prop · GS03175d2 · 2005-07-07 00:00:00 — Ledningsrätt omfattar enligt vad som bestämmes vid förrättningen befogenhet att inom fastigheten vidtaga de åtgärder som behövs för att framdraga och begagna ledningen. På begäran av ledningsrättshavaren kan förordnas att ledningsrätt skall höra till dennes fastighet eller inskrivna tomträtt. Enligt denna lag kan den som för ledning eller annan anordning vill utnyttja utrymme inom fastighet få rätt därtill (ledningsrätt). Fråga om ledningsrätt prövas vid förrättning. Ledningsrätt omfattar enligt vad som bestäms vid förrättningen befogenhet att inom fastigheten vidta de åtgärder som behövs för att dra fram och använda en ledning eller annan anordning. På begäran av ledningsrättshavaren kan förordnas att ledningsrätt skall höra till dennes fastighet eller inskrivna tomträtt. Lagen gäller även för tunnlar, kulvertar, rör och andra anordningar, om det enda syftet med anordningen är att den skall användas för att senare dra fram en sådan ledning som anges i 2 § första stycket 1 eller 2 genom den. Ledningsrätt för en sådan anordning som avses i första stycket ger ledningsrättshavaren rätt att även dra fram och använda ledningar av det slag som anges i 2 § första stycket 1 eller 2 i den utsträckning som bestäms vid förrättningen. fråga om ledningsrätt som avser ordna att ledningsrättshavaren har en sådan ledning som anges i 2 § rätt att låta någon annan dra fram 1Senaste lydelse 2004:643. 2Senaste lydelse 2004:643. första stycket 1 förordna att ledningsrättshavaren har rätt att låta någon annan dra fram och använda ytterligare ledningar av detta slag inom det upplåtna utrymmet. Ett sådant förordnande får meddelas endast om det med hänsyn till ledningens beskaffenhet finns ett behov av en sådan rätt. Bestämmelserna i 611 §§ skall tillämpas. och använda ytterligare ledningar inom det upplåtna utrymmet. Ett sådant förordnande får meddelas endast om 1.ledningen är av det slag som anges i 2 § första stycket 1, och 2.det med hänsyn till ledningens beskaffenhet finns ett behov av en sådan rätt. Vid prövningen av en fråga enligt första stycket, skall bestämmelserna i 611 §§ tillämpas. Om lantmäterimyndigheten har meddelat ett sådant förordnande som avses i första stycket, får ledningsrättshavaren själv dra fram och använda en sådan ledning som avses i förordnandet i stället för att låta någon annan göra det. eller annat utrymme för eller annat utrymme för ledning får tagas i anspråk på fas- ledning eller sådan anordning som tighet, om det icke orsakar synner- avses i 2 a § får tas i anspråk på ligt men för fastigheten. fastighet, om det inte orsakar syn- nerligt men för fastigheten. Även om synnerligt men upp- Även om synnerligt men upp- kommer, är fastighet skyldig att kommer, är fastighet skyldig att avstå utrymme, om ledningen är avstå utrymme, om ledningen eller av väsentlig betydelse från allmän den avsedda ledningen är av synpunkt eller om ledningen enligt synpunkt eller om den enligt be- skall framdragas över fastigheten. Om ägaren begär det, skall fastig- skall dras fram över fastigheten. Om ägaren begär det, skall fastig- gränsad till viss del av fastigheten, skall endast den delen inlösas. gränsad till viss del av fastigheten, skall endast den delen inlösas. Ledningsrättshavaren är berättigad att lösa sådan fastighet eller del av fastighet som avses i andra stycket, om detta skulle medföra endast en ringa höjning av den ersättning som tillkommer fastighetsägaren och denne icke har ett beaktansvärt intresse av att behålla fastigheten eller fastighetsdelen. Vid bedömande av frågan om rätt till inlösen föreligger, skall kostnad för åtgärd som anges i 4 kap. 1 § andra stycket expropriationslagen (1972:719) räknas in i ersättningen. Bestämmelserna i 1 kap. 3 och Bestämmelserna i 1 kap. 3 och 4 §§ expropriationslagen äger 4 §§ expropriationslagen skall till- motsvarande tillämpning vid upp- ämpas vid upplåtelse och inlösen låtelse och inlösen enligt denna enligt denna paragraf. Utan hinder av