prop · GS03116 · 2005-03-24 00:00:00 — Om räknar med att den bidragsskyldige föräldern frivilligt kommer att betala i enlighet med ett beslut om återbetalnings- skyldighet finns det inget som hindrar att i likhet med vad som gäller när den bidragsskyldige är bosatt utomlands beslutar om återbetalningsskyldighet trots att den bidragsskyldige får lön eller annan ersättning i eller från utlandet (jfr prop. 1995/96:208 s. 44). Liksom får i det enskilda fallet avgöra om kas- san, i stället för att träda in i barnets rätt till underhållsbidrag, skall be- sluta om återbetalningsskyldighet eller låta ett redan fattat beslut om återbetalningsskyldighet kvarstå. Medverkan för att få underhållsbidrag fastställt Som framgått ovan kan förelägga boföräldern att vidta eller medverka till åtgärder för att få ett underhållsbidrag fastställt. Det kan t.ex. handla om att boföräldern skall uppvisa en dom om fa- derskap. Låter boföräldern bli att vidta eller medverka till de åtgärder som begärs har barnet inte rätt till underhållsstöd. Det är oklart om kan ställa krav på att det underhållsbidrag som fast- ställs också skall ligga på en viss nivå. Lagens ordalydelse talar närmast mot att en sådan möjlighet finns. () har i rapporten till barn till särlevande föräldrar (RFV Anser 1998:2) uttalat att ett underhålls- bidrag på en krona i princip kan ge rätt till underhållsstöd. För att undvika missbruk av underhållsstödet har RFV föreslagit att boföräldern skall kunna föreläggas att vidta eller medverka till åtgärder för att få ett skäligt underhållsbidrag fastställt. Om det underhållsbidrag som fastställs understiger vad den bidragsskyldige bör betala i underhåll föreslår verket att underhållsstödet skall reduceras och inte lämnas med högre belopp än underhållsbidraget. Förslaget har remissbehandlats. En sammanställning av remissvaren finns i (dnr S98/694/SF och S98/2196/SF). Remiss- utfallet är blandat. Flera remissinstanser tillstyrker förslaget eller lämnar det utan invändning. Ett par instanser pekar på risken för ökade konflik- ter mellan föräldrarna som kan leda till att tvister om underhållsbidrag i allmän domstol kommer att öka. Några instanser vill också påminna om den osäkerhet som tidigare gällde beträffande en motsvarande bestäm- melse i lagen (1964:143) om bidragsförskott. Det allmänna har på grund av sin återkravsrätt mot den bidragsskyl- dige ett intresse av att underhållsbidragen inte läggs på en alltför låg nivå. har inte några möjligheter att själv sluta avtal eller agera i en process om underhåll. är i stället hänvisad till att agera genom barnet (boföräldern). derhåll anses vara i huvudsak dispositiva. Parterna råder alltså över pro- cessföremålet. Det innebär bl.a. att domstolen inte får döma ut ett högre underhållsbidrag än vad som yrkats eller grunda domen på andra rätts- fakta än de som parterna åberopat. Domstolen får endast ta upp sådan vittnesbevisning som part åberopat och målet får avgöras genom förlik- ning. Den nuvarande ordningen innebär sålunda en risk för att en omoti- verat stor del av kostnaderna för barnet får bäras av det allmänna. Regeringen anser att kraven på sökanden när underhållsbidrag fast- ställs bör skärpas. Det är knappast rimligt att låta parterna med bibehål- len rätt till underhållsstöd fritt bestämma underhållsbidragets storlek. En spärregel för att hindra missbruk av underhållsstödssystemet bör därför införas. Spärregeln måste dock utformas så att risken för rättsförluster på barnets sida begränsas. Även om bedömer att ett fast- ställt underhållsbidrag är för lågt kan det vara svårt eller omöjligt för barnet att få bidraget jämkat eller omprövat (jfr 7 kap. 10 § föräldrabal- ken, FB). I praktiken är det sällan möjligt att exakt ange hur högt ett underhålls- bidrag bör vara för att det skall kunna sägas vara i överensstämmelse med . Reglerna om underhållsbidrag är inte utformade med sikte på att bidraget skall bestämmas med någon matematisk exakthet. Vid beräkning av underhållsbidrag