prop · GS031d19 · 2005-01-01 00:00:00 — uppgick den svenska offentliga finansieringen till . Inom storstadspolitiken har medel till kulturverksamhet fördelats genom de lokala utvecklingsavtalen. Storstadspolitiken har gradvis gått in i en andra fas med en övergång från finansiering med särskilda medel till finansiering med ordinarie medel inom ordinarie strukturer. En fortsatt och utvecklad samverkan mellan kulturmyndigheter, institutioner och storstadslänen, kommuner, andra myndigheter och aktörer i övriga samhällssektorer som omfattas av storstadspolitiken är därför viktig. Kultur deltagande och eget utövande har varit och är en ansenlig och viktig del av storstadsarbetet. Det egna engagemanget för kulturverksamhet i de aktuella bostadsområdena har visat sig vara omfattande och betydelsefullt. Inom storstadspolitiken är det s.k. underifrånperspektivet centralt. För att bl.a. få kunskap om vilka effekter det haft som metod i det lokala utvecklingsarbetet har regeringen gett Mångkulturellt centrum i uppdrag att se hur underifrånperspektivet har tillämpats i samtliga berörda kommuner. Uppdraget skall redovisas . och , liksom andra kulturinstitutioner, fortsätter att arbeta med storstadspolitiska målsättningar. Inom näringspolitiken utgår stöd till . Syftet är att åstadkomma en lämplig terminologi för svenska förhållanden. Språkvårdande insatser görs av flera myndigheter och stöd till detta ges av Klarspråksgruppen i . Stöd till språkteknologisk forskning lämnas inom ramen för forskningspolitiken. Insatser för minoritetsspråken och teckenspråket görs bl.a. inom ramen för minoritetspolitiken och handikappolitiken. Regeringen har med anledning av propositionen Från patient till medborgare en nationell hand- 2004/05:1 UTGIFTSOMRÅDE 17 lingsplan för handikappolitiken (prop. 1999/2000:79), lämnat förslag till åtgärder som syftar till att öka tillgängligheten för funktionshindrade inom kulturlivet. Mot denna bakgrund har och fått ett särskilt sektorsansvar för handikappfrågor inom sina respektive verksamhetsområden. Svensk och internationell forskning visar att förhållandet mellan kulturdeltagande och förbättrad hälsa har en vetenskaplig grund vilket förs fram i bl.a. slutbetänkande Hälsa på lika villkor nationella mål för folkhälsan (SOU 2000:91). Även regeringens proposition Mål för folkhälsan (prop. 2002/03:35) uppmärksammar detta samband liksom den parlamentariska beredningen Senior 2005 i delbetänkandet Riv ålderstrappan (SOU 2002:29). Regeringen verkar för att sätta in kultur och hälsa i nya sammanhang för att kunna värdera hälsa och mänskliga resurser ur ett vidare perspektiv än vad traditionella uppfattningar medger. Regeringen har uppdragit åt att kartlägga pågående forskning inom folkhälsoområdet och att utarbeta en rapport för att urskilja folkhälsans viktigaste bestämningsfaktorer. På grund av de kulturpolitiska målens betydelse i det breda folkhälsoarbetet har fått i uppdrag att precisera sin roll inom folkhälsoområdet och att redogöra för vad som gjorts och planeras för att nå det övergripande folkhälsomålet. Det kulturpolitiska målet om ett vidgat deltagande i kulturlivet har direkt relevans för hälsopolitiken. Därför ingår i den nationella ledningsgrupp som regeringen inrättat där myndigheter och organisationer som spelar en viktig roll för folkhälsans utveckling. Det löpande EU-arbetet på kulturområdet domineras av Kultur 2000-programmet respektive MEDIA-programmet. Kultur 2000-programmet omfattar alla konst- och kulturområden utom de audiovisuella medierna film, tv och video. Programmet löper och den totala budgeten är . Totalt deltar 30 länder i programmet. tilldelades projekt med svenska aktörer . MEDIA-programmet ger stöd till den europeiska audiovisuella industrin i syfte att stärka dess konkurrenskraft och öka spridningen av europeiska verk. Programmet löper och har en totalbudget på . har erhållit ca i stöd från programmet. kommer förhandlingar att starta om en ny generation ramprogram på kultur- och