prop · GS031d16 · 2005-01-01 00:00:00 — Svårigheter att få ersättning för skador som uppstått till följd av psykosociala faktorer, exempelvis stress och mobbning, kan innebära att det trots ökningen ändå finns en underrapportering till systemet. Detta skulle då främst beröra kvinnor eftersom dessa i högre grad än män drabbas av arbetsskador som beror på psykosociala faktorer. Diagrammet 4.4 visar på kraftiga svängningar över åren. Dessa svängningar kan till viss del förklaras av hur försäkringen på varierande sätt hanterat arbetssjukligheten . Upp- och nedgångarna återspeglar de förändringar i försäkringsvillkoren som infördes dessa år. Den uppstramning av regelverket som infördes föregicks av en massiv informationskampanj, vilket var en trolig anledning till kraftigt ökade antalet anmälningar. Diagram 4.5 Anställda och ohälsa, kvinnor, 1988 - 2002 Värk skuldror, axlar Källa: SCB/och Diagrammen 4.5 och 4.6 ger en bild av upplevelsen av belastningsskadorna i arbetslivet. Som framgår av diagrammen finns stora skillnader mellan kvinnor (diagram 4.5) och män (diagram 4.6), där kvinnor i högre utsträckning anger upplevda besvär för samtliga variabler. 2004/05:1 UTGIFTSOMRÅDE 14 Diagram 4.6 Anställda och ohälsa, män, 1988 - 2002 Värk skuldror, axlar Källa: SCB/och sker ett trendbrott i de tidigare uppåtgående kurvorna som beskriver upplevelse av trötthet, ängslan oro och besvär med sömnen. Den minskning som sker är kraftigare för män än för kvinnor. För kvinnor har de upplevda problemen med värk i skuldror, nacke och axlar ökat något medan problemen i dessa avseenden har minskat för män. I diagrammen framskymtar ett visst konjunkturellt förlopp med en tendens till avmattning, dels , dels . Även om man nu kan se ett visst trendbrott så ökade besvären för kvinnor när det gäller trötthet, ängslan, oro samt sömnbesvär . För männen ökade besvären på en något lägre nivå , men minskade igen . Diagram 4.7 Andel som dels inte kan koppla tankarna från arbetet när de är lediga, dels har lågt handlingsutrymme, 1989 - 2002 Procent beräknat på samtliga respektive år Kombinationen av hög belastning och låg kontroll anses som en riskfaktor för ohälsa. I diagram 4.7 har dessa båda dimensioner kombine- rats med varandra, det vill säga handlingsutrymme (mätt som den minst gynnsamma positionen i index) och påfrestande arbetssituation (mätt som svårigheter att åtminstone inte kunna koppla tankarna från arbetet när man är ledig). Index för (egen) kontroll är bildat från fyra olika frågor ur arbetsmiljöundersökningen, vilka mäter olika aspekter på egenkontroll. Diagram 4.7 visar att andelen med sådana ogynnsamma kombinationer har ökat påtagligt över åren. Som framgår av diagrammet återfinns en större andel kvinnor än män bland dem med ogynnsamma kombinationer. Diagrammet visar dock att kurvorna för kvinnor och män har närmat sig varandra. Kostnaderna för verksamhetsområdet uppgick till . avsåg arbetsmiljötillsynen och forskning och utveckling. kan kopplas till information, utbildning och kunskapsspridning. kan knytas till den regionala skyddsombudsverksamheten. Verksamheten finns inte kostnadsredovisad , vilket omöjliggör en jämförelse mellan åren. Däremot var tidigare arbetsmiljötillsynens och den regionala skyddsombudsverksamhetens andel lägre 2002 än 2003 som en följd av regeringens satsningar på tillsyn och skyddsombudsverksamhet . verksamhet kommer först i budgetpropositionen att kunna redovisas under nuvarande verksamhetsområdesuppdelning. Kostnader som avser arbetslivsforskningens uppdelning under verksamhetsområdena Arbetsmiljö och Arbetsrätt har därför skattats. Regeringen anser att utvecklingen delvis pekar på att måluppfyllelsen för verksamhetsområdet utvecklas i positiv riktning. Den fysiska arbetsmiljön är vid en internationell jämförelse god. Antalet arbetsolyckor med fler än i nio gemensamma branscher är fortfarande betydligt lägre än i EU. När det gäller självskattade upplevelser av faktorer med koppling till psykisk belastning i