbetsplatser, service och kultur kan åstadkommas så att bilanvändningen kan minska och förutsättningarna för miljöanpassade och resurssnåla transporter förbättras, hur kulturhistoriska och estetiska värden skall tas till vara och ut- vecklas, hur grön- och vattenområden i tätorter och tätortsnära områden skall bevaras och utvecklas och andelen hårdgjord yta inte ökas, hur energianvändningen skall effektiviseras, hur förnybara energi- resurser skall tas till vara och hur utbyggnad av produktions- anläggningar för fjärrvärme, solenergi, biobränsle och vindkraft skall främjas. Kommunerna är de viktigaste aktörerna för att delmålet skall uppnås, eftersom de har det huvudsakliga ansvaret för den fysiska planeringen. Arbetet med översiktlig fysisk planering enligt (PBL) varierar i landets kommuner. Nästan två tredjedelar av kom- munerna har fortfarande kommuntäckande översiktsplaner som antogs . Många av dessa kommuner har dock påbörjat arbetet med den andra omgången översiktsplaner eller arbetat med fördjupningar av översiktsplanerna. I de kommuner där aktiviteten är låg kan detta enligt till stor del kopplas till resurs- och kompetensbrist. Ett flertal länsstyrelser påtalar också bristande resurser i form av ekonomi och tid. Detta försvårar länsstyrelsernas möjlighet att arbeta fram regionala underlag och att stödja kommunerna i deras planering. Dessa faktorer gör det enligt osäkert om delmålet kan nås. Regeringen avser därför att ge berörda centrala myndigheter i uppdrag att ge ytterligare vägledning och stöd till länsstyrelserna och kommuner- na i deras arbete med planeringsunderlag. Vidare har (dir. 2002:97) i uppdrag att utarbeta förslag som främjar och regional samverkan för att förbättra fysisk planering inte minst med avseende på trafikplanering. Som framgår av avsnitt 21.1.6 avser regeringen även att ge i uppdrag att i samråd med berörda aktörer kartlägga omfattningen av miljömålsarbetet i kommunerna. Denna kartläggning bedöms ge värdefull information om hur stödet till länsstyrelser och kommuner bör utformas. Andra pågående arbeten nationellt och på EU-nivå med nära koppling till delmålet beskrivs närmare i En strategi för hushållning med mark, vatten och bebyggd miljö, se avsnitt 21.4.5. Delmålet berörs även i En strategi för effektivare energianvändning och transporter, avsnitt 21.2. Den föreslagna ändringen i den första strecksatsen tydliggör vikten av planering för ett minskat transportbehov. Ny formulering av strecksats om grön- och vattenområden I skrivelsen En samlad naturvårdspolitik (skr. 2001/02:171) bedömde regeringen att den tätortsnära naturens ställning i förhållande till annan mark- och vattenanvändning bör stärkas, inte minst med hänsyn till fri- luftslivet. Detta gäller större städer i allmänhet och storstadsregionerna i I skrivelsen framhålls kommunala naturvårdsprogram som Prop. 2004/05:150 strategiskt för att delmålet om planeringsunderlag skall kunna nås. Som ett led i uppföljningen av skrivelsen har regeringen initierat en särskild satsning på lokala och kommunala naturvårdsprojekt. Vidare har regeringen gett de tre länsstyrelserna i storstadsregionerna i uppdrag att i samarbete med kommunerna genomföra bevarandeprogram för de mest värdefulla områdena för friluftsliv och naturvård. Trots dessa insatser bedömer regeringen att det krävs fortsatta åtgärder för att nå delmålet i denna del. I detta sammanhang bör även vikten av samverkan mellan natur- och kulturmiljöarbetet uppmärksammas. En viktig åtgärd, i linje med vad som anförs i skrivelsen, är att uppmuntra fler kommuner att ta fram heltäckande kommunala naturvårdsprogram, som också bör innefatta friluftslivets intressen. Därför föreslår regeringen att denna del av delmålet ändras och förtydligas. Regeringen bedömer vidare att skrivningen om att andelen hårdgjord yta i värdefulla grön- och vattenområden inte skall öka bör omformu- leras. Det är fortsatt viktigt att andelen hårdgjord yta i dessa miljöer hålls begränsad men bör det finnas en flexibilitet som innebär att det inte blir konflikt med andra vitala samhällsintressen. Syftet med skrivningen uppnås med den nu omformulerade strecksatsen om grön- och vattenområden och med de strecksatser under delmålet som be- skriver utgångspunkten för och inriktningen av den fysiska planeringen. De problem som hänger samman med en hög andel hårdgjord yta i städer och tätorter bör fortsatt uppmärksammas i samband med kommunernas strategiska planeringsarbete och då utifrån