medieområdet. EU fördelar även medel från strukturfonderna till projekt med kulturanknytning. har EU inom olika insatsområden bidragit med totalt ca till svenska projekt med kulturanknytning. EU-stödet fördelar sig så att det för de geografiska målen 1 och 2 uppgår till ca , för Växtkraft Mål 3 ca samt för gemenskapsinitiativen , Leader+, Ingerreg III A, B och C ca . Totalt omfattade budgeten för det nordiska kultursamarbetet 2003 . De största budgetposterna är de två fonderna som delar ut stöd till projekt: och Nordisk film- och TV-fond. fördelade bidrag till 260 projekt. Nordisk film- och TV- fond bidrog bl.a. med stöd till produktion av 29 långfilmer. Under det svenska ordförandeskapet 2003 prioriterades bl.a. satsningar på de mångkulturella aspekterna av kultur- och mediesamarbetet. Vidare prioriterades barn och unga som målgrupp. Därutöver framhölls bild, form och arkitektur som viktiga frågor, inte minst för att göra nordisk konstnärlig verksamhet starkare och mer synlig. Initiativ togs vidare om inrättande av ett nordiskt filmpris . antog en konvention för skydd av det immateriella kulturarvet. Vidare beslutade konferensen att det inom ramen för skall utarbetas en bindande konvention för kulturell mångfald. Det informella (on Cultural Policy) är ett internationellt forum genom vilket nationella kulturministrar kan utbyta erfarenheter och åsikter om aktuella kulturpolitiska frågor. Nätverket, som omfattar ca 60 länder, har framför allt renodlat diskussioner om betydelsen av kulturell mångfald och identitet för social och ekonomisk utveckling. Man har vidare arbetat med utvecklandet av en internationell konvention för kulturell mångfald. hölls det sjätte termötet i . Mötet resulterade bl.a. i att fortsatt skall följa arbete med en konvention för kulturell mångfald och att mediefrågorna bör inkluderas på ett tydligare sätt i de fortsatta diskussionerna om kulturell mångfald. Arbetet på kultur- och utbildningsområdet sker inom de fyra styrkommittéerna för utbildning, högre utbildning, kultur och kulturarvsfrågor. På kulturarvsområdet antogs ett arbetsprogram för styrkommittén för perioden 20022004. . I enlighet med programmet har det skett en uppföljning av konventioner gällande bl.a. arkitektur-, arkeologi- och landskapsfrågor. Ett nytt arbete har påbörjats med en ramkonvention för kulturarvet som en resurs för utveckling och tillgänglighet. Inom ramen för projektet om dialog mellan kulturer och konfliktförebyggnade åtgärder ägde en ministerkonferens rum i . Teater, dans och musik Utbudet på de offentligt stödda teater-, dans- och musikinstitutionerna i landet präglas av bredd, mångfald och nyskapande. Publikutvecklingen är god, även om besökstalen varierar något . I synnerhet dansen är på frammarsch, med en allt starkare regional och lokal förankring samt ett ökat intresse från publiken. Det finns ambitioner hos såväl institutioner som fria grupper att få en publik som reflekterar dagens samhälle vad avser kön, etnicitet, bostadsort m.m. Särskilda satsningar för att nå nya publikgrupper, inte minst barn och ungdomar, är exempel på ett medvetet publikarbete 2004/05:1 UTGIFTSOMRÅDE 17 liksom strävan efter att i ordinarie repertoar även ha icke traditionellt västerländska verk. En väl utbyggd institutionell infrastruktur av scener är en förutsättning för att ett kvalitativt utbud av teater, dans och musik ska nå landets alla delar. De regionala och kommunala huvudmännen har det ekonomiska ansvaret för regionens institutioner och därmed det avgörande inflytandet över verksamhetens omfattning och inriktning. Staten har dock medverkat till uppbyggnaden av det regionala institutionsnätet och ger ett omfattande årligt verksamhetsstöd. De fria teater-, dans- och musikgrupperna har en självklar plats i kulturlivet och står för en betydande del av landets alla föreställningar. Arrangörerna, inte minst inom musiklivet har en viktig roll för scenkonstutbudets utveckling och mångfald. Av avgörande betydelse för utbudet av teater, dans