dessa bestämmelser kan dock särskild bestämmelser kan dock särskild rätt som tillkommer staten och inte 3 Senaste lydelse 2004:643. rätt som tillkommer staten och ej utgör vägrätt rubbas. Vidare får förordnas att rätten till utrymme för ledningen skall ha företräde framför särskild rätt som tillskapats genom expropriation eller annat tvångsförvärv eller vid fastighetsbildning eller på liknande sätt, dock ej om den särskilda rätten utgör vägrätt. skall ha företräde framför särskild rätt som har tillskapats genom expropriation eller annat tvångsförvärv eller vid fastighetsbildning eller på liknande sätt, dock inte om den särskilda rätten utgör vägrätt. Ledningsrättsfråga upptages efter ansökan. Har vid fastighetsreglering förordnats att ledningsrättsfråga skall prövas enligt denna lag, får frågan dock upptagas utan ansökan. Ledningsrättsfråga får prövas gemensamt med fastighetsbildningsåtgärd vid en förrättning. Sådan gemensam förrättning får åter delas upp på Är ledningen av större omfatt- Är ledningen eller sådan anord- ning får, om det finnes lämpligt, ning som avses i 2 a § av större omfattning får, om det är lämpligt, prövningen av en ledningsrätts- envar avseende viss sträcka av fråga delas upp på skilda förrätt- ningar, var och en avseende en viss sträcka av ledningen eller an- Om det behövs vid en förrättning enligt denna lag, får lantmäterimyndigheten förordna om prövning enligt 14 kap. 1 § fastighetsbildningsla- gen (1970:988) Om det inte finns något hinder mot upplåtelsen, skall lantmäterimyndigheten meddela ledningsbeslut. I ett ledningsbeslut anges 1.ledningens ändamål och huvudsakliga beskaffenhet, 2.utrymme som upplåts för ledningen, 3.en fastighet eller del av en fastighet som inlöses, 4.en byggnad eller annan anläggning som omfattas av ett beslut enligt 12 a §, 5.bestämmelser som avses i 1 § andra stycket, 6.den tid inom vilken ledningen skall vara utförd, 7.vad som i övrigt behöver föreskrivas rörande ledningen, 8.förordnande enligt 11 a § med uppgift om den huvudsakliga beskaffenheten av de ledningar som får dras fram och det utrymme som får tas i anspråk för dessa ledningar samt vad som i övrigt behöver föreskrivas i samband med förordnandet. I fall som avses i 2 a § skall 1. vad som sägs i andra stycket 1 och 7 om ledning även gälla den Senaste lydelse 2001:891. Senaste lydelse 2004:643. anordning för vilken ledningsrätten upplåts, och 2. vad som sägs i andra stycket 2 och 6 om ledning i stället gälla anordningen. Om en ledningsrättsfråga prövas gemensamt med en fastighetsbildningsåtgärd vid en förrättning, får ledningsbeslutet tas upp i fastighetsbildningsbeslutet. Om det är lämpligt, får ledningsbeslut meddelas utan hinder av att tekniska arbeten och värderingar ej utförts. Under samma förutsättning får ledningsbeslut meddelas särskilt beträffande viss sträcka av ledningen. Om det är lämpligt, får ledningsbeslut meddelas trots att tekniska arbeten och värderingar inte har utförts. Under samma förutsättning får ledningsbeslut meddelas särskilt beträffande viss sträcka av ledningen eller anordningen. Har efter det att er- Har efter det att er- sättningsbeslutet vann laga kraft sättningsbeslutet vann laga kraft ersättning enligt 13 § inte betalats ersättning enligt 13 § inte betalats på det sätt som har bestämts i be- på det sätt som har bestämts i be- slutet och har inte heller någon slutet och har inte heller någon som i beslutet tillerkänts sådan som i beslutet tillerkänts sådan ersättning begärt verkställighet av ersättning begärt verkställighet av beslutet i denna del, är lednings- beslutet i denna del, är ledningsbe- är även förfallet, om ledningen även förfallet, om ledningen eller inte har kommit till stånd inom anordningen inte har kommit till den tid som har bestämts i beslu- stånd inom den tid som har be- Detta gäller dock inte om den stämts i beslutet. ledning som inte har kommit till inte om den ledning som inte har stånd är en sådan som avses i kommit till stånd är en sådan som 11 a §. avses i 11 a §. Skall enligt ledningsbeslutet fastighet eller del därav inlösas, gäller beslutet i denna del utan hinder av bestämmelserna i första stycket. Om särskilda skäl föreligger, får lantmäterimyndigheten besluta om förlängning av tid som anges i första stycket. Ersättning som betalats får ej återkrävas på grund av att ledningsbeslutet förfallit enligt denna paragraf. Bestämmelserna i första stycket första meningen gäller inte ersättning som fastställts vid särskild förrättning enligt 13 a §. 