prop · GT032 · 2005-09-29 00:00:00 — av främst barn- och ungdomslitteratur, men också kan avse inköp av vuxenlitteratur som främjar barns och ungdomars intresse för läsning. Stödet har medverkat till en ökad tillgång till litteratur i skolorna och till att läsfrämjandeplaner utvecklats i alla kommuner, eftersom det är ett villkor för bidrag. Många skolor vill ge världslitteraturen större plats i undervisningen och efterlyser böcker som kan köpas i klassuppsättningar. Enligt är tillgången till klassisk världslitteratur ytterst begränsad i skolorna, vilket delvis beror på att böcker generellt har en mycket kort livslängd på marknaden och därmed är svåra att få tag i. Den litteratur som översätts till svenska har vidare till allra största delen sitt ursprung i och . Eftersom har ett stort antal invandrare från andra delar av världen bör även övriga världsdelars litte- ratur finnas representerade på svenska. utkom med statligt stöd 100 titlar i serien Alla Tiders Klassiker för bruk i grund- och gymnasieskolan. En grupp bestående av litteraturvetare, lärare och bibliotekarier valde ut de titlar som ingick i serien. Alla Tiders Klassiker producerades av utgivande förlag. Statligt stöd utgår fortlöpande från till förlagen för nytryck, distribution och marknadsföring av dessa böcker. Serien ger skolorna möjlighet att till ett lågt pris köpa in klassuppsättningar för att undervisa i litteraturämnet och för att stimulera läsintresse. Vi bedömer att en ny utgivning av litteratur som också kommer från olika språkområden och världsdelar avsevärt skulle främja läsning bland ungdomar och ge lärare bra hjälpmedel i undervisningen. Statens kultur- råd bör därför med dessa utgångspunkter ges i uppdrag att initiera och stödja en ny utgivning av . En ambitionsnivå bör vara 50 klassiska verk . I budgetpropositionen föreslås under anslaget 28:9 Bidrag till litteratur och kulturtidskrifter att anvisas för detta ändamål. Arbetsplatsen viktig för att nå ovana läsare Regeringens bedömning: För att nå ovana läsare ger insatser för litteratur och läsning på arbetsplatser goda resultat. därför ges i uppdrag att stödja långsiktiga projekt som Läs för mig, Därutöver bör i samarbete med En bok för alla AB fortsatt ges uppdraget att undersöka hur litteratur och läsning ytterligare kan främjas på arbetsplatserna genom t.ex. arbetsplatsbibliotek. förslag: Överensstämmer i stort med regeringens. Remissinstanserna: LO föreslår att ges ökade resurser för att med riktade insatser mot arbetslivet och folkbiblioteken stärka läs- Viktiga samverkansparter i ett sådant arbete är de organisationerna och folkbildningen. tionerna bör stimuleras att delta i arbetet. t.ex. biblioteken har möjlighet att bedriva målgruppsinriktad verksamhet Prop. 2005/06:2 som har samma syfte som arbetsplatsbiblioteken. Det sker genom sär- skilda projekt, ändrade öppettider och andra åtgärder som gör biblioteken mer tillgängliga för allmänheten. Skälen för regeringens bedömning: Förmågan att bruka orden och språket betyder alltmer i dagens och framtidens samhälle. Att själv kunna ge ord åt sina tankar och känslor i tal och skrift är en färdighet som varje människa behöver för att försvara sina rättigheter. Läsvanor grundläggs under de tidiga barndomsåren och barnens familjebakgrund har betydelse för läsvanorna. För att nå nya generationers läsare är det därför också viktigt att nå vuxna. Av , Det ska vara billigt att köpa böcker och tidskrifter (SOU 2005:12) framgår att den sänkta mervärdes- skatten på böcker och tidskrifter från inte har påverkat läsvanorna så att läsandet breddats. De grundläggande mönstren i bokläsningen är i stort sett desamma som . Högutbildade läser mer än lågutbildade, yngre mer än äldre, kvinnor mer än män och flickor mer än pojkar. Andelen icke läsare är av befolkning. Av LO:s studie Läsa böcker, som bygger på undersökningar om levnadsförhållanden, fram- går dessutom bl.a. att andelen män inom LO som inte alls läser böcker har ökat markant , från till . Även LO:s kvinnor har minskat sin läsning något . För att nå vuxna ovana läsare har En bok för alla gjort betydande läsfrämjande insatser. Genom sitt väl utvecklade nätverk av ombud på arbetsplatser och i föreningslivet når man grupper som vanligtvis inte kommer i kontakt med litteraturen. Flera kommuner och landsting ger En bok för allas antologi första bok till nyblivna föräldrar. I syfte att få män inom att läsa mer böcker, och därmed ge pojkar manliga förebilder, startade