prop · GS03162 · 2005-06-14 00:00:00 — Den rekryteringsdelegation som regeringen inrättade för perioden 2004 för att stimulera rekryteringsaktiviteter vid universitet och högskolor förfogade till stöd för universitets och högskolors insatser för att minska den sociala snedrekryteringen. Delegationens slutrapport, Breddad rekrytering En fråga om visioner, incitament och attityder (dnr U2004/4252/UH), visar att resurstillskotten bidragit till att öka engagemanget och kraften i lärosätenas rekryterings- arbete och även lett till verksamhet vid lärosäten som inte haft projektmedel från delegationen. Av slutrapporten framgår också att utöver ekonomiska incitament skulle även attitydförändringar, uttalat stöd från lärosätenas ledning och förstärkta studiemedel gynna breddad rekrytering. Rekryteringsdelegationen föreslår i slutrapporten att en ny myndighet skall inrättas för utveckling inom universitet och högskolor avseende internationalisering, mångfald, jämställdhet, hållbar utveckling och samverkan. Även pedagogisk utveckling föreslås ingå, men vidgat till att även omfatta sådan utveckling som är motiverad av högskolans mångfald. Myndigheten för inrättades 2002 och ansvarar för vissa uppgifter i anslutning till universitets och högskolors samverkan under benämningen . Myndigheten som i sam- verkan med lärosätena skall främja utvecklingen av IT-stödd distansutbildning har givit stöd till lärosätena i deras utveckling av personalens kompetens kring denna form av distansutbildning samt till institutionell utveckling av goda rutiner och stödprocesser för flexibelt lärande och IT-stödd distansutbildning. har omkring 30 universitet och högskolor samverkat kring IT-stödd distansutbildning under benämningen . För att stimulera ett ökat utbud av kurser inom nätuniversitetet har regeringen satsat till lärosätena i form av en extra ersättning per helårsstudent inom sådana kurser. Genom den extra ersättningen har lärosätena givits möjligheter till såväl nyutveckling och anpassning av kurser och program som till utveckling av nytt tekniskt stöd och inte minst kompetenshöjning och andra insatser för pedagogisk utveckling. uppföljning av satsningen på nätuniversitetet visar att IT-stödd distansutbildning i större utsträckning än ordinarie campusutbildning rekryterat studenter från arbetarhem och äldre studenter. I propositionen Den öppna högskolan (prop. 2001/02:15) framhöll regeringen vikten av högskolepedagogisk utbildning och behovet av förnyelse av pedagogiken i högskolan. I syfte att säkerställa hög pedagogisk kompetens bland universitets- och högskolelärarna har därför regeringen i högskoleförordningen (1993:100) infört bestämmelser om krav på fullgjord högskolepedagogisk utbildning eller motsvarande kunskaper för lektorer och adjunkter. Även doktorander som undervisar skall enligt högskoleförordningen ha genomgått en inledande högskole- pedagogisk utbildning eller på annat sätt förvärvat motsvarande kunskaper. Regeringen ställer också i regleringsbrev krav på lärosätena att utveckla och erbjuda lärare sådan utbildning. Hos finns ett råd för högre utbildning som har till uppgift att stödja det pedagogiska utvecklingsarbetet vid universitet och högskolor, fördela medel för utvecklingsinsatser, följa upp insatserna och sprida information. Rådet disponerar under anslaget för . Regeringen aviserade i propositionen Den öppna högskolan att rådet skulle ges en själv- ständigare roll inom och lyfte fram vikten av pedagogisk meritering. förslag: I en skrivelse (dnr U2003/4400/UH) har föreslagit ett samgående mellan Rådet för högre utbildning hos och Myndigheten för . Ett samgående skulle innebära en för- stärkning av verkets ambition att renodla sina uppgifter utvärdering, tillsyn och uppföljning. För rådet skulle det innebära möjligheter att stärka det pedagogiska utvecklingsarbetet inom den högre utbildningen. Remissinstanserna: Förslaget remitterades till Myndig- heten för , Rådet för högre utbildning och som genom sin