prop · GS0360 · 2005-03-17 00:00:00 — EU-medlemskapet i sig har inte förändrat deltagandet i utbildningsprogrammet för de nya medlemsstaterna utan de, liksom och , har redan tidigare deltagit fullt ut i programmen. har också påbörjat sitt deltagande. har drygt 260 skolor deltagit i olika former av europeiskt samarbete inom Comenius, delprogrammet för skolsamarbete inom . Därutöver deltog drygt 260 lärare i särskilda fortbildnings- insatser på europeisk nivå. För att öka internationaliseringen av högskolan är det viktigt både att svenska studenter får möjlighet att förlägga en del av sin utbildning utomlands och att det finns utländska studenter i den svenska högskolan. Det är också viktigt att lärarna deltar i utbyte. fanns en tendens till minskat antal utresande studenter inom , delprogrammet för högre utbildning inom , men har antalet stabiliserats till drygt 2 600. Antalet inresande studenter är nästan det dubbla, vilket gör till ett av de mer populära länderna att resa till inom programmet. Cirka 500 lärare reste på utbyte inom . Inom gav delprogrammet möjligheter för 33 organisationer att samarbeta inom området vuxnas lärande. Dessutom deltog 29 lärare i olika typer av fortbildningsinsatser inom . Inom ramen för , som avser yrkesutbildning och kompetensutveckling, deltog drygt 1 100 personer i utbyten och praktik. Dessutom medverkar svenska skolor, universitet och hög- skolor, vuxenutbildningsinstitutioner, organisationer m.fl. i olika transnationella pilotprojekt. Detta är i regel stora projekt med många partners. Sex av de pilotprojekt som valdes ut har svenska samordnare, vilket är samma antal som 2003. inrättades och är inriktat på samarbete med tredje land inom den högre utbildningen. Stöd ges främst till utveckling av magisterutbildningar som genomförs i samverkan mellan lärosäten i flera medlemsstater, till samarbete och utbyten mellan dessa Skr. 2004/05:60 lärosäten och lärosäten i tredjeland. I programmets första ansöknings- omgång som genomfördes valdes 82 utbildningar ut, därav tre svenska universitet, nämligen , och . förelade kommissionen rådet och ett förslag (KOM 2004 (474) slutlig) till beslut om inrättande av ett integrerat handlingsprogram inom livslångt lärande, med artikel 149.4 och artikel 150.4 som grund. Förslaget till ett nytt integrerat handlings- program inom allmän och yrkesinriktad utbildning 20072013 bör bl.a. ses som ett bidrag till arbetet med de gemensamma målen på utbildnings- området och därmed också som ett bidrag till den övergripande Lissabonprocessen. Programmet är en vidareutveckling av flera exi- sterande program och föreslås bestå av olika delprogram som Comenius för förskolan och skolan, för den högre utbildningen, för vuxenutbildning och för yrkesutbildning som inte är en del av den högre utbildningen. Till detta kommer e-lärande, initiativ för språkinlärning, policyutveckling samt utnyttjande av resultat som organiseras som horisontella element. Dessutom inkluderas Europass- initiativet samt . avses även programmet att integreras. Länder utanför dagens samarbetsområde kommer att kunna delta i programmet och en procent av programmets budget föreslås avsättas för detta ändamål. Nytt i det programförslaget är ambitiösa kvantitativa mål som på många områden tredubblar dagens insatser. Dessa mål samt programmet i sin helhet, inklusive budgeten, planeras att slutförhandlas . En prome- moria har delgivits som i mer detalj beskriver förslaget och regeringens ståndpunkt. 42.2De gemensamma europeiska målen för utbildningssystemen, Utbildning 2010 uppdrog till rådet och kommissionen vid mötet i att rapportera till Europeiska rådets vårmöte om det genomförandet av det detaljerade arbetsprogrammet för utbild- ningssystemen. Med anledning av detta antog rådet och kommissionen en delrapport som överlämnades till i den 25 (dok. 6905/04). De gemensamma målen och arbetsprogrammet innebär att en stor del av de konkreta förslag som diskuteras på utbild- ningsområdet nu har ett gemensamt ramverk och en tydlig strategisk inriktning. Framsteg i det europeiska samarbetet I arbetsprogrammet om utbildningssystemens mål fastställs, på ett mer strukturerat sätt än tidigare, ett samarbete mellan 31 europeiska länder. Det involverar berörda aktörer (företrädare för det civila samhället och arbetsmarknadens parter) och internationella organisationer (t.ex. , och ). Arbetsprogrammet täcker alla system och alla nivåer av utbildning och konkretiserar behovet av nya politiska initiativ. 