En bok för alla projektet för mig, pappa! Projektet är ett samarbete mellan , , Metallindustriarbetareför- bundet, facket för service och kommunikation, Hotell- och restaurangfacket , , och och En bok för alla. lokala avdelningar, sektioner och klubbar rekryterar pappor till en heldags- aktivitet med samtal om böcker, barnbokspedagoger och författare. Bidrag till projektet har också utgått från . Läs för mig, pappa! har lett fram till att män läser mer, både för egen del och för sina barn. Kommunbibliotek, fackliga organisationer, studieförbund, arbets- givare, En bok för alla AB och är viktiga aktörer i arbetet att främja arbetsplatsbibliotek. Statsbidrag kan sökas från för etablering av arbetsplatsbibliotek, och En bok för alla verkar på olika sätt inom sin läsfrämjande verksamhet aktivt för bildan- det av biblioteken genom sina bokpaket och utbildningar för bokombud m.m. Projekt med arbetsplatsbibliotek startade i syfte att nå nya läsare. Arbetsplatsbibliotekens tillkomst innebar att boken blev lättillgänglig för dem som aldrig eller mycket sällan besökte folkbib- På många arbetsplatser har ett levande arbetsplatsbibliotek bidragit till att både öka läsandet och sänka tröskeln för många att Prop. 2005/06:2 utnyttja kommunernas folkbibliotek. Inte minst har utbudet av barn- böcker i arbetsplatsbiblioteken stimulerat icke-läsande vuxna att börja läsa för sina barn i hemmet. har dock antalet arbetsplatsbibliotek avsevärt minskat i antal. Vi bedömer att tillgången till litteratur och läsning via arbetsplatsen är en viktig väg att gå för att nå ovana läsare. Ett framgångsrikt läsfräm- jande projekt är Läs för mig, pappa! bör därför ges i uppdrag att inom ramen för läsfrämjande verksamhet och arbetet med kultur i arbetslivet särskilt stödja och verka för den här typen av lång- siktig verksamhet. Därutöver bör i samarbete med En bok för alla AB fortsatt ges uppdraget att undersöka hur litteratur och läsning ytterligare kan främjas på arbetsplatserna genom t.ex. arbetsplats- bibliotek. Regeringens bedömning: Ytterligare insatser bör göras för att främja Ett sådant arbete bör kunna ske i samarbete med skolor, bibliotek och museer. förslag: Överensstämmer med regeringens Remissinstanserna: Alla remissinstanser som kommenterat språk- kommitténs förslag är positiva. Skälen för regeringens bedömning: Dialekterna representerar en talspråkstradition som är av stort språkligt intresse och en viktig bärare av vårt gemensamma kulturarv. Dialekterna tydliggör och speglar skilda bygders speciella kultur, historia och traditioner. I samband med de stora samhällsförändringar som har ägt rum har dock dialek- terna på många håll utjämnats och närmat sig riksspråket. dialektala områden, främst delar av och , där två- språkighet rått sedan århundraden, är det nu allt färre barn som får dialekten överförd till sig av föräldrarna. En positiv inställning är avgörande för dialekternas fortlevnad. denna inställning är risken stor att avvikelser från den standardspråkliga kommer att betraktas som dåligt språk. Till sådant språk kommer all slags regional variation att räknas, liksom naturligtvis social variation Undervisningen i skolan och attitydförändrande insatser riktade mot allmänheten, i synnerhet unga föräldrar, är därför viktiga. Forskning om dialekter bedrivs vid universitet och högskolor och vid (), som bl.a. har till uppgift att på vetenskaplig grund öka kunskaperna om dialekter, folkminnen, folk- musik, ortnamn och personnamn i samt att vidmakthålla, levandegöra och sprida detta kulturarv. Myndigheten ska särskilt samla in, bevara, vetenskapligt bearbeta och ge ut material om bl.a. dialekter. Förutom i finns regionala arkiv som är centraler för dialektforskningen i , och . arkiven dokumenterat svenska dialekter i form av bl.a. uppteckningar och Prop. 2005/06:2 inspelningar. Arbetet med att förbättra samlingarnas status pågår fortlöpande hos , och digitaliseringen av samlingarna har prioriterats för att så långt möjligt göra dem tillgängliga på Internet och genom utgivning av cd- skivor. samarbetar med museer och arkiv med avseende på utställ- ningar och publikationer. Det vetenskapliga arbetet, kunskapsuppbygg- naden som är grunden för SOFI:s verksamhet överförs till forskare, allmänhet, massmedier m.fl. i form av tryckta skrifter, vetenskapliga och populärvetenskapliga artiklar, föredrag m.m. Regeringen bedömer att har goda förutsättningar, i synnerhet med sin geografiska spridning över