prop · GT0357 · 2005-12-21 00:00:00 — Kvinnors deltagande i arbetslivet är marginellt. hedersmord som främst drabbar kvinnor är mycket högt, sannolikt flera En annan allvarlig trend i dessa länder är det ökande antalet kvinnor som mördas eller stympas med frätande syror. är problemet med våld mot kvinnor i hemmet betydande, ofta till följd av social utslagning och alkoholism. I samband med behandling av till CEDAW 2000 rekommenderade kommittén att reformera de olika familjelagar som gäller för olika religioner. av kommittén att införa registrering av födslar och äktenskap, vilket skulle vara ett medel att bekämpa handel med kvinnor och barn. välkomnade kommittén att regeringen infört lagstiftning som förbjuder aborter p.g.a. könstillhörighet. för att tillförsäkra kvinnor en tredjedel av platserna i parlamentet. I jämförelse med i övrigt har kvinnor i konfucianskt präglade samhällen som och svårare att göra sig gällande i det offentliga livet och på arbetsmarknaden. kvinnor främst i lägre betalda yrken, men liksom i , och är kvinnor även representerade på höga poster i I och är skillnaden stor mellan landsbygd och storstad i fråga om kvinnans ställning och möjligheter. Handel med kvinnor och barn för prostitution, tvångsgifte eller slavarbete är ett vanligt fenomen i liksom i andra delar av världen. I Sydöst- och är det framför allt , , , och som utgör ursprungsländer för denna moderna variant av slavhandel, medan transit- och destinationsländer framför allt är , , och . människohandeln i huvudsak från och till och Även om alla länder i har anslutit sig till FN:s konvention om barnets rättigheter finns det fortfarande stora brister i tillämpningen av Barnets situation är mycket allvarlig i många delar av En stor del av världens fattiga barn lever i . uppskattar att tre fjärdedelar av världens undernärda och underutvecklade barn finns i , varav hälften i . Barnadödligheten () är enligt WHO som högst i , , , , , , , och Barns rättsliga ställning är svag i många länder. familjelagstiftning brister och därmed skyddet mot t.ex. sexuellt utnyttjande av barn, människohandel, våld mot barn och diskriminering av barn med handikapp. Barnarbete är en vanlig företeelse i som uppges stå för omkring en tredjedel av världens barnarbete. Mest utbrett förekommer barnarbete i , och allvarligast är situationen i , men även i andra delar av regionen utnyttjas barn på ett sätt som kan vara skadligt för deras fysiska och psykiska hälsa och utveckling. konfektionsindustri sysselsatte tidigare tusentals barn. påtryckningar från framför allt har barnarbete försvunnit från mer än av fabrikerna, men enligt Rädda barnen har detta lett till att barn tvingats in i hårdare och mer skadliga arbeten än de som fanns inom Den ekonomiska utvecklingen i har fått positiva konsekvenser på det sociala området, men står många av länderna i regionen inför stora sociala och miljömässiga utmaningar. Bristande efterlevnad av internationella överenskommelser om grundläggande arbetsvillkor präglar i hög grad tillvaron för regionens arbetare, men kan vissa positiva tendenser skönjas. tilltagande globaliseringen och flytten av produktion till lågavlönade länder har satt fokus på villkoren för arbetare i globala leverantörskedjor, och kraven på respekt för grundläggande arbetsvillkor har därmed ökat. Referenser till respekt för grundläggande arbetsvillkor görs i allt fler sammanhang, såsom i regionala samarbetsavtal som (EU:s samarbetsavtal med länderna i , och ), och bilaterala handels- och investeringsavtal. arbetar aktivt tillsammans med sina leverantörer för att förbättra arbetsvillkoren för arbetare, men mycket återstår att göra. är en heterogen region, och det gäller även situationen på Med undantag för utvecklade ekonomier som , , och framträder en bild av låg facklig organisationsgrad, bristande respekt för fackliga rättigheter och långa arbetstider, och i vissa länder förekommer nyttjande av barn i Särskilt i transitionsekonomier som och råder brister