utbildningsvetenskapliga kommitté stödjer forskning i anslutning till pedagogiskt utvecklingsarbete. Myndigheten för ansåg det då olyckligt att ändra myndighetens uppgifter men ansåg att förslaget kunde prövas . Rådet för högre utbildning menade att Myndigheten för har ett snävare uppdrag i pedagogiskt hänseende än rådet och att rådets verksamhet inte skulle främjas av en sammanslagning. ansåg liksom Högskole- verket att granskande och främjande uppgifter inte bör finnas hos samma myndighet och sympatiserade med verkets strävan att renodla verksamheten. Skälen för regeringens bedömning: De åtgärder för att bredda rekryteringen till högskolan som regeringen presenterade i propositionen Den öppna högskolan (prop. 2001/02:15) har bidragit till att många rekryteringsfrämjande aktiviteter startat. Det har utvecklats en medveten- het om betydelsen av breddad rekrytering. ökar nu kon- kurrensen om utbildningsplatser då ungdomskullarna ökar i storlek. Den ökade efterfrågan på högre utbildning kan minska lärosätenas incitament för rekryteringsfrämjande aktiviteter. Det är nu viktigt att befästa de rekryteringsfrämjande insatsernas ställning i högskolesektorn. Lärosätes- ledningarna har ett stort ansvar för att prioritera arbetet med breddad rekrytering och finna uthålliga former för detta på respektive lärosäte. Även på nationell nivå behöver arbetet med breddad rekrytering ges fortsatt stöd. Regeringen instämmer i Rekryteringsdelegationens uppfattning att det behövs ett samlat grepp om utvecklingsfrågorna inom högskolesektorn för att stärka arbetet med breddad rekrytering. Det arbete som Myndigheten för har bedrivit med att stödja lärosätenas samarbete under benämningen har inneburit kontakter med många frågor kring högskolans utveckling, eftersom IT-stödd distansutbildning används alltmer inom ordinarie campusutbildning. Myndigheten bör således ha förutsättningar för att stödja utvecklingsarbete inom högskolesektorn t.ex. arbete med breddad rekrytering. Enligt regeringens bedömning bör därför uppgifterna för Myndigheten för vidgas till att omfatta frågor kring stöd för breddad rekrytering. Regeringen avser att ge myndigheten i uppdrag att stimulera fortsatta aktiviteter för rekrytering till högre utbildning liksom åtgärder inom lärosätena som syftar till att minska den sociala snedrekryteringen mellan olika utbildningsinriktningar. Myndigheten för fungerar bl.a. som en nationell informationscentral kring frågor om IT-stödd distansutbildning via en s.k. portal. Myndigheten har också en uppföljande och informerande roll vad avser IT-stödd distansutbildning inom högskoleområdet. Liknande aktiviteter bör kunna utvecklas avseende lärosätenas insatser kring breddad rekrytering, varvid myndigheten kan dra nytta av tidigare erfarenheter och arbetssätt. Myndigheten bör i detta arbete beakta kopplingar mellan högskoleutbildning och andra utbildningar för att bidra till ett helhetsperspektiv på flexibelt lärande och breddad rekrytering inom utbildningsområdet. Universitet och högskolor har också behov av ett nationellt stöd i arbetet med pedagogiska frågor särskilt i anslutning till arbetet med breddad rekrytering. Den ökade mångfalden bland studenterna kräver särskilda utvecklingsinsatser. Även den nya utbildnings- och examens- strukturen för högre utbildning, som redovisas i kapitel 6, innebär behov av utvecklingsinsatser. Analyser av systemövergripande förändringar som har pedagogiska implikationer behöver kunna fångas upp och få nationell spridning liksom resultat från genomförda utvecklingsinsatser. Myndigheten för har till uppgift att bl.a. stimulera utveckling av IT-stödd distansutbildning. Denna utbildnings- form har blivit alltmer etablerad, och den teknik och pedagogik som används inom IT-stödd distansutbildning används alltmer inom ordinarie campusutbildning. De områden som nämnts ovan har en nära koppling till varandra varför regeringen ser det som naturligt att det nationella stödet i pedagogiska frågor samlas hos Myndigheten för