arbetslivet (se diagram 4.5 4.7) kan skönjas en viss förbättring i statistiken. Det är för tidigt att bedöma om dessa förbättringar innebär ett trendbrott och är kopplade till reella förbättringar i arbetsmiljön. Orsaker till förbättringarna kan vara flera: -Ökad medvetenhet och kunskap om problemen och åtgärder som resultat av den ökade uppmärksamhet som getts till området. -Förbättrad tillsyn inom området. -Utsortering genom att individer som upplevt stora besvär slagits ut från arbetslivet. -Ökad förmåga hos individen att hantera nya krav och påfrestningar i arbetslivet. Någon form av adaptionsprocess har ägt rum. -En kärv arbetsmarknad gör att problemen Det behövs forskning och kvalificerade analyser för att få en bättre kunskap om vilken eller vilka förklaringar som ligger bakom förändringar när det gäller upplevelsen av psykisk belastning i arbetslivet. En ökad kunskap kan kanske ge ett svar på hur statens insatser påverkar utvecklingen. När det gäller de insatser som behövs för att nå en bättre måluppfyllelse kan följande sägas: Regeringen anser att en ökad kunskap och förståelse för de komplexa sambanden mellan arbetsmiljö och hälsa är viktig för att uppnå en positiv utveckling för ökad hälsa. Det är också helt avgörande att denna kunskap förmedlas och kommer till praktisk tillämpning på arbetsplatserna. som det finns ett behov av forskning inom nya eller delvis nya områden så finns många av de gamla problemen inom arbetsmiljöområdet kvar. Detta ställer krav på en arbetsmiljöforskning som inbegriper både gamla och nya områden. Det lokala arbetet på arbetsplatserna i samverkan mellan arbetsmarknadens parter är av grundläggande betydelse för arbetsmiljöarbetet. För såväl privata som offentliga arbetsgivare som ser personalens kompetens som en viktig investering och som bedriver en långsiktig planering av verksamheten är en god arbetsmiljö ett starkt egenintresse. Styrkan av dessa incitament kan skifta mellan olika branscher och delar av arbetsmarknaden liksom mellan olika arbetsgivare. 2004/05:1 UTGIFTSOMRÅDE 14 Det behövs en väl fungerande tillsyn med hänsyn till framför allt de arbetsplatser som har den sämsta arbetsmiljön. Det är viktigt att tillsynens effekter utvärderas, bland annat med hänsyn till metoder och strategi. Härvid måste resultat från svensk och internationell forskning beaktas. De iakttagelser som redovisats i Statskontorets rapport arbetsmiljöarbete (2004:13) är en utgångspunkt i det fortsatta arbetet för att förbättra de insatser som gäller arbetsgivarnas systematiska arbetsmiljöarbete. Statskontoret föreslår en renodling av reglerna om systematiskt arbetsmiljöarbete, alternativt införande av utbildningsinsatser, stöd från extern kompetens eller certifiering för att särskilt mindre företag skall kunna leva upp till kraven. En renodling av reglerna bör, enligt Statskontoret, kombineras med möjlighet för arbetsmarknadens parter att avtala om kravnivåer, utan att nu gällande mål och ambitioner för arbetsmiljön överges. Statskontoret föreslår vidare att effekterna av systematiskt arbetsmiljöarbete bör bli föremål för en noggrann utvärdering. Statskontoret anser inte att tillsyn på enskilda arbetsställen bör användas som huvudsakligt medel för genomförande av systematiskt arbetsmiljöarbete. Regeringen kommer att, efter samråd med , överväga vilka åtgärder som rapporten kan ge anledning till. Vissa av Statskontorets förslag har samband med pågående utredningar. Sålunda behandlar översynen av vissa delar av arbetsmiljölagen (dir. 2004:91) parternas möjlighet att avtala om arbetsmiljökrav. Frågan om anlitande av extern kompetens har samband med översynen av vissa frågor rörande företagshälsovården (dir. 2003:87). När det gäller frågan om utvärdering av systematiskt arbetsmiljöarbete har detta anknytning till vad som sagts om utvärderingsfrågor i avsnitt 3.7 med anledning av tillsyn (RIR 2004:14). Inriktning på åtgärder med anledning av denna rapport beskrivs i nämnda avsnitt. Tillgång till företagshälsovård eller motsvarande resurser är viktig främst för att tillgodose arbetsplatsernas behov av kunskaper och sakkunnig hjälp i arbetsmiljö- och rehabiliteringsarbetet. Med hänsyn till ohälsoutvecklingen finns ett ökat behov av en kompetent resurs i det förebyggande och rehabiliterande arbetet med bred tillgänglighet och förtroende på både arbetsgivar- och arbetstagarsidan. 