i anpassningen till arbetsrättsliga normer och respekten för 1998 antog deklarationen om grundläggande rättigheter och principer i arbetslivet som binder medlemsländerna till Av regionens länder har dock endast , och ratificerat samtliga konventioner. pekar emellertid mot att fler länder i regionen ratificerar Det gäller främst konventionerna om barnarbete och diskriminering i arbetslivet. beräknar att cirka 300 000 människor i omkommer till följd av den på många håll undermåliga arbetsmiljön. en markant ökning i antalet arbetsrelaterade olyckor rapporterats, särskilt i den eftersatta gruvindustrin. I länder som och , där den ekonomiska utvecklingen lett till ett skifte från farliga industrier, har Skr. Några av världens största ekonomiska frizoner finns i , främst i , , , och , och framför allt inom textilsektorn. En ekonomisk frizon är ett avgränsat område där det råder särskilda arbetsmarknads- och skattelagar med syfte att locka I de flesta länder undantas frizonerna från gällande arbetslagstiftning. Arbetstiderna kan vara långa med obetald övertid och dåligt Facklig verksamhet är ofta inskränkt och vilda strejker I och har strejker resulterat i dödsfall visar undersökningar från bl.a. att minimilönerna oftast är högre i ekonomiska frizoner. I länder som Sri Lanka, och har den fackliga verksamheten ökat mest i företag i exportzoner. I har regeringen beslutat att tillåta facklig organisering i exportzonerna , bl.a. till följd av våldsamma konflikter men också efter påtryckningar från är den världsdel som enligt har högst antal tvångsarbetare (cirka nio miljoner), framför allt i , och . av tvångsarbetarna är barn. En bidragande orsak till tvångsarbete och även människohandel är de omfattande regionala migrationsströmmarna i Migrantarbetare omfattas inte av gällande arbetslagstiftning och saknar därmed sociala skyddsnät. De fackliga organisationerna är generellt sett svaga och Ofta förekommer flera konkurrerande fackföreningar, knutna till de större politiska partierna. En stor del av arbetskraften finns också i den informella sektorn och är sällan fackligt I arbetar av befolkningen inom den Den vanligaste formen av repressalier är enligt International Confederation of Free Trade Unions avsked för engagemang i fackföreningar eller deltagande i strejker. sammanhänger ofta val av fackförening med partipolitisk eller religiös hemvist, något som lett till många konkurrerande fackföreningar som i I finns regler om att facket måste ansöka om att exempelvis få förhandla om kollektivavtal. I och är de fackliga rättigheterna nästintill totalt inskränkta. I är tendenserna olika. motsättningarna skärpts mellan arbetstagare och företag, och ett ökat antal demonstrationer har ägt rum mot utländska företag som motsätter sig facklig verksamhet. I och är fackföreningarna knutna till politiska partier, och arbetslagstiftningen försvårar facklig Rätten att sluta kollektivavtal förekommer exempelvis endast på företagsnivå i och är helt inskränkt i . har strejker förekommit i textilindustrin, men det är också där som fackföreningarna har sin starkaste bas. regeringen arbetar aktivt i projektform med andra regeringar och multinationella företag i samråd med bl.a. för att gemensamt Fackföreningarna i , och är helt kontrollerade av . grundprinciper såsom rätten att organisera sig i en fackförening av eget val, som medlemskap i det godkända fackförbundet är Skr. 2005/06:57 obligatoriskt för arbetare i statliga företag. I den privata sektorn har däremot spontana förbund uppstått, och strejker förekommit utan stöd av den lokala fackföreningen. På vissa håll i saknas nationella förbund helt. Fackförbunden i agerar relativt fritt, även om strejker kan medföra risk att förlora sitt arbete. I har nya fackförbund utan band till de politiska partierna spelat en roll i demokratiseringsprocessen. Även i har fackföreningarna bedrivit kampanjer för att få regeringen att efterleva konventioner. upplevde stora motsättningar mellan regeringen och