beaktas ett flertal omständigheter. Slutresultatet av beräkningarna beror på skönsmässiga bedömningar av enskilda led. Enligt 7 kap. 1 § FB är det också fråga om att fastställa ett skäligt belopp. I förarbetena betonas att den metod som där angetts för att beräkna underhållsbidrag och som är allmänt använd skall ses som ett hjälpmedel och att det belopp som räknats fram måste kontrolleras genom en allmän skälighetsbedömning och vid behov korrigeras. Om- ständigheterna i de enskilda fallen är så varierande att det vid faststäl- lande av underhållsbidrag har ansetts att det måste finnas möjlighet till en mera fri bedömning (prop. 1978/79:12 s. 107). Det torde knappast vara möjligt att införa en spärregel i USL som skall tillämpas så snart ett underhållsbidrag är för lågt, reglerna tillåter inte en så precis tolkning. Spärregeln måste ta hänsyn till den skönsmässighet och den ganska fria bedömning som reglerna om underhåll tillåter. Tillämpningen av spärregeln i USL bör därför förutsätta att det under- hållsbidrag som fastställts uppenbarligen understiger vad den bidrags- skyldige bör betala. Ett sådant krav fanns i lagen om bidragsförskott och angav tydligt att det skall vara fråga om en klar avvikelse från vad som kan anses rimligt. En på så sätt utformad spärregel bör också kunna minska risken för konflikter mellan föräldrarna om underhållsbidragets storlek. För att motverka den osäkerhet som var förenad med motsvarande be- stämmelse i lagen om bidragsförskott (se Agell, A., Underhåll till barn och make, 1988 s. 51 f. och Bejstam, L., Bidragsförskott, 1994 s. 228 f.) bör det av den nu föreslagna bestämmelsen klart framgå att den endast omfattar de fall där det alltför låga underhållsbidraget beror på boföräl- dern eller med andra ord kan läggas boföräldern till last. Följden av att ett underhållsbidrag är uppenbarligen för lågt blir inte att underhållsstöd vägras eller dras in utan att stöd utges med underhållsbi- dragets belopp. Lagrådet har uttryckt farhågor för att den föreslagna regeln kan drabba boföräldern alltför hårt. Sin uppfattning har Lagrådet illustrerat med ett exempel enligt vilket en boförälder som har medverkat till ett under- hållsbidrag om som borde ha fastställts till , får sitt underhållsstöd minskat med (vid det föreslagna underhålls- stödsbeloppet om ) och inte rimligen med (). Exemplet visar enligt Lagrådet att regeln bör om- prövas. En riktpunkt vid bedömningen för när underhållsbidraget skall anses vara uppenbart för lågt kan vara att det fastställda bidraget understiger det antagna med åtminstone 1/3. Som ett led i den bedömningen har För- säkringskassan att göra ett antagande av hur stort bidraget borde vara. Ett sådant tillrättaläggande av regeln som erfordras för att uppnå det resultat som Lagrådet ansett vore rimligt kräver mer än ett antagande, det förut- sätter i princip att kan räkna ut ett underhållsbidrag som kan sägas stå i överensstämmelse med . Försäkrings- kassan, som i ärenden med utlandsanknytning träder in i barnets rätt först när underhållsbidraget är fastställt, har sällan tillgång till ett tillräckligt underlag för att kunna göra en sådan beräkning. Någon beslutanderätt i fråga om underhållsbidragets storlek har inte heller . prövning är som framgått begränsad till om under- hållsbidraget är uppenbart för lågt (jfr JO:s ämbetsberättelse 1982/83 s. 209 f.). Att justera regeln är alltså inte en framkomlig väg. Frågan är då om Lagrådets farhåga bör föranleda att regeln utmönstras från förslaget. Här bör anmärkas att regeln bygger på en redan tidigare prövad princip. Enligt 4 § fjärde stycket lagen (1964:143) om bidrags- förskott skulle bidragsförskottet inte betalas ut med högre belopp än underhållsbidraget, om det bestämda bidraget var uppenbarligen för lågt. För att den av regeringen nu föreslagna regeln skall vara tillämplig krävs härutöver att boföräldern är vållande till det låga underhålls- bidraget. Den föreslagna regeln har sådana tillämpningsfördelar i ett system