2004/05:1 UTGIFTSOMRÅDE 14 dessa frågor kan ske först på grundval av de förslag som redovisats av den särskilda utredare som regeringen tillsatt med uppgift att utreda vissa frågor som gäller företagshälsovård (se avsnitt 4.4.1). På den enskilda arbetsplatsen spelar skyddsombuden en viktig roll. buden kan medverka till att utveckla arbetsmiljöarbetet vid de mindre företagen. Det offentliga bidraget kompletterar både fackliga medel och den arbetstid som arbetsgivarna upplåter till skyddsombudsarbete. 2004/05:1 UTGIFTSOMRÅDE 14 Verksamhetsområdet omfattar de arbetsrättsliga frågorna, utom den del som avser statlig arbetsrätt (se politikområdet Statliga arbetsgivarfrågor inom utgiftsområde 2). På politikområdesnivå (avsnitten 3.5.1 och 3.6.2) redovisas arbetsrättsliga insatser och förslag såväl på nationell, som EU-nivå. På verksamhetsområdesnivå (avsnitt 5) redovisas bland annat diskriminering på grund av sexuell läggning och homofobi i arbetslivet, liksom kunskaps- och kompetensläget inom den arbetsrättsliga forskningen. Verksamheterna vid Arbetsdomstolen, för arbetstagares uppfinningar och Ombudsmannen mot diskriminering på grund av sexuell läggning (HomO) redovisas på anslagsnivå, under avsnitten 7.4, 7.5 och 7.7. Målet för verksamhetsområdet är en arbetsrätt som skapar förutsättningar för ett arbetsliv som tillgodoser både arbetstagarnas och arbetsgivarnas behov av flexibilitet, trygghet och inflytande. I målet ligger bland annat att det både för kvinnor och män skall vara möjligt att kunna förena arbetsliv och privatliv under alla faser av livet och med hänsyn till den enskildes förutsättningar. Ett väl balanserat och förutsägbart arbetsrättsligt system är även en viktig delförutsättning för en hållbar tillväxt och full sysselsättning. Arbetsmarknadens parter skall ha möjlighet att göra anpassningar av gällande regler genom avtal där det är lämpligt. På detta sätt kan regelverket anpassas till de skiftande förutsättningar som råder inom olika delar av näringslivet. Regeringen anser att den svenska målsättningen inom verksamhetsområdet ligger väl i linje med EU:s sysselsättningsriktlinjer. Enligt riktlinje 3 skall medlemsstaterna hantera förändringar samt främja anpassbarhet och rörlighet på arbetsmarknaden. Enligt riktlinje 5 skall medlemsstaterna öka utbudet av arbetskraft och främja ett aktivt åldrande. redovisade en extern konsult förslag på möjliga indikatorer på arbetsrättens område (N2003/4036/ARM). Konsulten bedömde att , innan arbetet fortsätter, borde ta ställning till om det finns behov av och intresse för indikatorer relaterade till effekterna av arbetsrätten, samt i vilket syfte dessa skulle användas. Arbetsrätten handlar i stor utsträckning om vilka rättigheter och skyldigheter arbetsgivare och arbetstagare har gentemot varandra. Hur väl mål inom detta område uppnås är generellt sett svårt att bedöma genom resultatindikatorer. Regeringens bedömning är, mot denna bakgrund, att det inte är lämpligt att generellt använda sig av resultatindikatorer på arbetsrättens område. Detta hindrar emellertid inte att sådana indikatorer används inom vissa delområden av arbetsrättsområdet, såsom när det gäller effekterna av regleringen rörande tidsbegränsade an- 2004/05:1 UTGIFTSOMRÅDE 14 Hur arbetsrätten fungerar och hur den påverkar samhället ur olika perspektiv följs i övrigt bland annat inom den arbetsrättsliga forskningen. Regeringen har noterat arbetsmarknadsutskottets önskemål i betänkandet 2003/04:AU1 som innebär att några av verksamhetsområdena under politikområdet Arbetslivspolitik borde kunna relateras till kostnader på statsbudgeten. Det