företagen å ena sidan och fackföreningarna å den andra. En stor ny facklig centralorganisation bildades som även tagit initiativ till att bilda ett politiskt parti. är de fackliga rättigheterna dock eftersatta i . Trenden sedan det och den bipolära världens slut har varit en kontinuerlig breddning av begreppet säkerhet och dess omfattning. De hinder som stod i vägen för en bredare definition försvann i och med att världen öppnats och länkats samman alltmer, inte minst ekonomiskt inom ramen för globaliseringen. Öppenheten som skapades gav även upphov till nya hot mot världens säkerhet, vilket terrordåden mot 2001 (9/11) med all tydlighet visade. , 2005, har därför synen på säkerhetspolitik förändrats med en definition av hot som är gränsöverskridande, mångfacetterad och sammanlänkad på ett antal nivåer: global, regional, lands- och lokal nivå. Nya hot har blivit mer märkbara såsom terrorism och spridning av massförstörelsevapen. har till stor del omfattats av denna trend. Till detta kommer att man i inte haft samma allmänna avspänning som i , där ett antal organisationer på mellanstatlig och överstatlig nivå finns för att hantera bl.a. säkerhetspolitiska hot och i konfliktförebyggande syfte. försvars- och säkerhetspolitik är i huvudsak bilateralt orienterad med som avtalspart. närvaro och engagemang är fortsatt avgörande i frågor kring , kärnvapenaspirationer och i relationen . Det är dock naturligt att en kontinuerlig ombalansering av den säkerhetspolitiska kartan sker över tiden med tanke på förändrade militära, ekonomiska och politiska styrke- förhållanden. Detta är också uppenbart i med världens två folkrikaste länder, och , som uppvisat hög ekonomisk tillväxt i parallell med att uppvisat en relativ ekonomisk stagnation. Det är i denna dynamik som börjar visa aspirationer att göra sig gällande på en regional men även alltmer global arena. Den säkerhetspolitiska utvecklingen i kan ses som en utmaning till världens enda kvarvarande supermakt, , och tar sig uttryck som militär kapprustning, risk för kärnvapenspridning, ökad konkurrens om energi och råvaror, ökat miljöhot, terroristnätverk, instabila regimer och En framväxande trend är det ökade ömsesidiga ekonomiska beroendet mellan och , vars ekonomier är nära sammanflätade. finansierar till stor del budget och bytesbalansunderskott, det senare orsakat till stor del av ett gigantiskt kinesiskt överskott i den bilaterala handeln. Detta kan i sig utgöra den största fredsfrämjande faktorn i sammanhanget. I frågor rörande transnationella hot finns det emellertid större möjligheter att påverka för aktörer som FN, EU och andra ledande stater och organisationer. Dessa kräver ofta ett mer samfällt agerande av det internationella samfundet och rör ofta de nya och svårhanterade säkerhetshoten. Här kan man se ökade insatser i syfte att stävja terrorism, vapen-, narkotika- och människosmuggling, flyktingströmmar, spridandet av massförstörelsevapen etc. Genom åtgärder som konfliktförebyggande i vid mening, stöd till demokratiska regimer, katastrofbistånd, infrastrukturstöd m.m., bidrar man även till en stabilare utveckling. I denna typ av frågor försöker EU höja sin profil i och därmed även . Den civila observatörsinsats som genomförs av EU inom ramen för den europeiska säkerhets- och försvarspolitiken (ESFP) tillsammans med fem ASEAN-länder för att övervaka genomförandet av fredsavtalet i är ett exempel på sådana insatser, och bidrar till långsiktig fred i området. bidrar med observatörer och står också för hela det logistiska stödet till insatsen. Nedan redogörs för de viktigaste huvuddragen i den säkerhetspolitiska utvecklingen i regioner . ekonomiska tillväxt möjliggör även en kontinuerlig uppbyggnad och modernisering av landets militära kapacitet. I väntan på en framtida återförening med , som är en fråga av högsta dignitet för den kinesiska ledningen, domineras strategiska tänkande av att å ena sidan bibehålla status quo och å andra sidan avskräcka från att steg tas