2004/05:60 Som konkreta resultat kan vi se de antagna programmen Mundus och e-lärande och det fördjupade samarbetet på yrkes- utbildningsområdet, den s.k. Köpenhamnsprocessen. För att genomföra arbetsprogrammet har arbetsgrupper inrättats i omgångar . Arbetsgrupperna har bl.a samlat in och valt ut exempel på bästa praxis från den politik och den strategi som tillämpats i olika länder. Dessa exempel kommer att undersökas i syfte att identifiera framgångsfaktorer. Goda exempel kommer att kunna ges stor spridning och tjäna som ett stödverktyg för politisk utvecklingen på nationell nivå. Rådet och kommissionen betonar gemensamt att nationella åtgärder måste förstärkas på viktiga områden inom Utbildning 2010 och att det krävs starkare gemenskapsinsatser, i synnerhet genom utbyte av bästa metoder, till stöd för de nationella insatserna. Fördjupat europeiskt samarbete inom yrkesutbildningen har antagit en rad rättsakter som är resultatet av ett närmare samarbete i fråga om yrkesutbildning och livslångt lärande, särskilt avseende humankapital för social samman- hållning och konkurrenskraft, livslång vägledning, principer för identifiering och validering av icke-formellt och informellt lärande (dok. 9600/04) samt kvalitetssäkring inom yrkesutbildningen (dok. 9599/04). Rådet har även antagit en gemensam ståndpunkt om en enhetlig ram för tydlighet i kvalifikationer och meriter som benämns (dok. 12242/04). är en enhetlig strukturerad kompetensportfölj där individen kan samla alla sina meritdokument på EU-nivå. Kommissionen har lagt ett förslag till rekommendation om fördjupat europeiskt samarbete inom kvalitetssäkring inom den högre utbildningen (KOM (2004) 642 final). Förslaget kommer att behandlas . Rådet lämnade en rapport till om utbildningens bredare roll och dess kulturella aspekter som svar på en beställning från Barcelonatoppmötet (dok. 13831/04). 43 Ungdomsfrågor och idrott En politik på ungdomsområdet påbörjades när kommissionen publicerade sin vitbok på ungdomsområdet Nya insatser för ungdom (KOM (2001) 681 slutlig). Därefter antog rådet 2002 ett ramverk med fyra prioriterade områden på det specifika Skr. 2004/05:60 ungdomsområdet ungdomars inflytande, information, volontärverk- samhet och bättre kunskap om unga. Gemensamma mål har antagits för de två senare områdena. Målen för ungdomars inflytande och information som antogs 2003 kommer att utvärderas . Den öppna samordningsmetoden som ingår i ramverket består framförallt av erfarenhetsutbyte och nätverksbyggande. Rådet har också antagit ett uttalande om rasism och intolerans bland ungdomar (9405/04) och en resolution om social integration av ungdomar (9601/04). Dessa politikområden är också en del av ramverket där ungdomsministrarna ska tillföra ett ungdomsperspektiv på områden som är relevanta för ungdomar. De övriga områdena är utbildning, livslångt lärande, rörlighet, sysselsättning och självständighetsfrågor. I det utökade samarbetet ska också följande principer beaktas: jämställdhet mellan kvinnor och män, icke-diskriminering och ung- domars medverkan i processen. inflytande på vitbokens innehåll och dess uppföljning i det utökade samarbetet har varit mycket stort. Det beror inte minst på att ansetts vara ett föregångsland i på det ungdomspolitiska området. Vi är t.ex. det enda landet som har utvecklat ett styrsystem som integrerar ungdomspolitikens ambitioner i samtliga sektorer som är relevanta för ungdomar. Stats- och regeringscheferna i , , och har tagit ett initiativ till en europeisk ungdomspakt inför vårens toppmöte om Lissabonprocessen. Ungdomsministrarna välkomnade varmt initiativet vid rådsmötet . Frågan bereds av initiativländerna, kommissionen och det kommande ordförandeskapet . 