fler aspekter än de som avser hur grönstrukturen skall utvecklas. Förslaget till ändring av delmålet är även i linje med rekom- mendation nummer 35 (se bilaga 2), då man anser att skall ut- forma och skydda flera grönområden i eller nära städerna och prioritera områden som kan erbjuda fritidstjänster som miljön skyddas. Ändrat delmål 2 om kulturhistoriskt värdefull Regeringens förslag: Delmål 2 skall ha följande lydelse: Bebyggelsens kulturhistoriska värden skall vara iden- tifierade och ha en långsiktigt hållbar förvaltning. Regeringens bedömning: Delmålet kan nås om ytterligare åtgärder vid- förslag: Rådet har inte lämnat några förslag till änd- ringar eller kompletteringar av delmålet. Remissinstanserna: Remissinstanserna har inte lämnat några förslag till ändringar eller kompletteringar av delmålet. bedömning sammanfaller dock i huvudsak med synpunkterna från de remissinstanser som kommenterat delmålet. påtalar att tonvikten på skydd av områden och byggnader är problematisk från kulturmiljösynpunkt, eftersom det är bruket och förvaltningen av den fysiska miljön samt förståelse och för- Prop. 2004/05:150 ankring hos berörda aktörer som är utgångspunkten för ett gott om- händertagande av kulturvärdena. i saknar en definition av vad som avses med kulturhistoriskt värdefull bebygg- else. är osäker på om här enbart avses den bebyggelse som är intressant från ett riksperspektiv, eller om varje region är fri att tolka detta utifrån vad som anses vara lokalt värdefullt i förhållande till den egna omgivningen. anser att delmålet be- höver ytterligare bearbetning med hänsyn till problemens komplexitet. Kulturhistoriska värden omfattar mer än byggnader och berör alla byggda miljöer. Begreppen skydd och bevarande måste kunna förenas med användbarhet och miljöanpassning. menar att en helhetssyn på kulturmiljön och landskap behöver utvecklas. Att bevara kulturmiljön finns med i flera av miljökvalitetsmålen, men konkreta och kvantifierbara delmål behövs för att nå dem. Skälen för regeringens förslag och bedömning Delmålets nuvarande lydelse är: Den kulturhistoriskt värdefulla bebyggelsen skall vara identifierad och ett program finnas för skydd av dess värden. skall av den värdefulla bebyggelsen vara långsiktigt skyddad. Frågan om skyddet för den kulturhistoriskt värdefulla bebyggelsen har belysts i i betänkandena De norrländska kyrkstäderna (SOU 2003:81) och K-märkt: Förslag till förbättrat skydd för kulturhistoriskt värdefull bebyggelse (SOU 2004:94). Utredningens förslag bereds inom . Frågor kring den kulturhistoriskt värdefulla bebyggelsen skall också belysas av (dir. 2002:97) i den pågående översynen av plan- och bygglagstiftningen som skall redovisas . För att nå delmålet krävs enligt bedömning att kom- munerna arbetar aktivt med att skydda såväl hela bebyggelsemiljöer som enskilda byggnader. anser att det utan krafttag blir myck- et svårt att nå delmålet. Regeringen bedömer att fler och kompletterande insatser behövs. Del- målet behöver förtydligas och ett breddat perspektiv anläggas dels på identifiering av värden i kulturmiljön, dels på begreppet långsiktigt skydd. Insatser behövs för att skapa förutsättningar för goda förvalt- ningsbetingelser av bebyggelsemiljöer med kulturhistoriska värden. An- vändningen och förvaltningen av kulturmiljöerna är viktiga delar i det långsiktiga skyddet. Kulturmiljön behöver därför kopplas tydligare till den lokala och regionala utvecklingen och arbetet med att skapa en god livsmiljö och hög livskvalitet. Kommunernas strategiska ställningstagan- den är viktiga i detta sammanhang. Regeringen bedömer att de senaste årens utveckling av kulturarvs- och kulturmiljöarbetet har skapat goda förutsättningar för den breddning av perspektiven på kulturmiljöns värden som den föreslagna förändringen av delmålet innebär. Målet att den värdefulla bebyggelsen skall vara identifierad till 2010 för- utsätter en utvecklad syn kring definitionen av kulturhistoriskt värde. Delmålet skall inte uppfattas så att endast en viss mängd en gång för alla utpekad bebyggelse har kulturhistoriskt värde, medan övrig bebyggelse saknar sådana kvaliteter. Värdet hos kulturmiljöer är i stället i hög grad avhängigt kunskapen om, intresset för och användandet av de kultur- historiska miljöerna. Genom förslaget till förändrat delmål poängteras kulturmiljöns kvalitativa aspekter. Att identifiera bebyggelsens kulturhistoriska värden förutsätter en medvetenhet om kulturarvets bredd och möjligheter.