mot självständighet. Den fortsatta utplaceringen av missiler i närheten av utgör en påminnelse om detta hot. lagstiftning mot anti-secession förstärker budskapet ytterligare genom att legalisera bruket av icke-fredliga medel om vidtar åtgärder som försvårar en framtida återförening. Opinionen i står i Taiwanfrågan av allt att döma nära den politiska ledningen, medan befolkningen på ser med oro och misstro på avsikter. växer sig de ekonomiska banden mellan fastlandet och allt starkare. En öppen konflikt om framtid skulle få omfattande konsekvenser och sannolikt leda till att blev indraget. Stöd till är ett centralt element i i . är, liksom , fortsatt beroende av förhållandet till för sin militära säkerhet. En starkare nationalism i både och kan skönjas. har börjat ställa krav på mer japansk delaktighet i säkerheten i västra . har ställt upp med trupper till insatsen i och vill vara en nära allierad till i kriget mot terrorismen. Den japanska befolkningen ser som ett större hot än tidigare, och i har den tilltagande nationalismen ofta tagit sig anti-japanska uttryck. Stabiliteten på den Koreanska halvön utmanas av Regimöverlevnad och garantier för landets oberoende och säkerhet förefaller vara nyckelfrågor för . har fortsatt sin engagemangspolitik med och delvis varit kritisk till hårdare linje. Sexpartssamtalen om kärnvapenfrågan på Koreahalvön förefaller , inte minst tack vare aktivt kinesiskt deltagande, ha letts in på ett spår mot mer långsiktig avspänning. skulle, om Nordkoreaproblematiken löstes, kunna bli ett möjligt regionalt forum för centrala aktörer i att mötas kring, för att förhandla om gemensamma säkerhetsproblem, konfliktförebyggande arbete och Regionen har återhämtat sig efter Asienkrisen och uppvisare en relativt god tillväxt med ökad politisk stabilitet och en utveckling mot förstärkning av regionens demokratier. I länder som relativt övergått till demokratiska styrelseformer, såsom, , och , har regeringsskiften efter allmänna val visat att det går att ta hand om inre etniska och religiösa motsättningar under mera fredliga former. och har förblivit enpartistater. stora regionala problemet är militärregimen i som med hårda metoder fortsätter att regera utan folkligt stöd och som suttit vid makten Tsunami-katastrofen blev en katalysator för fredssamtal mellan självständighetsrörelsen i indonesiska regionen och EU och dess medlemmar spelar genom medling, logistiskt stöd, bistånd, övervakning m.m. en viktig roll i denna process. Det har skett en oroande utveckling i form av terrorism med anknytning till internationella nätverk. terrorismen har fått fotfäste hos lokala och regionala grupperingar. Främst är denna utveckling synlig i fallet Jemaah Islamiya (JI), en organisation spridd över hela regionen, ansvarig för Baliattentatet 2002 och misstänkt för Balibomberna . Det finns en oro för ökad verksamhet, från såväl JI som andra grupper, i regionen i länder som , och . ASEAN har varit pådrivande för att hitta mötesplatser och fora för att diskutera säkerhetsproblem, konfliktförebyggande och nedrustnings- Inom handel och ekonomi sker ett omfattande samarbete, inte minst inom ramen för ett ökande antal regionala och bilaterala Detta är ett sätt att öka det ömsesidiga beroendet och minska konfliktbenägenhet och -risker. har ett forum som () inte blivit platsen för diskussioner av regionens mer djupt rotade säkerhetsproblem. om det första s.k. East skulle kunna vara ett embryo till en djupare process. En fråga som blivit aktuell efter 9/11 är sjöfartens centrala betydelse för ekonomisk utveckling i regionen ställd mot säkerhet och känslighet Speciellt känsligt är frågan om sjöfarten i Skr. 2005/06:57 , vilket är livsnerven för mycket av handeln i Sydöst- och och mellan , och . Ett problem är att denna farled endast övervakas av angränsande stater och att de har begränsade resurser till förfogande. och och deras inbördes relation dominerar på många sätt regionens säkerhetspolitiska bild. Den militära