landet, att arbeta aktivt med att främja dialekter. Eftersom en medveten strävan att täcka ett så brett fält som möjligt av människors liv och skilda uttrycksformer styr SOFI:s arbete vid insamling av material, har samlingarna kommit att spegla stora delar av den språkliga och kulturella variationen som finns inom landets gränser. För att ytterligare främja dialekterna bör , utifrån sin särskilda kompetens på området, spela en mer aktiv roll. Vi bedömer att ett sådant arbete bör ske t.ex. i samarbete med skolor, bibliotek och museer. I budgetpropositionen föreslås att tillförs anslaget 28:23 för verksamheten med dialekter. Regeringens förslag till mål för språkpolitiken bör få konsekvenser för synsätt och åtgärder inom olika samhällsområden. En ny och förstärkt språkvårdsorganisation beräknas träda i kraft (kap. 6). avser regeringen därför att tillsätta en organisationskommitté med uppdraget att föreslå den närmare utformningen av språkvårdsorganisationen och hur den ska samordnas med den nuvarande språkmyndigheten (). I budgetpropositionen , Utgiftsområde 17 Kultur, medier, trossamfund och fritid, föreslår regeringen att anslaget 28:23 förstärks med för att inrymma den nya språkvårdsorganisationen och för att främja dialekter (kap. 11). Mot bakgrund av regeringens bedömning om ytterligare insatser på litteraturområdet (kap. 10) föreslår regeringen vidare att anslaget 28:9 Bidrag till litteratur och kulturtidskrifter förstärks med . Den samlade utgiftsökningen för förslagen i proposi- tionen beräknas uppgå till . Ökningen finansieras genom omprioriteringar inom befintliga ramar för utgifts- område 17 Kultur, medier, trossamfund och fritid. Propositionen medför därmed inte några kostnadsökningar för staten. Förslaget innebär inte heller några nya åtaganden för kommuner och landsting. Övriga åtgärder som regeringen redogör för i denna proposition finan- sieras inom befintliga budgetramar för respektive utgiftsområde. Remissinstanser som yttrat sig över betänkandet Mål i mun. Förslag till handlingsprogram för svenska språket (SOU 2002:27) Efter remiss har yttranden över betänkandet av språket lämnats av Hovrätten för Nedre , , Kammarrätten i , Länsrätten i län, Justitiekanslern, Statskontoret, , , , , , Social- styrelsen, , utbild- ningsstöd, , , Ekonomi- institutet, , , Verket för högskole- service, , , Kungl. Högskolan, i , , Lin- universitet, , , Högskolan i , , , tekniska univer- sitet, Stiftelsen , , vid , Centrum för tvåspråkighetsforskning vid , Nationellt centrum för sfi och svenska som andraspråk, (), (), , Statens livsmedelsverk, , , , Språk- och folkminnesinstitutet (), , Stiftelsen , Talboks- och , nyhetsinformation och litteratur, , Sverigefinska språknämnden, Föreningen , Föreningen Examinerade språkkonsulter i svenska, lärare i svenska som andraspråk, för lärare i moderna språk, Språkvårds- samfundet, Svenska biotermgruppen, svensklärarföreningen, , och TV, Radio- och , , , Arbetslivs- institutet, , , Patent- besvärsrätten, , svensk förening för mannen, , Verket för näringslivsutveckling (), Verket för innovationssystem (), , SIS (), , kommun, kommun, kommun, , kommun, kommun, kommun, Svenska Akade- mien, Kungl. , Konstnärliga och litterära yrkesutövares samarbets- nämnd (KLYS), Handikappförbundens Samarbetsorgan, Hörselskadades , döva, hörselskadade och språkstörda barn, , Ungdomar och Vuxna, kommunförbundet, , Judiska , Sam- arbetsorgan för etniska organisationer i (SIOS), Svenska Tornionlaaksolaiset, Sverigefinländarnas delegation, , (SFIR), (), Svenska (LO), , , och Allmänhetens (). (), universitets- och högskole- förbund, (), Akade- mikers (), , Stiftelsen , , Statens institu- tionsstyrelse (SiS) har alla inkommit med remissvar, men avstår från att yttra sig över betänkandet. Därutöver har yttranden inkommit från , Språkvårdsgruppen, Doktorander, svensk sjuksköterske- förening, Centralen för Teknisk Terminologi i , Samspråk Sam- rådsorganet för språkvårdare inom offentlig förvaltning, Svenska Optik- sällskapet, , för Älvdalskans i (FRIS), Forskningscentralen för de inhemska språken i , , För- bundet Funktionshindrade Med Läs- och Skrivsvårigheter (FMLS), Svenska Läromedelsproducenter, , Samernas Utbildningscentrum, (), , vid studentkår. Utdrag ur protokoll vid regeringssammanträde Närvarande: statsrådet , ordförande, och statsråden , , , , Y. , , , Andnor, Nuder, M. , , , , Jämtin, , , Regeringen beslutar proposition Bästa språket en samlad svensk språkpolitik.