som även bör få ansvar för frågor kring pedagogiskt arbete inom ordinarie campusutbildning. Gemensamt för dessa områden är bl.a. behovet av att bygga upp en kunskapsbas samt skapa samordning och erfarenhetsutbyte mellan lärosätena, nu närmast särskilt vad avser utvecklingsarbete i anslutning till den nya utbildnings- och examens- strukturen för högre utbildning. Det råd för högre utbildning som finns inrättat hos bör avvecklas i och med att uppgifter kring pedagogiska frågor överförs till Myndigheten för . Detta överensstämmer också med önskan att renodla sina arbetsuppgifter. De vidgade uppgifterna för Myndigheten för innebär att myndighetens namn bör ändras för att bättre spegla verksamheten. Regeringen avser att ge uppdrag om hur överföringen skall genomföras. Regeringen avser vidare att i budgetpropositionen föreslå att de medel som anvisas Rådet för högre utbildning under anslag överförs till Myndigheten för fr.o.m. . Uppföljning av lärosätenas rekryteringsarbete Som redovisats tidigare i detta kapitel har den sociala snedrekryteringen till högskolan minskat på nationell nivå. Däremot finns det stora skillnader mellan olika lärosäten när det gäller att rekrytera studenter med arbetarbakgrund. Det gäller såväl rekryteringen till lärosätet totalt som rekryteringen till olika utbildningar. För att den sociala sned- rekryteringen skall fortsätta att minska på nationell nivå krävs att rekryteringsinsatserna i än större utsträckning effektiviseras och sätts in där de gör som störst verkan. Vad som är effektivt för ett lärosäte kan vara mindre effektivt för ett annat eftersom rekryteringsförutsättningarna varierar från lärosäte till lärosäte och region till region. Ett mönster som kan urskiljas är att de yngre lärosätena generellt sett har en högre andel studenter med arbetarbakgrund än de äldre universiteten. En del av förklaringen har att göra med bl.a. vilka utbildningar som ges och med den sociala sammansättningen i det upptagningsområde som högskolan i huvudsak rekryterar från. Några lärosäten har en social sammansättning på studentgruppen som ligger väldigt nära andelen med arbetarbakgrund i befolkningen. Vid dessa lärosäten kan det vara viktigare att prioritera arbetet med den sociala snedfördelningen på högskolans olika utbildningar. Det är viktigt att lärosätena i sitt fortsatta rekryteringsarbete också vidtar åtgärder för att minska den könsmässiga obalans som råder på många utbildningar. Enligt uppdrag i reglerings- brev skall universitet och högskolor i årsredovisningarna redogöra för vilka åtgärder som vidtagits för att få en jämnare könsfördelning i utbildningar med ojämn könsfördelning, såsom lärar- och vårdutbild- ningar samt naturvetenskapliga och tekniska utbildningar. I enlighet med bedömningen i propositionen Den öppna högskolan (prop. 2001/02:15) gav regeringen i regleringsbrev för lärosätena i uppdrag att upprätta handlingsplaner för att aktivt främja och bredda rekryteringen till högskolan. Handlingsplanerna skulle innehålla mätbara mål för arbetet. Regeringen har i regleringsbrev gett lärosätena i uppdrag att i årsredovisningen redovisa vilka åtgärder respektive lärosäte vidtagit med anledning av dessa handlings- planer och hur de uppställda målen uppnåtts . Redovisningen skall kommenteras och analyseras. Handlingsplanerna skall vidare revideras utifrån resultaten och en ny handlingsplan med nya mätbara mål skall upprättas för kommande treårsperiod och redovisas till Utbildnings- och . Lärosätena kan exempelvis upprätta mål avseende att öka övergången från gymnasieprogram med liten andel elever som går vidare till fortsatta studier eller att minska den sociala snedrekryteringen till vissa utbildningar. Regeringen avser att noga följa utvecklingen av lärosätenas fortsatta arbete med breddad rekrytering, bl.a. med handlingsplanerna för breddad rekrytering som grund och den resultatredovisning som skall lämnas i lärosätenas årsredovisningar. Myndigheten för , med de utvidgade uppgifter som