43.2Programmen Ungdom och Aktiv ungdom 2007 2013 Programmet Ungdom, som antogs (beslut /2000/EG) har en sammanlagd budget på för åren 20002006. Programmet ger huvudsakligen stöd åt ungdomsutbyte och volontärtjänst för ungdomar. deltog totalt ca 100 000 ungdomar och ungdomsledare i programmet, varav ca 1 700 från . Övergripande diskussioner om förslaget till nytt program Aktiv ungdom (KOM (2004) 471 slutlig) har ägt rum i rådet . är mycket positivt till förslaget som dels svarar mot önskan att bibehålla kontinuitet i det väl fungerande nuvarande programmet, dels svarar mot prioriteringarna i ramverket för ett utökat samarbete på ungdomsområdet; ett led i uppföljningsprocessen av vitboken för ungdom. förväntas genomföra sin första behandling . Idrottens ställning inom EU utvecklas Idrott omfattas inte särskilt av fördraget. har dock genom domar fastställt principen att idrotten bör underkastas gemenskapsrätten i de fall den utgör en ekonomisk aktivitet inom ramen för den inre marknaden. Förslaget till nytt ger dock uttrycklig kompetens i idrottsfrågor till EU. Europeiska året för utbildning genom idrott Europeiska året för utbildning genom idrott 2004 (EYES 2004) inleddes med en manifestation i . utsågs av regeringen att vara nationellt samordningsorgan för genomförandet av olika aktiviteter i . I uppdraget ingick att koordinera dessa insatser med de som genomfördes inom ramen för det s.k. handslaget mellan staten och idrottsrörelsen. Genomförandet skedde i nära samar- bete med Myndigheten för skolutveckling. Kommissionen lämnade stöd till åtta svenska projekt vars genomförande inleddes inom olika grund- skolor, gymnasier, kommuner och , i vissa fall i samarbete med idrottsföreningar. 44 Kultur och medier EU:s insatser ska bidra till kulturens och den audiovisuella sektorns utveckling och främja samarbete mellan medlemsstaterna. Vid behov ska EU stödja och komplettera medlemsstaternas insatser när det gäller t.ex. spridande av kunskap om de europeiska folkens kultur och historia, bevarande och skydd av kulturarv samt konstnärligt skapande. hölls två rådsmöten om kultur- och audiovisuella frågor, (behandlat i ) och (behandlat i ). En handlingsplan för kultur har antagits för åren 20052006. Planen berör följande fem områden: Lissabonstrategin, samordnad digitalisering, EU:s kulturportal, främjande av rörlighet för konst, konstsamlingar och utställningar samt främjande av rörlighet för personer. 44.1 Ramprogrammet Kultur 2000 och det föreslagna Kultur 2007 EU:s ramprogram för kultur, Kultur 2000 (beslut /508/EG), omfattar alla konst- och kulturområden utom de audiovisuella medierna film, tv Programmet är bl.a. att främja kulturell dialog och rörlighet för konstnärer, andra kulturaktörer och verk. Kultur 2000 ger stöd till samarbetsprojekt mellan flera europeiska länder och kan sökas av alla typer av kulturorganisationer. Programmet omfattar perioden 20002006 och totalbudgeten är . Trettio länder deltar i program- met: EU-medlemmarna, de tre EES-länderna samt anslutningsländerna beviljades stöd på till totalt 233 projekt, Skr. 2004/05:60 varav 209 ettåriga och 24 fleråriga projekt. I 15 av projekten ingår svenska deltagare, varav fem som huvudarrangörer. Sammanlagt tilldelades projekt med svenska aktörer . I en särskild utlysning för experimentella åtgärder beviljades dessutom den svenska konstnärsorganisationen för att bedriva projektet nonTVTV station Europe. Därutöver har tre svenska projekt mottagit Nostra Awards, för bevarande av kulturarv. tilldelades pris för restaurering av Borg- holms och Hovdala slott. mottog priset inom kategorin framstående forskning inom kulturarvsområdet. Kommissionen lade fram förslag till och rådets beslut om inrättande av programmet Kultur 2007 (20072013), KOM (2004) 469 (se faktapromemoria 2004/05:FPM15), som knyter an till det nuvarande programmet. Tre mål ställs upp: främjande av rörlighet för personer, främjande av rörlighet för konstnärliga produkter samt främjande av den interkulturella dialogen. Tre programområden föreslås: stöd till kulturinsatser, främjande av organ som är aktiva på EU-nivå samt stöd till analyser och spridning av information. Den föreslagna finansieringsramen är . Ett förslag till ändring av förordningen om kulturhuvudstäder (nr 99/1419) har antagits av rådet. Förslaget innebär att listan över kultur- huvudstäder kompletteras med ett nytt medlemsland . Syftet är att de nya medlemsstaterna snabbare ska integreras i denna åtgärd. Kulturhuvudstad 2004 har varit () och (), 2005 är det irländska . 44.2MEDIA-programmet och det föreslagna MEDIA 2007 MEDIA-programmet (MEDIA Plus och MEDIA Training) ger stöd till den europeiska audiovisuella industrin i syfte att stärka dess konkurrens- kraft och öka spridningen av europeiska verk. MEDIA-programmet stödjer distribution, utveckling, festivaler etc. samt fortbildning av yrkes- verksamma i den europeiska audiovisuella branschen. Programmet omfattar perioden 20012006 och har en budget på totalt . 29 länder deltar i programmet: EU:s medlemsländer, , , och . kommer även att delta. Inom alla huvudkategorier för stöd har det svenska resultatet ökat i jämförelse med fjolåret. har svenska aktörer fått totalt , en ökning med jämfört med slutresultatet . Av detta har ca gått till utveckling, vilket innebär att placerar sig på en fjärdeplats i tilldelningen, efter , och . På distributionssidan är resultatet nära . Det stöd till video- och dvd-distribution som utlystes gav till svenska distributörer. Tre svenska festivaler, varav två nya, erhöll stöd och sammanlagt genererades till marknadsföring. år lyckades svenska aktörer väl när det gäller stöd till pilotprojekt; två Skr. 2004/05:60 projekt fick sammanlagt . Kommissionen har lagt förslag till och rådets beslut om inrättande av programmet MEDIA 2007 som kommer att sträcka sig från 20072013 (KOM (2004) 470 slutlig; faktapromemoria 2004/05:FPM14). Budgeten föreslås till . MEDIA 2007 föreslås i stora drag vara upplagt som tidigare stöd, med stöd till förproduktion respektive efterproduktion, men som ett enhetligt program istället för dagens två. Direktivet TV utan gränser (direktiv /552/EEG, ändrat genom direktiv /36/EG) innehåller minimiregler för gränsöverskridande TV-sänd- ningar när det gäller europeiskt programinnehåll, reklam och sponsring, skydd av minderåriga och rätten till genmäle. En översyn av TV-direktivet pågår. har kommissionen genom studier av tillämpningen av olika delar av direktivet, offentliga utfrågningar och insamling av skriftliga synpunkter analyserat behovet av en revidering. har experter från olika medlemsländer arbetat med direktivet. Det rör dels övergripande regleringsfrågor, dels direktivets reklamregler samt rätten till korta utdrag och genmälesrätten. En viktig fråga i samband med översynen är det framtida direktivets omfattning. har framfört till kommissionen att ett direktiv med större omfattning skulle riskera att komma i konflikt med våra grundlagar. kommer också fortsättningsvis att arbeta aktivt för att kommissionen i sitt förslag till reviderat direktiv tar hänsyn till de problem som uppkommer bl.a. i genom den s.k. sändarlands- principen. Frågan har diskuterats på direkt initiativ av kommissionen i de fokusgrupper som fungerat som diskussionsforum . Detta är en framgång för och de andra medlemsländer som har arbetat aktivt för att frågan ska uppmärksammas av kommissionen. kommer diskussionerna om TV-direktivet att fortsätta, bl.a. genom olika konferenser. Tidigast väntas ett eventuellt förslag från kommissionen. 