som annars kan inbjuda till missbruk att den bör genomföras. Med hänsyn till de få fall det rör sig om bedöms förslaget inte innebära någon nämnvärd ökning av antalet tvister i allmän domstol. Nettoberäkning i ärenden med utlandsanknytning I avsnitt 7.2 föreslås att den bidragsskyldige under vissa förutsättningar skall ha rätt att begära nettoberäkning utifrån ett fastställt umgänge. En- ligt den föreslagna regeln i 28 a § USL skall den bidragsskyldige nämli- gen hos kunna begära att ett avdrag tillgodoräknas honom eller henne när återbetalningsskyldigheten bestäms, om det i en dom eller ett avtal som socialnämnden godkänt förordnats om umgänge under sammanlagt minst 30 hela dygn på ett kalenderår. Enligt det till Lagrådet remitterade förslaget skall en sådan nettoberäkning vara möjlig också i fall med utlandsanknytning då trätt in i barnets rätt till underhållsbidrag upp till ett belopp motsvarande utbetalt under- hållsstöd. Lagrådet har inte tillstyrkt förslaget i denna del. Till förslagets försvar kan anföras att möjligheten att begära nettoberäkning också bör komma bidragsskyldiga i ärenden med utlandsanknytning till del. Försla- get är dock inte helt invändningsfritt. Beviljas den bidragsskyldige nettoberäkning minskas såväl underhålls- bidraget som underhållstödet med ett avdrag vars storlek står i förhål- lande till umgängets omfattning. Om det fastställda underhållsbidraget är högre än underhållsstödet, kan en boförälder i sin egenskap av barnets ställföreträdare med stöd av den bakomliggande exekutionstiteln begära indrivning av underhållsbidraget i den del som avser det s.k. överskju- tande beloppet. Den föreslagna regeln om nettoberäkning är tänkt att vara tillämplig redan vid ett umgänge om . I ett indrivnings- fall som det beskrivna kan en bidragsskyldig som bor utomlands och som har ett mindre omfattande umgänge än vad som krävs för att bestämmel- serna i 7 kap. 4 § första stycket FB om avdrag i efterhand skall vara tillämpliga, komma att få svårigheter att förstå hur han eller hon skall freda sig på verkställighetsstadiet i fråga om såväl den del som motsvarar nedsättningen av underhållsstödet som det överskjutande beloppet. Regeringen är tills vidare benägen att instämma i Lagrådets uppfatt- ning att förslaget kräver ytterligare överväganden innan det genomförs. Enligt Lagrådet bör det för ärenden med utlandsanknytning i stället in- föras en särskild reglering om nedsättning då umgänget har beaktats redan i samband med att underhållsbidraget fastställdes, alltså nedsätt- ning vid sådan nettoberäkning som avses i nuvarande lydelsen av 7 kap. 4 § tredje stycket FB. Lagrådet har här lämnat två förslag som bör införas. Enligt det ena förslaget skall ett avdrag som motsvarar den del av underhållsskyldigheten som får anses ha beaktats, göras på underhålls- stödet i de fall då den bidragsskyldige betalar underhållsbidraget direkt till barnet (9 § andra stycket USL i dess nuvarande lydelse). Bestämmel- sen enligt det andra förslaget ger den bidragsskyldige rätt att tillgodo- räkna sig avdrag när hans eller hennes återbetalningsskyldighet bestäms. Också det avdraget är tänkt att motsvara samma andel som får anses ha beaktats i underhållsbidraget. Regeringen delar Lagrådets uppfattning att det finns skäl som talar för att det i fall av direktbetalning av underhållsbidrag bör införas en möjlig- het att sätta ned underhållstödet med samma andel som den bidragsskyl- dige fått underhållsbidraget nedsatt med då det fastställdes. Hänsyn bör här liksom annorstädes tas till boförälderns minskade kostnader. Enligt regeringens mening gör sig samma skäl som talar för nedsättning av un- derhållstöd vid betalning av underhåll direkt till barnet gällande då För- säkringskassan trätt in i barnets rätt till underhållsbidrag. En sådan be- stämmelse bör därför också införas. När fastställer den bidragsskyldiges återbetalnings- skyldighet träder den skyldigheten i stället för hans eller hennes under- hållsskyldighet upp till