6Senaste lydelse 2004:643. 7Senaste lydelse 2004:643. ningsrätt har upplåtits, är giltig omfattar även ledningsrätten. nu sagts gäller dock ej om ledningen överlåtits för att bort- dock inte om ledningen eller an- ordningen har överlåtits för att tas Överlåtes ledningsrätt utan att överlåtes, är överlåtelsen giltig endast om ledningen ännu ej låts, är överlåtelsen giltig endast byggts eller om den borttagits. ännu inte har byggts eller om den har tagits bort. Vad som sägs i första och andra styckena gäller inte en sådan ledning som avses i 11 a § och som innehas av annan än ledningsrättshavaren. Denna lag träder i kraft . Förslag till lag om ändring i lagen (2003:389) om elektronisk kommunikation Härigenom föreskrivs i fråga om lagen (2003:389) om elektronisk kommunikation dels att 8 kap. 21 § skall ha följande lydelse, dels att det i lagen skall införas en ny paragraf, 7 kap. 11 a §, av följande lydelse. Om en part hänskjutit en tvist för avgörande enligt 10 § får tillsynsmyndigheten, om det med hänsyn till den frågeställning som tvisten aktualiserat är lämpligare att den avgörs inom ramen för den allmänna tillsynen, vägra att ta upp tvisten för avgörande. Har myndigheten inte vidtagit någon sådan åtgärd som avses i första stycket från det att en part hänskjutit tvisten, skall myndigheten om någon av parterna gör en ny ansökan pröva tvisten enligt vad som anges i 10 §. Ett beslut om underrättelse en- Ett beslut om underrättelse en- ligt 7 kap. 4 § får inte överklagas. ligt 7 kap. 4 § och ett beslut om att inte ta upp en tvist för avgörande enligt 7 kap. 11 a § första stycket får inte överklagas. Denna lag träder i kraft . Utdrag ur protokoll vid sammanträde Närvarande: f.d. justitierådet , f.d. justitierådet och regeringsrådet . Enligt en lagrådsremiss () har regeringen beslutat inhämta Lagrådets yttrande över förslag till 1.lag om ändring i jordabalken, 2.lag om ändring i fastighetsbildningslagen (1970:988), 3.lag om ändring i ledningsrättslagen (1973:1144), 4.lag om ändring i lagen (2003:389) om elektronisk kommunikation. Förslagen har inför Lagrådet föredragits av rättssakkunnige . Förslagen föranleder följande yttrande av Lagrådet: Förslaget till lag om ändring i lagen om elektronisk kommunikation 7 kap. 11 a § I paragrafen, som är ny, föreslås bestämmelser som innebär att tillsynsmyndigheten får besluta att inte ta upp en hänskjuten tvist till avgörande, om det är lämpligare att den frågeställning som tvisten aktualiserat avgörs inom ramen för den allmänna tillsynen. Lagrådet har inte något att erinra mot paragrafens innehåll men anser att den lämpligen bör placeras som 10 a § och alltså före 11 § som behandlar medling som ett alternativ till tvistlösning. För att understryka sambandet mellan den nya 10 a § och 11 § bör då enligt Lagrådets mening sistnämnda paragraf ändras att inledas på följande sätt: Om det med hänsyn till tvistens beskaffenhet är lämpligare, får tillsynsmyndigheten, i stället för att ta upp en tvist till prövning eller vidta en åtgärd inom ramen för den allmänna tillsynen, hänskjuta tvisten för medling. 