gäller till exempel verksamhetsområdet betsrätt. Detta har skett i anslutning till ett resonemang om vikten av att målen är sådana att det är meningsfullt att ställa dem mot kostnaderna på området. Regeringen har inte funnit det meningsfullt att sätta ett särskilt mål för Arbetsdomstolens verksamhet, som står för den största delen av kostnaderna inom verksamhetsområdet. Regeringen anser trots detta att det är av värde att redovisa insatser och resultat inom arbetsrättens område. Följande indikatorer presenteras inom arbetsrättens område som ett led i att integrera resultatet av EU:s sysselsättningsriktlinjer i budgetpropositionen : -Atypisk sysselsättning. -Ofrivilligt deltidsarbete. -Tidsbegränsad anställning. -Ofrivilligt tidsbegränsad anställning. arbetskraftsundersökning () är källan till samtliga indikatorer. Arbetsrätten är en betydelsefull del av arbetslivspolitiken. Det är viktigt att genom den arbetsrättsliga lagstiftningen skapa en stabil grund för förhållandena på arbetsmarknaden på ett sätt som tillgodoser både arbetstagarens och arbetsgivarens skiftande behov av flexibilitet, trygghet och inflytande. Vid utformningen av arbetsrätten måste hänsyn även tas till de nya former för verksamhetsstrukturer och arbetsorganisation som utvecklas samt arbetslivets internationalisering. Mot denna bakgrund är det viktigt att värna den arbetsrättsliga forskningen samt följa och analysera de snabba förändringarna på arbetsmarknaden. Ett viktigt komplement till lagstiftning är avtal mellan arbetsmarknadens parter. Det arbetsrättsliga regelverket syftar därför även till att vara ett stöd och en ram för arbetsmarknadens parter, så att en utveckling av arbetsrätten även kan ske genom kollektivavtal. Regeringen anser vidare att arbetstidens längd och förläggning har betydelse för människors möjlighet att planera sin tid, för möjligheten att kombinera arbetslivet och livet i övrigt samt för arbetsgivarnas möjlighet att organisera och planera verksamheten. Inte minst är möjligheten att kunna påverka sin arbetstid viktig för människors hälsa och välbefinnande. Det är vidare varje människas rätt att inte bli utsatt för diskriminering och kränkande bemötande i arbetslivet eller i samhällslivet i övrigt. lades inriktningen för arbetet med att förebygga och motverka diskriminering fast i regeringens handlingsplan mot rasism, främlingsfientlighet, homofobi och diskriminering (skr. 2000/2001:59). I regeringens nationella handlingsplan för mänskliga rättigheter (skr. 2001/02:83), som lades fram , tydliggjordes ombudsmännens roll i arbetet med de mänskliga rättigheterna. för arbetsrättslig forskning, som introducerade 2003, har byggts ut. kommer att publicera resultaten från två stora internationella forskningsprojekt, vilka genomförts i samverkan med arbetsrättsforskare från övriga . Resultatet består av dels en kommentar till de arbetsrättsliga delarna av EU:s stadga för de grundläggande rättigheterna, dels en rättsjämförande framställning där förändringar i kollektivavtalssystemet analyseras. Ombudsmannen mot diskriminering på grund av sexuell läggning (HomO) utövar tillsyn över lagen (1999:133) om förbud mot diskriminering i arbetslivet på grund av sexuell läggning. gjordes en del ändringar i denna lag. Ändringarna innebär bland annat att trakasserier som har samband med sexuell läggning definieras som diskriminering. Vidare gäller lagen även när en arbetsgivare beslutar om eller vidtar åtgärder som rör yrkespraktik, utbildning eller yrkesvägledning. Förutom insatser med anledning av enskilda anmälningar består en omfattande del av HomO:s verksamhet av utbildnings- och informationsinsatser för att motverka homofobi, förebygga diskriminering och förbättra kunskaperna om hur man kan förhindra diskriminering och om hur den som drabbats kan få upprättelse. aktualiserade HomO frågor som rör likabehandling oavsett sexuell läggning inom många organisationer och myndigheter, såsom fackförbund, försvaret, , rättsväsendet, universitet och