det belopp barnet får i underhållsstöd. Det följer av 7 kap. 2 a § FB. Då i sådana fall som avses i 31 § USL träder in i barnets rätt till underhållsbidrag blir det aldrig aktuellt att bestämma någon återbetalningsskyldighet. Någon sådan avräkning på återbetalningsskyldigheten som Lagrådet har förordat i sitt andra förslag kan därför inte ske. Den bidragsskyldige bör över huvud taget inte få tillgodoräkna sig något avdrag utöver det som gjorts redan vid faststäl- landet av underhållsbidraget. Regeringens förslag: Ändringarna i lagen om underhållsstöd träder i kraft och tillämpas första gången i fråga om un- derhållsstöd som avser tid efter . Övergångsvis skall den införda tidsfristen för retroaktiva ändringar av återbetalningsskyldigheten på grund av ändrat taxeringsbeslut sättas till för bidragsskyldiga som vid ändringens ikraftträdande har begärt omprövning av eller överklagat ett taxeringsbeslut. Ändringarna i skall träda i kraft . Utredningens förslag: Utredningen har föreslagit att ändringarna i USL skall träda i kraft . Remissinstanserna: () och tillstyrker utredningens förslag. RFV föreslår dock att vissa av utred- ningens förslag bör träda i kraft tidigare. Övriga instanser lämnar försla- get utan invändning. Skälen för regeringens förslag: Vissa av utredningens förslag har, som RFV förordat, trätt i kraft tidigare (se prop. 2003/04:96 Vissa social- försäkringsfrågor). ekonomiska vårproposition har regeringen aviserat att skall avsättas för reformer för ekonomiskt utsatta barn. Regeringen har i detta sammanhang aviserat förbättringar inom bland annat underhållsstödet. Regeringen föreslår att lagändringarna i USL skall träda i kraft men tillämpas första gången i fråga om underhållsstöd som avser tid efter . En sådan ordning innebär att får tillräcklig tid att fatta nödvändiga beslut med an- ledning av de lagändringar som föreslås. Det finns risk att bidragsskyldiga som har begärt omprövning av eller överklagat ett taxeringsbeslut när ändringen träder i kraft, kan drabbas av rättsförlust som de inte kunnat förutse. För att begränsa den risken före- slås en övergångsbestämmelse när fråga är om jämkning av återbetal- ningsskyldigheten enligt bestämmelserna i 30 § andra stycket USL så att jämkning kan bli aktuell till och med sjunde året efter taxeringsåret. Ändringarna i bör träda i kraft . Konsekvenser för den enskilde av de Konsekvenser av höjt underhållsstöd respektive grundavdrag för de bi- dragsskyldiga Det regeringen förordar i fråga om en höjning av det grundavdrag som den bidragsskyldige skall få förbehålla sig för egna levnadskostnader innan han eller hon blir återbetalningsskyldig leder till att många bi- dragsskyldiga inte kommer att debiteras lika stora återbetalningsbelopp som med dagens regler. Det finns därför anledning att anta att de bi- dragsskyldigas möjligheter att betala aktuellt återbetalningsbelopp kom- mer att vara större än vad som är fallet. Därmed minskar också storle- ken på de bidragsskyldigas skulder. Till detta kommer möjligheterna för den bidragsskyldige att beviljas anstånd med att fullgöra återbetalnings- skyldigheten vid tillfälliga betalningssvårigheter. Den föreslagna höj- ningen av grundavdraget kan även antas leda till färre ansökningar om anstånd och eftergift. av de bidragsskyldiga beräknas få ett högre återbetal- ningsbelopp med den föreslagna höjningen av underhållsstödets belopp. Detta gäller främst de bidragsskyldiga som har ekonomisk förmåga att återbetala ett fullt underhållsstöd, dvs. Brytpunkten för vid vilken årsinkomst den bidragsskyldige tvingas betala ett större återbetalningsbelopp jämfört med nuvarande regler är om den bidragsskyldige har ett barn, vid två barn och vid tre barn. Detta innebär att bidragsskyl- diga som har inkomster under brytpunkten kommer få en ekonomisk för- bättring med de föreslagna reglerna. För de bidragsskyldiga som har in- komster över brytpunkten innebär det i stället en försämring. Försäm- ringen innebär att återbetalningsbeloppet