uppladdning som utvecklades och som kunnat leda till krig, avbröts genom ingripande av ett flertal stormakter, bl.a. , , och . Därefter har en avspänningsprocess inletts som i sin förlängning eventuellt kan hjälpa till att lösa den centrala Kashmir- konflikten. De facto kärnvapenstaterna och fortsätter att utveckla vapensystem. verkar, främst av ekonomiska skäl, ha gett upp strävan mot nukleär paritet med . förbehåller sig rätten att utdela det första nukleära slaget i händelse av framgångar i början för ett eventuellt indiskt angrepp. ambitioner omfattar i princip paritet med i kärnvapensammanhang, men pågår närmanden i de känsliga gränsfrågorna mellan länderna. Den ökade handeln bidrar också till att länderna närmat sig varandra något och relationen har blivit något mer avspänd . har inlett vägen mot ett demokratiskt samhälle, men är fortsatt mycket instabilt med internationella styrkor på plats för att garantera säkerhet och stabilitet. Landet fortsätter att skapa problem för sina grannländer, inte minst . En stor oro finns för den organiserade brottsligheten och instabilitet som skapas av narkotika- handeln i regionen. präglas av politisk oro med ständiga konfrontationer mellan regering och opposition. Utvecklingen har gått i negativ riktning med en ökning av de politiska attentaten och ett större inflytande från extrema islamistiska grupper. slits fortsatt av intern splittring mellan regering och tamilska separatister, LTTE. Mordet på utrikesminister har ytterligare ökat spänningarna. Vapenstillestånd råder men utsikterna för en varaktig lösning har inte blivit bättre. plågas av en långvarig inrikespolitisk konflikt som förvärrats av att kungen genom en kupp tog över makten. För att nå en politisk lösning krävs att parterna samarbetar men både den politiska oppositionen och den maoistiska gerillan är internt splittrade. Det saknas strukturer för säkerhetspolitiskt samarbete i . Den regionala samarbetsorganisationen skulle kunna fylla en sådan funktion. Vissa framsteg för att utveckla samarbetet har gjorts men den regionala integrationen är svag till följd av de mångåriga motsättningarna mellan och . Målet, som det uttrycktes i den ursprungliga Asienstrategin, är att på en grundval av växande ömsesidigt beroende och växande ömsesidiga intressen utveckla och fördjupa relationerna inte bara med stat och näringsliv i respektive land utan med samhällena och kulturer som sådana, att se länderna i all deras komplexitet och att göra vårt eget land och det svenska samhället bättre känt i länderna i . Uppföljningen konstaterade att åtgärder vidtagits för att söka dessa ömsesidiga och fördjupade relationer inom i stort sett alla områden som föreslogs. Denna uppföljning av den senaste treårsperioden visar att ansträngningar fortsätter i samma riktning. Syftet med detta kapitel är att ge en bild av hur de förslag som lyftes fram i förra uppdateringen har genomförts. 4.1 Ekonomisk utveckling, handel och näringslivsfrämjande Behovet av strukturella ekonomiska reformer som påtalades i Asien- strategin är fortsatt stora i många , även om utvecklingen har gått i rätt riktning. har fortsatt sökt verka för nödvändiga reformer såväl inom ramen för den bilaterala, som den Vikten av stöd för kapacitets- och institutionsstöd inom det ekonomiska området till de mindre utvecklade länderna har också Handelsfrågorna har även i större utsträckning än tidigare uppmärksammats i utvecklingssamarbetet i regionen, bl.a. inom ramen Svenska myndigheter har bidragit till att sprida kunskap om vikten av att både stat och näringsliv arbetar för respekt för mänskliga rättigheter, mot korruption och för en god miljö. WTO och dess regelverk utgör fortsatt ett centralt instrument för den handelspolitiska utvecklingen i . I stort sett samtliga länder i regionen är nu medlemmar av WTO eller förhandlar om medlemskap. medlemskap i har bidragit till stabilare ekonomiska relationer med landet. har i enlighet med strategin genomfört en studie om WTO-medlemskap