8 kap. 21 § Följs Lagrådets förslag beträffande 7 kap. 11 a §, bör i förevarande paragraf 7 kap. 11 a § första stycket ändras till 7 kap. 10 a § första stycket. Lagrådet lämnar förslagen utan erinran. Sammanfattning av betänkandet (SOU 2004:7) Utredningsuppdraget och dess genomförande Vi har haft i uppdrag att -undersöka bl.a. om ledningsrättslagen (1973:1144) bör kunna användas för att upplåta utrymme för andra slag av ledningar än de som anges i lagen och för andra anordningar än ledningar, -se över förutsättningarna för en ledningsrättshavare att ge någon annan rätt att disponera ett utrymme eller en ledning som omfattas av en ledningsrätt, -undersöka om det behövs särskilda regler om sakrättsligt skydd vid överlåtelse eller pantsättning av en ledningsrätt, -överväga behovet av särskilda regler för samverkan mellan innehavare av parallella ledningsrätter, -ta upp vissa frågor om ersättning till fastighetsägaren, samt -överväga behovet av och kostnaderna för ett särskilt ledningsrättsregister. I våra direktiv angavs vidare att vi är fria att ta upp även andra frågor som har anknytning till dem som anges ovan. Vi har i delbetänkandet Ledningsrätt för elektroniska kommunikationsnät redovisat de ändringar i ledningsrättslagen som är nödvändiga för att genomföra de direktiv som EU har antagit inom ramen kommunikationsöversyn. Be- tänkandet innehöll bl.a. förslag om att terminologin i 2 § första stycket i ledningsrättslagen skall anpassas till den som används i den nu gällande lagen (2003:389) om elektronisk kommunikation. Vidare gjordes den bedömningen att ledningsrättslagen är tillämplig också när det gäller skilda typer av anordningar som utgör en integrerad del av ett elektroniskt kommunikationsnät t.ex. för mobiltelefoni eller radiolänk samt telestationer, dvs. byggnader och utrustning. I delbetänkandet föreslogs även att en innehavare av ledningsrätt för ledning som ingår i ett elektroniskt kommunikationsnät för allmänt ändamål skall få rätt att upplåta nyttjanderätt för andra operatörers anläggningar. har med vårt remitterade delbetänkande som grund utarbetat en promemoria med utkast till lagrådsremiss benämnd Ledningsrätt för elektroniska kommunikationsnät. Slutbetänkandet omfattar de frågor som vi inte tog upp i delbetänkandet. Huvuddelen av vårt uppdrag behandlas därmed i detta betänkande. För att få ett säkrare underlag för våra överväganden har vi genomfört en enkät. Den innehöll 22 frågor rörande uppdragets olika delar och tillställdes 65 myndigheter, kommuner, organisationer, företag och forskningsinrättningar. Vi har dessutom anordnat en utfrågning. Syftet med denna var att inhämta synpunkter på två särskilda frågeställningar, nämligen på frågorna om ledningsrätt bör kunna upplåtas i viss lös egendom respektive för kanalisationer. Vidare har vi diskuterat frågor rörande utredningsuppdraget med olika intressenter och utomstående experter. Vi har disponerat betänkandet på följande vis: ledningsrättens huvudsakliga innehåll (kap. 2) ledningsrättsregister (kap. 3) samverkan mellan innehavare av parallella ledningar (kap. 4) ersättning vid upplåtelse av ledningsrätt (kap. 5) konsekvenser (kap. 6) författningskommentarer (kap. 7) Med de ändringar som har föreslagits i vårt delbetänkande och i promemoria med utkast till lagrådremiss menar vi att det inte finns behov av att utvidga ledningsrättslagens tillämpningsområde till att omfatta andra typer av ledningar eller tillbehör till ledningar än vad som anges i lagen. Beträffande andra anordningar än ledningar anser vi däremot att en utvidgning är motiverad. Tillämpningsområdet bör därför utvidgas till att omfatta också vissa anordningar som inte är att betrakta som ledningar (avsnitt 2.4.2). Vi föreslår att ledningsrätt skall kunna upplåtas även för rör eller annan anordning som anläggs för att dra fram och använda ledning som ingår i elektroniskt kommunikationsnät för allmänt ändamål eller koncessionspliktig elektrisk starkströmsledning, dvs. för vissa typer av kanalisationer. Dessutom föreslår vi att ledningsrätt också skall kunna upplåtas för tunnlar som används som alternativ till allmännyttiga vatten- och avloppsledningar. Det bör vidare införas en utvidgad möjlighet till andrahandsupplåtelser (avsnitt 2.4.3). Vårt förslag innebär att möjligheten att göra andrahandsupplåtelser enligt förslaget i promemoria skall utvidgas till att omfatta ledningsrättshavare avseende