44.4Övriga kultur- och mediefrågor gav rådet kommissionen mandat att på gemenskapens vägnar medverka vid förhandlingarna inom kommande konvention om kulturell mångfald. På samma ministermöte enades rådet om ett förslag till och rådets rekommendation om skyddet av minderåriga, skyddet av den mänskliga värdigheten och om rätten till genmäle. Förslaget går vidare för behandling i . Vidare antog ministerrådet en allmän riktlinje angående förslaget till och rådets rekom- mendation om filmarvet och konkurrenskraften i därtill kopplade Skr. 2004/05:60 branscher. har påbörjat en preliminär granskning. DEL 11 EU:S INSTITUTIONER M.M. Rådets verksamhet präglades i hög grad av anpassning till de nya förutsättningarna för rådets arbete som utvidgningen medförde. En viktig förändring var den nya tolkregim som togs i bruk i samband med utvidgningen. Denna innebär att medlemsstaterna kan beställa tolkning i vissa arbetsgrupper om de anser sig ha behov av det. Härmed tas ett steg mot en ordning som grundas på de översättningsbehov som finns i skilda sammanhang. Detta bör i sin tur medverka till att kostnaderna för tolkning i rådet kan minskas. En konsekvens av utvidgningen är ett ökat lokalbehov för rådet. beslutade vid sitt möte att acceptera erbjudandet att för sina möten använda A-delen i , som ligger i anslutning till nuvarande rådsbyggnad. Detta är en del av en långsiktig strategi för rationalisering av rådets byggnadsförvaltning, vilken också syftar till att sänka kostnaderna. röstningsregler trädde i kraft . Det med- förde nya regler för omröstning med kvalificerad majoritet. Dessa innebär bl.a. att en medlemsstat kan kräva en kontroll av att av medlemsstaternas befolkning står bakom ett beslut. Ett tröskelvärde för vad som utgör av befolkningen reglerade rådet genom en ändring i sin arbetsordning. Vid sitt möte antog rådet en rotationsordning för ordförandeskapet. Rotationsordningen träder i kraft och fastställer vilka medlemsstater som ska inneha ordförandeskapet t.o.m. . Enligt den fastslagna ordningen blir nästa svenska ordförandeskap . Den förutsedda rotationsordningen kan tillämpas såväl under nuvarande fördrag som det framtida konstitutionella fördraget. Verksamhetsåret kännetecknades framförallt av utnämningen av den nya kommissionen och fördelningen av ansvarsområden till 25 ledamöter. Till ny ordförande för perioden 20042009 utsågs . Till svensk ledamot och vice ordförande av den nya kommissionen utsågs . Utvidgningen innebar att tio nya ledamöter bereddes plats i Skr. 2004/05:60 kommissionen . Fram till dess att den nya kommissionen tillträdde , biträdde dessa ledamöter de dåvarande ledamöterna men deltog i övrigt på lika villkor i kommissionens interna arbete. Från och med den nya kommis- sionens tillträde finns ledamöter från alla 25 medlemsstater i kommissionen med självständiga arbetsuppgifter. Ökningen av antalet ledamöter och portföljer har föranlett delvis nya beredningsrutiner inom kollegiet av kommissionärer, främst genom formalisering av undergrupper som ansvarar för att förbereda beslut inom skilda sakområden. Den kollegiala principen kvarstår emellertid oföränd- rad. Samtliga ledamöter har således en röst och beslut fattas med enkel majoritet i kollegiet. Andelen tjänstemän i institutionerna från de nya medlemsländerna ökas genom särskild rekrytering. hölls val till för valperioden 20042009. Valen genomfördes i enlighet med de ändrings- beslut i den rättsakt som reglerar valen till , valrättsakten, som genomfördes . Valen kännetecknades av ett genomgående lågt valdeltagande med ett genomsnitt på . Stora nationella variationer förekom, från i till i . För resulterade valen i följande uppdelning av platserna: socialdemokraterna 5, 4, junilistan 3, vänster- partiet 2, 2, medan , och tilldelades en plats var. har utvidgningen från 15 till 25 medlemsstater även påverkat . Detta har inneburit att parlamentet utökades från 626 ledamöter till nuvarande 732. Även antalet ledamöter per medlemsland har omfördelats i enlighet med vad fördraget förutsåg. Fördelningen av platser ser ut som följande: 99, , och vardera 78, och vardera 54, 27, , , , och vardera 24, 19, 18, , och vardera 14, och vardera 13, 9, 7, , och 6 och 5. När det nya