maximalt kan bli mer och barn. Förbättringar i form av lägre återbetalnings- belopp kan maximalt bli för de bidragsskyldiga som har ett barn och som har inkomster i närheten av det föreslagna grundavdraget på . I tabell 2, 3 och 4 redovisas de bidragsskyldiga efter vilka effekter de framlagda förslagen kommer att få. Tabell 2 Ekonomiska effekter för bidragsskyldiga av föreslagen höjning av Prop. 2004/05:116 underhållsstödet och grundavdraget Bidragsskyldiga som inte påverkas av förslagen Bidragsskyldiga som får ett sänkt återbetalningsbelopp Bidragsskyldiga som får ett högre återbetalningsbelopp Tabell 3 Förändring av återbetalningsbelopp och barn beroende på inkomst för bidragsskyldiga med 1, 2 eller 3 barn. Skillnad mellan nuvarande och föreslagna regler. Källa: , beräkningarna bygger på typhushåll Tabell 4 Återbetalningsbelopp och barn beroende på inkomst för bidragsskyldiga med 1, 2 eller 3 barn. De bidragsskyldiga som har inkomster kom- mer även fortsättningsvis att ha ett fastställt återbetalningsbelopp på . Bidragsskyldiga som har en årsinkomst kommer med den föreslagna höjningen av grundavdraget att få en klar förbättring eftersom det fastställda återbetalningsbeloppet även då blir . Eftersom dessa har relativt låga inkomster kommer den föreslagna höjningen att leda till en förbättrad fördelningspolitisk träffsäkerhet. av de bidragsskyldiga har inkomster (se mer i tabell 5 nedan). fanns det cirka 145 000 bidragsskyldiga som var åter- betalningsskyldiga för underhållsstöd som lämnas för deras barn. Utöver dessa fanns det även 20 000 bidragsskyldiga som enbart har skulder att betala av, dvs. det utges inte längre något underhållsstöd för den bidrags- skyldiges barn. fanns det dessutom cirka 15 000 ärenden om underhållsbidrag i systemet (när den bidragsskyldige bor utomlands, jfr avsnitt 10.1). Hur de bidragsskyldiga fördelar sig inom olika inkomstklasser och kön framgår av tabell 5. Där går att utläsa att av de bidrags- skyldiga har årsinkomster , har inkomster (jfr med brytpunkterna som nämnts ovan) och att har inkomster . Tabell 5 Antal bidragsskyldiga i olika inkomstklasser, . Av tabell 6 framgår brytpunkten för vid vilka årsinkomster som den bi- dragsskyldige är fullt återbetalningsskyldig, dvs. han eller hon har för- måga att återbetala hela underhållsstödet. Tabell 6 Årsinkomster där den bidragsskyldige är återbetalningsskyldig för fullt underhållsstöd med nuvarande system () och med föreslagen ändring (). Årsinkomst i kronor i Årsinkomst i kronor med Med de föreslagna reglerna kommer antalet bidragsskyldiga som har förmåga att återbetala fullt underhållsstöd att minska. Detta gäller oavsett hur många barn den bidragsskyldige är underhållsskyldig för, se tabell 7 nedan. Tabell 7 Bidragsskyldiga som återbetalar , delbetalar (med föreslagna regler) eller betalar fullt underhållsstöd beroende på om han eller hon har 1, 2 eller 3 eller fler Bidragsskyldiga med 1 barn Bidragsskyldiga med 2 barn Bidragsskyldiga med 3+ barn Källa: prognos (HEK), avrundningsfel förekom- mer i summeringen. För att visa på fördelningseffekter av den föreslagna underhållsstödsre- formen har gjort beräkningar på hushållsnivå (HEK). Beräkningarna visar storleken på den disponibla inkomsten per konsumtionsenhet och beräkningarna är baserade på prognoser . En jämförelse mellan den disponibla inkomsten för de olika hushålls- typerna bidragsskyldiga respektive boföräldrar, jämfört med samliga hushåll eller samtliga barnfamiljer i riket, visar att boföräldrarna har lägst disponibel inkomst. Båda hushållstyperna inom underhållsstödssystemet har lägre inkomster jämfört med samtliga hushåll eller samtliga barn- familjer. Tabell 8 Disponibel inkomst per konsumtionsenhet baserat på prognos Disponibel inkomst/ke i kronor Samtliga hushåll i riket Samtliga barnfamiljer i riket När de gäller de bidragsskyldigas disponibla inkomster fördelat på deci- ler så är det hushåll i de lägre decilerna, dvs. med de lägsta inkomsterna som vinner på