beskrivs i avsnittet ovan, bör också kunna bidra med värdefull informationsspridning till såväl lärosätena som regeringen om hur arbetet fortskrider. Särskilda rekryteringsinsatser för högskolans längre utbildningar Mellan läsåren 1993/94 och 2003/04 har den sociala sammansättningen av högskolenybörjarna förändrats inom samtliga ämnesområden. Andelen högskolenybörjare från högre tjänstemannahem har minskat och andelen från arbetarhem har ökat med mellan beroende på ämnesområde. På en övergripande nivå har således utveck- lingen varit positiv. Det finns dock en bestående väsentlig skillnad i den sociala sammansättningen mellan olika ämnesområden och utbildningar. Den största andelen högskolenybörjare från arbetarhem, /04, återfinns inom områdena för undervisning och vård/omsorg. Undervisningsområdet, dvs. lärarutbildningarna, uppvisar den största ökningen av andelen nybörjare från arbetarhem /94. Lägst andel högskolenybörjare med arbetarbakgrund, /04, finns inom området för medicin och odontologi ett område som också haft den lägsta ökningen av andelen studenter från arbetarhem /94. Läkarutbildningen och arkitektutbild- ningen har i princip inte förändrats alls när det gäller den sociala sammansättningen . Inom dessa utbildningar ligger andelen högskolenybörjare från högre tjänstemanna- hem . Det visar att olika utbildningars sociala samman- sättning grundas i sociala mönster som är svåra att bryta. Det krävs enligt regeringens bedömning ytterligare insatser för att komma åt den sociala snedrekryteringen till högskolans längre och mest snedrekryterande utbildningar. Regeringen avser därför att i reglerings- brev återkomma med särskilda uppdrag till lärosätena avseende insatser för att främja en ökad andel högskolenybörjare med arbetarbakgrund på dessa utbildningar. För att effektivt kunna minska den sociala snedrekryteringen till högskolan krävs att arbetet med breddad rekrytering är en integrerad del av lärosätenas samlade verksamhet. Engagemang och målmedvetenhet på alla nivåer inom högskolan är en förutsättning för den sociala snedrekryteringen skall fortsätta minska och inte förvärras i tider av ökad konkurrens om högskoleplatserna. Förutom den återrapportering som sker via lärosätenas årsredovisningar och uppföljning av lärosätenas handlingsplaner för breddad rekrytering, behövs en kvalitetsgranskning av hur arbetet med breddad rekrytering bedrivs. Regeringen avser därför att ge i uppdrag att följa upp och utvärdera lärosätenas arbete med breddad rekrytering. Uppföljningen bör kunna ske med treårsintervall. Syftet bör vara att granska hur väl lärosätenas rekryteringsarbete bedrivs och ta sin utgångspunkt i hur effektivt och integrerat rekryteringsarbetet är i lärosätets samlade verksamhet. Efter varje treårsperiod bör sammanställa en rapport över lärosätenas åtgärder. Genom rapporten kan universitet och högskolor sprida kunskaper och erfarenheter till varandra och omvärlden om breddad rekrytering till högre utbildning och breddat deltagande i högskolan. Regeringens bedömning: Universitet och högskolor bör i syfte att bredda rekryteringen till högskolan i ökad utsträckning samverka med gymnasieskolor med en låg andel elever som går vidare till högskolestudier. Skälen för regeringens bedömning: Pojkars och flickors studieval styrs i alltför stor utsträckning av social bakgrund. Det är därför viktigt att göra insatser som kan väcka intresset för fortsatta studier hos de gymnasieelever som av familjetradition ställer sig tveksamma till att läsa vidare efter gymnasiet. För att nå målet om minskad social snedrekrytering bör universitet och högskolor i ökad utsträckning samverka med gymnasieskolor som har en låg andel elever som går vidare till högskoleutbildning. bl.a. inriktas på informationsinsatser. Genom ett uthålligt informations- arbete kan gymnasieelevernas kunskaper om vad högskolestudier innebär förbättras och attityderna till högskoleutbildning påverkas. exempelvis ske genom samarbete mellan studievägledare