och musik i landets alla delar är den kompletterande turnéverksamheten. Enligt statistik från spelas nästan hälften av de fria gruppernas cirka 7 000 föreställningar även på turné, vilket väsentligt bidrar till att öka tillgången på teater i regionerna. och Svenska rikskonserter har specialkunskaper om turnéverksamhet och har en viktig funktion för att motverka koncentrationen av utbudet till storstäderna. Svenska rikskonserter redovisar att nästan hälften av statsbidraget går till regional verksamhet och erbjuder genom sina föreningar olika former av scenkonst över hela landet. Dansnät , en sammanslutning av sex regionala huvudmän och , är ytterligare ett exempel på hur institutionerna prövar nya vägar för att sprida scenkonsten över hela landet. Staten har ansvar för att nationalscenerna och övriga riksinstitutioner ges realistiska förutsättningar att fullgöra sina breda uppdrag. Nationalscenerna Operan och redovisar goda beläggningsgrader med bred och varierad repertoar och har intensifierat publikarbetet för barn och ungdomar. publik fortsätter att öka. En mer detaljerad resultatbedömning för de nationella teater-, dans- och musikinstitutionerna redovisas under anslaget 28:5. Genom särskilda satsningar har dansen fått en allt starkare position inom kulturlivet, trots att konstarten saknar en fast regional struktur. I flera delar av landet noteras ett ökat intresse för den samtida dansen med 2004/05:1 UTGIFTSOMRÅDE 17 både fler koreografer och dansare samt en positiv publikutveckling. Genom workshops, föreläsningar och öppna repetitioner ökar kunskapen och intresset för dans bland såväl barn och unga som vuxna. När det gäller musiken har på regeringens uppdrag inkommit med förslag på hur situationen för vissa musikgenrer kan förbättras. Rapporten kommer att utgöra underlag för regeringens fortsatta överväganden. Sammantaget bedömer regeringen att den statliga bidragsgivningen på teater-, dans- och musikområdet har haft stor betydelse för utvecklingen, sett i förhållande till de kulturpolitiska målen. Litteraturen, läsandet och språket De flesta i läser böcker relativt regelbundet och det råder en positiv trend överlag för både bok- och tidskriftsläsningen. Av branschstatistik framgår att medlemsförlagens försäljning (77 förlag) uppgick till ca 40 miljoner böcker . Föreningens medlemmar har sålt så mycket böcker. Försäljningsökningen avser främst facklitteratur och barnböcker. Detta återspeglar sig också i utgivningen, där såväl barn- och ungdomsböcker som fackböcker ökat. () prismätningar visar att bokpriserna totalt sett inte haft den prisutveckling som motiverats av momssänkningen på böcker. För perioden mellan 2001 och , har priserna på böcker i sjunkit med 7,1(±2,1) procent vilket ska jämföras med den inflationsjusterande momssänkningen som motsvarar en prissänkning på . Det är facklitteraturen som sjunkit minst i pris. Skön- och barnlitteraturen kan dock ha nått målet, om hänsyn tas till de statistiska s.k. osäkerhetstalen som är ett uttryck för den variabilitet i resultaten som uppstår på grund av urval. Av femte delrapport (SOU 2004:90) framgår att läsvaneundersökningar bekräftar de tidigare preliminära iakttagelserna, dvs. att andelen läsare inte ökat efter det att mervärdeskatten på böcker sänkts från , men att befintliga läsare har ökat sitt läsande. har gett regeringen till känna att samtliga stödformer inom anslaget Litteraturstöd bör utvärderas så att det tydligt framgår om målsättningen med stödet uppfylls (bet. 2002/03:KrU1, rskr. 2002/03:57). Regeringen avser att göra en fördjupad analys av stöden inom anslaget Litteraturstöd och i budgetpropositionen redovisa resultatet av denna utvärdering. Regeringen bedömer att länsbiblioteken har en fortsatt mycket viktig uppgift när det gäller att stödja de lokala folkbibliotekens utveckling av särskilda områden, t.ex. barn och unga, funktionshindrade och mångkulturella miljöer. Läns- och regionbiblioteken har också en viktig uppgift för olika samverkansformer