den föreslagna reformen.3 Hushåll med de högsta inkoms- Prop. 2004/05:116 terna förlorar (se diagram 2). Diagram 2 Skillnad i disponibel inkomst per konsumtionsenhet för bidragsskyldiga, kronor baserat på prognos Konsekvenser av höjt underhållsstöd för boföräldrarna När det gäller fördelningeffekter för boföräldrarna innebär reformen att samtliga boföräldrar får en ökad inkomst. Ökningen är störst bland hus- håll i de nedre decilerna, dvs. hushåll med de lägsta inkomsterna. Dia- gram 2 och 3 visar att de föreslagna förändringarna ökar den fördelnings- politiska träffsäkerheten inom underhållsstödssystemet. I bilaga 3 kan förändringen i den fördelningspolitiska träffsäkerheten bland samtliga barnfamiljer studeras. Diagram 3 Skillnad i disponibel inkomst per konsumtionsenhet för boföräldrar, kronor baserat på prognos 3 Inkomstklasserna är skapade som deciler vilket innebär att hushållen är uppdelade i tio lika stora grupper sorterade efter stigande inkomst. Den lägsta decilen (decil 1) innehåller de av hushållen som har de lägsta inkomsterna och den högsta decilen (decil 10) innehåller de av hushållen som har de högsta inkomsterna. Förslagen i denna proposition utgör tillsammans med dem i prop. 2004/05:112 Ändrade regler för bostadsbidrag samt prop. 2004/05:111 Förstärkning av studiestödet, en omfattande satsning på förbättringar för barn i ekonomiskt utsatta familjer. Regeringen avser därför att 2007 redovisa en samlad uppföljning av de genomförda satsningarna för att se hur väl resultaten överensstämmer med syftet med insatserna. Konsekvenser av nya anståndsregler Regeringen föreslår att om den bidragsskyldiga föräldern har andra till- gångar än lön och ersättningar som relativt lätt kan omsättas av honom eller henne, skall dessa kunna beaktas vid en anståndsprövning. För att bedöma i vilken utsträckning bidragsskyldiga föräldrar har sådana till- gångar kan en jämförelse ske av genomsnittlig skattepliktig förmögenhet mellan bidragsskyldiga och samtliga män mellan som har barn (av de bidragsskyldiga är män). Jämförel- sen visar att de bidragsskyldiga i genomsnitt hade tillgångar motsvarande medan jämförelsegruppen hade . I den genomsnittliga skattepliktiga förmögenheten ingår här endast till- gångar som kan betraktas som lätt realiserbara. Det rör sig alltså om till- gångar som aktier, fordran på bankmedel, fonder, premieobligationer och räntefonder. Det är bruttotillgången som redovisas eftersom det inte är möjligt att klargöra om tillgångarna har finansierats genom sparande eller lån. beräkningar visar att av de bi- dragsskyldiga hade lätt realiserbara tillgångar som motsvarade ett belopp på eller mer. av dem hade till- gångar över beloppsgränsen och hade sådana tillgångar som åtminstone var värda . Med ett förenklat antagande att fördelningen av tillgångar för de bi- dragsskyldiga som ansöker om anstånd är densamma som för samtliga bidragsskyldiga, kan vid de beloppsnivåer som har prövats, tillgång- arnas värde beröra ungefär en tiondel av de sökande. I propositionen lämnas vidare ett förslag som innebär att bidragsskyl- dig skall återbetala 1,5 gånger det fastställda återbetalningsbeloppet efter det att ett anståndsbeslut har upphört, dvs. när den bidragsskyldige har fått en förbättrad inkomst. Detta förslag innebär strängare återbetalnings- regler av den uppkomna skulden. över en längre tidsperiod än kan detta förslag ha följder som kan liknas med marginaleffekter i den meningen att bidragsskyldiga som berörs av förslaget kan få ett dåligt utbyte av en inkomstökning. Här måste det tas i beaktande att det fastställda återbetalningsbeloppet avser inkomstförhållandet (enligt det senaste taxeringsbeslutet) och den bidragsskyldiges inkomstförhållanden kan ha förbättrats avsevärt under den tiden. Se mer om detta i avsnitt 9.1 samt exemplet nedan. Utformningen av den nuvarande anståndsregeln i USL innebär stora inlåsningseffekter i systemet eftersom den bidragsskyldiges skuld växer under hela den tid anståndet varar.