inom gymnasieskolan och högskolan, gemensamt organiserade utbildnings- mässor, information riktad till eleverna och deras föräldrar m.m. även betydelsefullt att gymnasieeleverna tidigt får träffa företrädare för de yrken som en högskoleutbildning kan leda till för att högskole- utbildning skall framstå som ett konkret alternativ. liksom det kommande gymnasiearbetet som införs i gymnasieskolan den och som ersätter projektarbetet, erbjuder också goda möjligheter till samverkan med arbetslivet men också med högskolan. Detta kan leda till att intresse väcks för högskolestudier. Samverkan bör också kunna inriktas på andra insatser som gör att gymnasieeleverna tidigt får kontakt med högskolan och de som studerar, undervisar och forskar där. ställning (Vision och verksamhet, Breddad rekrytering i praktiken, Rekryteringsdelegationen 2004) visar att många lärosäten arbetar på olika sätt med att avdramatisera högskolestudier och ge gymnasieeleverna en positiv kontakt med högskolan, bl.a. via s.k. ambassadörsprojekt och läxhjälpsprojekt där gymnasieeleverna får möjlighet till en personlig kontakt med en högskolestudent. Regeringen vill särskilt lyfta fram insatser riktade till elever som tar gymnasieexamen från ett yrkesinriktat gymnasieprogram och som därmed, enligt regeringens förslag i denna proposition, uppfyller kravet på grundläggande behörighet för högskolestudier. visar att flest studenter rekryteras från de s.k. Dessa program har också en klart högre andel elever från högre tjänstemannahem än övriga program (Statistiska meddelanden UF 20 , Social bakgrund bland högskolenybörjare 2003/04 och doktorandnybörjare 2002/03). vanligare för barn till högre tjänstemän än för barn till ej facklärda arbetare att läsa det naturvetenskapliga eller det samhällsvetenskapliga Av personer födda som läst på dessa program hade 79 studera på högskolan . program hade i genomsnitt gått vidare till högre studier . Det är därför önskvärt att öka rekryteringen från de program där få elever går vidare till högskolestudier. Sådana riktade insatser borde vara särskilt effektiva verktyg i lärosätenas strävanden för att nå målen om minskad social snedrekrytering. Statistik för övergången mellan gymnasieskolor och högskolor och universitet tillhandahåller och statistik om högskolenybörjarnas sociala bakgrund nationellt och per universitet eller högskola, samt statistik som innehåller information om övergångs- frekvens till högskolan från olika kommuner. Den visar bl.a. att vissa kommuner, exempelvis , , och , ligger i topp när det gäller andelen gymnasieungdomar som går vidare till högskolan, medan t.ex. , , och ligger klart under riksgenomsnittet. Det finns flera samverkande förklaringar till skillnaderna mellan kommuner. Det är t.ex. betydligt vanligare för ungdomar i kommuner med en hög andel högutbildade i föräldra- generationen att läsa på högskolan. Närheten till ett universitet eller en högskola påverkar också liksom yrkes- och näringslivet i kommunen (2005). För att universiteten och högskolorna skall kunna identifiera lämpliga gymnasieskolor för samverkan i rekryteringssyfte krävs statistiska uppgifter också för övergångsfrekvensen för enskilda gymnasieskolor. Sådan statistik är möjlig att ta fram. Regeringen avser att ge i uppdrag att i samarbete med tillhandahålla statistik över övergången från gymnasieskolor till universitet och högskolor. Informationen bör kunna användas av lärosätena för att identifiera lämpliga gymnasieskolor att samverka med för en ökad rekrytering. Statistiken bör även kunna användas i gymnasieskolornas arbete med att identifiera vilka ytterligare ansträngningar som behöver göras av dem. Den sociala snedrekryteringen till gymnasieskolan Snedrekryteringen till högskolan påverkas av en rad faktorer, bl.a. av de sociala mönster som yttrar sig vid olika studieval i och vid valet av gymnasieprogram. Som nämnts ovan varierar övergången till högskolan från olika gymnasieprogram kraftigt, liksom den sociala sammansättningen