på regional nivå när det gäller att öka utbudet och kunskapen om Internettjänster, upphandla databaslicenser, finna nya former för att förenkla och förbättra informations- och medieförsörjningen m.m. Statligt bidrag utgår till En bok för alla AB för utgivning av kvalitetsböcker till lågt pris. Utgivningens inriktning är skönlitteratur för vuxna, barn och ungdomar. Det låga priset, titelbredden, utgivningens kvalitet och det etablerade varumärket samverkar med en väl fungerande läsfrämjande verksamhet. Talboks- och (TPB) och nyhetsinformation och litteratur () medverkar till att funktionshindrade kan ta del av litteratur, tidskrifter och nyheter. Inom TPB har ett internationellt framgångsrikt utvecklingsarbete bedrivits med syftet att helt byta talboksmedium från analoga kassetter till digitala talböcker, , i form av cd-romskivor. har samarbetet med biblioteken stärkts så att det även finns en fungerande kontaktorganisation mellan TPB och samtliga universitets- och högskolebibliotek. TPB fortsätter sitt utvecklingsarbete av nya medier och distributionsvägar för en bättre anpassning till olika former av läshandikapp. är en förlagsrörelse med uppgiften att göra nyhetsinformation och litteratur tillgänglig för människor som har svårt att läsa eller som är otränade i svenska språket. Den svenska lättläst-verksamheten är världsledande och har på olika sätt uppmärksammats i internationella sammanhang, inte minst som förebild. finns viss verksamhet i ungefär tio andra länder och ett seriöst intresse i ytterligare 45 länder. De flesta har inspirerats av den svenska verksamheten. Syftet med statens stöd till kulturtidskrifter och prenumerationsstöd till folkbiblioteken är att garantera en kulturellt värdefull mångfald i utbudet och öka tillgängligheten. Statistiska undersökningar visar att tidskriftsläsandet har ökat och att det finns tecken på att antalet kulturtidskrifter blir fler, trots, i vissa avseende, fördyrad distribution. Statsbidragen är en förutsättning för många kulturtidskrifters existens. Väsentligt för kulturtidskrifternas positiva utveckling är också de statliga insatserna i form av kulturtidskriftskataloger och olika utvecklingsprojekt. Ett fortsatt problem för kulturtidskrifterna är bl.a. att finna fungerande distributionsformer. Ytterligare statliga insatser bör därför göras (se avsnitt 4.11.10). Litteraturpris till minne på delades ut för vid en för allmänheten öppen ceremoni på . tilldelades priset författaren från och illustratören och författaren från . tilldelades priset den brasilianska författaren . Verksamheterna vid och bedrivs i enlighet med de syften som staten har med bidragsgivningen. Nämnderna har stor betydelse för att en aktiv språkvård och språkforskning bedrivs. Utvecklingen inom samtidskonstområdet är stark och genom den statliga bidragsgivningen får utställningslivet i landet ett viktigt stöd och fler människor ges möjlighet att ta del av utbudet. Genom stödet till vissa utställare och arrangerande konstföreningar har samtidskonsten stärkts. Bildkonstens tillgänglighet har ökat på många orter och i många miljöer över hela landet. har även riktade insatser utförts för att öka och förbättra tillgängligheten till föremåls- och arkivsamlingar inom området. I arbetet med att skapa en arena för samtidskonst har ett antal regionala museer använt det statliga stödet till museipedagogiskt utvecklingsarbete inom området bildkonst. Alla regioner med länskonstnärer har genomfört länskonstnärsmöten, där diskussioner förts om den regionala strukturen för konsten. För att öka tillgängligheten inom området främst för barn och ungdomar har särskilda insatser inom bildkonstpedagogiken utförts framför allt utifrån verksamheten på museer och konsthallar. 