konstitutionella fördraget träder i kraft sätts ett tak på 750 ledamöter. Varje medlemsland ska ha minst sex och högst 96 ledamöter. Fördelningen av platser mellan medlemsstaterna ska regleras i ett beslut av års val till . blev också den europeiska ombudsmannen från , som tillträdde 2003, omvald till sitt ämbete. har till uppgift att säkerställa att lag och rätt följs vid tolkningen och tillämpningen av EG-rätten (artikel 220 EG). domstolen ska se till att unionens institutioner handlar inom sina Skr. 2004/05:60 respektive behörighetsområden och i enlighet med EG-rätten. också som ytterst avgör om medlemsstaterna och unionens institutioner följer och tillämpar EG-rätten korrekt. En första- instansrätt med behörighet att pröva vissa särskilda grupper av ärenden är knuten till domstolen (artikel 225 EG). Förstainstansrättens domar kan överklagas till . De vanligaste målen vid rör förhandsavgöranden enligt artikel 234 EG. Sådana mål inleds genom en begäran från en nationell domstol i någon av medlemsstaterna. I begäran ställer den nationella domstolen en eller flera frågor om hur EG-rätten ska tolkas och tillämpas. I domen i sådana mål lämnar bindande uttal- anden om tolkningen av fördragen och om tolkningen eller giltigheten av rättsakter som har beslutats av unionens institutioner. begärde nationella domstolar förhandsavgörande från i cirka 200 fall. Av dessa kom fem från svenska domstolar. Den yttrade sig i femton mål om förhandsavgörande. Vid handläggs även mål om så kallad direkt talan. Dessa mål inleds när en institution eller en medlemsstat väckt talan mot en annan medlemsstat eller institution. väcktes talan mot i fem fall. väckte själv talan i ett mål. Den ansökte dessutom om att få föra talan till stöd för en av parterna i tre mål vid och i ett mål vid förstainstansrätten. I bilaga 1 finns en redogörelse för mål av svenskt intresse vid EG- domstolen och förstainstansrätten . Det gäller dels mål där den har agerat eller där en begäran om förhandsavgörande har inkommit från en svensk domstol, dels mål där är part eller har stött en av parterna. I bilagorna 2 och 3 redogörs för viktigare domar som respektive förstainstansrätten har meddelat . Revisionsrättens huvuduppdrag är att göra en oberoende extern granskning av hur gemenskapens medel uppbärs och används. offentliggjorde revisionsrätten åtta särskilda rapporter samt två yttranden om olika aspekter av EU:s finanser och förvaltningsfrågor. presenterades årsrapporten för , som innehåller analyser och resultat av rättens granskningar, sektor för sektor. Revisionsrättens rapporter utgör underlaget för rådets ställningstagande till om det ska rekommendera att bevilja kommissionen ansvars- frihet för dess genomförande av budgeten. beslutade rådet att rekommendera att ansvarsfrihet beviljades för . 45.6Övriga institutioner och organ består av politiska representanter från lokal och regional nivå i medlemsländerna. Totalt är ledamöterna 317 till antalet och utses . utökades med 95 ledamöter från de nya EU-länderna. Ledamöterna är nominerade för resten av mandatperioden . har haft fem plenarsessioner . En av sessionerna genomfördes i samverkan med . Region- kommitténs verksamhet dominerades av transport-, social- och miljöfrågor. Den svenska delegationen medverkade som rapportörer i fyra yttranden som antagits av plenarsessionen. Yttrandena har gällt partnerskap, hamnskydd, jämställdhet och stadspolitik. 45.6.2Europeiska investeringsbanken (EIB) EIB:s huvudsakliga uppgift är att främja unionens integration och sammanhållning genom långfristig långivning. Det gångna året var med den förstärkta faciliteten för EIB:s utlåning till Medel- havsländerna. Banken har med denna förstärkning fått möjlighet att ytterligare stödja privat sektor i partnerländerna. Även en ministerkom- mitté har skapats för att politiska företrädare för EU-länderna och partnerländerna ska få möjlighet att diskutera möjligheter för utveckling av privat sektor samt för att öka EU:s synlighet i regionen.