på olika gymnasieprogram. I övergången till hög- skolan från ett och samma gymnasieprogram spelar den sociala bak- grunden dock mindre roll. /04 gick av eleverna från de studieinriktade programmen från ej facklärda arbetarhem vidare till högskolan i jämförelse av eleverna från högre tjänstemannahem. För att snabbare kunna minska den sociala snedrekryteringen till högskolan måste enligt regeringens bedömning insatser göras för att valet av gymnasieutbildning i mindre utsträckning skall styras av social bakgrund. Högskolorna bör genom sin samverkan med gymnasieskolor med låg övergång också kunna samarbeta med de grundskolor som finns Prop. 2004/05:162 i gymnasieskolans närområde för att öka intresset för högskolestudier, exempelvis genom att genomföra gemensamma informationsinsatser inför elevernas val av gymnasieutbildning. Regeringen har givit Myndigheten för skolutveckling i uppdrag (dnr U2005/2397/S) att bl.a. förstärka insatserna för att få gymnasieelever i socialt utsatta områden att studera vidare genom att utveckla samverkansformer mellan grund- och gymnasieskolor i sådana områden och universitet och högskolor. I uppdraget ingår också insatser för att förbättra pojkars och flickors kunskaper om vad valet av gymnasieutbildning leder till. Regeringen har avsatt för satsningar på skolor i segregerade områden . På liknande sätt bör samverkansformer kunna utvecklas i andra områden med låg övergång till högskolan. Många lärosäten har erfarenhet från olika rekryteringsprojekt riktade mot grundskolor, i de flesta fall med syftet att etablera kontakt med ungdomar från studieovana miljöer för att på så sätt tidigt väcka intresse för högskolestudier. Kunskapen och erfarenheterna från dessa projekt bör tas till vara i lärosätenas fortsatta arbete med breddad rekrytering. Arbetet med att motverka social snedrekrytering måste följas upp när studenterna väl är i högskolan. Här spelar högskolans mottagande en viktig roll, såväl för studenternas upplevelse av högskolestudier som för val av studieväg och studieresultat. Det gäller i särskilt stor utsträckning för studenter från miljöer utan studietradition. Många lärosäten arbetar mycket framgångsrikt med olika stödåtgärder såsom språkverkstäder och mentorsprojekt. Därutöver är en aktiv studievägledning ett viktigt inslag för att stödja nyblivna studenter i framtida studieval. Studievägledningen kan också bidra till att studenterna vågar bryta mönster och välja utbildningsväg efter intresse snarare än social bakgrund. Därigenom kan den sociala snedfördelningen på vissa utbildningar påverkas i positiv riktning. Det borde också kunna medverka till färre studieavbrott och en ökad genomströmning. Regeringen ser mycket positivt på de språkverkstäder som många högskolor och universitet anordnar. Många lärosäten som utvecklat språkverkstäder har i första hand haft studenter med svenska som andraspråk som målgrupp. Studentgruppen som visat intresse för språkverkstäder har dock visat sig vara mycket bredare än så. Studenter med mycket varierande bakgrund har sökt hjälp med skrivuppgifter, presentations- och studieteknik m.m. Språkverkstäderna kan ha stor betydelse för studenternas studieframgång och vara ett särskilt stöd för dem som har en bakgrund med ringa studietradition. Språkverkstäderna kan också bidra till bättre intern kunskap om de problem som studenter kan möta i sina studier. Ytterligare sätt att arbeta med mottagande och stöd kan vara olika mentors- och fadderinsatser för studenter med liten erfarenhet av Sådana projekt bör med fördel kunna bedrivas Prop. 2004/05:162 i samarbete med lärosätenas studentkårer. 7.9Rekryteringen till utbildning på forskarnivå Underrepresentationen av personer med arbetarbakgrund är större inom forskarutbildningen än inom högskolans grundutbildning. Mönstret i den sociala snedrekryteringen är detsamma som vid övergången från gymnasiet till högskolan, men det förstärks vid övergången från högskolans grundutbildning till forskarutbildningen.