och effekterna av medlemskap har analyserats. har inom ramen för EU fortsatt verkat för en frihandelsinriktad politik där inte minst gemenskapens hållning inom jordbruks- och tekoområdet utgör en viktig fråga för det globala regelverket och relationerna till många inte minst i . På tekoområdet har i enlighet med strategin under utfasningen av handelsbegränsningarna, inom ramen för EU arbetat för en snabb Efter avvecklingen har verkat för att EU-politiken inte ska gå i protektionistisk riktning. Exempelvis har inom EU starkt motsatt sig införandet av nya begränsningar för tekoimporten från Även om Europeiska kommissionen har huvudansvaret för unionens handelspolitik med omvärlden har fortsatt sökt verka som en bilateral dialogpartner till länderna i även avseende WTO-frågor. Också ASEM (Asia-Europe Meeting) har utnyttjats i detta syfte, bl.a Skr. 2005/06:57 genom att lyfta fram vikten av handelsförenklingar. Kommissionen presenterade 2003 en strategi för partnerskapsavtal med ASEAN. Bilaterala förhandlingar om sådana avtal inleddes med några länder. har tydliga signaler, inte minst från kommissionen, visat på ett starkare intresse att även diskutera möjligheterna till frihandelsavtal med bl.a. ASEAN-länderna. har varit pådrivande för denna utveckling. har bidragit till att WTO:s kapacitet för stöd till kompetensuppbyggnad för fattigare länder stärkts för bl.a. förhandlingar och tvistlösning. Detta är inte minst betydelsefullt för många länder i . Detsamma gäller för länder som genomfört eller genomför förhandlingar om medlemskap. Ökade kommersiella relationer med utgör en central målsättning i Asienstrategin. Satsningarna på att stödja svenska affärsintressen i regionen har ökat i takt med att betydelse i världsekonomin ökar. Inom främjandeområdet har satsningarna inte minst för utlandsmyndigheternas verksamhet fortsatt. Nya främjartjänster har inrättats i , och . Beslut om åtta nya främjandetjänster har fattats : (2st), Kanton, , , , och vilket kommer att ge möjlighet till ökade satsningar i regionen. Honorärkonsulernas roll att främja svenska intressen har uppmärksammats och konsuler från har , 2004 och 2005 deltagit i konsulskonferenser i . UD-ASO:s referensgrupp för näringslivet, som bildades i samband med arbetet med den ursprungliga Asienstrategin, möts kvartalsvis och utgör ett viktigt forum för diskussion om frågor av gemensamt intresse. Ett stort antal främjanderesor med olika teman har genomförts i regionen . Andra exempel är insatser inom ramen för statsbesöken i , och . Möte om handelspolitiska frågor (s.k. blandkommissionsmöten) har genomförts med , och . Även på importsidan har satsningar genomförts och satsningar på investeringar i har genom ISA:s (Invest in ) verksamhet ökat. Ett nytt generalkonsulat har inrättats i Kanton. Förslaget i strategin om ett generalkonsulat i har dock inte genomförts. Ambassaden har i stället valt att samla resurserna till genom olika förstärkningar. Trots den höga tillväxten i visar handelsstatistiken på sjunkande svensk export till . sjönk exportvärdet till . Exporten ökade åter 2004 , men viker dock exporten något. En analys av våra marknadsandelar i , och visar att det inte har saknats framgångar, men slutsatsen är att svensk exportindustri har tappat marknadsandelar i förhållande till våra konkurrenter. Analys av utvecklingen har inletts och kommer att fortsätta. En möjlig förklaring till de vikande exportsiffrorna är utflyttningen av produktion inom några stora företag som ersatt del av exporten. Importvärdet har däremot ökat , en trend som fortsätter . Sedan den förra uppdateringen av Asienstrategin har antagit en ny svensk politik för global utveckling (PGU). Det övergripande målet för samtliga politikområden (inklusive utvecklingssamarbetet) är att bidra till en rättvis och hållbar global utveckling. För utvecklings- samarbetet finns dessutom ett särskilt mål att bidra till att skapa förutsättningar för fattiga människor att förbättra sina levnadsvillkor.