högskolor. HomO med flera arrangerade den första svenska konferensen om sexuell läggning och arbetslivsfrågor. Åtgärder som rör diskriminering utanför verksamhetsområdet vidtas framför allt av Om- budsmannen mot etnisk diskriminering (DO) (utgiftsområde 8), (utgiftsområde 9) och (utgiftsområde 14). Det europeiska gemenskapsinitiativet Equal syftar till att främja nya metoder för att motverka all slags diskriminering och ojämlikhet i anknytning till arbetsmarknaden genom transnationellt samarbete. HomO ingår i Equalprogrammets svenska övervakningskommitté. Mot bakgrund av ett uppdrag från regeringen presenterade den största enkätundersökningen om villkoren för homo- och bisexuella som gjorts i svenskt arbetsliv, Arbetsvillkor och utsatthet. Studien har kompletterats med djupintervjuer av som presenteras i rapporten villkor i arbetslivet. Diskriminering och kränkningar av homo- och bisexuella på arbetsplatserna är enligt forskningsrapporterna inte ovanliga företeelser. har i samråd med HomO med flera upprättat en handlingsplan för att motverka diskriminering bland annat på grund av sexuell läggning i arbetsförmedlingarnas verksamhet. 2004/05:1 UTGIFTSOMRÅDE 14 fick i uppdrag att göra en utvärdering av hur och i vilken omfattning antidiskrimineringsklausuler används i upphandlingskontrakt. En slutrapport redovisades . Av rapporten framgår att det endast är ett fåtal myndigheter som använder antidiskrimineringsklausuler. Många myndigheter upplever svårigheter med att använda klausulerna. Svårigheterna gäller uppföljningen av att klausulerna efterlevs, samt brist på kompetens och resurser. Mot den bakgrunden avser regeringen att ge i uppdrag att genomföra informationsinsatser avseende antidiskrimineringsklausuler. Målet för verksamhetsområdet är en arbetsrätt som skapar förutsättningar för ett arbetsliv som tillgodoser både arbetstagarnas och arbetsgivarnas behov av flexibilitet, trygghet och inflytande. Inom arbetsrätten är det komplicerat att genom indikatorer påvisa huruvida spelreglerna på det arbetsrättsliga området fungerar. Däremot kan de indikatorer som ingår i riktlinjerna 3 och 5 i handlingsplan för sysselsättning 2003 ge en indikation på hur exempelvis enligt lag och avtal möjliga anställningsformer utnyttjas på den svenska arbetsmarknaden. Tillgängliga indikatorer har arbetstagarnas situation som utgångspunkt. Diagram 5.1 Veckoarbetstid, 2003 Vanligen arbetad tid i timmar Faktisk arbetad tid för personer i arbete Vanligen arbetad tid för heltidsarbetande Källa: /SCB. 2004/05:1 UTGIFTSOMRÅDE 14 Den faktiskt arbetade tiden för personer i arbete är betydligt högre för män än för kvinnor, vilket framgår av diagram 5.1. Den vanligt arbetade tiden för heltidsarbetande är dock endast marginellt högre för män än för kvinnor. uppgick den faktiskt arbetade tiden till i genomsnitt för kvinnor och för män. Faktiskt arbetad tid räknas bland sysselsatta som inte är frånvarande, utan befinner sig på jobbet. Den faktiskt arbetade tiden är den tid de arbetade under SCB:s mätvecka, oavsett vad deras vanligen arbetade tid är. I gruppen ingår både heltids- och deltidsanställda. Den vanligen arbetade tiden för heltidsarbetande uppgick för både kvinnor och män. Vanligen arbetad tid avser den tid som heltidsarbetande personer () uppger att de arbetar en vanlig vecka. Diagram 5.2 Atypisk sysselsättning 1997, 2001- 2003 Procent av det totala antalet anställda Diagram 5.3 Deltidsarbete, 1997, 2001 - 2003 Andel deltidsarbetande i procent av samtliga anställda Det är betydligt vanligare att kvinnor deltidsarbetar än män. av alla kvinnor arbetar deltid mot av männen. ägnar kvinnor mer tid åt obetalt arbete i hemmet. Summan av betalt och obetalt arbete skiljer sig inte åt mellan könen enligt studien för vardagsliv (SCB, 2003). Andelen deltidsarbetande kvinnor har minskat något , även om minskningen har stannat av . har andelen deltidsarbetande män ökat något. Totalt arbetar ungefär var fjärde person deltid. Tabell 5.1 Ofrivillig deltid, 2002 - 2003 