2004/05:1 UTGIFTSOMRÅDE 17 Genom statens inköp av bildkonst berikas den offentliga miljön i vid mening. Konstinköpen har också stor ekonomisk betydelse för såväl konstnärer som gallerier och andra försäljningsställen. Det stöd till konstinköp som fördelas till och parker, bygdegårdar och nykterhetsorganisationernas samlingslokaler berör många. Förutom miljontals besökare i landets omkring 2 400 föreningshus och folkparker, berörs även de många yrkesverksamma konstnärer som inbjuds att delta i inköpsutställningarna. mål att sprida kvalificerade uppdrag till många konstnärer ger ökade försörjningsmöjligheter för konstnärer i hela landet. har särskilt satsat på barn- och ungdomsrelaterade projekt samt det pedagogiska arbetet med den offentliga konsten. förvärvade konst samt fördelade uppdrag till konstnärer för . har vid bidragsfördelningen på bild- och formområdet 2003 lagt särskild vikt vid verksamheter som främjar konstnärernas villkor och möten med publiken. I synnerhet prioriteras verksamheter som når olika publikkategorier och ger ökade möjligheter att se bildkonst över hela landet, liksom verksamheter som utvecklar olika metoder och samverkansformer eller innebär erfarenhetsutbyte nationellt och internationellt. Regeringens samlade bedömning är att statens insatser för bildkonsten har haft stor betydelse för utvecklingen inom området. Trots avsaknaden av en nationell struktur på bildkonstområdet bidrar insatserna till att göra den samtida bildkonsten tillgänglig för så många som möjligt, som förutsättningar ges för hög kvalitet i det konstnärliga arbetet. är behovet av utställningslokaler för olika former av bildkonst stort, i synnerhet för den nyskapande och oetablerade konsten i landet. Av särskild vikt för bildkonstområdets utveckling är även det konstfrämjande arbetet att göra inbrytningar i nya publikgrupper. Arkitektur, form och design lämnade regeringen en skrivelse (skr. 2002/03:129) om arkitektur, form och design till . I skrivelsen redogjorde regeringen för de mål som regering och riksdag har satt upp för arkitektur, form och design, vilka åtgärder regeringen vidtagit för att uppnå dessa mål samt insatser som gjorts på området sedan mitten av 2004/05:1 UTGIFTSOMRÅDE 17 Dessutom redovisades en bedömning av insatserna och inriktningen på det fortsatta arbetet. I skrivelsen konstaterar regeringen att en positiv utveckling har ägt rum efter införandet av de nationella arkitektur- och formpolitiska målen det nationella handlingsprogrammet för arkitektur, formgivning och design (prop. 1997/98:117). Tydliga markeringar har gjorts genom ändringar i (1987:10), väglagen (1971:948) och lagen (1995:1649) om byggande av järnväg i syfte att stärka kraven på estetisk hänsyn, liksom genom uppdragen till vissa fastighetsförvaltande myndigheter att ta fram egna arkitektur- och formprogram för sina verksamheter. På utbildningsområdet har en kraftig expansion av designutbildningar i högskolan ägt rum . Ett ökat intresse för arkitektur och stadsbyggnadskonst rapporteras från landets kommuner. finns det tecken på att den professionella kompetensen minskar inom kommunerna. Så har t.ex. antalet fast anställda stadsarkitekter minskat . Regeringen bedömer att det nationella handlingsprogrammet bl.a. har stärkt intresset hos beslutsfattare inom myndigheter och organisationer för dessa frågor samt bidragit till att öka kunskapen om och vikten av en genomarbetad arkitektur. Statskontoret överlämnade en uppföljning och utvärdering av det uppdrag regeringen gav till de fastighetsförvaltande myndigheterna att upprätta och genomföra program för arkitektonisk kvalitet. De myndigheter som omfattades av uppdraget var , , , , , och . Statskontoret konstaterar att de kvalitetsprogram för arkitektur och gestaltning som utarbetats inom myndigheterna har tillämpats, att det bland de fastighetsförvaltande myndigheterna finns en betydande kompetens inom området byggande och förvaltning, men att svårigheter med implementeringen kan föreligga i de fall där man delegerat ansvar för byggande och förvaltning regionalt eller lokalt. Statskontorets rapport lyfter fram betydelsen av statens förebildlighet på området och föreslår bl.a. att en extern och intern informationsverksamhet bör utvecklas gemen- samt av