samtliga ledningsslag. Upplåtelserna skall dock liksom i promemorians förslag enbart få avse ledningar för elektroniskt kommunikationsnät för allmänt ändamål. Egendom som är intressant vid framdragning av ledningar är , särskilt i städerna, ofta uppsplittrad på olika egendomsslag. Detta har medfört att det har blivit allt svårare för lantmäterimyndigheterna att bevilja ledningsrätt i stadsområden. Dessutom finns det ett klart behov av att kunna samutnyttja lös egendom av visst slag. Exempelvis kan en operatör ha önskemål om att kunna utnyttja en annan operatörs mast för att där montera sin egen antenn. Eftersom de flesta utgör lös egendom, saknas det därmed möjlighet att upplåta ledningsrätt i dessa. Det bör därför också bli möjligt att upplåta ledningsrätt i lös egendom (avsnitt 2.4.4). Möjligheten bör emellertid inte gälla samtliga typer av lös egendom. Vi föreslår att detta enbart skall gälla utrymme inom tomträtt, byggnad eller annan anläggning som inte hör till fastigheten eller tomträtten samt väganordning enligt 2 § väglagen (1971:948). Förslaget innebär vidare att vid upplåtelse i byggnad eller annan anläggning som inte hör till fastigheten eller tomträtten skall ledningsrätt upplåtas i utrymme inom den fastighet eller tomträtt som anläggningen är belägen på. Om tomträtt i vilken ledningsrätt har upplåtits upphör att gälla, skall i stället den berörda fastigheten belastas av ledningsrätten. Vi föreslår vidare att uttrycket ledningsbeslut skall ersättas med ledningsrättsbeslut (avsnitt 2.4.5). Syftet är att det skall bli tydligare att beslutet är bärare av rättigheten ledningsrätt. I direktiven pekas på två omständigheter som skulle kunna motivera ett För det första skulle ett register med uppgifter om aktuella ledningsrättshavare och eventuella andrahandsnyttjare kunna underlätta för enskilda och för det allmänna att komma i kontakt med För det andra skulle ett ledningsrätts register kunna ligga till grund för regler om sakrättsligt skydd i samband med överlåtelse eller pantsätt- Behovet av ett särskilt ledningsrättsregister för det först nämnda ända- målet är enligt vår bedömning inte så stort att det motiverar inrättandet av ett särskilt sådant register. I stället bör det befintliga fastighetsregistret användas för detta ändamål (avsnitt 3.4.2). register bör inte heller inrättas för att tillgodose behovet av sakrättsligt skydd i samband med överlåtelse eller pantsättning av ledning med till- hörande ledningsrätt (avsnitt 3.4.3). Om något skall göras när det gäller det sakrättsliga skyddet, bör man även för detta ändamål utnyttja det be- Några förslag läggs inte fram i dessa delar. En konstruktion som enligt vår mening skulle kunna medföra att anteckningar i fastighetsregistret om innehav i vissa fall skulle kunna ges sakrättslig verkan är ett användande av kreditsäkerhetsformen säkerhets- överlåtelse (avsnitt 3.4.4). Samverkan mellan innehavare av parallella ledningar Med parallella ledningsrätter avses två eller flera ledningar med till- hörande ledningsrätter som ligger bredvid varandra. elektrisk starkströmsledning och en fiberoptisk kabel som är upphängda i samma stolpar vara tryggade med två skilda ledningsrätter. rätterna har olika ägare, uppkommer frågan hur samverkan mellan dem förekommer i stor utsträckning frivillig samverkan när två eller flera ledningar, med eller utan ledningsrätt, är förlagda i anslutning till varandra. På grund av de svårigheter att träffa frivilliga samarbetsavtal som ändå har dokumenterats finns det ett klart behov av en lagreglerad samverkan i någon form (avsnitt 4.4.1). Den nuvarande regleringen för fastighetssamverkan i anläggningslagen och lagen om förvaltning av samfälligheter bör användas för samverkan mellan olika innehavare av parallella ledningar av samma eller skilda slag samt mellan lednings- havarna och vissa fastighetsägare (avsnitt 4.4.3). Samverkan av nu nämnt slag skall kunna etableras genom att gemensamhetsanläggning enligt anläggningslagen inrättas även om