Antal anställda som ofrivilligt arbetar deltid i procent av samtliga deltidsarbetande År Kvinnor Män Totalt Det är betydligt vanligare att kvinnor arbetar i så kallade atypiska anställningar deltidsanställning respektive tidsbegränsad anställning än män. Ungefär hälften av kvinnorna och en femtedel av männen är anställda i så kallade atypiska anställningar. Som framgår av diagram 5.2 minskade andelen atypiska arbeten med ett par procent för kvinnor . Därefter var situationen i stort oförändrad . Andelen atypiska arbeten ökade något mer för män än för kvinnor . Män arbetar i högre grad än kvinnor ofrivillig deltid. Knappt var tredje deltidsarbetande kvinna och drygt var tredje deltidsarbetande man arbetade ofrivillig deltid , vilket var en minskning för både kvinnor och män jämfört med . Tabell 5.2 Tidsbegränsad anställning, 2002 - 2003 Antal anställda som har tidsbegränsad anställning i procent av samtliga anställda År Kvinnor Män Totalt Kvinnor har i högre omfattning tidsbegränsade anställningar än män. Ungefär var sjätte anställd kvinna, men endast var åttonde anställd man, hade en tidsbegränsad anställning respektive 2003. Tabell 5.3 Anställda med ofrivillig tidsbegränsad anställning, 2002 Antal anställda som ofrivilligt arbetar i tidsbegränsad anställning i procent av samtliga med tidsbegränsad anställning Andelen kvinnor med ofrivillig tidsbegränsad anställning är ungefär lika hög som för män. Drygt var fjärde arbetstagare med tidsbegränsad anställning uppgav att den var ofrivillig . Jämförande siffror saknas bakåt i tiden. Vidare kan regeringen konstatera att frågor som rör homo- och bisexuellas rättigheter har fått ökad uppmärksamhet . Det är dock svårt att mäta diskrimineringens omfattning och utveckling. Speciellt för denna diskrimineringsgrund är dessutom att en människas sexuella läggning inte märks om hon eller han inte själv ger uttryck för den på något sätt. Flera undersökningar visar dock att diskriminering på grund av sexuell läggning och fördomar mot homo- och bisexuella inte är ovanligt. En undersökning som har gjort tillsammans med projekten mångfald och Homo- och bisexuella i omsorgen visar att hälften av de tillfrågade homo- och bisexuella i arbetslivet anser att det finns fördomar bland arbetskamraterna. Mer än var fjärde har valt att inte alls vara öppen med sin sexuella läggning på sin arbetsplats. Genom HomO:s utbildnings-, informations- och opinionsbildande verksamhet har många fler aktörer kommit i beröring med frågan om hur rätten till likabehandling oavsett sexuell läggning skall kunna säkerställas. HomO:s myndighetsspecifika verksamhet och frågor som rör diskriminering på grund av 2004/05:1 UTGIFTSOMRÅDE 14 sexuell läggning inom övriga områden redovisas under avsnitt 7.7. Kostnaderna under verksamhetsområdet uppgick till . Ar- betsdomstolens verksamhet utgjorde av kostnaderna. Forskning och utveckling samt kunskapsspridning inom det arbetsrättsliga området avsåg . Verksamheten har inte kostnadsredovisats , vilket försvårar en jämförelse. verksamhet kommer först i budgetpropositionen att kunna redovisas under nuvarande verksamhetsområdesuppdelning. Kostnader som avser arbetslivsforskningens uppdelning inom verksamhetsområdena Arbetsmiljö respektive Arbetsrätt har därför skattats. Den arbetsrättsliga lagstiftningen reglerar i stor utsträckning rättigheter och skyldigheter för arbetsmarknadens aktörer. En grundläggande förutsättning för att arbetsrätten skall kunna fungera på ett tillfredsställande sätt är att de aktörer som skall tillämpa systemet har kunskap om gällande regler och deras tillämpning, samt att det sker en kontinuerlig utvärdering av dessa reglers effekter för att de korrigeringar som eventuellt behövs skall kunna göras. Härvid är den verksamhet som bedrivs inom den arbetsrättsliga forskningen av stor betydelse. Antalet tidsbegränsat anställda har ökat markant , även om utvecklingen synes ha stabiliserat sig . Gruppen är stor och omfattar åtminstone en halv miljon arbetstagare.