myndigheterna inom ramen för Samverkansforum för offentliga byggherrar. Regeringen delar Statskontorets bedömning att det är betydelsefullt, inte bara för de statliga miljöerna utan även för byggsektorn som helhet, att det inom statligt byggande och förvaltning utvecklas en byggprocess med kompetens och en hög grad av kreativitet som kan frambringa fysiska miljöer av stort arkitektoniskt värde. Regeringen kommer att nära följa myndigheternas arbete på detta område. Musei- och utställningsinstitutioner inom form och design har lyft fram området både nationellt och internationellt. återinvigdes med fri entré i sina ordinarie lokaler. Den verksamhet med en mötesplats för form och design, kallad Designforum, som Föreningen bedriver på regeringens uppdrag, har etablerats på i som ett utställnings- och med bl.a. utställningar och seminarier. Vidare har Svensk Form fortsatt uppbyggnaden av ett bibliotek och bildarkiv. Det arbete som bedriver har fortsatt varit inriktat på att stärka intresset för, kunskapen om och utövandet av hemslöjd genom satsningar på bl.a. barn- och ungdomsarbetet, den mångkulturella slöjden, material-, teknik- och formfrågor. har intresset för hemslöjd ökat i hela landet, särskilt bland barn och ungdomar, vilket har tagits till vara och vidareutvecklats genom insatser särskilt riktade mot dessa grupper. Hemslöjdens forskningsanknytning har också förstärkts genom ett aktivt arbete med seminarier och kurser. Nämnden har medverkat till en gynnsam utveckling på formområdet bl.a. genom samarbeten med företrädare för Föreningen på regional nivå. Sammantaget är det regeringens bedömning att de statliga insatserna på arkitektur, form och design bidrar till att främja, stärka och utveckla intresset för området. Svensk filmproduktion har ökat och andelen svensk film på biograferna var 2003 jämfört 2002. Biobesöken uppgick till 18,2 miljoner. Det innebär en minskning efter att ha ökat . Den svenska filmen var framgångsrik utomlands och flera spelfilmer, men även dokumentärfilmer och kortfilmer har vunnit internationella priser. Den framgångsrika satsningen på regionala resurscentrum för film och video har förstärkts. Stiftelsen fördelade 19 miljoner på 19 resurscentrum . Den filmkulturella verksamheten på har bedrivits tillfredställande . Skolbioverksamheten har vidgats vilket innebär att barn i 175 av landets 289 kommuner kan se skolbio vilket är en ökning till nivå. I syfte att tillgängliggöra svensk film för syn- och hörselskadade fördelar medel till syntolkning och textning. 22 filmer fick stöd till textning 2003 vilket är en fördubbling mot föregående år. Även antalet DVD filmer som textades och syntolkades ökade. Av de DVD- filmer som textades var barnfilm. uppgift är att tillgängliggöra filmarvet. Trots en medveten satsning på kvalitet på såväl filmurval som kopior samt ett starkt gensvar från publik och media har haft färre besökare. Ett skäl till denna utveckling är den ökade konkurrensen från utgivningen av kvalitetsfilmer på . filmarkiv har det nationella ansvaret att bevara film på filmbas, i huvudsak professionell spelfilm och dokumentärfilm avsedd för offentlig visning. Nyttjandet av arkivet ökade . Framför allt har använt sig av arkivet för sina visningar. i har börjat sin verksamhet och tog de emot sina första depositioner. Regeringens samlade bedömning är att insatserna inom filmområdet har varit framgångsrika. undersökningar visar att de olika konstnärspolitiska bidragen och ersättningarna är av avgörande betydelse för många konstnärers försörjnings- och arbetsmöjligheter. De olika stödformerna leder till att mottagarnas möjligheter att arbeta med sitt konstnärliga skapande ökar som beroendet av annat arbete vid sidan om den konstnärliga verksamheten minskar. Utan dessa stöd skulle många professionella konstnärers arbetsmöjligheter försämras betydligt, t.o.m. omöjliggöras. Stipendierna, särskilt arbetsstipendierna, ger möjlighet till konstnärlig utveckling och koncentration 2004/05:1 UTGIFTSOMRÅDE 17