anläggningen endast eller huvud- sakligen avser ett utrymme (avsnitt 4.4.4). Det behöver således inte röra sig om en fysisk anläggning. I stället kan det handla om behovet av att samverka om underhåll, ombyggnadsarbeten, tillfällig flyttning av led- ning, hantering av miljö- och säkerhetsfrågor, kontakter med myndig- heter eller samordning av återställningsarbeten då ledningarna skall tas Ersättning vid upplåtelse av ledningsrätt Vårt uppdrag i denna del har varit begränsat till att överväga om de nu- varande ersättningsprinciperna skall kompletteras när det gäller de fall som täcks in av de utvidgningar som har föreslagits i detta betänkande (avsnitt 5.4.1). Enligt vår bedömning är det emellertid olämpligt att införa andra ersättningsprinciper enbart för det utvidgade området. särlösningar för utvidgningsfallen skulle nämligen leda till gränsdrag- ningsproblem och omotiverade skillnader mellan likartade ledningsrätts- upplåtelser (avsnitt 5.4.2). Vi menar vidare att det finns starka skäl för en övergripande översyn av reglerna om ersättning vid expropriativa in- grepp, men att införandet av någon annan form av ersättningsprincip i ledningsrättslagen är en reform som kräver betydligt mera ingående överväganden än som ryms inom ramen för vårt uppdrag. Vi bedömer att de nuvarande ersättningsbestämmelserna kan tillämpas även vid upplåtelse av ledningsrätt i lös egendom (avsnitt 5.4.3). fastighetsägare som önskar att få bort en ledningsrätt som gäller i bygg- nad eller annan anläggning på ofri grund efter det att denna egendom har tagits bort skall inte behöva betala uppkomna förrättnings- Vi föreslår dessutom att sakägare vid förrättning enligt ledningsrätts- lagen skall kunna få ersättning för kostnader för ombud eller biträde eller för egen utredning som har varit nödvändiga för att ta till vara sakägarens rätt (avsnitt 5.4.4). På grund av de föreslagna utvidgningarna av ledningsrättslagens tillämp- ningsområde bedömer vi att vissa sakägare (t.ex. fastighetsägare, tomt- rättshavare och ägare av viss lös egendom, bl.a. byggnader och ) kan komma att få lägre ersättning vid ett beslut inom ramen för en för- rättning än vid frivilliga uppgörelser. Detta medför givetvis minskade kostnader för de berörda ledningshavarna. Vi bedömer att frekvensen av överklaganden och därmed domstols- processer kan komma att minska om förslaget att ersätta sakägares ombudskostnader m.m. genomförs. De totala kostnadsökningarna för ledningshavarna torde, under förutsättning att jämförelsen innefattar även eventuella domstolskostnader, inte bli särskilt stora till följd av vårt för- slag beträffande ombudskostnader. Vi bedömer dessutom att våra förslag kommer att ha olika positiva effekter för miljön främst genom att befintlig infrastruktur (t.ex. bygg- nader, vägar, broar, , stolpar och kanalisationer) kan komma att utnyttjas mera effektivt än . Lagförslagen i betänkandet (SOU 2004:7) Förslag till lag om ändring i ledningsrättslagen (1973:1144) Härigenom föreskrivs i fråga om ledningsrättslagen (1973:1144) dels att i 6 a, 2224, 25 a, 28, 31 och 32 §§ ordet ledningsbeslut i olika böjningsformer skall bytas ut mot ledningsrättsbeslut i motsvarande form, dels att 1, 2, 3 a, 4, 11 a, 12 och 27 §§ skall ha följande lydelse,1 dels att det i lagen skall införas två nya paragrafer, 2 a och 34 b §§, av följande lydelse. Enligt denna lag kan den som för ledning vill utnyttja utrymme inom fastighet få rätt därtill (ledningsrätt). Fråga om ledningsrätt prövas vid förrättning. Ledningsrätt omfattar enligt vad som bestämmes vid förrättningen befogenhet att inom fastigheten vidtaga de åtgärder som behövs för att framdraga och begagna ledningen. På begäran av ledningens innehavare kan förordnas att ledningsrätt skall höra till dennes fastighet eller inskrivna tomträtt. Enligt denna lag kan den som för ledning vill utnyttja utrymme inom 3.byggnad eller annan anläggning som inte hör till fastigheten eller tomträtten, eller 4.väganordning enligt 2 § väglagen (1971:948)